prot · G10928 · 1977-12-31 00:00:00 — a) med avslag på motionen 1976/77:1676 i denna del(yrkandet 2) anta 2 kap. 2 § förslaget till arbetsmiljölag, b) avslå motionen 1976/77:733 i denna del (yrkandena 1och 2), motionen 1976/77:1675 i denna del (yrkandet 16)och motionen1976/77:1676 i denna del (yrkandet 26), 7. beträffande finansieringen av företagshälsovårdenatl skulle avslå motionen 1976/77:733 i denna del (yrkandet 3), 8. beträffande utbildningen av yrkeshygieniker attriksdagen skulle avslå motionen 1976/77:733 i denna del (yrkandet 5 delvis ochyrkandet 6), 9. beträffande användningen av farligt ämne m. m. attriksdagen skulle med avslag på motionen 1976/77:1676 i denna del (yrkandet 3)anta 2 kap. 6 § förslaget till arbetsmiljölag, 10. beträffande gränsvärden atl skulle avslå motionen 1976/77:733 i denna del(yrkandena 8, 9, 10 och 11), motionen 1976/77:1309 och motionen 1976/77:1676 idenna del (yrkandena 23 a, b och c), 11. beträffande förbud mot import av asbest m. m. atlriksdagen skulle avslå motionen 1976/77:733 i denna del (yrkandet 12) ochmotionen 1976/77:1676 i denna del (yrkandet 23 d), 12. beträffande mätleknisk konsultverksamhet attriksdagen skulle avslå motionen 1976/77:1675 i denna del (yrkandet 17), 13. beträffande arbetsmiljön för kyrkogårdsarbetare altriksdagen skulle avslå motionen 1976/77:359, såvitt avsåg AML 3 kap.Allmänna skyldigheter 14. beträffande principen om samverkan mellanarbetsgivare och arbetstagare att skulle med avslag på motionen1976/77:1676 i denna del (yrkandet 4) anta 3 kap. 1 § förslaget lillarbetsmiljölag, 15. beträffande ensamarbete att skulle avslåmotionen 1976/77:706, 16. beträffande arbetstagares rätt att avbryta sittarbete att skulle med avslag på motionen 1976/77:1676 i denna del(yrkandet 5) anta 3 kap. 4 § förslaget till arbetsmiljölag, 17. beträffande obligatoriskt samordningsansvar pägemensamma arbetsställen att skulle med avslag på motionen1976/77:1673 i denna del (yrkandet 1) anta 3 kap. 7 § förslaget lillarbetsmiljölag, 18. beträffande skyddsansvar för leverantör av farligtämne att skulle med avslag på motionen 1976/77:1676 i denna del(yrkandet 6) anta 3 kap. 9 § förslaget till arbetsmiljölag, 19. beträffande tillstånd för anläggning alt riksdagenskulle med avslag på motionen 1976/77:1675 i denna del (yrkandet 1 delvis) anta3 kap. 12 § förslaget till arbelsmiljölag, 20. beträffande förteckning över fariiga ämnen attriksdagen skulle avslå motionen 1976/77:1675 i denna del (yrkandet 2), såvitt avsäg AML 4 kap.Arbetstidens förläggning 21. beträffande sammanförande av reglerna i allmännaarbetstidslagen och bestämmelserna i arbetsmiljölagen om arbetstidensföriäggning att med anledning av motionen 1976/77:1675 i denna del(yrkandet 6) som sin mening gav regeringen till känna vad utskottei anfört, 22. beträffande förhandsbesked om rast all riksdagenskulle avslå motionen 1976/77:1673 i denna del (yrkandet 2 delvis), 23. beträffande minsta tid för rast att riksdagenskulle avslå motionen 1976/77:1673 i denna del (yrkandet 2 delvis), 24. beträffande längsta arbetstid före rast attriksdagen skulle avslå motionen 1976/77:1673 i denna del (yrkandet 3), 25. alt skulle anta 4 kap. 1 § förslaget tillarbetsmiljölag, 26. beträffande rätt för lokal facklig organisation attavgöra pausers längd m. m. att skulle med avslag på motionen1976/77:1676 (yrkandet 7) anta 4 kap. 3 § förslaget till arbelsmiljölag, 27. beträffande amning på arbetstid atl riksdagenskulle avslå motionen 1976/77:899, Arbetsmiljölag,m. Arbetsmiljölag,m. 28. beträffandebegränsning av dygnsarbetstiden, m. m. atl skulle a) med anledning av motionen 1976/77:1675 i denna del(yrkandet 1 delvis) och motionen 1976/77:1676 i denna del (yrkandet 27) som sinmening ge regeringen till känna vad utskottet anfört, b) avslå motionen 1976/77:563 och motionen1976/77:1676 i denna del (yrkandet 8), c) anta 4 kap. 5, 7 och 8 §§ förslaget lillarbetsmiljölag, 29. beträffande veckovila atl skulle medavslag på motionen 1976/77:1673 i denna del (yrkandet 4) och motionen1976/77:1676 i denna del (yrkandet 9) anta 4 kap. 6 § förslaget tillarbetsmiljölag, 30. beträffande arbetstidsschema atl skulleavslå motionen 1976/77:1675 i denna del (yrkandet 1 delvis), , såvitt avsåg AML 5 kap.Minderåriga 31. beträffande arbetstid för minderåriga atl riksdagenskulle avslå motionen 1976/77:1673 i denna del (yrkandet 5), 32. beträffande nattvila för minderåriga under 16 åratt skulle avslå motionen 1976/77:1676 i denna del (yrkandet 10), 33. att skulle anta 5 kap. 5 § förslaget tillarbetsmiljölag, 34. beträffande farligt arbete för minderåriga m. m.all skulle avslå motionen 1976/77:1676 i denna del (yrkandet 25 a), 35. beträffande översyn av arbetarskyddslagens reglerom minderårigs arbete, m. m. att skulle avslå motionen 1976/77:1118 ochmotionen 1976/77:1119, såvittavsäg AML 6 kap. Samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare 36. beträffande strejkrätt för arbetstagare m. m. atlriksdagen skulle med avslag på motionen 1976/77:1676 i denna del (yrkandena 11och 17) anta 6 kap. 1 och 9 §§ förslaget till arbelsmiljölag, 37. beträffande utseende av skyddsombud m. fl. attriksdagen skulle med avslag på motionen 1976/77:1676 i denna del (yrkandet 12)anta 6 kap. 2, 3 och 8 §§ förslaget till arbetsmiljölag, 38. beträffande föriängning av planeringstider attriksdagen skulle avslå motionen 1976/77:1676 i denna del (yrkandet 24 c), 39. beträffande underrättelseskyldighet imiljöskyddsärende att med anledning av motionen 1976/77:1675 i dennadel (yrkandet 11) som sin mening gav regeringen till känna vad utskottetanfört, 40. beträffande arbetstagares rätt att på betaldarbetstid utarbeta arbetsmiljöprogram m. m. att skulle avslåmotionen 1976/77:1676 i denna del (yrkandet 24 a), 41. beträffande rätt för fackliga förtroendemän m. fl.alt få fritt tillträde till arbetsplats m. m. att skulle avslåmotionen 1976/77:1676 i denna del (yrkandena 14 och 24 b), 42. beträffande ansvaret för utbildning av skyddsombudatt skulle med avslag på motionen 1976/77:1676 i denna del (yrkandet13) anta 6 kap. 4 § förslaget lill arbetsmiljölag. 36. beträffande kurser för kvalificerade skyddsombudalt skulle avslå motionen 1976/77:733 i denna del (yrkandet 7), 37. beträffande skyddsombuds stoppningsräll m. m. attriksdagen skulle med avslag på motionen 1976/77:1676 i denna del (yrkandet 15)anta 6 kap. 7 § förslaget lill arbetsmiljölag, 38. beträffande vetorätt för lokal fackförening altriksdagen skulle avslå motionen 1976/77:1676 i denna del (yrkandet 16), 39. beträffande regionala skyddsombud atl riksdagenskulle avslå motionen 1976/77:1675 i denna del (yrkandet 7), 40. beträffande skyddsfrågor för invandrare atlriksdagen skulle avslå motionen 1976/77:986, såvitt avsäg AML 7 kap.Tillsyn 48. beträffande utbyggnad av arbelarskyddsverkel atlriksdagen skulle avslå motionen 1976/77:1675 i denna del (yrkandet 14), 49. beträffande arbetarskyddsstyrelsens förfatlningsverksamhetatl skulle avslå motionen 1976/77:1674 i denna del (yrkandet 1) ochmotionen 1976/77:1675 i denna del (yrkandena 3 och 4), 50. beträffande parisorgan i arbetarskyddsslyrelsenstillsynsverksamhet all skulle avslå motionen 1976/77:1675 i dennadel (yrkandet 5), 51. beträffande vetorätt för arbetstagarrepresenlanteri arbetarskyddsstyrelsen m. m. alt skulle avslå motionen1976/77:1676 i denna del (yrkandet 25 c), 52. beträffande representation för handikappade iarbetarskyddsslyrelsens verksslyrelse m. m. att skulle avslåmotionen 1976/77:1676 i denna del (yrkandet 25 d), 53. beträffande suppleant i yrkesinspektionsnämnd attriksdagen skulle avslå motionen 1976/77:1675 i denna del (yrkandet 8), 54. beträffande yrkesinspektionsnämnds behörighet atlriksdagen skulle avslå motionen 1976/77:1675 i denna del (yrkandet 9), 55. beträffande yrkesinspektionens distriktsindelningatt skulle avslå motionen 1976/77:1672, 56. beträffande den kommunala tillsynen att riksdagenskulle a) med avslag på motionen 1976/77:1676 i denna del(yrkandet 18) anta 7 kap. 2 § förslaget till arbetsmiljölag, b) avslå motionen 1976/77:1675 i denna del (yrkandet 10), 57. beträffande tystnadsplikt för skyddsombud m. fl.att skulle med avslag på motionen 1976/77:1676 i denna del (yrkandet19) anta 7 kap. 13 § förslaget till arbetsmiljölag, 58. beträffande den statligaproduktkontrollorganisationen att skulle med anledning av motionen1976/77:1675 i denna del (yrkandet 15) som sin mening ge regeringen till kännavad som anförts i betänkandet, såvitt avsåg AML 8 kap.Ansvar 59. beträffandeskärpning av påföljdsreglerna att skulle med avslag på motionen 1976/77:1675 i denna del (yrkandet 1 delvis) anta Arbelsmiljölag,m. Arbelsmiljölag,m. 8 kap. 2 § förslaget tillarbetsmiljölag, 60. beträffande straffavgift för juridisk person m. m.att skulle avslå motionen 1976/77:1676 i denna del (yrkandet 25 b), 61. beträffande straff- och skadeslåndsbestämmelser förfacklig organisation eller dess företrädare att skulle avslåmotionen 1976/77:1676 i denna del (yrkandet 20), såvitt avsåg AML 9 kap.Fullföljd av talan 62. beträffande underställning avarbetarskyddsstyrelsens föreskrifter att skulle med avslag påmotionen 1976/77:1675 i denna del (yrkandet 1 delvis) anta 9 kap. 4 § förslagettill arbetsmiljölag, 63. beträffande tillsynsmyndighets rätt att ändrabeslut av skyddsombud m. fl. alt skulle med avslag på motionen1976/77:1676 i denna del (yrkandet 21) anta 9 kap. 5 § förslaget tillarbetsmiljölag, såvitt avsåg övriga frågor 64. beträffande fackligt arbetsmiljö- ochkontrollinstitut att skulle avslå motionen 1976/77:1676 i denna del(yrkandet 28), 65. beträffande anslag för information om arbetsmiljölagenatl skulle avslå motionen 1976/77:1675 i denna del (yrkandet 18), 66. att skulle anta förslaget tillarbetsmiljölag i den mån del inle omfattades av utskottets hemställan underpunkterna 1, 2, 6 a, 9, 14, 16-19, 25, 26, 28 c, 29, 33, 36, 37, 42, 44, 56 a,57, 59, 62 och 63, 67. att skulle anta följande i propositionenframlagda förslag, nämligen förslag till lag om ändring ibyggnadsstadgan (1959:612), lag om ändring i lagen (1932:55) om viktmärkning ivissa fall av gods som skall inlastas å fartyg, lag om ändring i allmännaarbetstidslagen (1970:103), lag om ändring i lagen (1971:282) omarbetarskyddsavgift, lag om ändring i lagen (1974:13) om vissaanställningsfrämjande åtgärder. skadas betydligt mer än 100 000 människor i arbetslivet. Merän 300 dödsfall inträffar och mer än 2 000 människor invalidiseras. Visserligenhar antalet svåra yrkesskador visat en minskande tendens, men siffrorna ärfortfarande skrämmande höga. Avdem som är sjukskrivna uppger många trötthet, stress, nervositet, magoni ochliknande som orsak. Allt detta är problem som i hög grad hänger ihop medarbetsmiljön och med hur man trivs i jobbet. 1969 frågade medlemmarna om den fysiska arbetsmiljön,svarade atl de upplevde risker för ohälsa, och ansåg alt risken varstor. Del här är några exempelpå vad det i praktiken handlar om: År1974 rapporterades att över 6 000 arbetare halkade och slog sig på jobbet, 73så illa att de blev invalider. Enligtarbetarskyddsstyrelsens undersökning 1972 inträffade 3 000 olyckor och tillbud medtruckar. Antalet kan, om utvecklingen har fortsatt i samma takt, varauppe i 6 000. Avde vårdanslällda i har besvär med värk och trötlhet i ryggenunder arbetet. Det gäller även dem som är och har varit anställdamindre än tvä år. Dekemiska hälsoriskerna tilldrar sig allt större uppmärksamhet. Enligt LO-enkätenom kemiska hälsorisker anser sig av medlemmarna vara utsatta förluftföroreningar. LO;s arbetsgrupp beräknar att 20 000 LO-medlemmar är utsattaför stendamm i riskabla mängder på arbetsplatser där kontrollen ärotillfredsställande. Motsvarande siffror var för bly 6 000, för trikloretylen 2500 och för epoxi produkter 46 500. 1den enkät om lösningsmedel som Metall publicerade framgick atl man påhälften av arbetsplatserna hade besvär med irritation i ögon, näsa och svalg.På av arbetsplatserna hade man haft besvär med huvudvärk, yrsel ochillamående, och på med berusning och om-töckning. Även hudbesvär,andningssvårigheter, magproblem, stickningar och dömningar rapporterades. Självfalletär del inte bara kroppsarbetare som drabbas av risker i arbetsmiljön. Äveninom TCO och /SR har man alltmer börjat undersöka dessafrågor. I TCO-rapporterna "Tjänstemännens arbetsmiljöer" och"Tjänstemän i tvärsnitt" uppges att en tredjedel av tjänstemännenutsätts för buller på sin arbetsplats. Tunga lyft och olycksfallsrisker ärsärskilt vanliga i vissa grupper, såsom maskinbefäl, sjukvårdspersonal,offlcerare och tulltjänsteman. 20°6 av tjänstemännen känner oro för hälsorisker i arbetet, för maskinbefäl ärsiffran nära 60 96, för poliser och sjuksköterskor omkring 40 96. Depsykiska påfrestningarna i arbetet spelar en stor roll i tjänstemännensundersökningar. av TCO-medlemmarna anser alt de har psykiskt ansträngandejobb. Särskilt utsatta grupper är lärare och poliser. Delhär var bara några axplock ur de många undersökningar som gjorts på senare årom problemen på de svenska arbetsplatserna. Alla dessa siffror står sig kanskeinle vid en vetenskaplig granskning. Men de visar ändå tillsammans enskrämmande tydlig bild. Kampen för bättre arbetsmiljö har bara börjat. Storaförbättringar har skett i takt med den tekniska och ekonomiska utvecklingen.Många slitsamma jobb har försvunnit. Omoderna, smutsiga och farligaarbetsplatser har ersatts av moderna, som är renare och säkrare. Menutvecklingen har också inneburit nya risker. En mängd kemiska ämnen har förtsin i arbetslivet. Om vissa av dessa vel vi , all de har smygandeskadeverkningar, som uppträder först , kanske årtionden. I andrafall är vi ännu osäkra om effekterna. Aulomatiseringoch rationalisering har varit en förutsättning för det svenska välståndet. Mendessa företeelser har också lett till ett ökat tempo i arbetslivet med stresssom följd. Och många arbeten är så hårt styrda och så enformiga all de hindrarindividens utveckling. Arbetsmiljölag,m. Arbetsmiljölag,m. oregelbundna arbetstiderutsätter människor för stora påfrestningar, både fysiskt och psykiskt. Dehär nya tendenserna, de kemiska riskerna och de psykiska och socialafaktorerna, står i centrum för uppmärksamheten när man nu diskuterararbetsmiljön. Del är naturligt, och det förslag lill arbelsmiljölag som vi behandlar har i hög grad präglats av den diskussionen. Menjag vill ändåsirykaunder,att de gamla välkända riskerna-olycksfall, lungalyft, buller, förslitning - är långt ifrån bemästrade. a. de undersökningar från LO-områdel som jag gav exempel från.Intresset för det nya får inte leda lill atl kampen mot de traditionellaarbetsskadorna mattas av. Regeringensförslag till arbetsmiljölag är ett viktigt steg i den fortlöpandereformeringen av del svenska arbetslivet som har pågått under 1970-talel - ihuvudsak under bred enighet. De anställda har fått representation i förelagensstyrelser, anställningstryggheten har skyddals, de fackliga förtroendemännensställning har stärkts och medbestämmandelagen har införts. har riksdagenantagit en ny semeslerlag. Lagenom fackliga förtroendemän är under omarbetning. Stora ansträngningar görs föratt bereda nya grupper tillträde till arbetsmarknaden och för att hjälpamänniskor med handikapp alt få eller all få behålla ett arbete. Grundenför dagens reform lades genom beslut om ändringar i arbelarskyddslagen- som framför allt innebar att skyddsombuden fick en starkare ställning - ochgenom den utbyggnad av arbetarskyddsslyrelsens och yrkesinspektionens resursersom har skett . Vi har anledning all rikta ett tack lillarbelsmiljöutredningen som har förberett dessa vikliga beslut. Jag vill också gärnasäga, atl den nya regeringens politik på arbetsmiljöns område i länga styckeninnebär att vi fullföljer de linjer som har dragits upp av min föregångareIngemund . Grundenför det svenska arbetarskyddet har varit samverkan mellan arbetsgivare ocharbetstagare. Den linjen fullföljs i arbetsmiljölagen. Del har varit naturligtatt också söka nå en bred politisk samling om den nya lagen. Jag är glad överall delta har lyckats, genom all socialutskottet nu enhälligt tillstyrkerregeringens lagförslag utan ändringar. De uttalanden som ulskotlet gör omlagstiftningens innebörd och tillämpning är värdefulla kompletteringar lill demotiveringar som finns i propositionen. Jag kan helt ansluta mig lill vadutskottet anför. Genomden höga grad av enighet som har uppnåtts vid riksdagsbehandlingen börförutsättningarna vara goda för atl arbelsmiljölagen snabbi skall börja fungeraute på arbetsplatserna. Det har enligt min mening ett stort värde omarbetsmarknadspolitiken och den lagstiftning som rör arbetslivet kan utformasså atl den får en bred anslutning såväl av de politiska partierna som avarbetsmarknadens parter. Vi kommer även för framtiden att arbeta med denutgångspunkten. Denna lag bygger påprincipen att kostnaderna för arbetsmiljön skall las ur produktionen.Arbetsgivaren får ett huvudansvar för att vidta de åtgärder som behövs för altförebygga atl de anställda utsätts för ohälsa eller olycksfall. Arbetsmiljönskall vara tillfredsställande från såväl fysiska som psykiska utgångspunkter.Arbetet skall anpassas efter människans förutsättningar och ordnas så all varoch en får vara med och påverka sin arbetssituation. Deanställda får också ett ansvar, dels för att använda de skyddsanordningar somfinns, dels för att i övrigt iaktta den försiktighet som behövs för attförebygga skador. Den enskilde arbetstagaren får också en uttrycklig rätt allavbryta sitt arbete i en farosiluation för att rådgöra med skyddsombud ellerarbetsledare. Man riskerar inle alt drabbas av skadestånd för det. Denväsentliga delen av de anställdas ansvar är kanske ändå del som följer med ettkraftigt förstärkt medinflytande över arbetsmiljön. Delta kommer till uttryckdels i arbelsmiljölagens sjätte kapitel om samverkan mellan arbetsgivare ocharbetstagare, dels i medbestämmandelagen. Arbelsmiljölagenkommer alt gälla för ett större område än tidigare lagstiftning. Utgångspunktenär att den skall vara allmängiltig, dvs. omfatta så gott som allt arbete.Försvaret förs i princip in under lagen. skall gälla ävenför elever fr. o. m. klass 7, för värdtagare och värnpliktiga samtför ensamföretagare. Lagenfår en starkare inriktning på de kemiska hälsoriskerna än den nu gällandearbetarskyddslagen. En samordning sker med lagen om hälso-och miljöfariigavaror, liksom med byggnadslagstiftningen, miljöskyddslagstiftningen,slrålskyddslagen och lagen om explosiva och brandfariiga varor.Arbetsmiljölagen blir övergripande i förhållande lill annan säker-hetsinrikladlagstiftning. Arbelsmiljölagenär en ramlag. Innehållet i lagen bestäms i hög grad av de föreskrifter somutfärdas av arbelarskyddsstyrelsen. Det blir en viktig uppgift för både deanställda och arbetsgivarna atl genom sina organisationer medverka i delarbetet. Genom dessa bindande föreskrifter skapas en möjlighet atl smidigtanpassa lagstiftningens krav lill den tekniska utvecklingen och tillupptäckten av nya faror i miljön. Förall delta arbete skall kunna bedrivas effektivt ges arbetarskydds-styrelsen enmer självständig ställning än något annat statligt verk. Statliga myndigheterfår inte utfärda föreskrifter eller anvisningar som kan leda lill ökadekostnader utan att det godkänns av regeringen. Bestämmelser om delta infördes1970 för all skydda kommunerna framför allt mot kostnadsökningar. De skärptes isomras. Menarbelarskyddsstyrelsen får utan hinder av dessa bestämmelser utfärdaföreskrifter som innebär ökade kostnader för såväl kommuner som förelag om manfinner att det är nödvändigt för alt garantera en god arbetsmiljö.Arbelarskyddsstyrelsen bör dock ha möjlighet att underställa regeringen sådanafrågor. För att klargöra arbetarskyddsslyrelsens särställning i detta avseendekommer verket atl undantas från den kungörelse som gäller för övrigamyndigheter. Arbelsmiljölag,m. Arbetsmiljölag,m. Arbetarskyddsslyrelsensstörre självständighet betyder naturligtvis inle att verket kan bortse från deneffekt som föreskrifterna har på kostnaderna för den berörda verksamheten.Ingen skall behöva äventyra sin hälsa på jobbet. Givelvis finns det ocksåmindre angelägna förbättringar av arbetsmiljön, som arbelarskyddsstyrelsenskall verka för men som inte kan genomdrivas i en sådan takt attkostnadsökningarna blir för stora. Omman inle kan enas i styrelsen i en fråga av större samhällsekonomisk ellerprincipiell betydelse, kan detta - som jag framhåller i propositionen - varaett skäl atl underställa frågan regeringens prövning. Del uttalandet fårgivelvis inle tolkas så, att oenighet inom styrelsen automatiskt skulle ledalill all frågan går till regeringen. Som utskottet påpekar kommer detsäkerligen i vissa fall alt finnas skäl som talar mot en underställning, t. ex.att angelägna föreskrifter inte skall försenas. Frågan om ett ärende skallunderställas regeringen får avgöras av styrelsen med hänsyn lagen till alla deskäl som föreligger i varje särskilt fall. Dettavar några av huvudlinjerna i lagen. Ytterligare ett par ord omutskottsbehandlingen. har ägnat regeringens förslag en ingåendegranskning, helt naluriigt med tanke på lagens betydelse och det stora antaletmotionsyrkanden - ett nittiotal. Trots alt det funnits motionsförslag även omändringar i lagen, tillstyrker utskottet enhälligt regeringens lagförslag ulanändringar. Demarkeringar utskottet gör med anledning av socialdemokraternas parlimolion ärav två slag. Dels görs på några punkter kompletterande uttalanden om lagensinnebörd och tillämpning, dels uttalar sig utskottet för fortsaltutredningsarbete, främst när del gäller arbeistidslagsliftningen ochproduklkonlrollens organisation. Detsom sägs om lagens innebörd är värdefulla tillägg och förtyd-liganden, somligger väl i linje med propositionen. Som jag tidigare nämnl, kan jag heltansluta mig till vad utskottet skriver. Jag har inte heller något atl invändamot de uttalanden utskottei gör om fortsatt utredningsarbete. Arbetsmiljölagenrepresenterar ett viktigt steg i arbetet för mänskligare arbetsplatser, därmänniskor kan vara trygga och få tillfredsställelse i jobbet. går vi vidarelängs flera linjer. Personalstyrkanvid har mer än fördubblats under1970-lalet. Den nya ramlagstiftningen skall följas av föreskrifter ochinformation. Del kommer ätt ställa än större krav på arbelarskyddsverkel.Produklkonlrollens organisation bör, som utskottet säger, ses över. En viktigförutsättning för bättre arbetsmiljö är en väl fungerandeforskningsorganisation. Det bedrivs en om-fallande forskning påarbetslivels område. Jag tänker både på arbetarskyddsslyrelsens egenforskningsavdelning och på forskningen vid våra universitet och högskolor. Närdet gäller ekonomiskt stöd till sådan forskning spelar arbelarskyddsfonden enbetydelsefull roll. också att kunnalämna viktiga bidrag till vår förståelse av mekanismerna bakomtillfredsställelse eller vantrivsel i arbetet. Jagvill i delta sammanhang också nämna atl regeringen kommer atlöverlämna lill en proposition med förslag till ett nyttinformationssystem för yrkesskador. Genom delta system kommer vi all få bättremöjlighet alt belysa sambanden mellan skador och orsaker. Ettrejält belopp har reserverats för information om den nya lagen. Givetvis spelarinformationen om de föreskrifter som gäller på varje arbetsplats en ännustörre roll. Här är del värdefullt att utskottet stryker under arbetsgivarensansvar att tillhandahålla skyddsombud och skyddskommittéer de föreskrifter somberör dem. Menutan all rubba den principen är det en naturiig strävan alt nya föreskrifter,när de utfärdas snabbt, skall kunna nå berörda arbetsplatser ulan ettomständligt beställningsförfarande. All förverkliga del målet kostar rättmyckel pengar: takten får bestämmas i budgetarbetet. Enviktig del av arbeismiljöpolitiken är fortfarande under utredning, nämligenföretagshälsovården. Även här råder en bred enighet om målet - en fungerandeföretagshälsovård på alla arbetsplatser. Delfinns, för att ta ett exempel, 40 000 registrerade lyftanordningar i fabrikernai vårt land, och kanske lika många oregistrerade.