prot · G10917 · 1977-12-31 00:00:00 — Hur kandet då komma sig au man i har en enorm ungdomsarbelslöshel? Denslaiisliska arbeislösheien för färgade ungdomar i är 40 96. Alla undersökningarger vid handen alt företag anställer folk när del behövs. Just nu närliotusenlals anställda genomgår ulbildning i förelagen anställer man inle någonsom saknar yrkesutbildning - för så vitt inle samhället ger stimulans.Trygghetslagarna har haft goda effekter på arbetsmarknaden. Det har viframhållit här . Jag behöver inle utveckla den saken vidare. Härgäller del all en gäng för alla ta död på föreställningen all trygghetslagarnahar medverkat lill ungdomsarbetslösheten. Och det vore bra omarbetsmarknadsministern eller någon annan föreirädare för regeringspartiernadär ville ge besked och klart säga ut atl den tillkallade ulredningen inle harkommil lill för atl tillmötesgå de högljudda krav på alt försämra lagarna somhar framförts från föreiagarhåll. Stegel från de frågor som jag här har uppehållit mig vid och tillneulronbomben är långt. Men jag slutar ändå med alt ta det sleget sillervärldens skarpasle hjärnor och grubblar över hur man skall få fram ännu effektivarevapen atl förgöra människorna med. Astronomiska belopp satsas påkärnvapen och andra avskyvärda mordredskap. har man hittat pä en raffineradvariant: neutronbomben. Mol den bör vi demonstrera vår avsky. Vi har fått läraoss all bomben fungerar så all den dödar människorna men åsladkommer ringaskada på egendom. En angripare kan därför efter kort lid forsla bort alla likoch börja ulnyllja produktionsapparalen, kommunikationerna etc.Glädjande nog har regeringen i FN förklarat atl neutronbomben är oacceptabelför oss. Jag utgår från atl regeringen fullföljer frågan, så all neulronbombenfördöms i någon resoluiion under årets FN-session. Motstånd mol bomben reses nufrån många håll. Del är nu man skall proteslera. Snarl blir del för sent () kortgenmäle: Jag måste säga att jag blev litet överraskad när isitt inlägg här som jag uppfatlade del tog upp en strid om ungdomssysselsättningen, iett läge då, som han själv sade, den internationella konjunkturen är sämre änkanske . sade också klartut att situationen i länderna runt omkring oss är utomordentligt besvärlig ochatl arbetslösheten där ligger mångdubbelt högre än i . Här i landel harvi kunnal hälla arbetslösheten nere på låg nivå därför atl den regering som nusitter har satsat så kraftfullt och effektivt just på arbetsmarknadspolitiken. Beträffandeungdomssysselsätlningen tog faktiskl ordet skandal i sinmun. Jag tycker att del var ett klarl övertramp med tanke på den rad avåtgärder som vidtagits just för att förverkliga den tanke som vi i folkpartietförfäktat , nämligen att garantera ungdomar sysselsättning,praktik eller utbildning. De ålgärdspakel som vid skilda tillfällen under 1977presenterats och de åtgärder som förbereds inför vinlern 1977-1978 för attyllerligare förbälira arbelsmarknadsverkeis och andras möjligheter atl klarajust de svåra sysselsättningsproblem som våra ungdomar har kan inte varanågonting som är okänt för . Jagdelar hell uppfallning alt arbetsmarknadspolitiken måsteha elt slöd i den ekonomiska politiken. Men jag undrar hur det skulle ha blivitom den socialdemokratiska ekonomiska politiken hade förts. Hur hade man kunnatfå en bätlre situation på arbetsmarknaden, om man hade höjt löneskatten medytterligare en procent , vägrat all förbälirakostnadssilualionen för näringslivet som vi nu gör genom att sänka löneskatten,och om man inte gjort sig fri från valulasamarbetel i ormen och devalveral?Hade detla pä någol säll stärkt svenskt näringsliv, och hade del på någol sättförbättrat arbetssituationen för de äldre, för de personer som är i aktiv åldereller för ungdomarna? Syarei på den frågan, , är elt klart nej.Det hade blivit en ännu större arbetslöshet med er ekonomiska politik. ()kort genmäle: Lål mig först säga att jag aldrig använt ordet skandal. Jag sade all förekomslen av 40 000 arbelslösa ungdomar måslebeiecknas som ell misslyckande. Anser att 40 000 arbelslösa innebären lyckad utveckling, är det rätt meningslöst atl vi diskuterar frågan. Det ärett misslyckande atl 40 000 unga människor går arbelslösa, och del hade delvarit vilken regering sorn än suttit vid makten. Vilar ingen slrid om ungdomsarbetslösheten. Vi vill ju medverka till att minskadenna, och vi är beredda atl hjälpa till. Det är fel att säga atl vi tar strid,men vi vill påpeka, all när vi hade regeringsansvarel och ungdomsarbetslöshetenvar mycket lägre, stod folkpartisterna här och talade om au ord inie hjälper deunga och inte heller detta att ungdomsarbetslösheten är högre ulomlands osv.Jag ville bara framhålla att kontakten med verkligheten är besvärlig. Del ärvad folkpartiel har fåll Sedannågra ord om den ekonomiska politiken. Under hela gärdagen och vid fleraekonomiska deballer har den poliiik vi företrätt diskuterats. Man hardiskuterat våra förslag, förslag som inte har genomförts, därför atl man röstatpå de borgerliga förslagen. Vår politik har därför under det här året intekunnat prövas. Men tillåt mig atl säga en sak med anledning av lalom den politik som vi förde. Detvar rätt intressant att under hela valrörelsen uppleva påslåendenom att den ekonomiska politik som hade förts och som hadeletl till så gynnsamma resultat - en mycket låg arbetslöshet och en rätthygglig inflationstakt jämfört med läget i andra länder - var ett resullal avcenierns och arbele. Dessa partier hade tvingat Sträng att hoppafrån tuva lill luva. Det var alltså och ekonomiskapolitik som vi hade förl i det här landet. Hur kan man sedan helt plötsligtbörja lala om atl del egenlligen var en mycket dålig ekonomisk politik som viförde? Sedanen fråga, : Hur många jobb har devalveringen gen våra ungdomar? Detär många som är intresserade av svaret på den frågan. () kort genmäle: Del är hell uppenbarl all konsekvensen om vi inle kommer lill rättamed huvudproblemet i svensk ekonomi, nämligen alt vi har förloratmarknadsandelar på grund av det höga kostnadsläget, blir en ökad arbetslöshet.Och den slår kanske särskill hårl mot ungdomarna, eftersom vi kankonstalera all uppemot hälften av de 83 000 arbelslösa jusl nu är ungdomar. Deär alliså den mesl uisatla gruppen på vår arbelsmarknad i nuvarande läge.Därför är del etl huvudmål au göra vårt näringsliv konkurrenskraftigt genlemolomvärlden igen, och de beslul som jag redovisade lidigare, bl. a. devalveringensom frågade om, är ålgärder i den rikiningen. Vad villIngemund Benglsson göra för att rätla till vår koslnadssiluation? Dådet gäller ungdomsarbetslösheten fick vi här vela alt vad socialdemokraternaville göra var all lillsälla en kommission, som skulle resonera om dessafrågor. Jag kan inle förstå varför inle hellre från dennalalarslol redovisade vilka vidunderligi fina förslag ni hade på erl rådslag.Del finns väl inget skäl att hemlighålla dem. Låt oss få höra vad ni konkretrekommenderar, inte bara förslag till hur man skall resonera om frågan! frågar också om den utredning som har tillsatts för alt se övertrygghetslagarna. Etl av syftena med denna översyn är all med bevarad irygghelförsöka göra lagen mera flexibel och anpassningsbar för ungdomar och andra somförsöker atl komma in på arbetsmarknaden. Varken eller jag kansvära på au del går all göra några radikala förbäliringar med bevarande avtryggheten. Del är del som skall undersökas i utredningen. Vi har fått rader avpåpekanden orn atl arbelsgivare inie vill anslälla ungdomar, handikappade och andra därför atltrygghetslagarna sägs vara ett hinder. Är det så skall vi försöka rälta lilldel. Lålmig påpeka allra sisl, , alt del när antogirygghelslagarna förelåg en myckel bred majorilel för all man -och del har gått - skulle göra en översyn av denna lagstiftning ochundersöka om resultatet blivit sådant som både och jag dähoppades på. Om erfarenhelerna vfsar atl det finns skäl all la upp denna frågaigen, får lagstiftningen inle vara sä helig - även om varden som lade fram förslaget till den - att man inte kan göra en översyn. ()kort genmäle: Jag har ingenting att invända emot all man ser över reformer som vi hargenomfört Del var inie del min fråga avsåg. Minfråga gällde om man länkie tillmötesgå de högljudda krav som frånföretagsamheten har rests på all försämra trygghetslagarna för de anslällda. Jaglycker det är riktigt all man lar reda på om reformen fyller det syfte som vihade med den, nämligen all åt de anslällda ge en rejäl trygghet Jagsade i mitt anförande att den statistiska arbetslösheten är jämförelsevis låg,och det är bra. Men det allvariiga är ju atl andelen ungdomar bland dearbelslösa ökar och ökar. Jaglog mig frihelen all varna regeringen för della. Jag sade atlden arbetsmarknadspolitik som ni för är bra, men den kommer atl innebära -även om ni lyckas hålla arbetslösheten pä samma nivå som vi gjorde - allandelen ungdomar ökar, om ni inie gör något specielll. Det hade funnilslillfälle lill sådana arbelsmarknadspoliiiska ålgärder, så all vi hade sluppitden nuvarande höga arbelslösheten bland ungdomarna. Vidarefrågar vad vi har för konkreta lösningar. Jag sade att det här ären svår fråga. Vi upprepar inle den tidigare oppositionens metod att bara ståoch slänga ur sig all sä här enkell kan man lösa de här problemen. Nej,jag har en hel lisia på konkrela förslag och åtgärder som framkom underrådslaget Dessutom är det väl inte obekant för altsysselsättningsutredningen har lämnat eu baslani förslag lill ålgärder. Deförslagen är vi beredda alt siödja. Jaglycker inle del finns anledning all läsa upp alla de förslag som har kommilfram. m. förslaget om ungdomsgaranti, som folkpartiel ansåg sig ha färdigl, har junu - som rikiigl påpekal - sänis ul lill några remissinslanser, dvs.man remillerar ut sina vallöften lill länsstyrelserna. Mensvarel på frågan, , är: Titta på sysselsällningsuiredningens allaförslag. Vi siöder flertalet av dem. Jag är beredd au överlämna en läng PM medalla de förslag som har framkommit från vårt Denpromemorian skall också få. Han kan hämla slor glädje och myckennäring ur de förslagen, i syfle all komma lill rälla med del mycket allvarligaproblem som ungdomsarbetslösheten innebär. Talmannen anmälde all anhållil all lillprolokollel få an-lecknal att han inte ägde rätt till yllerligare replik. MAJ (); Jag vill här ägna några minuler ål den konsumtions-utbildning somlandsiingskommunala gymnasieskolor (lanlhushållssko-lorna) bedriver. Det gällerbätlre meritvärdering för vidare utbildning, och det gäller upplysning om denkursverksamhet som bedrivs vid skolorna. Lanihushällsskolorna,som grundades , är alla internatskolor, de finns över hela landel och är fn. Sedan höstterminen 1971 ingår deras ulbildning i gymnasieskolansom specialkurser för konsum-tionsulbildning. Dessautbildningar är till övervägande del organiserade som en- och ivåierminsspecialkurser. Rekryteringen sker från olika åldersgrupper. Många ungdomar hargenom dessa kurser fått värdefulla förkunskaper och meriter för vidareulbildning. Utbildningen har också anpassats till nya krav och behov ocherbjuder etl innehåll som är väl avvägl med lanke på alt eleverna kommer frånalla grupper i samhällel. Vilkaär del då som söker sig lill dessa skolor? En del ungdomar, som kanske villslanna upp därför all de är iveksamma inför sill yrkesval, söker sig lill denulbildning som skolorna ger. De vet alt de i skolorna får en meningsfylldulbildning, vilken livsuppgift de än kommer all välja. 1 kurserna gesundervisning om kosl och bostad, kläder, barnavård, arbetsorganisation ocharbelsleknik saml grundläggande kunskaper för arbetsuppgifter i såväl hem ochhushåll som service- och produktionsyrken. Men som det är blir många som besökerskolorna besvikna över all kurserna inte alllid ger meriler för vidareulbildning. Del är angeläget all en ändring kommer lill slånd snarasl, så auden konsumlionsulbildning som förmedlas vid de landsiingskommunalagymnasieskolorna meril-värderas vid forlsall utbildning, bl. a. lillvårdyrkesuibildning. Delfinns f n. elt slort behov av utbildad personal exempelvis inom vårdsektorn.Räll all lillgodoräkna sig meriler efter genomgången kurs skulle säkerl medföraall vårdseklorn och även barnomsorgen fick mer personal. Problemel med lågeller ingen merilvärdering av genomgången kurs vid de här skolorna har ocksåuppmärksammals av Agrifack, som i skrivelse lill landslingensulbildningsnämnder kommil med förslag lill bättre uinyiijande av f. d. lanihushållsskolornasspecialkurser för konsumtion. Organisationenpekar på alt under en följd av år har värdel av de hemiekniska kursernaurholkats för eleverna genom atl kurserna icke räknas som merit vidansökan lill exempelvis barnskölarulbildning, för-skollärarutbildning ochutbildningar inom vårdyrken trots att de hemiekniska ämnena i dessa och vissaandra yrkesulbildningar ulgör en viklig grund för den framtidayrkesverksamheten. i mitt egel län. , instämde i Agrifacks synpunklerangående merilvärdering och beslöt atl tillskriva uibildningsdepariemeniet medbegäran om ålgärder för atl lillmöiesgå de framförda förslagen. Delär angelägel all i sin information beträffande särskildaförkunskapsprov för tillträde lill vissa specialkurser i gymnasieskolan förblivande hushållslekniker, hemvårdare, kockar, resiaurang-assistenier m. fl.särskilt nämner att konsumtionsutbildning vid landstingskommunal gymnasieskolaär ell likvärdigt allernaliv i förkunskapshänseende jämfört medprimärkommunala specialkurser. Skolöversly-relsens informalion bör enligl minmening komplelleras sä, all ingen ivekan behöver uppslå om aulanihushållsskolornas ulbildning är inkluderad i förkunskapskravet Närdel gäller särskilda förkunskapskrav för lilllräde lill vissahög-skoleuibildningar, t ex. dieiisiulbildning, ekonomiföreslåndarulbildningoch ulbildning av hemkunskapslärare, är det likaledes angelägel altul-bildningsmyndigheterna informerar om all den erforderliga förutbildningenockså kan erhållas genom den konsumlionsulbildning som anordnas av landsling. Yrkesvalslärareoch SYO-konsulenier måsle känna lill och informera om denna ulbildning. Alliså;vad jag här vill ha framförl är all de elever som genomgår hemieknisk kurs vidlandstingskommunal gymnasieskola skall få lillgodoräkna sig delta som meritvid ansökan lill exempelvis barnskölarulbildning, förskollärarulbildning ochutbildning inom vårdyrken. Jaghävdar även atl ulbildningsmyndigheierna bl. a. genom yrkesvalslärare ochSYO-konsulenler skall ge en allsidig informalion om all förutbildning ocksåkan erhållas genom den konsumtionsutbildning som anordnas av landslingen. Jaghoppas alt de här framförda kraven snarasl blir tillgodosedda. Del skullehälsas med tillfredsställelse av en mängd ungdomar . HOLGERMOSSBERG (s): I Qolåreis allmänpoliiiska deball påvisade jag desys-selsäilningssvårigheier som dä rådde i , och jag efterlyste erforderligaåtgärder från regeringens sida för all avhjälpa arbetsmarknadsproblemen i vårtlän. Men , ell år senare, upplever vi elt ännu svårare sysselsättningsläge.Jag avser atl belysa arbetsmarknadsläget i i allmänhet och påslålsidan i synnerhel. landel i övrigl har näringslivet i under de senaste årtiondenagenomgått en omfattande strukturomvandling. Del är en ulveckling somforlsälier och synes lillla. Karaklerislisk för den värm- ländska induslrisiruklurenär också dominansen av ell fålal bruksorter. Det ensidiga näringslivet och dessbrist på sysselsältningsmässigt ex pansiva delar har gell högaarbelslöshelssiffror, som lyvärr synes siiga. 1 slutel av augusli var ca 4300 personer ulan arbete, och ungdomens arbetslöshet är mycket framträdande. Jagskall inte belysa ungdomssidan mer , eftersom kommer att taupp den senare under deballen. Låt mig bara säga om della atl vi alla lillfullo bör förstå hur svårt del skall kännas för ungdom då man lämnar skola ochulbildning och går ul i livet så atl säga ulan en verklig livsuppgift. Industrisysselsältningeni har enligl minskal kraftigi ochhillills . Jämfört med nivå omfaiiar minskningen ca 4 000 personer.Tyvärr befarar vi all anlalel arbelslillfällen kan komma all reducerasytterligare. Enbart bolaget har aviserat en minskning avarbetsstyrkan med ca 2 500 personer under innevarande år och näsla år. Därtillkommer även andra förelags besked om både slora och kanske mindreinskränkningar i driften. Alll della tycker vi är mycket illavarslande. Även omen del företag bygger ul, är den loiala sysselsällningsbilden i Värmlandsynnerligen allvariig. Arbelslöshelär del allra dyrasle och mesl kännbara för människor och för samhällel i desshelhet Vi har inte råd atl låta denna ulveckling forisälla. F()r all värt länsbefolkning skall beredas lillräcklig sysselsällning, måste varaktigaarbetslillfällen skapas inom andra delar av induslrin och inom övriga näringar.Vår länsstyrelse har också på regeringsnivå framhållit all del finns godaförulsällningar för detla i värt län. Järn-och stålindustrin står nu inför svära omställningsproblem. Vår slålinduslri ärmyckel beroende av ullandel och därför känslig för iniernaiionellakonjunklursvängningar. är svårigheler som på slålsidan berör ihög grad. Uddeholmsbolagei är etl siort förelag i vårt län. Dess indusiri bär ilånga siycken upp sysselsällningen för den värmländska befolkningen. Flerakommuner är hell beroende av bolagels framtida utveckling. Del är välförståeligt all lägel framför alll på Slålsidan och vissa oklarheler pä områdelskapar oro inför framliden. Induslrins bekymmer är minsi lika myckelkommunernas bekymmer. Delär emellertid inle bara slålsidan som oroar. Även massa- och pap-persinduslrinbrottas med problem. Vad beträffar dessa industrier befinner sig sådana ortersom och - för alt bara nämna några - i svåra lägen. Måhända ärvissa omställningar ofrånkomliga även på dessa områden. Menoavsett vilken industrigren del gäller vill jag säga all man alllid skall geslorl ulrymme för sociali ansvar, så all de anslällda inle hanleras onödigl håni dylika processer. Personalen skall inie vara en buffert härvidlag.Besparingar får inle ske enbari med personalinskränkningar. Spar-kampanjerskall söka månggrenade vägar i sina syften. Näringslivetsslrukluromvandling i har under en lång följd av år krävt betydandeinsaiser från samhällets sida. från såväl regionala ochcenirala organ som från förelagen själva bedöms situationen såsom mycketallvariig. Med anledning härav har i vänt sig lillregeringen och föreslagil åtgärder som anses särskilt påkallade till följd avvårt svåra sysselsättningsläge. Enliglden av antagna befolkningsmålsällningen 1985 behövsca 6 000 nya arbelslillfällen utöver dem som krävs för alt klara den akuta silualionvi nu befinner oss i. Jag bedömer all del lolall behövs 9 000-10 000 nyaarbelslillfällen i . Ävenbortsett från dagens problem karakteriseras arbelsmarknaden i länel avbeiydande undersysselsällning. är det angelägel all med mer kortsiktigasysselsätlningsstödjande ålgärder ta hand om dem som redan är arbelslösa ochsom svårligen kan finna arbele. Likaså är del vikligl atl mera långsiktigtskapa nya arbelslillfällen av varakiig art Vårlänsslyrelse har tillsall en brell förankrad delegalion i vån län, benämndVärmlandsdelegalionen. Jag släller mina varma förhoppningar till all dennadelegalion mätte kunna framgångsrikt arbeta för främjande av länetssysselsättning. Härvid förvänlar jag slorl gehör från regeringens sida för allarbeiei skall lyckas. Fleraoch slora företags verksamhet knakar i fogarna. Del lalas om kriser lilelvarslans. Sädana förhållanden och dyslra framlidsulsikier berör hela vårt län.Ja, de skakar om hela samhällsapparaten. Alla torde förstå vad det betyder förfolk och kommuner som lill 90-100 96 är beroende av den enda indusiri som finnspå orlen. Del är myckel kännbart för alla dem som blir frislällda, men dei ärockså svårl för kommunerna och de färre skattebetalare som skall stå för sammaservicekostnader som förut Närslora och, åtminstone lidigare, ekonomiskl slarka förelag som med god kvalilelskapai sig eu goll anseende på väridsmarknaden havererar - ja, dä förefallerdet mig vara fel någonslans. Även om yttre faktorer och internationellaförhållanden påverkar våra företag är del förvånande då till synes stabilaförelag får, om jag skall uttrycka mig så, blodbrist och uppvisar ell vikandehälsotillstånd. Minfundering ar: Har aktieägare, på bekostnad av de anställdas trygghet, fått förstor del av vinsier under gångna år, vinsier som kanske i högre grad bordeanvänls för kloka och långsiktiga invesieringar, som kunnal ge säkraresysselsällning än vad nu är fallel? Ochjag lillägger: Kommer del även i fortsäliningen au hända all privala förelaginle vill, kan eller förmår leda, planera och ulveckla sin verksamhel i enrikining som gagnar samhällel i siorl, då är del dags alt vi alla, samhällellar över delta ansvar. Nuhar regeringen föreslagit, under förbehåll av godkännande, altUddeholmsbolaget skall få ell lån på 600 milj. kr. Del lånet, som bolagelsäkerligen erhåller, läcker väl ungefär den förlusi som bolagel enliglberäkning kommer att vidkännas . Lånet är också av den storleken att delöversliger bolagels akliekapilal. Det här lånet sägs vara villkorat Ja, av vadjag känner lill synes villkoren vara ganska bleka. Förutom all regeringenvill ha en ledamol i bolagels slyrelse lär del bl. a. vara så allåterbelalningsreglerna skall formas med hänsyn lill ui-delningen. Vad som kanvara inbäddal i della senare är dunkell för mig, åtminstone t. v. Givelvisskall samhället gå in och rädda arbetslillfällen då det privala näringslivetkapsejsat Del vill jag klarl framhålla. Del är alliså inte lånet som sådant jagär emol, del är villkoren. Ett dylikt lån skall ges på villkor som med säkerheti första hand gagnar de anställda och samhällel. Och sådana villkor harhillills inle presenlerals, vad jag vel. Jag tycker alltså all lånet borde haknutits lill mer slatligl inflyiande i företaget än vad föreliggande förslagsynes innebära. Delär många anställda som ställer sig undrande och säger ungefär: Här gerregeringen 600 milj. kr. ulan några klarl bindande villkor i vad gäller socialabedömningar och värderingar. Del hela leder lill, säger man, all 2 500anslällda avvecklas. - resonemang är givelvis överdrivet, men man kanförslå de anställdas reaklion i elt sådant här läge. Efteratl ha lovat lån om 600 milj. kr. försöker man från regeringshåll göra gällandeall UHB-skulan skulle segla flott igen. Ja, jag ser gärna atl den spådomen blirbesannad och alt skutan kan segla i förlig vind igen. Men kan vi tala om allsegla flott igen när 2 500 människor skall lämpas överbord? Delär väl inle regeringens mening all enligt en viss minisierdoklrin genomlångivning köpa sig fri från ansvarei för de anslälldas irygghets-krav. Erfarenheiensäger oss all alla förelag inle har visal del sociala ansvar genlemol deanslällda som man har förvarnat Den s. k. vi-andan har slundom lysimed sin frånvaro. Motden bakgrunden förefaller det grymt, lycker jag, när man säger atl företagenskall ansvara för personalens sysselsällning. Tidigarei år har från regeringen ullovals, eller i vari fall slällts i ulsikl, en planför ersättningsindusirier till de orter som mister många arbelslillfällen somen följd av slrukiuromvandlingen. Denna plan borde rimligen vara klar dåUddeholmsbolagei skall ha sin ralionaliseringsplan färdig. Ännu har jag inleförmärkl någol sådani inilialiv frän regeringens sida på det här områdel. Dethar .stundom förekommit atl kommil i skymundan då del har lalals om aufrämja sysselsällningen i svårl drabbade delar av landel. Men jag vill klarlframhålla atl har minst samma problem atl brottas med som andrasysselsättningssvaga landsdelar. Jag förvänlar mig nu all vårt län kan påräknafull förståelse för våra problem och atl vi kan erhålla slöd i de former och iden omfallning som behövs för alt invånarna skall kunna se framtiden an medtillförsikt Ävenom sysselsättningsläget i är dåligl f n. -och kanske blir ännu sämre -vill vi ändå inle kasta yxan i sjön. Vi tror , som IngemundBenglsson sade. Del skall man göra! Men vi vill se en slark politiskvilja från slalens sida all hjälpa vår landsdel.