prot · G10954 · 1977-12-31 00:00:00 — Enighetkunde man enligt uppnå så länge jordbrukarna nöjde sig med enlägre ambitionsnivå - och så lar i med ell väldigt svepandeuttryck - nu när Jordbrukarna skaffat sig ett relativt hyggligt ekonomisktläge. Vadinnebär det mera konkret? Del innebär att den svenske jordbrukaren, iinlernationell bedömning statistiskt bevisat, är mer effektiv än de flesta avsina yrkesbröder i världen. Del innebär dessutom att den svenske jordbrukarenför detta, som kallar för relativt hyggliga ekonomiskt läge, harlagt ned 3 000-3 500 arbetstimmar - som man i industrin talarom en arbetsinsats som ligger . Del är en situationsom vill bevara och som han menar innebär alt jordbrukaren är enfullvärdig medlem av välfärdssamhället, en situation där man nu i dennaproposition börjar tala om möjligheten lill två dagars ledighet förJordbrukaren, som jämförbara grupper talar om två lediga dagar iveckan. Mantalar i propositionen om möjligheten för jordbrukaren lill en sammanhängandeledighet av - när övriga grupper talar . Märkerinle den skriande orättvisan i denna situation? Hänger inlesolidariteten med till alt ens - som det heter i propositionen - föra upp dessagrupper lill en nivå som är likvärdig med den s;om jämförbara grupper uppnår?Nej, då väljer man i stället att la till sådana uttryckssätt, som både ÅkeWiclorsson och har använt här, trots all man vet att densamlade lönesumman i nu närmar sig 200 miljarder och den samladekostnaden för konsumenterna som hamnar direkt i råvaruledet ligger vid ungefär10 miljarder - ner emot 5 96. När av livsmedelskronan går lill jordbrukaren,som försöker få en likvärdig social standard, talar man om övervällring avkostnader från producenter på konsumenterna. Jag tycker ett sådantordval talar för sig självt. i ()kort genmäle: använde i sill anförade ett uttryck som verkligen intekan få stå oemotsagt. Han talade om alt jordbrukspolitiken tiu fick ett anslagsom förde tanken till understödspoliiik för näringens utövare. Jag vetverkligen inte vad åsyftade när han kunde prestera detomdömet. Jag ber alt få citera några rader ur utskottsbelänkandel, som måste hagått förbi, eftersom han fäller denna typ av omdöme. Utskottetskriver: "Ett huvudsyfte med jordbrukspolitiken bör vara all tillförsäkradem som är sysselsatta inom jordbruket i alla delar av landet en ekonomisk ochsocial standard, som är likvärdig med den som jämförbara grupper uppnår. Vidarebör jordbrukspolitiken ha till mål att tillgodose konsumenternas berättigadekrav på säker tillgång till livsmedel av hög kvalitet lill rimligapriser." Delta ger väl inle anledning lill denna typ av omdöme. Jag tyckeratt del rimligen borde korrigeras. Däremotär Jag inle lika säker på alt hängav sig åt verklighetsflykt -rnöjligen var han på ell förfärande långt avstånd från jordbruksdebalten - närhan talade om dubbelsängens förträfflighet men prisade enkelrummetsbehagliga och rogivande vila. Det är nämligen detta som brukar kallas att sittapå två stolar . Del sättet att uttrycka sig är tämligen genomgåendeför de socialdemokratiska reservationerna: man åberopar å ena sidan vadjordbruksministern i sin proposition har anfört och försöker å andra sidan medmyckel osäkra formuleringar alt också stå för någonting annat. Del har givitupphov lill den typ av debatt som vi har fört , när vi har försökttolka vad som har sagts. Det hade ju inle behövts någon tolkning, om den typenav reservationer aldrig hade presterats! Endera står man bakomjordbruksministerns politik, som slår i utskottets majoritelsskrivning, ellerockså gör man det inte. Vill man någonting annat, skriver man delta ireservationen. Del hade varit enklare alt uttrycka sig klart och otvetydigt -då hade någon tolkningsdebalt i vart fall inle behövt förekomma här. sade att jag hade uttryckt mig så att jordbrukarna nu får enrättighet som andra grupper i samhället redan har. Ja, del gjorde jag. Och delgjorde jag mot den bakgrunden, att jag i slutet på 1960-talel var med på demöten ute i våra mellanbygder där lantbruksnämnderna hade att precisera vilkakonsekvenser den nya jordbrukspolitiken skulle få just i de bygderna. De människorsom gick hem från dessa möten och hade fått reda på all de var överflödiga ochbetungande för samhällsekonomin totalt sett och därför skulle tillförasnäringslivet i övrigt som kapital- och arbetskraftsreserv, de kände otrygghet,de kände inle vad andra grupper i samhället hade rätt all känna. Därför fannsdet fog för mitt uttalande, ! Jordbrukspolitiken,m. () kortgenmäle: Om gör sig besväret att kolla i det så småningomutskrivna protokollet skall han där flnna all vad jag uttalade min anslutninglill var jordbruksulredningens enhälliga förslag. Därmed nog sagt på denpunkten. Dådet gäller att skildra lägel för Jordbrukarna och deras ekonomiska situationstår del parti jag representerar för en politik som innebär all Nr 54 dessa grupper skall ha en standard, en försörjning och en trygghet som den likvärdig med andra gruppers i samhället. Därmed är också sagt att '''"'" '* gruppen skall komma i åtnjutande av den sociala välfärdoch de sociala förmåner som andra samhällsmedborgare får. Jordbrukspoliti- har vi f. ö. också sagt i jordbruksutredningens betänkande. ken, m. m. Men sedan är det påtagligt hur de borgerligautskotlsrepresenianterna undviker att lala om denkomplikation som finns när det gäller all fastställa en inkomstpolitik förjordbrukarna. Å ena sidan söker man å-stadkomma en inkomstlikställighel, därman gör jämförelser med huvudsakligen löntagargrupper, som deekonomiska förhållandena i stor utsträckning bestäms av all man uppträder somen företagare bland andra företagare. Problematiken på den punkten har jagdäremot inte hört ett ljud om från de borgerliga företrädarna, och det tyckerjag också är symtomatiskt. tog upp prisutvecklingen och den mindre betydelse som den skulle ha påjordbruksområdet. Jag vill då hänvisa till utvecklingen av priserna i vårtland. Jag redovisade vad prisutvecklingen för dagligvarorna har inneburit, ochjag skulle också ha kunnat redovisa prisutvecklingen på baslivsmedlen. Desubventionerade baslivsmedlen har stigit med över 14 96 i år.Det är en för konsumenterna påtaglig faktor, som gör att det finns anledningför oss att betrakta varje kostnadspost med misstänksamhet. Orsakerna till all man får den här typen av diskussion ärJu de skrivningar som den borgeriiga utskottsmajoriteten har presterat ochkanske framför allt den debatt i de här frågorna som har förts i utskottet. Detär dessa saker som motiverar våra farhågor på den här punkten. EINARLARSSON (c) kort genmäle: Jag konstaterar en helt annan lon i del senaste inlägget av ÅkeWiclorsson jämfört med del första - och det välkomnar jag. Det sättet alldebattera liknar mer normala sätt att agera. Jag vill baratillägga: Varför fortsätter inte och redovisar, ocksåprisutvecklingen för del som hamnar i jordbrukarens hand som ersättning förhans arbete? Beträffanderesonemanget om infialionsuiveckling på kapital kan jag hell kort säga: Del ärsjälvklart alt del i överläggningarna skall vägas in sådana faktorer som ärrealistiska och objektiva och hör hemma i prisöverläggningarna. Men detta kaninle läggas fast i allmänna riktlinjer. Menar attinflationsvinsl på fast egendom skall läggas in i alla löneförhandlingar - fördel måste ju vara en klar konsekvens så tycker jag att han skall lala om det. ÅKEWICTORSSON (s) kort genmäle: Först en kvarstående replik till i , 58 som hänvisar till lantbruksnämndernas redovisningför Jordbrukarna i slutet av 1960-lalet.Historieskrivningen om vilken åkerareal som åsyftas i 1967 årsjordbrukspoliliska beslut har figurerat under ett stort antal år i denjordbrukspolitiska debatten. Utgångspunkten har varit beslutet i . Meni själva verket är det en utredning verkställd av lantbruksslyrelsen,tendentiöst presenterad i TV, som man tagit som utgångspunkt när man startatdebatten. Det här är alltså något av kamp mot väderkvarnarna, Förden som är intresserad vill Jag hänvisa lill veckans nummer av tidskriftenLand, som bekräftar detta förhållande. Sedantill : Jag kan gärna fortsätta beskrivningen av prisutvecklingenoch dela upp ökningen av levnadskostnaderna beroende på devalveringen, påprisökningar i en rad andra förädlingsled och också till en del på prisökningarlill jordbrukaren. Självklart får de borgerliga representanterna slå till svarsför hela den borgerliga regeringspolitiken, som får dessa konsekvenser förkonsumenterna. Man kan inte se jordbrukspolitiken frikopplad.. Jordbrukspolitiken, m. m. talade om all del skulle vara förnedrande förjordbrukarna all ta emot stöd. Jag vill säga att del inte är förnedrande förjordbrukarna att kräva en inkomst som är jämförbar med andra gruppers - om densedan las ut som en direkt ersättning eller som stöd är en annan sak. sade vidare att jordbrukarna är nöjda. Ja, de arbetar hårt, har långarbetstid och har haft och har fortfarande besväriiga förhållanden. Men de sernu fram emot en bälire Jordbrukspolitik, och därför är de nöjda. I dagenssamhälle skall vi väl vara glada för att del också finns människor som kan sesaker och ting sunt och vara nöjda. Förmig, som var med vid behandlingen i utskottet och av 1967 årsJordbruksbeslut och som fått bevittna en hård inställning motjordbruket, är den här propositionen en stor ljuspunkt. Även omsocialdemokraterna som gått sedan 1967 årsjordbruksbeslul fattades fått revidera sin uppfattning i jordbruksfrågornaundan för undan är den proposition som vi nu behandlar beviset för en myckelmer positiv jordbrukspolitik. Propositionen95 till riksdag andades fruktan för överproduktion avjordbruksprodukter och rekommenderade nedläggning av jordbruksmark. Sompåtryckning rekommenderades återhållsamhet i prissättningen - vi vet all del varså. Dethar sagts ibland att var enig 1967. Så var inle fallet. Vid detutskottsutlåtande som då förelåg, nr 25, var fogade 13 reservationer. Jaghar nu först läst igenom utskottsutlåtande nr 25 med alla dessfarhågor för överproduktion och sedan den socialdemokratiska reservationen 3 idagens betänkande, där det slår: "Del finns inte heller , lika litet somdr 1967, någon anledning alt med samhällsåtgärder aktivt Jordbrukspolitiken,m. verka för en minskning avarealen över denna skrivning i reservationen 3." Nog blir man litetförbryllad! Men jag vill gärna säga alt del är ett sunt tillfrisknande frånsocialdemokraternas sida. Föregåendetalare har här i debatten behandlat propositionen och utskottsbelänkandel, ochjag vill bara framföra några synpunkter. Låt mig först la re;5ervalionen 9. Denersätter ell stycke av ulskottsmajoritetens skrivning på s. 29, som bl. a.säger all ralionaliseringsverksamheten bör kunna fungera som ettregionalpolitiskt instrument. Den skrivningen tycker jag är riklig. Vad harsocialdemokraterna emot denna skrivning, eftersom ni vill la bort den delen?Jag tycker att det är en mycket intressant fråga för framtiden, då den nyaregeringen ämnar framlägga sådana förslag. Jag är mycket positiv härtill ochser fram emot del, för det kan bli till stor fördel för jordbruket iglesbygden. 23 och 24 i betänkandet behandlas val av prisregleringsled. Här har TorkelLindahl och jag hamnat på ulskoltsmajoriletens sida, medan övriga borgeriigaledamöter slår för en reservation, betecknad nr 5. och jag harlagt en hell annan innebörd i majoritetens skrivning än vad socialdemokraternagör. Det framgick av det resonemang som förde i sitt inlägghär i kammaren vad gäller jordbrukskooperationen. Hans resonemang kanleda till ett annat tekniskt syslem, och där har vi helt skilda åsikter. Medhänsyn härtill vill Jag, herr talman, yrka att den del av utskottets betänkandesom omfattas av reservationen 5, dvs. avsnittet på s. 24, första stycket, sombörjar med "I sammanhanget" och slutar med "lill godo"utgår. Med denna ändring yrkar Jag i övrigt bifall till utskotieis förslag. () kortgenmäle: Även om det var något krystat kan man ändå av inlägggöra det konstaterandet att också han upplever att de svenska bönderna hyser enviss belåtenhet över utvecklingen. Del är ju så, , alt ännu harinte de s. k. nya riktlinjerna för den svenska jordbrukspolitiken trätt ikraft, utan det är de tidigare riktlinjerna, utformade under densocialdemokratiska regeringen, som ligger lill grund för den förda politiken.Bälire underiag för bedömningen på del här områdel när del gäller den relativabelåtenheten hos jordbrukarna kan få hos lantbrukarnas fackligaorganisation, som så vitt Jag förstår delar den här bedömningen. Närdet gäller det regionalpolitiska jordbruksstödet slår vi självfallet bakom detankegångar som framfördes av . I vilken utsträckning vihar möjlighet all la positiv ställning lill de förslag som jordbruksministern fn. förbereder i sill kansli får vi se när förslagen presenteras. Vårreservation omfattar bara de här motionerna och den nyodlingsverksamhei sombegärs. Vadsedan beträffar yrkande om överföringen av prisstödet tillJordbrukarna är vår tolkning den som finns i ulskoltsmajo- riletens skrivning på denpunkten, och den står vi självfallet bakom. Vi anser all de ersättningar som iförhandlingarna bestäms för jordbrukarna också skall komma jordbrukarna tillgodo. Att pengarna sedan av tekniska skäl måste passera förbi förädlingsledet -och där kan krävas tekniska lösningar av olika slag - har vi inle lagitställning till. Däremot anser vi all del är ett oeftergivligt villkor förprisstödet lill jordbrukarna att stödet verkligen kommer fram lill den enskildebonden och inle stannar på vägen. Nog måste jag uttala en viss förvåning överatt de borgerliga ulskottsledamöterna inte anser sig kunna stödja den delen avutskottets skrivning. Jag ber alt på den här punkten få yrka bifall till utskottetshemställan. Jordbrukspolitiken,m. () kortgenmäle: Vi är alla överens om att de pengar som man förhandlar sig lill skallkomma fram till bonden. Men det resonemang som förts omjordbrukskooperalionen ger vid handen all det kan bli fråga om ett nytt syslem.Det är orsaken till att Jag framställt mitt yrkande. säger att jag har något slags krystad belåtenhet närdel gäller Jordbrukarnas ställning i dagens läge. Ingen känner jordbrukarna pågräsrotsnivå bättre än Jag gör. Jag vet hur deras fruar och barn i olika åldrarmed ett mycket hårt arbete dag ut och dag in har fått kämpa sig fram med lågalimpenningar. Det är myckel fler människor i det här landet som har levt på småutgifter än det är som har levt på stora inkomster. Dit hör Jordbrukarkåren.Jordbrukspolitiken har undergått vissa förändringar till del bättre sedan1967, vilket har sagts tidigare här. Det är bra. Jordbrukarkåren har kämpathårt, och kan den nu få litet lön för mödan kan del inte vara fel. De äringalunda överkompenserade. ÅKEWICTORSSON (s) kort genmäle: Är vi överens om att de ersättningar som avses för jordbrukarna iförhandlingarna skall övergå till jordbrukarna utan alt stanna på vägen, då harJag väldigt svårt att förslå varför inle de övriga ulskottsledamöterna kanansluta sig lill den skrivning som vi slår fast vid. Vihar fört en omfattande historisk debatt om de här frågorna, och jag tycker historiska utvecklingen visar att lantbrukarna har den bästa förståelsenfrån arbetare vad gäller de sociala villkor som de arbetat under. Dethar de fått under decenniernas lopp - därför alt man i mångt och mycket hararbetat och verkat under samma förhållanden. Man har i grunden känt denaturliga förulsällningarna för varandras verksamheter. Jag tror inte allBertil bestrider del konstaterandet. Jordbrukspolitiken,m. Dåär frågan: Vad skall arbetare tro i nuvarande läge, när vi har enborgeriig regering som - i den första proposition av större omfattning somlagts fram på jordbrukspolitikens område - markerar all den vill bryta mot demål för jordbrukspolitiken som vi varit överens om och sätta jordbrukarnasinkomst som ell övergripande mål för hela jordbrukspolitiken? Vad skall Sverigesarbetare tro om denna prestation? Särskilt som den borgeriiga majoriteten vidutskottsbehandlingen klart visade att man inle hade något som helst intresse avatt försöka flnna formuleringar som skulle kunna tillfredsställa bådagrupperna! BERTILJONASSON (c) kort genmäle: Vad svenska folket har kunnat få i förbättringar är produkten av ettstort gemensamt arbete. Det är väl ändå inte så att jordbrukarna har fåttdelta av arbetare? Jagkritiserar ingalunda arbetarkår -jag har själv tillhört den. Del har imånga stycken kunnat åstadkommas ett samarbete och en ömsesidig förståelsemellan denna grupp och Jordbrukarna. Del tycker Jag är bra, och jag hoppas attdel förhållandel skall kunna beslå. Men man måste ändå konstatera en kolossaleftersläpning rent socialt för jordbrukarkåren som sådan. Det är väl bra omden nu kan rättas lill. Tillsist vill jag bara säga lill Wiclorsson alt Jag tror att det är nödvändigt sätter inkomstmålet så som departementschefen gjort i propositionen föratt få människor lill jordbruket som klarar försörjningen Det ärväsentligt inte bara för Jordbrukarna själva - det är i högsta grad väsentligtför hela vårt land. Tredjevice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat all han inle ägde rätt till ytieriigare replik. HANS (): Vid en Jämförelse mellan den proposition som vi nu behandlar ochmoderata samlingspartiets jordbrukspoliliska program, sådant det framgår avpartimotion lill 1975/, kan man konstatera att vi naturligtvisinte med dagens proposition fått allt vad vi har önskat men all propositionenligger väl i linje med det moderata programmet. Jagfår kanske trösta mig med detta när utskottet varit ganska så kallsinnigtinför en motion som jag tillsammans med några kamrater hade väckt till förrariksmötet om överföring av medel från domänfonden till jordfonden, delta föratt underiätta den rationalisering genom nybildning av familjejordbruk som nupå grund av bristande markresurser ofta inte kan komma till stånd. Det sägersig självt att del inte är fråga om att slå sönder väl fungerandeförvaltningsenheter. Bara marginella arealer kan bli aktuella. Del flnns ganskagott om sådana. Som ett exempel kan nämnas all domänverket under1970-talet ökat siu markinnehav med inte mindre än . Lika litetsom jag vill betrakta dessa markköp som någonplanmässig socialisering, lika litet kan jag kalla domäners användning ifastighetsbildningen för en sådan privatisering som vi i moderatasamlingspartiet annars gärna ser kommer till stånd. Jagser del hela som en rent praktisk och alls inte partipolitisk fråga. Utskottethar emellertid med hänvisning till jordförvärvsulredningen avvisat motionen,och jag har inte funnit anledning att reservera mig, eftersom utredningen lärkomma med sill belänkande inom den allra närmaste framliden. Vid behov kan jagåterkomma. Detligger i riksdagsarbetets natur att många ärenden där vi är överens gårrelativt obemärkta förbi och skyms av en skrivning som "Vad i propositionenhär anförts föranleder ingen erinran från utskottets sida". Ettexempel på den saken i dagens jordbruksproposiiion är jordbrukspolitikensbetydelse för landskapsvården. I olaliga debatter har vi från borgerligt hållhävdat att kulturlandskapets bevarande hell hänger samman med den fördaJordbrukspolitiken och att varje landskapsbild, givelvis med någoneftersläpning, har sitt upphov i den tillämpade politiken.Lika envist har man - dock med undantag för , det måste sägas -från socialdemokratiskt håll hävdat alt landskapsbild och jordbrukspolitik ärtvå av varandra helt oberoende saker. Men finner vi i propositionen attjordbruksministern på tal om statligt ralionaliseringsslöd ansluter sig lillJordbruksulredningens förslag alt investeringar föranledda av landskapsvård ikombination med rationell jordbruksproduktion bör behandlas på samma sätt sominvesteringar nödvändiga för jordbruksdriften. Eftersom i utredningensbetänkande ingen annan åsikt har framförts finns del anledning alt medtillfredsställelse notera att vi numera tycks vara överens i detta avseende ochatt konstatera att förutsättningarna för att hålla vårt vackrakulluriandskap levande på en gång avsevärt har förbättrats. Låtmig sedan ägna åt ett avsnitt där vi inte är eniga, vilketföranlett utskottets socialdemokrater all avge reservationen 7. Vii ulskottsmajoriteten är överens med reservanterna så lill vida som också videlar jordbruksministerns mening att någon låsning av detaljerna i utformningenav inflalionsskyddet inte bör ske. Jordbruksulredningen har förutsatt auexperterna vid kommande prisöveriäggningar skall ägna särskild uppmärksamhet åten del problem i detla sammanhang, t. ex. värdering av avskrivnings- ochränteunderlag och synen på avskrivnings-kostnaderna. Utskottetssocialdemokrater har emellertid gått ett steg längre och velat geriksdagsbeslutet ett särskilt ord med på dess väg mot förhandlingarna: Bör inleavskrivningskostnaderna las bort ur in-flationsskyddets aulomatik? Ja, det ärderas fråga. Men del är inte mycket som skiljer oss ål, eftersom ävensocialdemokraterna går med på alt kostnaderna "på annat sällbeaktas". Vi för vår del menar emellertid att i alla kalkyler spelaravskrivningarna en så väsentlig roll som utgift för inkomsternas förvärvandealt de måste vara med i automatiken från början. Sedan är värderingen en annansak, och där delar vi utredningens Jordbrukspolitiken,m. Jordbrukspolitiken,m. Sedantalar reservanterna om Jordbrukets stora kapitalvinster. Jordbruksutredningenhar efter en närmare undersökning av den frågan konstaterat all några reglerför hur sådana vinster eller kapitalföriusler skall behandlas inle går allställa upp, varför vid prisöverläggningarna hänsyn till dem får tas på vad mankallar bedömningsmässiga grunder. Vi instämmer i det uttalandel. För vad är des. k. stora kapitalvinsterna annat än en ren belastning i form av ökadefastighets- och förmögenhetsskatter utan att inkomsterna ökas ell öre? Inleförrän egendomen säljs tar vinslen konkreta former. är denoåtkomligt bunden i förelaget och även då lill stor del en fiktion, nämligenlill den del som bara är nominell och betingad av inflationen. Vid en myckelrörlig fastighetsmarknad med av spekulation snedvridna förhållanden - och detär väl bara här som de s. k. stora kapitalvinsterna uppkommer -skulle det ligganågonting i reservanternas resonemang. Men dis-kulerar vi en nära framtid,där vi hoppas all jordförvärvsutredningen skall låta oss få bukt med sådanamissförhållanden. Det är därför som vi i den här frågan har velat uttrycka ossi andra ordalag än reservanterna. Reservationernaär så när som på en alla socialdemokratiska. Den som bryter sig ut ur mönstret,reservationen 5 av m. fl., gäller knappast en fråga varmedjordbrukspolitiken slår eller faller. Men den gäller några ord som vi tycker ärganska onödiga. Majoriteten har i skrivningen funnit det angelägel att påpekaviklen av alt de belopp som i samband med prisöveriäggningarna tillerkännsJordbrukarna kommer dessa direkt lill godo. Delhär rörde sig den lilla debatt om som utspelade sig i kammaren. Visst ärdetta angeläget - det är självklart och därför alldeles onödigt all särskiltframhålla. Men ivern från utskottets socialdemokratiska ledamöter att få medde nämnda orden har väckt misstanken alt de därvid har velat låta påskina allallt i detta avseende inle skulle vara vad det borde vara. Vi andra menar attom del är någonting galet skall del sägas ut klart och tydligt och inle iinsinuanta ordalag. Att en insinuation ligger bakom framgick väl inte minst avÅke Wiclorssons uttalande alldeles där han sade alt varje faktor vidprisöverläggningarna måste betraktas med misstänksamhet. Jag tycker att det ärbeklagligt att man vill frambesvärja en anda av misstänksamhet mot de prisöverläggningarsom tidigare förekommit. Vi borde väl i stället försöka föra dessaförhandlingar i en anda av förståelse för varandras problem. Vireservanter har ansett del onödigt att i den här angelägenheten skrivanågonting särskilt. Men som motpol till majoritetsskrivningen har vi funnitreservationen nödvändig.