prot · G109120 · 1977-12-31 00:00:00 — Metodenatt sprida gifter från luften är en schablonmässig metod. dåflygbesprutningar förekommit i skogsbruket har det också förekommit attgiftmolnet åkt i väg dit det inte varil meningen att det skulle nå. Användningenav DDT inom skogsbruket, m. rör det sig om sjurapporterade fall - men hur många det kan röra sig om i praktiken ärnaturligtvis svårt att vela, eftersom ingen särkskilt har undersökt detta. Attfelbesprutningar förekommer visar också hur osäker spridningsmetodenär. Detta är mycket oroande. Det finns dessutom exempel på att man skadarbarrskogen genom att välja fel lidpunkt för besprutning. Flygbesprutningarnahar ökat kraftigt . Om den utvecklingen fortsätter har man snartersatt röjning med kemisk bekämpning. På läng sikt för vi då rena barrskogar,monokulturer, som ersätter de tidigare blandskogarna. Vi för också ungefär denreducering av lövinslaget som skogsutredningen menar är önskvärd. Riskerna meden sådan förändring, där de kemiska medlen görs nödvändiga föratt åsladkommaden,är inte acceptabla. Lövinslaget har positiva egenskaper. Det motverkarförsurning och insektsangrepp, och det underhåller marknäringen. Dessutomutgör det klimat-skydd för bl. a. tallens föryngring, vilket är specielltviktigt för norra . Denklimatfaktor som är avgörande för skogstillväxten är den som påverkarnäringsulbudet. Sol, koldioxid och vatten finns i riklig mängd över helalandet. Näringsutbudet bestäms av temperaturen. I blandskogarna ärmarktemperaluren högre än i de rena barrskogarna. Sammantagetkan sägas att det inte är för skogsproduktionen som kemikalierna behövs, utanför ekonomin. Att ersätta röjning med kemisk bekämpning innebär emellertid ettkortsiktigt länkande. Frånhälso- och miljösynpunkt innebär den kemiska lövbekämpningen avsevärdanackdelar. Oförklarliga dödsfall och missbildningar i samband med kemisklövbekämpning rapporteras från olika håll i landel. Sambandet är inte klarlagt,men å andra sidan finns inga bekräftelser på moisatsen. Delta oroarnaturtigtvis de människor som lever i dessa områden, där man i många fall för jordbruketi övrigt inte använder några kemiska medel. Kommunernahar inte någon möjlighet att påverka utvecklingen. Erfarenheten från 1977visar att delta också varit omöjligt, oavsett om besprutningarna skett närabebyggelse eller där skogsbete förekommer. Storskogsbrukel har inte hellervarit särskilt villigt all diskutera inskränkningar. I ett fall har man istället försökt utöva påtryckningar på en kommun, nämligen kommun. Iett brev vid tiden för hälsovårdsnämndens ställningstagande i dessa frågoröversände ett skogsbolag ett brev till kommun, i vilket man hävdadeatt kommunens hälsovårdsnämnd pä ett närmast parodiskt säU försökte hindraskogsbolagel alt på ett rationellt sätt säkra barrskogsåterväxten. Kommunen ochbolaget förhandlade då om markbyten för alt åstadkomma ett rationellareägoinnehav. Slutet på brevet lyder: "Detär givetvis ej rimligt att ett så omfattande arbete satsas av många parter ommålet med arbetet -ett rationellare skogsbruk -avsiktligt saboterasav en av parterna. Bolagel kommer därför icke att under nuvarande förhållandenfortsätta arbetet på det planerade markbytet." Detta är ett exempel pådet krig som råder mellan å ena sidan kommuner och ortsbefolkning och åandra sidan del storskogsbruk som gör sig alltmer ekonomiskt beroende av attanvända kemikalier. Naturligtvis är del angeläget atl kommunernas inflytandestärks när del gäller miljöfarlig verksamhet i skogsbruket. IFinland har man mot bakgrund av diskussioner liknande våra infört restriktionermot den kemiska lövbekämpningen. Således beslöt den finska i slutetav januari detta år alt anta ett lagförslag som innebär atl en kommun hosjordbruksdepartementet kan begära förbud mot flygbesprutningar,om etl sådantförbud skulle innebära fördelar för kommuninvånarna. Sysselsättnings- ochmiljöskäl kan därvid åberopas. Genomatt övergå till den skogsvården erhåller man som sagt många fördelar.Man skapar sysselsättning i många bygder där behovet av nya arbetstillfällen ärsynnerligen stort. Man uppnår en omsorgsfullare skötsel av skogen, när man kanreglera trädslagsblandningen efter markens beskaffenhet, klimat, läge, jordmånosv. Man för etl mångsidigt brukapde av skogen. Att använda röjningsvirke,skogsavfall och lövskog för energiproduktion aren realitet och kommerattbli absolut nödvändigt . Man kan vidare tillvarata bär, svamp ochkött, som ju också är skogsprodukter-på flera håll i norra prövar manatt sysselsätta människor i en sådan verksamhei. Man kan utnyttja skogen förturism och rekreation m. m. Man får långsiktigt ett mera sunt jordbruk för ettmångsidigt utnyttjande av skogen, där basen utgörs av virkesproduktionen mendärdenna inte hämmar andra utkomstmöjligheter från skogen. Man slipperslutligen ständiga konflikter med människor som känner oro och vanmakt över atlgifter sprids okontrollerat i omgivningen. Utskottethar i beiänkandei inte berört dessa frågeställningar. Det skulle naturtigtvisha varit intressant om utskottet gjort det. Man langerar frågeställningen genomatt erinra om skogsutredningens syn på inslagen av löv i skogslandskapet. Dettaär emellertid en återgivning av utredningens egen polemik mot ett av sina egnaalternativ, och i detta resonemang finns varken de ekologiskafrågeställningarna, miljöfrågorna eller lövet som energikälla belysta. Jagkonstaterar alt ett enigt utskott menar atl den frågeställning somaktualiserats i motionen skall behandlas i samband med bedömningar angåendeinriktningen av den långsiktiga skogspolitiken. Sedannågra ord lill . Han säger atl vi behöver kemikalier avekonomiska skäl och att de är ofarliga men att han själv inte är beredd allanvända dem. Detta tycker jag ger ett intryck av alt sitterpå två stolar. 1vårl samhälle är del alltmer angeläget att komma ifrån användningen avkemikalier, när dessa visar sig ha en så betydande negativ effekt på deekologiska sambanden. Att söka rätta lill della måsle naturligtvis vara detavgörande för framtidens miljöpolitik. Användningenav DDT inom skogsbruket, m. m. Användningenav DDT inotn skogsbruket, m. HANS () kortgenmäle: När det gäller flygbesprutning måste väl det väsentliga vara, om vivill komma åt de här preparaten, att hindra preparaten som sådana och se tillall del kommer mindre mängd preparat ul i marknaden. Del är då helt felaktigtalt förbjuda flygbesprutningen, eftersorndet är den metod som kräver den minstakvantiteten av bekämpningsmedlen. Del är ju ingen som opponerat sig mot denbesprutning som sker från marken. Del är större kvantiteterfenoxipreparat som sprids den vägen. menade att jag skulle sitta på två stolar när jag talar lill förmånför kemikalierna men inte använder dem själv. är ny här iriksdagen. Jag drar mig ibland för att upprepa vad jag sagt här i den här frågan. Den är nämligen inte ny. Jag har dille pånaturvård, landskapsvård och sådant. Därför harjag arbetat för densaken och tagit på mig de ekonomiska uppoffringarna. Det har gått mensnart går det inle längre. Man kan inle begära att andra som inle har ettsådant intresse för naturvård skall offra lika mycket. Då kan vi hjälpa dem medjust de här preparaten. Detär alltså, som jag redan sagt, huvudsakligen av floristiska skäl som jag inteanvänder kemikalier. Jag vill inte vara med om någon bekämpning från luften,eftersom den slår blint. Den har effekt på lignoser, dvs. vedartade växter, meni övrigl har den ingen effekt på markfloran. Det är jusl det förhållandet altjag inte i förväg hinner gå över de områden som skall besprutas och täcka övervärdefulla buskar som gör att jag inte vill använda mig av flygbesprutning. Mankan behöva skydda värdefulla eller sällsynta arter såsom olvonbuskar eller t.ex. uppe i ChamEedaphne calyculala, på svenska finnmyrlen, som ärmycket intressant ur växtgeogra-fisk synpunkt. Jagtror inte att flygbesprutning behöver vara farlig, under förutsättning att mananvänder den rätt. Men då skall det vara fråga om små områden. Jag sade i mitthuvudanförande att man förefaller ha blivit angripen av de stora ytornaspsykos. Om det gäller små ytor och man sköter flygbesprutningen rätt skall viinte fördöma metoden, för under sådana förhållanden tror jag att den är bra. BJÖRNELIASSON (c) kort genmäle: Jag talar inte om atl enbart ersätta flygbesprutning med manuellröjning. Jag talar om att ersätta den kemiska bekämpningen i skogen med manuellröjning. Det är en metod som har visat sig vara alldeles utmärkt åtminstone imina delar av landet. HansWachtmeister sitter fortfarande på två stolar. Han talar om de ekonomiskauppoffringar som man måsle göra för att avslå från kemisk bekämpning iskogsbruket. Jag skulle tippa att det rör sig om 5 eller 10 milj. kr. iskillnad mellan röjning och kemisk bekämpning. När det gällerbesprutning från mark och bekämpning finns ingen skillnad, och man kandå gott använda röjning. Den har nämligen enorma ekologiskafördelarframförden kemiska bekämpningen. kan inte komma ifrån alllövskogen är betydelsefull för marknäringsulbudei och för klimatet, att man fåren rikare fauna med mer mångfald i en blandskog. Fortsätter man med kemiskbekämpning för man de rena barrskogarna på köpet - med en mycket begränsadfiora och fauna. "Slårblint", säger . Det är alldeles riktigt. Kemikalier slårblint och är omöliga au kontrollera. Vill man behålla etl lövträd efter enflygbesprutning får man täcka över del. Det rör sig om ca 800 Ivåhjärtbladigaväxier som är känsliga för fenoxisyror, och t. o. m. de enhjärtbladiga,barrträden, är känsliga för dessa medel. Det finns många bevis i del här landetpå all man i skogsbruket - genom att spruta vid fel tillfälle, innan växtenförvedals - har lagil död också på barrträden. Man har också gjort dem mermoiiagliga för sjukdomar osv. Sedansade att besprutning skall ske på små ytor. Då är detomöjligt aU spruta från flygplan! Det går inte ! Del är omöjligt attgenomföra en så schablonmässig behandling av lövslyet. Det måsle väl vara rättsvårt för att argumentera som miljövän som hanaccepterar delta! Användningenav DDT inom skogsbruket, m. m. HANSWACHTMEISTER (m) kort genmäle: Vad det gäller med den kemiska bekämpningen är alt förskaffabarrplanlorna sådant försprång att de kan utvecklas så att de kan hävda sig ikonkurrensen gentemot slyet. Då räcker det inte med atl man röjer en enda gång,ulan man får åierkomma med röjning kanske en gång under 10-15 års tid.Då räcker det sannerligen inte med några /ha i röjningskostnader, ellervad det var sade. Av någon anledning använder ni tydligen intejordbruksflyget uppe i för all bekämpa bladmögel på potatis och annal.Hade ni gjort det hade ni fåll se med vilken fintastisk skicklighet flygarnahanterar sina plan även när de besprutar små ytor. Det går alldeles utmärkt allbespruta mycket små ytor. Det gäller bara atl se till atl man har träd runtomkring det besprutade området, som föngar upp bekämpningsmedlet. Då klarar manäven den saken. Om vi skall ha landskapsbilden öppen och ha kvar detvåhjärlbladiga växterna rekommenderas ofta att fåren skall ersättakemikalierna. Fåren är absolut de allra värsta närdet gäller all la död påivåhjärtbladiga växier, men av vördnad för vår statsminister vill jag inte drain debatten på föravel och landskapsvård. () kortgenmäle: är del ett visst gap mellan de stolarna. När HansWachimeister tar upp frågan om konkurrens mellan lövsly och barrträd vill jagframhålla att den konkurrensen inte är bevisad. Det finns ju ingen konkurrens inaturen. skulle inse detta som den miljövän han vill göragällande att han är. Mankan inte komma ifrån att kemisk bekämpning åstadkommer obotliga och långsiktigaskador på miljön. Man kan inle heller komma ifrån atl lövinslagel har betydelseför skogstillväxlen, för marknäringen, för alt Användningenav DDT inom skogsbruket, ni. I den utredning som giorts beträffande DDT kan man finna atl ingasnylbaggeangrepp har konstaterats efter del all man planterat barrskog på marksom har varit lövskogsbevuxen och atl angreppen är mindre när det gällerblandskog. De här förhållandena är viktiga, och vi skall inle störa denekologiska balansen i skogen i onödan bara därför atl vi skall spara fem ellertio milj. kr. åt del svenska näringslivet. Detär oroande alt allt större arealer besprutas. Denna ökning sker på bekostnad avden röjningen, dvs. på bekostnad av människors arbete i glesbygder,och på bekostnad av möjligheterna att tillvarata vad skogen ger; systemet medkemikalier innebär ju att man minskar den. Andrevice talmannen anmälde atl Hans Wachimeisler anhållil all lill prolokollet fåaniecknal alt han inle ägde rätt lill yllerligare replik. i (): Jag ber all få instämma i det anförande som för enstund sedan höll och i hans yrkande. Jag avser att i etl kort anförandemöjligen komplettera när det gäller användningen av DDT iskogsbruket. Jagvill med della rikta kammarens uppmärksamhet på att vi ser helt olika påpreparat som innehåller DDT, beroende på var de förekommer. Således omgesanvändningen i naturen med så långl gående reslriktioner som loiali förbud.Annorlunda förhåller det sig som bekant med preparat för bruk på människor. Fördensom till äventyrs drabbas av huvudlöss finns det faktiskt preparat att köpa sompå ett effektivt sätt råder bot på det eländet. Del kan lyckas all det bordevara en förhållandevis liten företeelse, men jag har undersökt hur detförhåller sig med del. Så många människor har behov av della preparat all visvenskar upphandlar 100 898 tuber varje är. Slörre och flitigare förbrukare kanskaffa sig en tub om 500 gr., och sådana köper vi till ett antal av 12 350, omjag minns rätt. Någonsäger sig väl all del är skönt alt del här medlet finns och att deli sammanhangei måste betyda fasligt litet. Det kan man kanske säga atl del gör.Men jag vill ändå inte undanhålla kammaren atl mängden verksam substans i denmängd av detta medel som svenska folket gnuggar sina huvuden med faktiskt inleär mindre än . Fortfarandesäger kanske någon alt det.är fasligt myckel mindre än den mängd vi använde iskogsbruket då vi fick göra det. Självfallet är del så. Sista åretdel förekom använde vi i runl lal 10 lon i skogsbruket. Menvän av ordning noterar naluriigtvis atl skallarnas areal faktiskt ärmindre än arealen skog. Jag har lagil mig orådel före alt försöka uppskattaarealen av etl människohuvud. Om man använder en tub med DDT påell människohuvud innebär det atl koncentrationen per ytenhet blir så stor attden motsvarar /ha i skogen. Det är myckel det -det vill jag göra kammarenuppmärksam på. Senast DDT användes varmotsvarande siffra för skogen /ha, alltså något mindre än ett hekto.Skulle vi alltså behandla våra marker så illa som vi behandlar våra skallar -inte när vi får lössen men när vi bekämpar dem -skulle det faktiskt bli enordentlig övergödsling med den typen av preparat. Viskogsodlar, om jag minns rätt, 168 000 ha. Alla dessa marker, framför allt iNorrland, är inle lika frekvenla för snyibagge, varför den återhållsamhet somvi i vår moiion ålagt oss på detta område säger oss att vi inle behöver användaDDT för alla dessa hektar. Men man kan länka sig all DDT behövs för 100 000hektar. Det menar vi är av så slor ekonomisk belydelse för skogsbrukel alldispens i enlighet med vad vi har yrkat i vår motion har fog för sig. Meddelta anförande har jag bara velat rikta kammarledamöternas uppmärksamhet pådet förhållandel att allt bruk av bekämpningsmedel ingalunda är en så fasligtfarlig företeelse som sade. Detta medel är ivarje fall inle farligare än alt vi smörjer våra skallar med del. Kanske skullevi därför rent av ta risken atl använda det i skogsbrukel fram till den lid dåvi har fått ett ordentligt ersättningsmedel. Dettaär en vädjan lill kammarledamöternas sinne för proportioner och förhoppningsvisockså deras pålitliga omdöme. Vi kanske kan la risken att under ytteriigare ettantal år doppa våra skogsplantor i detta bekämpningsmedel och därmed göra delsvenska skogsbruket en stor tjänst utan att del skulle medföra någon allvarligvåda. Jag tror nämligen inle alt de som här i landel svarar för den mänskligahälsan tar så enorma risker när de tillåter oss alt smörja våra skallar på detsätt som vi nu gör. Jag yrkarbifall till den moderata reservationen. Användningenav DDT inom skogsbruket, m. m. i (c): I motionen 789 harjag tillsammans med några partikamrater tagit uppfrågan om det moderna skogsbrukets driftmeloder från miljö- och energisynpunkt.Vi som driver skogsbruk vet att rent kortsiktigt ger barrskogen, därbetingelserna för sådan skog är goda, det bästa ekonomiska utbytet. Därförsträvar man efter att där bekämpa lövskogen. Vid behandling av större föryngringsylorsker detta för den enskilde brukaren förmånligast genom besprutning med kemiskamedel frän luften. Eftersom lopografin växlar mellan högre och lägre belägnapartier visar praktiskt skogsbruk all i en sänka är lövskogen ett måsle för altvi där skall få någon skogsproduktion alls. Lövskogen harju en dränerandeverkan i sådana områden. Dessutom har vi på andra marker bekymmer med all fåbarrträdsplanteringarna all hell lyckas på grund av angrepp från skadeinsekter,torka, gräs, sorkar m. m. 1 sådana luckor som uppslår har lövet absolut enuppgift. Enbesprutning från luften slår blint. Barrskogen har också en försurande effektpå marken, och den effekten förvärras om vi påtvingar skogsmarken monokulturerav barrskog. Vi harju problem med svavelnedfallets försurande effekt; intebara våra vattendrag ulan också barrskogen i vissa områden misstänks lida avdella. Lövskogen har däremoi en raki molsall verkan. Dessutom ger lövavfalleien mullbildande och gödslande effekt som inle bör Användningenav DDT inom skogsbruket, m. Vitillgriper i allt högre grad handelsgödsel för att höja tillväxten i skogen.Lövinslaget kan hjälpa oss all komma bort från dessa båda problem och därmedminska de direkta kostnaderna. Lägger vi därtill urlakningsriskerna förgrundvattnet från sura kvävegödselmedel framstår lövskogen från miljösynpunktsom en nalurens regulalor. Frånenergisynpunkt har lövskogen också blivil intressant. Ur alla slag av lövskogkan man framställa metanol. större svårigheier lär del gå att blanda in 2096 metanol i bensinen till bilar av de senare årsmodellerna. Lövvirkeihar också ell högt bränslevärde för bosladsuppvärmning. Men ålgärder frånsamhällets sida måste vidtas så atl lövvirke och skogsavfall konkurrensmässigtblir inlressanl för energikonsumenierna. Hur della skall ske beror lill störstadelen på politikerna. Vill vi ha ell miljöinriklat skogsbruk som ändå gerekonomiskt godtagbara villkor för skogsbrukaren borde inle den här frågan varasärskilt svår all lösa. Omman gör en summering av de negativa effekierna av alt genom kemiska medelpåtvinga vår skogsmark försurande trädslag och de oklara miljöeffekter somkemikalierna på lång sikl kan få på mark och människor och väger delta motmanuellt röjda och gallrade skogsbesiånd och användande av de produklersomdella kan ge, anser jag all ingen riksolycka skulle ske om man beslutadeförbjuda besprutning med kemiska medel från luften i avsikl alt döda vissvegelalion. flygbesprulades enligl uppgift ändå bara 28 900 hektarskog. Dessa besprutade hektar utgör en onödig källa lill oro för bär- ochsvampplockande medborgare i vårl land. Vihar ca produktiv skogsmark i vårt land. Om vi utgår frånall vi har en hundraprocentig omloppslid i genomsnitt i vårt skogsbruk, skulledel innebära all vi fick föryngringsylor . Dessa ca 29 000hektar som flygbesprulas skulle i så fall utgöra 8 96 av kalyieverk-samheien.Jag är därför lilel förvånad över alt en så skogssakkunnig, miljökunnig ochbiologiskt kunnig person som Hans Wachimeister säger all om vi underlåier allsprula från luften får vi luckiga bestånd och måste röja . Jagsäger tvärtom atl vi får luckiga bestånd genom all bespruta. På den punktenskiljer vi oss alltså. Närdet gäller påslåendet all vi måsle röja vill jag säga all del någolberor på tekniken för röjningen. I min skog röjer man så att man låterlövskärmen gå upp. Försl röjer man lätt så att plantorna inte växer upp, ochsedan slulröjer man därefter. På del sätter slipper man undan med tvåröjningar. Under1977 importerade vi olja för . En slor del av oljan användesför atl producera pappersmassa, som vi f n. säljer lill utlandet med en förlustpå per ton. 1 del lägel lycker jag all del är felaktigt alt användalövskogen för all betunga ekonomi med en sådan produktion. Del måslevara velligare all använda lövskogen för energipro-dukiion. anser all kemisk bekämpning av skogen inle uigörnågra risker, så är många människor ändå oroade av den i alll högre grad inom olikaområden ökande användningen av kemikalier. Vi lillåler ivivelakligadoseringsgränser inom många olika områden. Skogen är bara ell. Summan av dethela blir alt varken människor, djur eller natur orkar rälla lillskadeverkningarna. Vi hamnar mer och mer i eu kemiskt giftsamhälle. Vi kanredan se effekterna av detta statistiskt genom all avläsa rapporter om entilltagande ökning av cancer- och allergisjukdomar och att allt fler barn födsmed mer eller mindre grava missbildningar. Experterna misstänker på godagrunder att del är de kemiska ämnena i vår miljö som är orsaken lill detta. Hurmånga prövningar skall vi behöva ställas inför innan vi ser miljöproblemen istort och handlar därefter? Jag har inget yrkande, ulan jag avvaktar innehållet i den propositionsom förväntas i anledning av skogsuirednings betänkande. Användningenav DDT inom skogsbruket, m. m. Herrlalman!Den areal som besprutades var-det har här lämnats lite olika uppgifter -0,15 96 av den totala skogsarealen. Jag tycker alt det är viktigt alt nämna deninformationen. Denframtida skogspolitikens utformning är naturligtvis av utomordentligt storbetydelse i en mängd olika avseenden. Det har här framhållits tidigare av BjörnEliasson. Del har betydelse för sysselsättning, ekonomi, valutabalans,regionalpolitik och givetvis även för natur, miljö samt människors hälsa,trivsel och harmoni. Del är helt klart all denna utomordentligt viktiganaturtillgång skall vara föremål för en hushållning där man har vägt in alladessa utomordentligt viktiga faktorer. Heladetta problemkomplex blir ju också föremål för en övergripande bedömning isamband med behandlingen av skogsutredningens förslag. Utskottet har därförvall all inte nu låsa sig för något ställningstagande i detaljer. Sedanvill jag gärna uttrycka full förståelse för alt det föreligger en vissotålighet på olika håll. Del finns de som vill sprula litet mer och de som villspruta litet mindre. Och det finns säkert många intressanta och vikligaargumenl för de olika bedömningarna. Inlebara med hänsyn till arbetssituation jusl nu ulan också och destomer med hänsyn lill alt della utomordentligt stora och vikligautredningsmaterial nu befinner sig i etl skede där det är föremål förremissförfarande, och där vi helt klart kan vänta oss en proposition i börjanav 1979 och därefter ett ställningstagande av , så lycker jag att delskulle vara fel av jordbruksutskottet atl gå in och besluta om detaljer, somvar för sig kan ha nog så slora och långtgående verkningar på totalresultatet. Jagvill erinra om alt i de fall där tillräckliga skäl skulle föreligga fördetaljingripanden, exempelvis vad gäller DDT, så har produktkontrollnämndenriksdagens fullmakt i det sammanhanget. Detär angelägel all stryka under all vi här har bestämt oss för etl principielltförfarande, där beslutat om en ramlagstiftning som ger fullmakt åldet verkställande verket alt falla detaljbesluten. Och del har ännu Användningen av DDT inom skogsbruket, m. intefunnits tillräckliga skäl för alt ändra på de principerna. Jag vill också nämna att sker ettregistreringsförfarande inom produktkontrollnämnden enligt principen om denomvända bevisbördan. Jag nämner detta eftersom motsatsen felaktigt påstods idebatten tidigare. Jag vill, herr talman, med detta säga atlutskollsmajoriteten har stannat för ett ställningstagande som kan sägas befinnasig någonstans mitt emellan längre gående krav på både ena och andra sidan omutskottsmajoritetens ställningstagande.