prot · G10915 · 1977-12-31 00:00:00 — Ivåras karakteriserade jag socialdemokratins s. k. slruklurfond som ellillusionsnummer. Del är ell begrepp som del myckel väl går au använda även förden nya form som slruklurfonden nu har fåll; del är bara den skillnaden allvårens slruklurfond plötsligt blivit några nummer siörre, om vi skall tro påbudskapet från de folkmöten där man har lalat om den. Illusionsnumrei förändraremellertid inle karaklär, även om del får en hell annan skala, ulan del viktigahär är all man inte binder sig för hur struklurinsatserna skall ske på eltsådani säll att man inte kan ansluta sig till den verklighet som vi har attarbeta i. Vi måste angripa strukturfrågorna i näringslivet med hänsyn till deförhållanden som råder i de olika branscherna. Till yttermera visso har jusocialdemokratin råkat ul för del falala misslagel alt dimensionera insatsenpå ell otillräckligl säll, vilket närmast får ses som ett bevis för atl man harsläppt kontakten med verkligheten. Sedanlill frågan om de 400 000 nya jobben. Lål oss, , en gång för allaklara ul de här begreppen! 400 000 nya jobb, del varsysselsällningsuiredningens kvantifiering av målet arbele ål alla. Dåvarandearbelsmarknadsminislern angav i direktiven lillsysselsällningsulredningen all om man ville ha en rimlig spridning avsysselsällningen, en rimlig fördelning av chanserna lill arbele ål alla, såmåsle man lill 1980-lalet skaffa fram dessa 400 000 nya jobb. Vi tog detla påallvar från sida. Arbete åt alla anser vi alltjämt vara enövergripande och betydelsefull målsättning. Man måste, om man accepterar enmålsättning, också ha kurage all kvanlifiera den, att ange vad den innebär ikonkreta, reala termer. Arbele åt alla innebär även - trots detkonjunkiuriäge vi befinner oss i - att man måste skaffa fram 400 000 nya jobbtill 1980-ialet. Den målsättningen, , har inle vi frångått Harsocialdemokratin övergivit målet arbete åt alla? Jag måsle falla ThagePelersons inlägg här så all man har gjort del. I så fall var del eltsensationellt meddelande som gav kammaren här . () kortgenmäle: Jag förslår myckel väl alt inle vill diskuieramiljöpolilik. Här har nämligen cenlern blivii avslöjad gång på gång. har varil falskt tal närman har gjort gällande all man har varil pådrivande på miljöpolitikens område.Tvärtom har del varil så, , all ni har motsatt er reformer för enbättre miljö så snart ägarintressena som finns i ert parti kommit påkollisionskurs med miljökraven. Jag skulle kunna göra en lång lista förkammaren om olika miljöförbättringar som ni har gått emol här iriksdagen. Men ute i buskarna har ni sagt någonling annal. Närdel gäller strukturfonden har vi sagt från det socialdemokratiska partiet alldel inle kan vara rikligt och rimligt all av löntagarnas pengar ta 4 miljarderkronor, som ni vill sänka arbetsgivaravgiften med, för alt sprida jämnt överföretagen ulan alt veta om företagen behöver detla eller inle. Det finns alltsåförelag som kommer alt nyttja en sänkning av arbetsgivaravgiften på så vis attdet i stort blir en vinstökning och ökad möjlighet till aktieutdelning. Ni haringen garanii för atl er ar-betsgivaravgifissärikning och de 4 miljardernainnebär skyddel av ell enda jobb. Men vår slruklurfond på 4 miljarder innebärriktade ålgärder. Vi vill att pengarna skall användas på de förelag, debranscher och de regioner där sysselsättningen är hotad och där människornastrygghet kommer i kläm. HerrÅsling försöker nu igen, som så många andra ledande centerpartister i dessadagar, glida undan det här med 400 000 nya jobb. Det är säkerligen många somhar minnen från valrörelsen och från den lid då det här löftet lanserades,många som kommer ihåg affischerna och annonserna och som har broschyrernasparade. Man sade där från : Löfte: 400 000 nya jobb. Här och varhar också ledande centerpartister sagt alt del egentligen inte är någonskillnad på löfte och målsättning. Det är ändå så atl det är en markering: Viskall klara de 400 000 nya jobben. Men del har icke blivit så, ! Socialdemokratinsmål och främsla krav, arbele åt alla, har vi icke rubbat på en enda millimeter.Det är arbetarrörelsens viktigaste fråga, och del har vi också bevisat Inle ensunder de besvärliga krisår som vi hade under vår regeringslid minskadesysselsättningen i vårt land som den gjorde i andra länder, ulan här ökadesysselsällningen med ell par hundralusen arbetslillfällen. Men vi fann av våraerfarenheter alt man skall vara aklsam med alt ställa upp sådana mål, när man iutgångsläget vet all inle ens 400 000 nya jobb är nog för all geunder-sysselsatta kvinnor och ungdomar arbete eller för att skaffa tillräckligtmed jobb i utsatta branscher och regioner. Därför har den väg som socialdemokratinvall med en akliv samhällspolitik, en akliv närings- och arbetsmarknadspolitikför att ge nya jobb visat det bästa resultatet. Försökicke, , all glida bort från löftet om de 400 000 nya jobben, utan gåi stället tillbaka lill kanslihuset och industridepartementet och försök attklara den målsättningen, som ni gick ut med i valrörelsen! ()kort genmäle: Industriministern hade vänligheten att nämna mitt namn och gav migdärigenom tillfälle all la denna talarstol i besittning några minuler. Hangjorde mig skyldig lill vallöfte om 400 000 nya jobb. Men delhar jag ingen skuld i - det är som bär hela skulden. I direktivenlill sysselsällningsulredningen angav vi inie alls några lal om hur slorsysselsällning man behövde ha framöver. Del var sysselsällningsuiredningens uppgiftall ål regeringen utreda vilka ålgärder som borde vidlas för all på kort ochlång sikl klara sysselsällning ål alla. Cenlerparlielhade en stämma där man antog ell näringspolitiskt program, och där sade manlill svenska folket: Rösta på oss för vi har etl näringspolitiskt program, ochdel ger 400 000 nya jobb! har del förslå årel efter valel gåil, och av de400 000 nya jobben har man skaffat 10 000, om man bedömer det vänligt - och jagär mycket vänlig som vel. Del beiyder au och vi andra iden åldern länge har åtnjutit ATP, vars införande ni röstade emot, när det härmålet har uppnåtts. HerrÅsling sade all del är bara fråga om all ha mod och kurage all"kvanlifiera behovel". Så läi del inle, , då ni var iopposilion och lalade med oss. Då var del så lätt all skaffa de här 400 000 nyajobben bara man hade mod och kurage. Vart log del där kuragel vägen? Jag harlidigare efleriysl det har vi inie sell mycket av del, snararetvärtom. Får jag till min ärade kollega säga att minnet måslevara kort. Del är dock så att del i direkliven lill ulredningen Slår, all fören regional uijämning av sysselsällningsfrekvensen behöver man skaffa fram isiorieksordningen 350 000 ä 400 000 nya jobb. Sedan ulvecklar dåvarandearbelsmarknadsminislern de direkiiv lill sysselsällningsulredningen som sedanvar vägledande för uiredningens arbete. Minfråga lyder: Om man som förutsättning för all uppnå möjlighel lill arbele ålalla redan i direktiven lill sysselsällningsulredningen anger målet, vad är detdå som säger all del målet inie gäller? Jag erkänner - och del är vi allaöverens om, förmodar jag - au i della konjunkiuriäge är del inle läu alt skaffafram nya arbetslillfällen. Men del vore en kapitulation inför svårighelernaoch inför delta konjunkturläge att ändra på principen, den övergripandemålsättningen, arbete åt alla. Man måste i rimlighetens namn ha etl merlångsikligi mål för sill poliliska handlande, och liksomThage Pelersons försök här all glida ifrån den reella innebörden i begreppetarbete åt alla är sensationellt eller, det skulle jag närmasl vilja säga, lilelgenant med lanke på de ambilioner som del socialdemokraliska parliei i varjefall lidigare har haft alt garaniera arbele åt alla. ThagePeterson säger att jag inte vill diskutera miljön. Vissl vill jag det. Vi lederi hög grad fortfarande den poliliska debatten när del gäller resurshushållningoch miljöaspekter. Del var bara så all jag inle tyckte atl del var särskilt anmärkningsvärt eller originellt. Jag beröm ursäkt att jaginte fann anledning all kommeniera del närmare. ThagePeterson säger atl det inte är klok politik all sprida ul favörerna lillförelagen, dvs. all låta bli althöja arbetsgivaravgiften, som regeringen harbeslutat Därmed avslöjar någonling ganska sensationellt. Hansäger alt del inle finns något samband mellan förelagens koslnader ochsysselsällningen. Del är minsann en helt ny och epokgörande upptäckt som ThagePeterson här har gjort. När företagen pressas av en mycket besvärliginternationell marknadssituation, där vårt kostnadsläge är en av de avgörandefaktorer som begränsar utvecklingen i , är givelvis också enkostnadsläiinad av typen utebliven höjning av arbetsgivaravgiften välkommen ochen säker garanii för bäitre överlevnad och tryggad sysselsättning. Debattenom strukturfondens konstruktion kanske vi kan föra . Jag förmodar allfrågan las upp vid behandlingen av en moiion lill kammaren. Men jag vill redannu säga all som ullryck för del socialdemokraliska parliels ambilioner när detgäller strukturåtgärder är idén inle speciellt imponerande- mot bakgrund av deförhållanden som råder. Delsom sade beiräffande de 400 000 nya jobben har jag redan bemöttgenom milt svar lill . ()kort genmäle: Jag har inget dåligt minne. Jag kommer mycket väl ihåg all vi inle idirekliven angav några siffror när del gällde sysselsättningsökningen. Däremoisade jag att vad som behövs är en ökningstakt av samma omfatlning som under deår då vi hade regeringsansvaret Cenlernhade målsäliningen 400 000 nya jobb. , som dellog i den avslulandedeballen i TV före valel, då alla vallöften ulslälldes, sade: "Poliiikenmåsle också ulformas så all den ger likartade förulsällningar för små ochslora förelag i forlsällningen. mål 400 000 nya jobb i början på1980-talet innebären rimlig garanii föran människor skall få samma möjligheteratl erhålla arbete oavsett bostadsort" Nufrågar jag ; Var det inle ell vallöfte? Och hur har det vallöftetinfriats? Industrisysselsällningen här under erl förslå regeringsår minskal med60 000 arbetslillfällen. Det är sant all den offentliga sektorn har ökal, såall lolalökningen är ca 10 000. Men ni har alltså hell misslyckats underförsta årei med au uppfylla del vallöfte ni lämnade. Ni har inle kunnatlokalisera ul någonting lill alla de socknar ni i valrörelsen lovadeblomstrande industrier. Del löftet försöker cenlern smila ifrån genom alt talaom kvantifiering och annal larv. Del är eii vallöfte som finns på affischer.Jag hade tänkt visa den affischen när jag kommer till mill huvudanförande, mendå är det så sent, så då har väl somnat () kortgenmäle: använde ord som sensalionelll och genani. kan maninle längre anse all del är en sensation när sviker vallöften - därfinns en hel blombukett av svikna vallöften, alltifrån 400 000 nya jobb lillvårdnadsbidrag. Del är nästan vardagsmat för oss. Däremot är del lilel genani,inte minst för själv och för hans parti, all landetsinduslriminister från kammarens talarstol förnekar löftet om 400 000 nya jobb. Sedanförde ell kosinadsresonemang. Jag vel inte hur viskall behöva lala om för regeringens företrädare all huvudorsaken till de högakoslnaderna är den starka inflationen, den prisutveckling, som regeringenställt till med genom momshöjning, devalvering och andra saker. Inflaiionen ärsiörre än löneökningarna och har siörre andel i kostnadsutvecklingen.Regeringens föreirädare försöker alltid skjuta över ansvarei på de fackligaorganisalionerna och hävda all jobbarna och ijänsiemännen skulle vara orsakentill det höga kostnadsläget Närdet gäller regeringens näringspolilik tycker jag inte har så myckelall skryla med. Den fick egenlligen en minsi sagl olycklig start Vi framhöllgång på gång under valrörelsen behovel av omfaliande branschpoliiiska insaiser.Men vad gjorde ni? Jo, ni lalade om självläkande krafter som lösningen pånäringslivels problem. Hur lilel frågan om slruklurproblemen i näringsliveiinlresserade borgerligheien då visades av all del inie sades ell enda ord omden i regeringsförklaringen. har ni, , fåll uppge eraideologiska invändningar mol samhällets engagemang, t ex. i varvsindustrin. finns många områden inom näringspolitiken där ni undviker atl görakraftfulla insaiser och där ni undviker all låia samhällel la ledningen för ellaklivi engagemang. Delblirfler näringspolitiska deballer i kammaren-del sade mycketrikiigl - och vi får kanske tillfälle alt återkomma lill en diskussion omnäringspolitiken. Då kanske vi kan få en mera utförlig redogörelse av herrÅsling för filosofin bakom åtgärden all hell plölsligl kasia ul 4 miljarderöver landel ulan all vela all Åsling för del får ell enda jobb lill sill 400000-pakel. Del finns kanske andra bedömningar som moli-verar alt man på delsällel sänker arbetsgivaravgiften, i stället för atl Irygga jobben åtmänniskorna i utsatta förelag, branscher och regioner. Del är en märklig förelagsekonomisk analys gör. Om man sänkerkostnaderna för svenskl näringsliv i della trängda läge med 4 miljarder, skulleman inte ha någon garanii för ökad sysselsättning! Kan någon förstå detförnuftiga i den argumenteringen? Den är hell losskopplad från vardagslivelsverklighel. , gör en lilen kontroll av hur del står lill i desvenska förelagen ! Vad är del som beslämmer iryggheten i arbelslivei? Jo,om förelagen har förmåga all betalalönerna. Får man 4 miljarder i ökade resurser, är del försl och främsl lönernasom man därmed får kraft all betala. Dethade varil trevligt om hade visal affischen här. Jag hade iså fall kunnal bidra till kammarens underhållning genom alt läsa något urdåvarande arbetsmarknadsministerns direkiiv till sysselsällningsulredningen. Detintressanta i denna deball, mina herrar, är atl socialdemokratin fortfarandesäger sig stå fast vid målet arbete åt alla. Det gör cenlern också. Löfte ochmål är från den synpunkten detsamma - vi har lovat atl spänna våra krafter förau uppnå denna målsälining. Men socialdemokralin är alliså inle beredd atl lakonsekvenserna av målsättningen arbele åt alla. Man talar i högstämda ordalagom den, men när vi talar om vilka de realpolitiska konsekvenserna är, dvs. måsle inrikla sig på all skaffa 400 000 nya jobb, är del plölsligl baralomma vallöften från . Kan någon människa få den ekvationen att gå ihop? Ni har alt svara på om ni står fast vid målsättningen arbele åt alla. Iså fall accepterar ni också "kvanlifering" - ursäktaUllryckel - av den målsäliningen, dvs. 400 000 nya jobb. Tala så all folk förslår vad ni menar! Tredjevice talmannen anmälde att och anhållit alllill prolokollel få antecknat au de inle ägde räll lill yllerligare repliker. (vpk): Alt vara ung och all vara kvinna, del är del säkrasle sällel atltvingas gå ulan jobb. är var sjäiie ung kvinna arbelslös. Och silualionenför de unga männen är inle myckel bäitre. Totalt selt uppgår den öppnaungdomsarbetslösheten lill över 42 000, varav 27 000 kvinnor. Anlalel ungdomari arbelsmarknadsulbildning har mer än för-dubblals . Dendolda arbetslösheten bland ungdomar är långl över 100 000. Atlså många unga går arbetslösa som det råder bostadsbrist, daghemsbrisl,brist på personal inom sociala serviceyrken, brist på en utbyggdkollektivtrafik och brisl på en rad nödvändighetsvaror borde självfalletframstå som elt ofantligt slöseri med resurserna. Så upplever också de växandeskarorna av arbelslösa ungdomar sin situation. Men använder man demest raffinerade metoder för att bortförklara detla slöseri med arbetskraft.Borlförklaringarna och sätten atl fördunkla verkligheten är många. Del meslcyniska sällel slår en av våra vanligaste kvällstidningar för när den glattutropar: Deppa inle - Är du arbelslös - Tyck om dig ändå - Gör något positivl -Ta en promenad. Saknar du dagisplals - Se dig i spegeln - Upptäck dina gladaoanade möjligheter. Enförskönad variant på samma tema går ul på all du, jusl du, inle harlillräckligl lång arbetslivserfarenhet Nej, undra på det när jag aldrig harfått chansen att jobba. Eller att du, just du, inie har lillräckligl lång Nej, undra pådel när jag redan från början slogs ut ur konkurrensskolan. Så har vi dengeografiska borlförklaringen: Du, jusl du, bor i fel ända av landel. INorrbotten kan man väl inte bo och kräva jobb! Du måsle bli röriigoch flytta på dig. Entredje variant, varmt omhuldad av såväl handelsminister somsocialdemokraternas ekonom , är att du, just du, kostar förmyckel. Vad då kostar? Hur kan jag kosla för myckel? Om inga arbeiare fannsskulle det väl inle finnas någon produkiion. Då skulle del inte finnas varor,hus eller service. Utan någon som bryter malmen blir del ingen malm. Utan någonsom fäller skogen blir det inget virke. Utan någon som bygger husen blir delinga bostäder. Men del kan bli bosläder utan markspekulanler. Del kan bli malmbruten utan bolagsherrar. Det kan bli virke framställt utan skogsprofitörer. Såär del, men så framställs inle självklara fakia. Nej,i vårt kapilalisliska syslem görs ekonomiska problem lill individuellaproblem. I vårt syslem görs ell ofantligt slöseri med arbetskraft till enkostnadsfråga för slorfinansen. I vårt ekonomiska syslem skall del t o. m.enligl vår senaste av ledande sossar så prisade nobelpristagare finnas en vissarbetslöshet. Det främjar vår konkurrenskraft. Det höjer vårt välslånd. Ja, inle del arbetande folkets. 1regeringsförklaringen sades: "Alla ungdomar skall garanterasarbete, praktik eller utbildning." sägs: "De fortsattainsatserna kommer bl. a. all ta sikte på all mildra den höga och ihållande ungdomsarbetslösheten. "Från ett tvärsäkert påstående om att ge alla ungdomar jobb sägs nu alltså renlut alt man enbart tänker sig att mildra effekterna av arbetslösheten blandungdomar. Hurdenna "mildring" av vån ekonomiska syslems ulslagning skall gå lilltogs upp av Per då han redogjorde för det s. k.sysselsättningspaketet sysselsältningspakei framslälldes som någol Sesam,öppna dig - nu har vi gjort vårt Och vad har man då gjort? Den borgerligaregeringen påslår sig med pakelel ge 30 000 människor arbele eller ulbildning.Denna uppgift om 30 000 skall siällas i relation till ökningen avarbetslösheten , nämligen 20 000, och den väntade ökningennu under vinlern. Att påstå atl paketet är en droppe i havel är all la lillöverord. Utbildningsfråganförvandlas i pakelel från all ha varit en samhällelig angelägenhet till enprivat angelägenhet - man skall i fortsättningen köpa sig utbildningsplatserinom företagen. Frontlinjenför all bekämpa arbelslösheten skall enligl regeringen -uppbackad av MalsHellström i den debatt som han hade med Per omungdomsarbetslösheten - gå inom förelagen. Till-iron lill de s. k.marknadskrafterna är lotal, och de enda effekliva ål-gärderna - en samhälleligsiyrning av produklionen, slopp för kapitalexport m. m. - saknas helt. Paketetskapar inte heller etl enda nyll arbetstillfälle, ulan innebär eltuppehållande försvar genom ökade subventioner åt slorfinansen. Allvara ung och arbelslös är ett gissel. All vara ung och kvinna innebär dessutomett annat förtryck - förtrycket att exploateras som kvinna, exploateras sommadonnageslalt eller hora, som konsument eller mor. Parallellt med att denekonomiska krisen breder ut sig och kvinnorna trycks lillbaka frånarbetsmarknaden eller aldrig får tillträde till den, drabbas vi av ett alltöppnare förhärligande av tomlebolyckan inom familjen, av den sparsammahusmodern som inser sin plikt atl ställa upp för man och barn och kapital. tillåts en kolumnist breda ul sig omnödvändigheten och dygden av all vara en god, vacker, kärleksfull och sparsamhusmoder-älskarinna. Jagoch mina sex barn kan minsann leva på . , förklarade hon käckt.För resten av invånarna i delta land är del där en fysisk omöjlighet, särskiltmot bakgrund av de senasle månadernas prisstegringar. Årets prisstegringar pådagligvaror innebär kostnadshöjningar på . Lägg därtill rekordhöga hyreshöjningar. Lägg därtill den asocialapolitik som kommunerna i sitt besparingsnil för genom alt kraftigt höja desociala avgifterna, vilket i första hand drabbar barnfamiljerna ochpensionärerna. Höjningen av daghemstaxan i är bara ett exempel. Denpolitik som regeringen för är direkl riklad mol de lönearbetande, molpensionärerna och barnfamiljerna - man välirar över kostnaderna för krisen pådessa grupper i stället för all angripa slorfinansen. Och skillnaden mellan denpolitik som regeringen förespråkar och den som redogjorde för härlidigare är i slorl sell bara all vill fördela bördan någotmindre orättvist. Delvar en någol egendomlig deball som vi fick höra här i kammaren. ThagePeterson sade exempelvis alt man minsann inle väjer för problemen medarbelslöshel. Han fortsatte med atl säga atl vi måsle ta itu med problemen. Dålyssnade man med spänning på vilka konkreta förslag som skulle komma - och fickhöra all vi måsle tro! Vi måste tro på industrisamhällets framlid, sade han,tro på en livskraftig industri. Jag är nu inte rikligt överens med ThagePeterson om all del skulle räcka med en oplimistisk tro på de friamarknadskrafterna. Det krävs alt man angriper kapitalels makl och överger mytenom storföretagens goda vilja all skapa arbetstillfällen. Atlvara kvinna på arbetsmarknaden innebär all man hänvisas till elt tungt,stressigt och lågavlönat deltidsarbete. uppgår anlalel deltidsarbetandetill över en miljon. Majoriteten av dem vill ha heltidsjobb. Alt vara kvinna påarbelsmarknaden innebär - allt tal om jämlikhet lill trots från folkpartietssida - alt hänvisas till 28 yrkesområden. Är du därtill deltidsarbetande har dubara fem yrkesområden all välja bland. Nuframställer den borgerliga regeringen det som en förmån alt arbeta deltid. Vadär nu del för nonsens? Del kanske , som kommer snarl efter mig idebatten, kan reda ut Från kommunisternas sida anser vi detinle vara en förmån att tvingas lill dellidsjobb. Det är att hell tvingasanpassa sig till företagets behov, all mista sociala 8 protokoll 1977/78:15-16 förmåner, alt utnyttjasmaximalt som skräddarsys, inte ulifrån dina iniressen ulan ulifrånförelagels. Del är också all ivingas lill ekonomiskt beroende. Visstbehöver vi en kortare arbetsdag - för barnens skull och för vår egen skull. Vibehöver en kortare arbetsdag därför alt det skulle skapa fler arbetstillfällenoch siörre möjligheler till facklig och politisk kamp. Vi behöver en kortarearbetsdag för alla. Men vi behöver inte del senasle förslaget om en kortarearbetsdag för de småbarnsföräldrar som har råd att mista en fjärdedel av sininkomsl. Etl sådani förslag gynnar enbart högavlönade föräldrar, som friii kanförfoga över sin arbelslid på elt helt annat säll än de hundraiusentalsarbeiare som slits ut i dåliga, stressiga arbetsmiljöer och har långarestider. Vänsterpartietkommunisterna har lagt fram ett program för kamp mot ungdomsarbetslösheten, ettprogram för kamp mot diskrimineringen av kvinnorna i arbetslivet ochannorstädes saml för en verklig jämställdhet mellan kvinnor och män. Kampenmot ungdomsarbetslösheten är självfallel en del av kampen för rätten till ettmeningsfullt arbete ål alla. Den rätten åstadkommer man inle genomsubvenlionspolilik och låt-gå-polilik, förlitande sig på de s. k. friamarknadskrafterna. Den rällen innebär en kamp för ulvidgade demokratiskarättigheter och ell stopp för kapitalexporten och industriutflyttningen. Denrätlen innebär också en uibyggnad av industrier, kommunikationer, socialservice, utbildning, kultur och miljövård. Kampenför en verklig jämställdhet mellan kvinnor och män är en del av denna kamp.Kvinnornas fulla rälligheler kan aldrig garanieras om de inle får dengrundläggande rällen lill ekonomiskl oberoende, nämligen rällen till arbele. Kampenför likställdhet mellan kvinnor och män innebär rätt till en kortare arbelsdagför alla, i förslå hand sju och . Den innebär räll lill enuibyggd kollektiv service, såväl daghem som kollektivhus, och en väl utbyggdkolleklivirafik. Regeringenpåslår sig vilja fullfölja beslut om en uibyggnad av daghemmen ochfritidshemmen, etl beslul som redan i sig är hell olillräckligl, då del inlegaranterar ens hälften av barnen lill yrkesar-belande föräldrar en plals - änmindre barnen lill de hundratusentals kvinnor som tvingas gå hemma på grund avbristen på daghemsplatser.