prot · G109159 · 1977-12-31 00:00:00 — , , RolfHageloch har ställt skildafrågor till statsministern dels angående vilka konsekvenser försysselsättningen Volvoaffären väntas leda lill, dels om regeringen har någraplaner på att i olika former gå in som ägare i AB eller den svenskabilindustrin. Dessa frågor har överlämnats till mig. Nr 159 j;ig besvarar frågorna i ett sammanhang. Onsdagenden 31 har tillkännagett att man tecknat ellprincipavial med den norska regeringenom ett samarbete avsett alt skapa förutsättningar för utveckling av ettsvenskl-norski industrikomptex, baserat på fordonstillverkning, kompo- Om Volvos flyli- neniiillverkning och energi. ning av viss till- Avtaletskall ses som en led i det norsk-svenska industri- och energisam- verkning till Notge rbelet som hardiskuterats mellan de två länderna. Genom den överenskommelse som träffadesmellan de norska och svenska industri- och energiministrarna förra åretskapades ramarna loren ökat samarbete mellan de båda länderna. Volvoavtaletfaller inom den ramen. Avtalet kommer enligt vad jag har erfarit atl ligga lillgrund för delaljförhandlingar mellan berörda parter, inklusive de anställda. Jagvilt till säga all jag inte har anledning alt ge mig in pånågra spekulationer om vad blivande norska intressenter i kan komma atlinta för ståndpunkt i olika frågor t. ex. när det gäller sysselsättningen.Enligt vad jag har erfarit planeras utvecklingsarbetet för viss ny bilmodellkomma att föriäggas lill . RolfHagels och frågorom effekter på sysselsättningen av Volvossamarbete med kan inle besvaras. Del är alldeles för tidigt alt hanågon uppfattning om delta . Min allmänna bedömning är atl samarbetetskapar förutsättningar för en positiv ulveckling av sysselsättningen iSverige. Genomden samrådsverksamhel som industridepartementets etablerings-delegalionbedriver har jag fortlöpande hållit mig informerad om utvecklingen vid VolvoPenla i . Genom svar på en fråga som jag lämnade i kammaren den 27februari gav jag också min syn på situationen vid Penla i Uppsala.Jag vitt som svar på fråga säga att såvitt mig är bekantberörs Pentas verksamhet i inte alts av Volvos nu tillkännagjordaplaner på samarbete med . Volvoledningens beslut atl lill sommaren 1979helt upphöra med tillverkningen av utombordsmo-torer slår fasl. Ioktober månad tillkallade jagen särskild utredare med uppdrag allanalysera alternativa utvecklingsvägar för svensk bilindustri. Samtidigi gavregeringen statens industriverk i uppdrag alt utreda vissa frågor rörandesvensk bilindustri. Under hela den tid som bilinduslriutredningen har bedrivitshar jag hållit mig nära informerad om hur dess arbete framskridit. Bilinduslriulredaren hartidigare redovisat resultaten av sitt arbeie för mig och därvid presenterat ett förslag som jag är beredd atl förverkliga. Jag ämnar således uppdra åt statssekreteraren i industridepartementet atl nära följa utvecklingen inom svensk bilindustri genom en speciell kontaktgrupp för bilindusirifrågor. De båda bilföretagen har under hand ställt sig positiva lill all della i en sådan koniaklgrupp med represenianler från koncernled ningarna. Vidare förutsätter jag all gruppen håller nära kontakt med de anställdas 188 fackliga organisationer. Genom delta arrangemang räknarjag med alt ell viktigtforum har skapats för tbritöpande information och diskussion om Nr 159 utvecklingen inom bilindustrin. Som svarpå C.-H. och frågor vill jag p.,: slutligenmeddela an några åigärder från regeringens sida i syfte att lorslaltiga AB eller andra delar av den svenska bilindustrineller att tillskjuta qj {/alvos llvtt- ägarkapitaltill denna industri inte är aktuella. ,,,-,,, j, ,j y//. verkning till CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): Vpk:s kritik av regeringens handlande och underlålenheis- synder iVolvoaffären är av principielll annan art än den socialdemokraliska som vinyss hört. Vår krilik gäller ivå frågor: Att i oljefrågorna tillåts la ledningen i slälleiför regeringen när det gäller relationerna till . Presskommunikén från statsminister är ell beklämmande dokument. Där talas först om målen för den svenska energipolitiken och om regeringens handlingslin jer. 1 del följande stycket sägs: "AB har slutit ettprincipavtal med den norskaregeringen ". Men låt mig slå fasl: Del är den svenska regeringensom skall sköta oljepolitik, inte multinationella bolag. Alt regeringen välsignar Volvos fortsatta utflyttningfrån . är della möjligen konsekvent ur den borgerliga regeringens ståndpunkt, eftersom dess industripolitik bl. a. markerats av a. minskning av antalet indusiriarbelsplaiser i , b. fortsalt ökning av kapitalexporten och antalet anställda i svenskägda företag utomlands. Men ur samhällseko nomisk synpunkt och utifrån lönarbetarnas intressen är det förkastligt. Produktion av aluminium och plast kan också i , vilket egentligen var det enda argument som anförde för Volvoaflaren. Den delvisa utförsäljningen av till kommer all öka sysselsältningssvårigheterna i det här landet. påslående om motsatsen är gripet ur luften. Del finns goda skäl för del krav som allt fler bilarbetareoch andra ställer, nämligen atl den svenska bilindustrin bör nationaliseras.Del handlar om ivå av allra siörsta induslriföretag, som dessutom ärmyckel vinstgivande. Samhällsekonomi och sysselsättning är två av skälen.Andra skäl har med makten över ekonomin och med frågan om produktionensinriktning atl göra. Bilindustrins produktion bör mer inriktas på alternativproduktion av kollekliva transportmedel. Nationalisera - då blir detlättare all lägga makten över företagel, där den bör ligga! Det är ingen nationell politik all sälja ul svenskindustri för oljepengar. Det är heller ingen socialt acceptabel politik allminska sysselsättningen i . föranleder två kompletterande frågortill : Vad ämnar regeringen göra för alt motverka förlusternai sysselsättning genom Volvoaffären? Hur anser regeringen att samhället skall kunna latillräcklig kontroll över utvecklingen av bilindustrin? En kontaktgrupp kan ju inle anses vara tillräcklig. Nr 159 (vpk): Onsdagenden 31 Herr talman! Industriministern har mycket riktigtsvarat på min inlerpel- lalioni februari angående Volvos, i det här sammanhanget, lilla och obetydligaUppsalafabrik och sysselsättningen där. Om Volvos flvit- D'liksom , sade industriministern att han höll sig fortlöpande nim av viss till- informeradom utvecklingen genom industridepartementels elableringsdele- verkning till gition. Då, liksom , hadehan inte mycket atl komma med när det gäller frågan om hur sysselsättningen viddenna lilla fabrik skulle lösas. Vitalade då också om den stora utlandsetablering som stod i begrepp altstarta, nämligen den stora fabrik som skall byggas i , där det skallsatsas 500 milj. kr. till en början. Jag frågade på vilket sätt en sådanetablering hjälpte arbetarna och övriga sysselsatta vid Penla i Uppsalaoch på andra ställen också för den delen. Industriministernhänvisade till , och jag skall be atl få citera ur interpellationssvaret: "Jag utgår från atl Volvos ledning----------- fördelar koncernens totala resurserså atl även de inhemska sysselsältningskraven tillgodoses." i debatten sadehan: "Närjag utgår från att fördelar koncernens resurser så atl man tar hänsyntill sysselsätlningssiiuationen här i landet är del alltså utgångspunkten förstatens relationer med som elt viktigt företag i svenskt näringsliv. Viräknar med - och har anledning att räkna med - att ledningen för företagetkänner sitt sociala ansvar och är medveten om atl ett svenskt företag också harelt ansvar för svenska arbeiare och tjänstemän." Jagfann mig då föranlåten atl beteckna det som barnsligt atl förvänta sig att ettföretag som , liksom andra stora förelag, skulle känna något slags socialtansvar närde ekonomiska intressena stod i förgrunden. Men jag inser nu att detvar fel. Det var inte oförstånd som fick industriministern atl svara på det härsättet, utan del var cynism. Industriministern visste vid den här lidpunktenförmodligen om utflyttningen. Detkan inte vara rikligt, som det sägs här i svaret, att den nu planeradeetableringen i inle påverkat sysselsättningen vid Penla. Det är dendivisionen som skall flyttas, och det hänger naturligtvis ihop med att manlägger ned den som olönsam betraktade tillverkningen vid Uppsalafabriken ochflyttar andra delar, som är mer lönsamma, till i samband med den härstora affären. Jagskulle vilja fråga industriministern om den vetskapen påverkade förhandlingarnaeller påtryckningarna på i samband med den här historien i ifebruari . LENNARTPETTERSSON (s): Jag tackarindustriministern för svaret. Lål mig först säga alt detinte finns någon anledning att klandra vare sig Volvos företagsledningeller den i den här affären. sannolikt var för sigutifrån sina utgångspunkter atl göra en god affär. 190 frågan är, herr industriminister: som nation atl tjänapå Kommer deVolvoanställda alt kunna känna större trygghet för sin Nr 159 sysselsättning än om del blivit en svensk lösning? Jag är inle säker pådet. Onsdaeen den 31 Regeringen hade nyckeln lill en svensk lösning i sin hand men sade nej. .ijgyo Därmed kommer sysselsätiningsfarhågorna in i bilden. Nusäger industriministern i sitt svar på mina frågor, att han inle har qj Volvos llvtt-anledning att ge sig inpå några spekulationer om vad blivande norska jy, , ,j fjjj_ intressenteri kan komma att inta för ståndpunkt i olika frågor, t. ex. verkningtill när det gäller sysselsättningen. Låt mig säga atl jag betraktar detsom ett otillfredsställande svar. Detär nämligen så, herr industriminister, atl ni har att la ställning till denaffären i regeringen därför atl del finns sådana lagar som föreskriver del.Därför är det er uppgift alt precisera er på den här punkien, alt lämnagarantier för all det inte sker något negativt med den svenskasysselsättningen. Del är ju bl. a. ur den synpunkten en regering måste taställning. Norskastaten tar nu över - om det går som regeringen vill - 40 96 av ägarinflyiandeti , och del är inte avkastningen på det kapitalet som den i och för sig ärute efter. Det är något annat den är ute efter - sysselsättning. Jag frågardärför än en gång: Vilka garantier för sysselsättningen i kan ni somindustriminister ge innan ni ger tillstånd lill den här affären påregeringsnivå? Låtmig beröra en annan sak. frågar: Är ni emot samarbete medNorge -ja eller nej? Men så enkel är nog inle den här frågan, . Detskall, enligt min uppfattning, inte vara ett samarbete till vilket pris somhelst. Vi diskuterar ändå här största industriföretag och dessframtid. Jag tror inle att det svenska folket vill ha ett samarbete till vilketpris som helst. F. ö., vad är det för substans i det industriavtal som ni såflitigt citerar och som endast har inneburit att vi kommer att säljaut sysselsättning? Det är i varje fall del enda vi har sett. Delskulle vara intressant atl få en precisering av vilka fördelar det här innebärför den svenska sysselsättningen, inte bara vilka fördelar det har för dennorska sysselsättningen. ROLFHAGEL (apk): Frågeställarna har olika utgångspunkter för sitt frågande. , som var uppe, anklagade regering för passivitet ochutlryckleen viss beundran för den norska regeringens agerande och även förVolvos agerande, eftersom affären legat i bådas intresse. Jagläste dagen efter affären en ledare i en tidning som kan betraktas som LennartPetterssons huvudorgan. Där ber man att få göra en honnör för Volvos ledning,som skött korlen så skickligt, liksom också för den socialdemokraliskaregeringen i som förslod Volvos betydelse bättre än den svenskaregeringen. Jagdelar uppfattningen att de två parterna har handlat med hänsyn till vad som fördem var bäst. Det är alldeles rikligt, att när pressade lill atl göra dessa insatser, var del i och för sig skickligt från Volvoaklieägarnas synpunkt. Men jag betraktar det egentligen inte som skickligt utan som ett 191 Nr 159 hänsynslöst spel med arbetstillfällen i vårt eget land. Onsdaeenden 31 flnns en mycket bestämd trend , nämligen denatt allt fler förelag flyttasut frnn vårt land. Allt fler förelag så all säga internalionaliserar sin produktionoch tillverkar komponenter i en rad olika länder. Om Volvos flvtt- utnyttjar företagen sina förmåner i resp. länder för sina egna syften. Deläretl ning av viss lill- resultat av det systemet som vi kan se i det härfallet. verkning till Följden blir alltså altännu fler arbetstillfällen kommer atl försvinna från del här landet. Volvohar tillverkning på flera platser i , bl. a. i den stad varifrån jagsjälv kommer, nämligen , där det redan är otroligt svårt när del gällerarbetstillfällen. närmar man sig en helt ohållbar situation. Jag harfrågat vilka konsekvenserna blir för sysselsättningen i och har fållsvaret: "Det är alldeles för tidigt atl ha någon uppfattning om deltaredan nu." Men i nästa mening slår följande: "Min allmänna bedömningär att samarbetet skapar förutsättningar för en positiv ulveckling avsysselsättningen i ." Länsarbetsdirektörenpå den plats där har sin stora verksamhet förlagd har sagt, alt deltakommer alt innebära alt vi förlorar 7 000-10 000 arbetstillfällen i vårt land.Jag vet inle vad länsarbetsdirektören bygger denna uppfattning på, men jag kanväl inte utgå ifrån alt den så atl säga har tagits ur luften. Jag frågaralltså: Vad är det som gör atl å ena sidan kan säga, atl det äralldeles för tidigt atl ta ställning lill vad affären kommer all betyda frånsysselsättningssynpunkt, och all han å andra sidan, i nästa mening, slår fastatl förläggningen av biltillverkningen lill kommer all vara någontingpositivt för svensk sysselsättning? Var del posilivt för svensk sysselsättningatt man förlade en del av sin produktion till , och ärdet positivt försvenska arbetare atl förlägga sysselsättning titt ? KURTHUGOSSON (s): Här har i debatten talats om regeringens passivitet i det spelsom föregått det preliminära avtal som slutits mellan och den norskaregeringen. Jag vill hävda alt passiviteten - kanske också en negativinställning från regeringen - är bakgrunden till att Volvotvingades söka kapital på annan plats än i . gjordesframställningar från om alt svenska siaten skulle gå in med eltkapilalliltskott för utvecklingsprojekt. Enligt pressuppgifterlär statsministern då ha sagt atl tog upp frågan om resurser för attutveckla nästa bilgeneration. Han konstaterade att det inte gick att gå in iett enskilt projekt i endast ett av landels två bilförelag. fick istället beskedet att man tillsatte bilinduslriutredningen. Dåkunde regeringen inte ingå i ett enskilt projekt. har fattalbeslut om 400 milj. kr. till ett regeringen tydligen mer närstående företag. försökte man åstadkomma en samman slagning av svensk bilinduslri för att därigenom öka dess styrka. Då agerade enskilda regeringsledamöter, inte minst handelsministern, på ett sätt som 192 gjorde att den tanken gick över styr. Jag harefteråt förstått alt den anknytning som finns mellanfolkpartiet och den nu avgående verkställande direktören i naturiigtvishade sin betydelse. Jaghar ställt två frågor till industriministern. Jag frågade om regeringen nu ärberedd att satsa ett kapital motsvarande vad den norska regeringen är bereddatl salsa. Industriministern svarar all han inte är beredd all vara med omnågon socialisering av . Men här gäller det att se till atl vi i framtidenverkligen får ett rejält svenskt inflytande. Sysselsättningsfrågornahar redan berörts av . I svaret säger industriministern nonchalantatt det är "för tidigt att ha någon uppfattning om detta redan nu".Om någon i detta land skall ha en uppfattning om vad denna affär innebar försysselsättningen är det väl landets industriminister. Detta begär vi att få ettbesked om, inte minst vi som representerar . blir av med 6000-7 000 industriarbetsplatser såsom en följd av varvsnedläggningen. Alt vi idet läget inte kan få ett besked från industriministern om vad Volvoaffärenkommer alt innebära från sysselsättningssynpunkt tycker vi är dåligt. Detla är en någol blandad kompott. När man lyssnar på de frågandesinlägg, får man ett intryck av att de har de mest motsatta utgångspunkter forsina frågor. Jag tror atl man för atl ändå få någon gemensam nämnare attdiskutera kring i delta ärende, måsle hålla några grundläggande elementärafakta i minnet. Volvoär verksamt i en bransch med hård internationell konkurrens. Förelaget har enliten hemmamarknad och behöver vidga sin bas för att kunna säkrasysselsättningen också i de svenska fabrikerna i ett längre perspektiv.Herrarna är så storsvenska och nationella . Jag kan trösta er med althela processen kommer att ha sin gång. Såvitt jag kan se kommer Volvos avtalmed att förutsätta att regeringen beviljar tillstånd till en ändring avbolagsordningen enligt lag, utlänningsklausulen, om inte regeringeller riksdag lämnar ett annat medgivande. I ett sådant sammanhang harregeringen alt ta ställning till bl. a. de sysselsättnings- och indusiripoliiiskakonsekvenserna av ett utländskt inflytande i ett svenskt förelag, allt enligt1916 års lag. Den prövningen återstår. Vi skall göra den då; det kan ni varaförvissade om. Omjag sedan skulle ge direkta svar på några kompletterande frågor-i den mån tidendet medger - vill jag påpeka att den kontaktgrupp som tillsatts innebär attvi går in i konkrela förhandlingar med de svenska bilföretagen. Eftersombilföretagens ombud representerar koncernledningarna, får vi nu alltså endirekt fortlöpande kontakt med utvecklingsfrågorna. Jagvill också erinra om att ett villkor för att den över huvudlaget skulle sanktionera affären var att den inte skulle gå ut över svensksysselsättning. Vi är förvissade om att den här affären i det långaperspektivet stärker sysselsättningsmöjligheterna också vid de svenskaföretagsenheterna. Får J3g sägatill alt vi inte vägrade att vara med och OmVolvos flyttning av viss tillverkning till 13 proiokoll 1977/78:158-159 OmVolvos,fly Ilning av viss tillverkning till Noige Vi föreskrev och förordade samma modell somsocialdemokratin nu föreslår i sitt näringspolitiska program och i sinpartimotion om näringspolitiken till årets riksdag. CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): säger att del var blandad kompott bland frågeställningarna,men det är i så fall hans eget fel, eftersom han slagit ihop alla de frågor somhar ställts både till honom och i huvudsak också till statsministern och givitelt enda svar. Del kunde han ha undvikit. HerrÅsling förnekar att Volvos avtal med innebär atl förlorarnågra arbetstillfällen. Ser man till vad norska statsråd säger, vinner istället en massa arbetstillfällen. Det är också därför fåroljekoncessioner i , inte för blå ögons skull. Dåsäger man kanske alt det handlar om ell nytillskott av arbetstillfällen, somherr gjorde. Det kan i varje fall inte gälla om Penla, som juflyttas från till . Det gäller inte heller om Volvos nyabilmodell. Om inte utvecklingsarbetet exporteras lill , vilket bekräftar att det skall, då borde det rimligen utföras i . Jobbetblir tryggare för Volvos anställda, säger man. Vad som hänt med Volvos storaprojekt och satsningar borde leda till en viss skepsis införnya himlastormande löften. kan ju inle heller klaga över små vinster ochbrist på kapital. Använd dem till utvecklingsarbete i stället för att dela utdem. Volvoshandlande riktar sig enligt vår mening mot det svenska folkets och deanställdas intressen. Kapitalägare visar än en gång prov på sin ansvarslöshetgentemot samhället. För dem är profilen rättesnöret. Och regeringen accepterardetta, låter bilindustrins snäva intressen bestämma i stället för att vidtaåtgärder som säkrar sysselsättningen i och säkrar ett verkligtsamhälleligt inflytande över bilindustrin. (vpk): Ni är storsvenska, säger industriministern med ett försök lill sarkasm.Ja, i det här fallet när det gäller arbetstillfällen för svenska löntagare ochsysselsättningen i på olika ställen har vi rätt och skyldighet att varastorsvenska och slå vakt om dessa intressen, vilket industriministern ochregeringen inte tycks ha. Minfråga kvarstår närdet gäller . Det är visserligen sant alt det finnsolika tillverkningskomponenter inom den divisionen på . Det som skallflyttas i första hand från gäller andra motortyper än dem som tillverkasvid fabriken i , men del gäller en avdelning inom företaget som helhet.Det gäller administrationen, det gäller försäljningsavdelningen för dessaprodukter. Eftersomindustriministern tydligen känt till både utvecklingen vid i Uppsalaoch planerna på Volvos stora satsningar, vilket vi nu fått höra i efterhand,kvarstår frågan fortfarande, om dessa kunskaper på något sätt kom tillanvändning när det gällde atl söka lösa problemen vid fabriken i som visserligen ärliten och obetydlig men viktig fördem som arbetar där. Användeindustriministern dessa kunskaper för att på någol sätt påverka Volvosställningstagande och få att ta sitt sociala ansvar, som det talas såmyckel om, när del gäller Uppsalafabriken och arbetstillfällen vid Pentai och på andra ställen? LENNARTPETTERSSON (s): Industriministern vill nu ge en förklaring till varför man tyckte attdet var bra att köpte upp en så slor andel av . Han säger att Volvoarbetar i en hård internationell konkurrens och måsle bredda sin bas och altdel därför är bra all ha utländska ägare. Så löd industriministerns budskap. Men,herr talman, detta kan man ju säga också om många andra svenska storföretag somexporterar en mycket betydande del av sin industriproduktion. Skall detlaverkligen vara regeringens linje när det gäller alt bedöma de här frågorna ifortsättningen, då är jag allvarligt oroad över var vi kommer atl hamna. Det kaninte vara den rätta lösningen. Del måste också ha funnits någon svensk lösningpå Volvos problem, och den kan inle ha varit sämre än den lösning som harkommit. Det kan inte vara så, att man i varje läge när man vill skyddasysselsättningen måsle gå ut över landets gränser för atl skaffa riskkapital.Del borde ha funnits riskkapital också i ,eftersom vi på det sättetskyddar sysselsättningen bättre. Sedanvill jag bara notera att inte vill diskutera vad skullekunna vinna enligt del industriavial som man talar så myckel om i allmännatermer men som man har så förfärligt svårt att konkretisera när man skall talaom vad det innebär. Jagvill också fråga vad Volvos oljeavtal innebär. Innebär det enligt eruppfattning, , att om vi inle hade fått ett oljeavial genom ,skulle vi inte heller ha fått någon olja från ? Jag är tacksam för svar påden punkten. OmVolvos flyttning av viss tillverkning till Noige (apk): Låt mig först säga till dem som talar om riskvilligt kapital alt när deMeidnerska fonderna serverades i det här landet utgjorde ett paradexempelpå motivet för införandet av sådana fonder på grund av sina mycket stora s. k.övervinster. Sedan återgår jag tillherr Åsling. Jagpåpekade atl han i svaret säger att det ännu är alldeles för tidigt att hanågon uppfattning om sysselsättningseffekterna. Jag berättade atl länsarbetsdirektörenpå platsen i fråga hävdar alt man av denna anledning missar 7 000-10 000arbetsplatser. I vilken utsträckning har det förekommit samråd mellanindustriministern och länsarbetsdirektören på platsen? AttVolvo flyttar från betyder en minskning med 300 å 400arbetsplatser där. Dessutom tappar man nytitlverkningen av den mindre biten.Hur kan då säga att det i del långa perspektivet betyder flerarbetstillfällen, som säger alt det är för tidigt atluttala Nr 159 sig om vilka effekter flyttningen kommer att få för sysselsättningen?Om vi Onsdaeenden 31 erfarenhetsmässigtgranskarsådanaiidigareproblem,vadhardetdåbetyltför sysselsättningen? Betydde det fler arbetstillfälleni när förlade endel av sin verksamhet till DAF i ? Om Volvos flvtt- arbetstillfällen när man flyttade ut till ? Eller blev konsekvensenden ning av viss till- ' '''sv färre arbetstillfällen hemma? verkning till Jag vill alltså ha reda på hurherr Åsling i kan säga alt det är för kort perspektiv och i denandra stunden tvärsäkert kan slå fast att del kommer att bli flerarbetstillfällen, när hela den industriella erfarenheten talar emotherr Åslings uttalande. KURTHUGOSSON (s):