prot · G109125 · 1977-12-31 00:00:00 — 1. att avslå regeringens proposition 1977/78:71 omkvinnlig tronföljd, 2. att såsom vilande anta av motionärerna framlagtförslag till ändring i regeringsformen att träda i kraft ,innebärande övergång till ett republikanskt statsskick, 3. att såsom vilande anta förslaget - iöverensstämmelse med i motionen föreslagen ändring i regeringsformen 1 kap. 2 §- att successionsordningen (SFS 1974:307) skulle upphöra att gälla vid utgångenav , 4. alt i övrigl hos regeringen hemställa om förslagtill följdändringar i lagtext och reglering av andra förhållanden som kundeföranledas av ett beslut enligt 2 ovan, och Nr 125 1911/18:925 av Hans Wachimeister (m), vari hemställts att Torsdaeen den skullebifalla proposilionen nr 71 med de ändringarna 20 aoril 1978 '' kognatisk tronföljd infördes, vilket innebar att manlig tronberätti- gads räuenligt avtal kvarstod, KvinnlistronfÖlid " '" kvinnliga tronföljden kom att avseäven de medlemmar av konungahuset som var föddaSveriges prinsessa och vid grundlagsändringarnas ikraftträdande alltjämt hadekvar denna ställning. 1. avslå motionen1977/78:228, yrkandena 2-A, 2. avslå motionen 1977/78:215, 3. med avslag på motionen 1977/78:228, yrkandet 1 imotsvarande del, och moiionen 1977/78:213 som vilande anta den ändrade lydelseav § 4 SO som föreslogs i propositionens förslag till lag om ändring isuccessionsordningen, 4. med avslag på motionen 1977/78:228, yrkandet 1 ivad det inte behandlats under 3, och motionen 1977/78:925 som vilande antapropositionens förslag till a) lag om ändring i successionsordningen i övrigt, b) lag om ändring i regeringsformen. Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrandeav , , , , , och (samtliga s). HILDINGJOHANSSON (s): Som framgår av betänkandet har vi socialdemokrater ikonslitutionsulskottel inte deltagit i beslutet i denna fråga. Skälen härförredovisas i ett särskilt yttrande. Innan debatten börjar - den kommersjälvfallet atl föras mellan dem som avser att della i beslutet - vill jaggärna läsa in detta yttrande i kammarens protokoll. Del sammanfaller med dendeklaration som den socialdemokratiska riksdagsgruppen gjorde när propositionenom kvinnlig tronföljd lades fram. Deklarationenlyder: "Vi kommer från socialdemokratiskt håll inte att motsätta oss attförslaget genomförs. Vi avser därför alt i lägga ner våra röster vidbehandlingen av propositionen både vid det första beslutet under dennavalperiod och under etl andra beslut under nästa period. I den nyaförfattningen har statschefen inte längre några funktioner av politiskbetydelse. Uppgifterna är enbart av representativ karaktär. Visserligeningick enligt vår uppfattning i överenskommelsen om den nya grundlagen attnågra förändringar inte skulle göras i successionsordningen, men vi anser attdet politiska intresset bör koncentreras på för vårt folks välfärd och trygghetavgörande frågor." (vpk): I dagens svenska samhälle är strävandena att uppnå jämställdhet mellanman och kvinna en självklarhet inom alla politiska meningsriktningar, skriverkonstilutionsutskottet. Utskottet refererar till regeringspropositionen nr 71,vari framhålls att ett av många uttryck för detta är föreskriften iregeringsformen att del allmänna skall tillförsäkra män och kvinnor likarättigheter. Vadhandlar då regeringspropositionen och utskottsbetänkandet om? Handlar det omatt det nu skall bli slut på könsdiskrimineringen i samhälle och arbetsliv?Handlar det om att kvinnorna nu skall tillförsäkras lika möjligheter tillbefordran inom alla yrken? Handlar del om att rasera alla de hinder kvinnornamöter på skilda områden i samhället? Nej,det handlar bara om att både manliga och kvinnliga medlemmar av den kungligafamiljen skall få arvsrätt till tronen. "Arbetetpå jämställdhet mellan kvinnor och män påskyndas", stod det att läsa iregeringsförklaringen när den borgeriiga regeringen tillträdde. Skyndsamhetengällde tydligen i första hand försöken att putsa upp fasaden på en odemokratiskinstitution. Den odemokratiska bördsrätten till ett högt ämbete skall utvidgas.Detta kan dock aldrig dölja monarkins oförenlighet med varje strävan tilldemokrati och jämlikhet. Isjälva verket innebär förslaget att ge monarkin ett tidsenligare utseende, ettförsök att bromsa de verkliga jämlikhetssträvandena. De tidningar som tagitkungahuset på entreprenad i del dubbla syftet att skapa verklighetsflykt ochatt höja lösnummerupplagorna med skvallerreportage får ökade möjligheter. Nukan man spekulera i om det blir manlig eller kvinnlig efterträdare till dennuvarande kungen en gång . Harinte regeringens, och ledamöter känt en besksmak när detta jippo framställs som etl led i en strävan till jämställdhet?Särskilt de kvinnliga ledamöterna, som måste uppleva sina medsystrarsojämlikhet på de flesta områden i samhället, borde reagera mot delta hyckleri.För de många kvinnor som genom arbetsinsatser, utbildning och hård kampförsöker bryta igenom könsdiskrimineringens ter sig i alla fall talet omkvinnlig tronföljd som jämlikhetsreförm närmasl som ett hån. Om en man eller enkvinna skall kunna ärva ett ämbete har inte ett dyft med jämställdhet ellerdemokrati att göra. Det ärftliga ämbetet är odemokratiskt. Vänsterpartietkommunisterna förordar den enda raka lösningen av tronföljdsfrågan, nämligenatt monarkin avskaffas. Då behöver man inte brottas med frågan om huruvidafullt kognatisk tronföljd "är stridande mot det ingångna avtaletmellan huset stamfader och ständerna". Då behöver man intebrottas med frågan om konungen "alltid skall vara av den rena evangeliskaläran, sådan som den, uti den oförändrade Augsburgiska bekännelsen, samtUppsala mötes beslut av , antagen och förklarad är". Då behöver maninte brottas med frågan om nuvarande bestämmelse i successionsordningen attprinsar av det kungliga huset skall "uppfödas i samma lära och inomriket", liksom att den av kungliga familjen "som ej sig lillsamma lära bekänner, vare från all successionsrätt utesluten" också skallomfatta prinsessor av det kungliga huset. Konstitutionsutskottethar faktiskt upptäckt att formuleringarna regeringsform och 1810 årssuccessionsordning är präglade av den tid under vilken de tillkom. Har möjligeninte utskottet upptäckt atl monarkin som system också präglas av en svunnentid? Den aren kvarieva som inte har med ett demokratiskt synsätt att göra. Denär därtill ett inte oviktigt medel för de krafter som motarbetar demokrati ochjämlikhet. Därför bör monarkin avskaffas. Vårståndpunkt är densamma som arbetarrörelsen och med den förbundna krafter alltidhävdat i kampen för demokrati och jämställdhet. Kravet på monarkins avskaffandehar varil och är ett demokratiskt krav. Socialdemokraternasställningstagande till frågan om kvinnlig tronföljd har väckt förvåning för attinte säga förbittring på många håll inom arbetarrörelsen. I utskottet har desocialdemokratiska ledamöterna inte deltagit i beslutet. De socialdemokratiskakammariedamöterna skall heller inte delta i beslutet. Har man då inte tagitställning? I själva verket har man tagit ställning och därtill mot sitt egetpartiprogram. Närpropositionen lades fram orde den socialdemokratiska riksdagsgruppen endeklaration - som här har upprepat - där det heter: "Vikommer från socialdemokratiskt håll inte att motsätta oss alt förslagetgenomförs." Detta är alltså ståndpunkten. Tillägget atl "vi anser attdet politiska intresset bör koncentreras på för vårt folks välfärd och trygghetavgörande frågor" är inte särskilt meningsfullt mot bakgrund av attkvinnlig tronföljd liksom monarkin är avsedd att användas för att avledauppmärksamheten fiån avgörande frågor. Jag vill fråga påvilket sätt han anser att "för vårt folks välfärd och trygghet avgörandefrågor" gagnas genom att de socialdemokratiska riksdagsmännen viker sigför reaktionen och frångår sitt program. Hurmår t. ex. de socialdemokratiska ledamöterna på Norrbottensbänken ? Om deskall lägga ned rösterna så strider det inte bara mot partiprogrammet utanockså mot ett gammalt kongressbeslut i länet. Desom fortfarande anser all monarkin bör avskaffas i slällel för atl pulsas uppkommer dock inte att sakna möjlighet att i omröstningen ge uttryck för detta.Jag yrkar bifall till motionen 228, vari föreslås avslag på propositionen omkvinnlig tronföljd saml monarkins avskaffande. Fasadputsningenpå kungahuset har ytteriigare ett inslag som mera illustrerar monarkinsodemokratiska karaktär än en verklig demokratisering. Det heter i betänkandet:" det nuvarande förbudet för prins att ingå äktenskap med enskildsvensk mans dotter upphävs." Tillsäregenheterna i detta ärende hör onekligen också den motion som pläderar förvalfrihet mellan monarki och republik under nästa årtusende närnuvarande kungens ämbetstid är fullbordad. Olika alternativ för val avkung/drotlning skisseras också. Även detta sägs tillhöra jämlikhetssträvandena!Motionen 215 måste verka lugnande på varje rojalist som känt sig uppskärradöver kommunisternas ständiga krav på monarkins Närden uppmärksammade vpk-motionen om monarkins avskaffande behandlades avriksdagen hade jag tillfälle att redovisa hur vissa pressorgan sökerutnytta kungahuset för att avleda uppmärksamheten från de verkligasamhällsproblemen, skapa verklighetsflykt och fördumning. Där finnsAskungesagan om "den vanliga flickan som äntligen blivit drottning"och där finns alll skvaller om kungliga personer. Hur skall det inte bli ,när prinsessor kan få ärva tronen och prinsar få ingå äktenskap med enskildsvensk mans dotter? Konstitutionsutskottetanför att regeringsform bekräftade monarkin som statsform. "Någon ändring i detta hänseende är inte aktuell", skriverutskottet. Jodå, ändring i detta hänseende har varit aktuell myckel länge och är alltjämtaktuell. Ändring i detta hänseende kommer också alt öka i aktualitet i takt medatt strävandena till demokrati och jämställdhet växer i styrka. Närvi avvisar förslagel om kvinnlig tronföljd sker detta utifrån den principiellauppfattningen att monarkin är oförenlig med demokratin. Det är sammaprincipiella uppfattning som motiverar vårt krav om monarkins avskaffande. Vihar i vpk-motionen pekat på att monarkin används för reaktionära syften.Monarkin tjänar inte bara reaktionära syften i vårt land utan utnyttjas ocksåav våldsregimer i andra länder. Kungaparetsbesök i tolkades sålunda som stöd för den reaktionära ochfolkfientliga regimen där. Det som angavs vara ett privat besök fick sådanofficiell prägel att det framstod som stöd för regimen i , medan detstora flertalet i vårt land säkert stöder de demokratiska krafterna. Iarbetarrörelsens var kampen mot monarkin en viktig del av kampen fördemokratin. Detsamma gäller alltjämt. Vpk fullföljer arbetarrörelsenskamptraditioner. Vi kräver monarkins avskaffande. Monarkin utnyttjas förreaktionära syften och är en kvarleva från en förgången tid. Monarkinsavskaffande överensstämmer med strävandena för demokrati och jämställdhet. Idetta anförande instämde , , ,, , , , ,och (samtliga vpk). trädde vissa ändringar i regeringsformen i kraft.Ändringarna avsåg bl. a. att i ökad utsträckning förankra strävandena att uppnåjämlikhet mellan man och kvinna i grundlagen. I 1 kap. 2 § regeringsformen sägssålunda numera, att det allmänna skall tillförsäkra män och kvinnor likarättigheter. Den nya lydelsen av tidigare 2 kap. 16 § regeringsformen bygger påprincipen att ingen medborgare får missgynnas på grund av sitt kön. Arvsrätt till tronen har fn. bara manliga medlemmar av kungafamiljen. En sådan ordning framståri dag som otidsenlig. Den strider också mot den i regeringsformen förankradeprincipen om mans och kvinnas jämställdhet. Det förslag som behandlasinnebär att jämställdhet skall införas också i frågan om arvsrätt till tronen.I fortsättningen skall det råda fullständig jämställdhet mellan könen. I ensyskonkrets skall alltid den som är äldst stå närmast lill tronen, oberoende avkön. Denreform som föreslås i propositionen framstår som följdriktig och naturiig.Jämställdheten mellan könen bör gälla också i fråga om statens högsta ämbete.Konstitutionsutskottet har därför tillstyrkt de genom proposilionen framlagdaförslagen till ändring i successionsordningen och regeringsformen. Genom dessautsträcks arvsrätten till tronen till att omfatta också kvinnliga avkomlingartill den nuvarande monarken, konung Ifråga om den tekniska utformningen av reformen har utskottet inte haft någonerinran mot propositionens förslag. Formuleringarna i 1810 årssuccessionsordning är präglade av den tid under vilken de tillkom. Någonfullständig översyn av successionsordningen har emellertid inte företagits idetta ärende. I princip är det nu bara fråga om sådana ändringar som behövs isamband med att kvinnlig tronföljd införs. Motden angivna bakgrunden avstyrker utskottet de ändringsförslag i olikahänseenden som framlagts i motionerna nr 213 av och nr 925 avHans Wachtmeister. Monarkinär väl förankrad i - inte bara i grundlagen utan också hos detöverviildigande flertalet svenskar i deras medvetande och känslor. En annanstatsform i än den nuvarande monarkistiska är helt enkelt inte aktuelli dag. Att utskottet avstyrker också motioner från vpk och apk som gällerstatsformen är mot denna bakgrund en självklarhet. Detsom jag nu sagt må också gälla som en kommentar lill vad haranfört här tidigare och som till innehållet är något av en följetong från vpk:ssida. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. I och med det beslut vi om kommer att fatta har frågan omkvinnlig tronföljd bragls betydligt närmare sin definitiva lösning. Del är nu26 år sedan vi fick den första riksdagsmotionen i ärendet, och haren lång rad motioner väckts i frågan. Jagskall inte här, herr talman, beröra alla de turer som ägt rum när det gällerkvinnlig tronföljd . Det räcker med atl slå fast attsocialdemokratin i den frågan haft en något underiig inställning, som förtjänaratt hållas i minnet . Socialdemokraternaharju i sitt partiprogram krav på införande av republik, men man har av olikaskäl inte velat omsätta detta i praktiken då man har varit medveten om attnågot sådant skulle få förödande konsekvenser för partiet. Svenska folket villdefinitivt ha monarkin kvar, och det är uppenbart att en överväldigandemajoritet av svenska folket slår bakom detta. är, herr talman, ettinternt socialdemokratiskt problem. Vi vet att det föreligger olikauppfattningar inom detta parti, och de frågorna må socialdemokraterna självalösa bäst de kan. Detföreligger också motioner om införande av republik från riksdagenskommunistiska partier, även om det ena av de båda partierna uppenbarligen villskjuta det definitiva beslutet framåt i tiden. Men, herr talman, de härmotionerna har ingen som helst bred folklig förankring. Jag skall därför inte ägnanågon lid åt att polemisera mot dem. Det är helt onödigt. Däremot,herr talman, finns det faktiskt anledning atl tillfoga några få ord närdetgäller det socialdemokratiska uppträdandet i denna fråga. Det finns etlsärskilt yttrande fogat vid utskottsbetänkandet, där de socialdemokratiskautskottsledamöterna ansluter sig till den deklaration som avgavs av densocialdemokratiska riksdagsgruppen när propositionen om kvinnlig tronföljdlades fram. har här upprepat innehållet i deklarationen. Jagtycker, herr talman, att det hade varit renhårigare om vi kunnat fatta del härbeslutet under så bred anslutning som möjligt i kammaren. Jag exkluderar dånaluriigtvis kammarens kommunistiska partier. Det här är etl populärt förslagsom man vet hälsas med tillfredsställelse och glädje av svenska folket. Mot denbakgrunden får man väl se det socialdemokratiska handlandet i denna fråga. Jagskall inte uppehålla mig mera vid detta. Men jag har gärna velat markera attjag tycker det skulle ha varit uppriktigare att lämna etl klart besked frånsocialdemokratiskt håll var man egentligen står. Vad vid nu skall besluta om innebär att det blir lika rättigheter förman och kvinna när det gäller tronföljden. är detta en naturiig ståndpunkt.Det arbete för jämställdhet mellan könen som vi bedriver i andra sammanhang börnaturtigtvis också komma till uttryck här. Utskottetkonstaterar att en sådan reform är både riktig och naturiig. Genomatt vidga arvsrätten till tronen får vi en följdeffekt, nämligen att vi slårvakt om den svenska monarkins fortbestånd, en effekt som stämmer väl överensmed vad folkflertalet önskar. De som direkt eller indirekt är emot förslagetom kvinnlig tronföljd kan alltså med rätta sägas vara i otakt . Förvissokan man ha olika uppfattningar i delfrågor när det gäller denna proposition,men det hindrar inte att förslaget om kvinnlig tronföljd bör antagas.Vissertigen skall vi efter ytteriigare riksdagsval 1979 fatta ett andra och slutgiltigtbeslut i frågan, men enligt vad som klart framgår av den socialdemokratiskadeklarationen kommer socialdemokraterna också då alt lägga ned sina röster. Vi har haft en rad debatter om kvinnlig tronföljd.Argumenten för och emot har vänts och vridits i denna kammare. Jag finner i dagingen anledning att åter upprepa de här argumenten. Vi känner dem alla. Jagtror inte vi övertygar någon . Mot den bakgrunden villjagbara -och det är med stor tillfredsställelse jag gördel-yrka bifall tillvad konstitutionsutskoltet hemställer i sitt betänkande 1977/78:36. NILSBERNDTSON (vpk) kort genmäle: låtsas all del inle finns någol krav på monarkinsavskaffande - men det vel han all del finns, och han vet också att det kravetväxer i styrka med att jämlikhetssträvandena i samhället växer. Hantalar om att de som kräver monarkins avskaffande och en övergång till republikär "i otakt med tiden". Men nog är det en besynnerlig takt AndersBjörck går i när han stöder sig på en feodal kvarieva som uttryck för detmoderna svenska samhället. Kungahusetär en kvarteva från förgången lid, och hela atmosfären kring kungahuset präglasav detta. Då kan det inte vara ett jämställdhetskrav - som utskottet försökergöra det till - att också kvinnor skall kunna ärva det kungliga ämbetet. Inteminst vissa pressorgans ivriga skriverier om kungens liv - del må gällasemesterorten, festsalen eller sängkammaren - visar vad det här handlar om ochatt det är allt annat än demokratiska krav på jämställdhet. Den förnedring somvederfarits prinsar skall alltså enligt utskottet nu också vederfarasprinsessor. Delta har ingenting med jämställdhet alt göra. Del finns ju sakersom det ena könet utsätts för men som man hellre bör avskaffa än i falskjämställdhet utsätta även det andra könet för. Om en man mördas har det juingenting med jämställdhet att göra om man skulle kräva samma behandling ocksåav en kvinna! Lågmig också till utskottets talesman säga alt följetongen från vpkkommer att fortsätta så länge en feodal odemokratisk kvarieva bevaras i svensktsamhälle! (apk): Jag tänkervara ganska kortfattad i denna debatt. Förvarje socialist, ja, för varje demokratiskt tänkande människa är detrepublikanska statsskicket en självklarhet och argumenten för monarkinsbibehållande eländigt svaga. Principen att positionen som statschef skall gå iarv är i sig själv en skymf, ja, en utmaning mot demokratin. Nusägerde ljumma, de räddhågade, de principlösa att frågan kanske inte är såviktig längre. Kungens makt har reducerats så att det nu bara handlar om ensymbol. Den socialdemokratiska markeringen i utskottet följer den linjen. symbol för vad? Jo, för en kungamakt som under århundraden har levtarbetsfritt i lyx och överflöd medan människor har svultit, för ett välde somunder århundraden sände ut svenska pojkar att förblöda på slagfält, somdemonstrerade pronazistiska sympatier i då stanken frånkrematorieugnarna bredde ut sig över ett plågat . Symbol för det murknaoch föriegade, den stelbenta konservatismen, symbolen för den pråliga enfalden.Varför skall den symbolen bevaras? Denlogiska slutpunkten för monarkins historia i borde ha varit den förrakonungens frånfälle. Men så blev det ju inte. missade chansen och enadesig om monarkins bevarande. Den förra regeringens ledamöter fick klä ut sigtill pingviner för att i skilda sammanhang betyga kungahuset sin undersåtliga vördnad- precis som . Detmåste ha känts bittert för de konsekventa republikanerna i del störstaarbetarpartiet, de som menar allvar med punkten om republik i partiprogrammet,som inte kan förstå de grumliga taktiska överväganden som ledde till att detsocialdemokratiska partiet räddade monarkin i stället för att störta densamma. Jagtycker det är märkligt. Skall man inte slåss för det man tror på, för det mananser vara viktiga principfrågor? Hur länge skall man på socialdemokratiskthåll sitta fast i en sådan handlingsförtamning? Dennaambivalenta inställning har kritiserats av i en artikel i bör kanske tilläggas att artikeln skrevs , då han sanneriigeninte svävade på målet i sin gisslan av den politiska feghet som också demonstrerades. Han skrev i artikeln bl. a. detta: "Fråganom republikens införande blir härigenom något mera än en struntfråga som herrarpolitiker förklarar sakna aktualitet, ulan en av våra viktigaste reformfrågor.Men en energisk kampanj för republiken måste igångsättas. Och framförallt fårvi inte vara rädda om de bidrag till agitationen som ett nådigt furstehussjälvt ger oss. Nästaprinsessbröllop, om vi får be. Det är en skandal för socialdemokratisk press,atl det förra användes så illa." Detvar ju ord och inga visor, men som vi vet blev i tidens fullbordan denneradikale studentpolitiker en av kungahuset ofta utnyttjad statist vid prinsessbröllopoch andra kungliga evenemang. Så gick det också för hans efterföljare. OlofLagercrantz skrev så här i om vår"längste" statsministers senare insatser: "Ensak lyckades Eriander inte med: att modernisera fritt från det ärftligakungadömet. Dess existens bidrar till känslan av instängdhet och kvalm i vårtland och väcker löje ute i hela väriden. Våra politiska partier gör sig, däromärjag övertygad, skyldiga till en felbedömning då de av hänsyn till påståddkungatrohet i landet inte vågar ta upp republikfrågan." utmärkta tidningen nr 1 1970 skriver följande radervid Ertanders avgång: "Detvar mycket symboliskt när kungen vid Ertanders avgång frånstatsministerbefattningen placerade sig i aktern på Harpsundsekan och lätvärden ro. Vår längste statsministers sista årtag för monarkin." Nufortsätter socialdemokraterna att ro och avslår tillsammans med de borgertigamotioner med syfte att avskaffa monarkin och förverkliga den punkt somfortfarande finns kvar i det socialdemokratiska partiprogrammet, nämligen införandeav republik. Det är beklämmande och innebär en utmaning mot den starka opinionför republik som ju finns också inom det socialdemokratiska partiet. Arbetarpartietkommunisternas motion nr 215 avslås med den vidunderliga motiveringen attyrkandet inte är förenligt med de i regeringsformen givna bestämmelserna ommonarkin. Menvad är nu detta egentligen för larv? regeringsform är väl inget heligtdokument som utan förändring skall gälla i evärdliga tider. har rättatt ändra på grundlagen och regeringsformen, om den så finner motiverat. Jagvill i det här sammanhanget veta vilken bestämmelse utskottet egentligen stödersig på. Här verkar det ju som om utskottet försöker agera i enlighel med dåligahistoriska förebilder. CalleLindhagen väckte 1912 den första republikmotionen i den svenska . Detgjorde den dåvarande talmannen i andra kammaren, Axel Swartling, så upphetsadatt han vägrade ställa förslaget under proposition. Han blev korrigerad avkammarens majoritet och lämnade då i vredesmod ifrån sig klubban och avgick somtalman. Han tyckte ungefär som dagens utskott att förslaget inte var förenligtmed skick och fason, men man kan väl ändå inte hoppas att utskottet, trots atldet behandlat frågan så torftigt som skett, skall följa exemplet från 1912.Fast det vore egentligen att rekommendera, åtminstone för de utskotlsledamötersom tillhör ett parti som har kravet på republik inskrivet i partiprogrammet. Minkriiik har - tyvärr - i hög grad riktats mot de socialdemokratiska ledamöterna,men det är naturtigt. De borgerliga, framför allt och ,har ju här en konsekvent syn. De tycker det är fullt i sin ordning alt man födstill ett ämbete i stället för att väljas till det.