prot · G10968 · 1977-12-31 00:00:00 — Visstinnebär vårt förslagen kostnadsökning på 0,7 96-7 °/oo-under 1978, det erkännervi. Men vinsterna - eftersom vartenda öre går tillbaka till förelagen - ärdesto slörre. Gåut lill löntagarna, arbetarna och tjänstemännen, och säg: Det blir ingenstrukturfond med möjligheter lill offensiva framtidssatsningar med löntagarinflytande. Gåul lill förelagen och säg: blir del hårda tag på kreditmarknaden förbudgetunderskottet är så ofantligt stort. Gå ut till företagen ochsäg: Ni flr inget besked om energipolitiken. Gåul lill byggnadsarbetarna och säg: Del blir ökning av arbetslösheten trots altvikliga investeringar behöver göras och trots att vi behöver bygga flerbosläder. Gåut lill tekniker, forskare och företag och säg: skär vi ned när del gällerforskning och utveckling. Gåul och säg: Vi vill inte salsa på några utvecklingsbolag, vi behöver inte göranågra ansträngningar för att medverka till en utveckling på de områden somsocialdemokraterna har lagit upp. Gåut och säg allt della, ty det är vad som blir följden om ni avvisar vårakonkreta och konstruktiva förslag. Det som ni har atl erbjuda i stället ärlägre lönekostnader och passivitet. mer än någonsin gäller del att göraoffensiva framlidssatsningar. All avslå från dessa är det som är riskabelt. Delär passiviteten, oföretagsamheten och det borgeriiga stillaståendet som skaparde slora riskerna. Allrasist, herr talman, vill jag ta upp en sak, eftersom jag tyckeratt den ärviktig. I nya idéprogram står det bl. a.: "Historien visarhur massan av egendomslösa alltid hotat demokratin och friheten." Del härär ett oerhört påstående. Det är riktat mol en hel generation inomarbetarrörelsen, de flesta just egendomslösa, som decennium efter decenniumkämpade för demokratin mot Gösla konservativa företrädare - deverkligen egendomsägande. Det är riktat mol en hel generation av europeiskasocialdemokrater, som gett sina liv i kampen mot diktaturen till höger och tillvänster. Och del är riktat mol dem som är egendomslösa i dagens svenskasamhälle: arbetare, tjänstemän, de sämst ställda. Det är de som enligt herrBohmans terminologi hotar den svenska demokratin. Det var arbetarrörelsensegendomslösa som tillsammans med liberalerna drev igenom demokratin i vårtland, och vi kommer stenhårt all värna om den. Det kommer vi alltid att göra.Därför måste vi reagera mol den typ av, enligt min mening, djupt skumma tankarsom och hans idépoliliska grupp ger uttryck för. Gör demokratinden tjänsten, , att skaffa en riktigt stor papperskorg alt kasta detdär uttalandet i! LARSWERNER (vpk): Samtliga representanter för regeringen har berömt sig av atlsysselsättningen har ökat. Men Jag vill fråga: Hur kan ni påslå del?Statsministern använde sig vårdslöst av en klumpsumma som inte ger den verkligabilden. Fakta är all antalet heltidssysselsatta har minskat med över100 000 - från 3 313 000 till 3 202 1977. En ökning har under samma tidägt rum av antalet deltidsarbetande, men omvandlar vi detla till heltidsarbetenblir resultatet en minskning av antalet hellidsarbelsplalser med över 30 000.Till delta kommer ett ökat antal personer, som inte flr plats på den ordinariearbetsmarknaden utan hänvisas till olika AMS-arbeten. Tarman hänsyn lill allt detla, finner man atl del blivit en ganska stark minskningav antalet arbetsplatser på den ordinarie arbetsmarknaden, en minskning med irunt tal över 50 000 hellidsarbelsplalser. Sådan är ju verkligheten. Det endanya jobb som ni i regeringen var nära alt skapa under den här regeringsperiodenvar väl när ni ell lag höll på att fl två landshövdingar i . Får jag också säga några ord om vad som här i debatten kallats den eländigaenergipolitiken. Även jag lycker all vi har en eländig energipolitik. Därförmenar vpk att vi behöver samla oss lill elt nyttriksdagsbeslut om inriktningen av energipolitiken. Beslutet , då iförsta hand socialdemokraterna och enades om en mycket kraftigutbyggnad av den uranbaserade kärnkraflsproduklionen, skulle Ju enligt planernaprövas på nytt , och della ligger Ju också som underlag arbete. Del är emellerlid uppenbart alt det finns krafter irörelse för all uppskjuta denna granskning av energipolitik. Manförebär atl vi utan svårigheter kan uppskjuta beslutet. Del gäller i förstahand förstås att bygga vidare på kärnkraftverken eller atl utveckla alternativaförnyelsebara energikällor ett par . Viskulle inle behöva la ställning, säger man. Men vad innebär del? Ja, delinnebär i verkligheten atl den väldiga kärnkraftssatsningen frän 1975 kommeratt fortsätta och alt hela programmet rullar vidare, så atl andelen kärnkraft ivår energiframställning blir slörre och stöue. Det innebär också alt vi medanvi låtsas uppehålla valfriheten i verkligheten bygger in oss ikärnkraflsberoendel, som vi inte utan slora svårigheter kan ta oss ur. Därför,menar vi, bör beslutet fattas . Vi har också från vårtparti föreslagit, att skall fatta ett principbeslut om enenergipolitisk inriktning, som innebär all vi kraftigt satsar på att utvecklaförnyelsebara energikällor, att vi lill fullo utnyttjar hela den stimulans försysselsättning, både industriellt och på byggnadsområdel, som det måsteinnebära atl t. ex. i stor skala ta fram vindturbiner och komponenter försolfångare och solvärmeanläggningar av skilda slag. Takteni avvecklingen av kärnkraften kan vi alltid diskutera, men avvecklingen kaninte ske snabbare än vad energiförsörjningen medger. Men den takten är å andrasidan avhängig av med vilket allvar vi satsar på andra energikällor. Vi har ivårt mycket utförliga energipoliliska program anvisat en klar och konsekventinriktning på att befria oss ifrån kärnkraften, vars risker jusnarast blir alltmer uppenbara efter hand som liden går. Vi menar alt detta ärell realistiskt program, och det är i verkligheten mera en nödvändighet än ellval atl vårt land slår in på en energipolitisk linje med den inriktningen. Delhar sagts all kärnkraften skall vara en parentes. Det hör vi bl.a a. i storutsträckning från dem som mycket aktivt medverkar till den kraftigautbyggnaden. Ja, vi menar all del bör bli en så kort parentes som möjligt. Menhela talet om en parentes blir inle trovärdigt när det kommer från dem som ilid och otid för fram samma argument som kraftverkskapilalel och industrihögerngör när det gäller vår energipolitik. Försöken att ställa upp fortsattutbyggnad av kärnkraften som enda allernaliv lill en annars hotandearbetslöshet ärju ren utpressning. Utbyggnad av andra energikällor ger minstlika många jobb, antagligen fler, som dessutom kan lokaliseras myckel bättre. Jagbestrider inte all del blir en viss kapitalförstöring om man avskriverkärnkraftverk snabbare än vad som motsvaras av nedslitning och förbrukning,men det ansvaret faller ju helt på dem som beslöt om della väldigautbyggnadsprogram. Jag är inle säker på atl utbyggnaden av de mångakärnkraftverken någonsin har varit riktigt förankrad bland svenska folkel. Deundersökningar som har gjorts visar nämligen övervikt förkärnkraflsmol-ståndare, trots en massiv och kompakt propagandavall från dekrafter med rika resurser som finner det förenligt med sina intressen all byggaut kärnkraften. Vi har därför från vårt parti ställt frågan om folkomröstning,och vi menar atl den frågan fortfarande har aktualitet. Fråganom inställningen lill kärnkraften har inte kunnat komma lill ullryck i detsenaste valet,eftersom varje parti står för ställningstaganden i en mängdfrågor. Den enskilde väljaren har inte kunnat renodla den frågan. Det ärsannolikt att ställningstagandet i kärnkraftsfrågan ändå spelade en viss ochavgörande roll för valutslaget . Men det var inte möjligt att la ställningför eller emot ulan att riskera alt stödja en politik som man inte alls avsågall gynna. Regeringspartiernaär inle överens i energifrågan. Del kan inte uteslutas att del också ur dennaoenighet växer fram skäl au i en folkomröstning med klara ja- och nejallernalivla fram elt rådgivande resultat. Jag förutsätter naturiiglvis att de sombejakar framliden och säger nej till kärnkraflssamhället då skall fl lika godapropagandaresurser som kraftverks- och industrikapitalets gynnare kommer attha. Förvår del är ställningstagandet klart. Del framgår av vad vi har sagl tidigare,och del framgår av vårt energipoliliska program att vi vill bygga bortkärnkraften. Del innebär naturiiglvis också alt vi liksom kommunerna i Skövdeoch säger nej lill uranbryining, därför alt utan svenskakärnreaktorer skall vi heller inte ha uranbryining eller utveckla någon annandel av del som ingår i kärnbränslecykeln. Vi erbjuder en annan väg förenergiförsörjningen och sysselsättningen. Menvad vi framför allt behöver är klara besked från regeringen om vilkenenergipolitik som den avser alt föra. Får jag sedan la upp en annan fråga,som man med lätt hand har gått förbi från regeringens sida här , trots atlman har talat och skrutit myckel över sysselsättningen. Del gällerabelslöshelen bland byggnadsarbetarna. Varttog löftena från arbetsmarknadsministern vägen, dåarbetsmarknadsdepartementet gick ul med ett pressmeddelande och sade att vimåste på olika sätt motverka ytteriigare minskning av antalet sysselsatta inombyggbranschen? vet vi atl de utlovade åtgärderna inte har gett några påtagliga resultat,och därför kan vi också konstatera att antalet arbetslösa vardubbelt så stort som när löftena gavs . Jag menar att regeringenmedvetet offrar byggnadsarbetarna i sin politik att tillgodose exportkapitaletsvinster. Det är byggnadsarbetarna och deras familjer som på nytt skall varakonjunktunegulator. Vi har större arbeslöshel i denna grupp än på mångaår, framför allt beroende på den katastrofala nedgången i bostadsbyggandet,där färdigställda lägenheter i flerfamiljshus blir allt färre och antaletpåbörjade lägenheter minskat med en iredjedel jämfört med föregående år. Påmånga orter råder totalt byggstopp när del gäller flerfamiljshus,som småhusbyggandet ökar rekordsnabbi och blir en växandespekulationsmarknad, där bostadsbyggandet blir privatiserat och förvandlat lillell renl spekulalionsobjekt, medan bostadssaneringen j tätorter har avstannatnästan hell. Dettaär, helt summariskt, den konkreta situation som hundratusentals människor i dagupplever, kombinerat med rekordslora hyreshöjningar, en situation som de flruppleva därför all regeringens utgångspunkt när del gäller bostads- ochhyrespolitiken är atl de s. k. marknadskrafterna skall verka fritt också påbostadsmarknaden. Detsenaste kravet från bygg- och fastighetskapitalet är kravet från direktören iByggentreprenörföreningen att hyrorna skall släppas helt fria för att, som hansäger, problemen i skall lösas. Det är självklart enlösning som innebär alt inga låg-och medelinkomslagare skall fl möjlighet atlbo där, utan skall reserveras för folk med tjocka plånböcker. Delär, menar jag, en borgeriig asocial bostadspolitik, som står helt i motsättningtill kravet atl möjligheten att fl en god bostad lill rimligt pris är en socialrättighet som skall tillförsäkras alla människor här i landet. Det som pågårär en utveckling som inte kan få fortsätta. Därför ställer vi kommunister, medstöd från människor långt utanför våra led, kravet om hyresslopp, i avvaktan påen ny, socialt inriktad bostadspolitik. Vi säger: Inför prisstopp påbyggnadsmaterial, sank den garanterade räntan för allmännyttiga företag ochinför ränte- och amorteringsfria lån till samma företag! Öka byggandet avflerfamiljshus och saneringen av de äldre husen! Delhär är några huvudpunkter i ett program för omedelbara åtgärder, sominriktningen självfallet måste vara all göra slut på de privata vinst- ochspekulationsiniressena på hela bostadsmarknaden. För att nå dit har viformulerat de gamla kraven om all inrätta en statlig bosladsbank, som tillhandahållerkapital till låg och fast ränta, att förstatliga den lungabyggmaterialindustrin, atl ge kommunerna ökade möjligheter att behålla mark förflerfamiljshus och alt överföra flerfamiljshusen i ellerbostadskooperaiiv ägo. Detla menar vi är grundstenar i en socialt inriktadbostadspolitik -en bostadspolitik som naturiiglvis står i stark motsättning lillregeringens huvudlinje, där den kalla affärsprincipen skall gälla, så altprivatbyggmästare, fastighetsägare, malerialfabrikanler, lomljobbare och andraspekulanter skall få tjäna pengar på människors boende. Jagvill fråga statsministern: Hur långt i eftergifter för de rena kapital- ochspekulationsintressena är beredd att gå, eftersom ni ju i olikasammanhang säger er lala på småfolkets vägnar? Den politik som regeringen i dagbedriver är Ju politik i bostads- och hyresfrågorna, som dominerarockså i den frågan i regeringen. Vi har visserligen två bosladsministrar-somtävlar om atl framföra sina motstridiga uppfattningar! Ingen av dem har dockkommit med något recept på hur vallöftena om åtgärder mot hyreshöjningar skallkunna infrias. Tvärtom har vi fått uppleva hyreshöjningar som utgör elt direklhot mot en social bostadspolitik. För tiotusentals stockholmare siiger hyrornamed fören vanlig lägenhet, och situationen ärlikadan på de flesta håll i landet. Jag vill fråga både statsministern,bosladsministrarna och hela regeringen: Vad tänker ni göra åt detla? Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Lål mig först säga några ord till , som påstod atl jagskulle ha lämnat felaktiga uppgifter om sysselsättningsläget vid det . Jagvill då hänvisa lill all arbelskraflsundersökningarna visar atl vid årsskiftet1977/78 var 4 093 000 människor sysselsatta, mol 4 096 000 vid förra årsskiftetoch 4 088 000 /76. Får Jag dessutom hänvisa till atl delredovisas lägre arbetslöshet nu än vid tidigare konjunklurpåfrest-ningar under1970-lalel. De uppgifterna lär det inte gå att bestrida; det ärju inleregeringen som sköter den här statistiken, ulan det gör offentliga myndigheter. LarsWerner var inne på frågan om bostadsbyggandet och talade om eftergifter lillbyggnadsdireklörer och andra. Får jag påminna om att en förändringav bostadspolitiken för all stimulera bostadsbyggandet ju inte rimligen kan sessom någon eftergift i del fallet. Härvill jag gärna la upp ett avsnitt i huvudanförande. Hansade atl ytieriigare 15 000 lägenheter behöver byggas - del är del antal somsocialdemokraterna anger - och det formulerades i talet som ett krav. Vad detär fråga om är all man vill få ner hyrorna i de nya hus som byggs. På detsättet skulle del bli lättare för kommuner, stiftelser och andra attnyproducera, och naturiiglvis är det resonemanget i och för sig riktigt. Socialdemokraternavill nu åstadkomma detta genom att för av produktionskostnaderna sätta inelt ränte- och amorteringsfrilt lån. Jag vill då påminna om att regeringensåtgärd innebär samma effekt. Genom atl vi sänker ränlan på lånen lillbostadsbyggandet uppnås ju precis den effekt som socialdemokralernaär ute efter. Genom regeringens åtgärd blir hyrorna i nyproduktionen lägre ände eljest skulle ha blivit. Om den ena metoden leder lill ökat bostadsbyggande,så gör naturiiglvis den andra del också. Svårare än så är det inte. Jagkonstaterar alltså att vi är ense om att bostadsbyggandet behöver stimulerasoch atl vi på båda håll syftar lill atl få ner hyrorna i nyproduktionen. Vihar också samma syn när del gäller skälen lill alt öka bostadsbyggandet: detföreligger ett behov av bostäder och ell behov av att öka byggsysselsätlningen,och vi får dessutom spridningseffekter inom ekonomin som är av värde. OlofPalme efteriyste också bättre mänskliga kontakter, och i ell avsnitt av sittanförande redovisade han med inlevelse hur människor slås ut från arbetsliv ochsamhällsliv. Han kom också in på hur tonåringar upplever sitt liv som monotonioch meningslöst och drivs ul lill kriminalitet, alkoholmissbruk,narkotikamissbruk osv. Dess värre är det så atl ungdomarnas situation ilånga stycken är sådan som beskriver, och vi har därför en gemensamuppgift all försöka komma lill rätta med della. Men Jag tyckte alt en viklig sak i sammanhanget. Är inle dessa problem i stor utsträckningen frukt av 1960-lalels samhällsbyggande, av en folkomflyttning som ofta hadeett tvång över sig genom alt de regionalpolitiska insatserna varotillräckligaunder den tid då investeringslusten var god? Vi fick Ju då en massproduktion avbeiongstäder ulan några förutsättningar för mänskliga kontakter, och vi är nuense om alt vi måste sätta in saneringsåtgärder i dessa områden för allförbättra bostadsmiljön. Jag vill påminna om atl vi från på1960-lalel varnade för sådana effekter. Dessbättre byggs det inte på detta sätt . Vi lägger större vikt vidboendemiljön, och vi har på ell helt annal säll ökat möjligheterna förproduktion av småhus och boende i mindre grupper. Detta är ett exempel blandmånga på aktiva insalser som regeringen gör för alt lösa de ungdomsproblem somvi står mitt uppe i. Låt mig här också påminna om de förebyggande åtgärder somvidtas på narkolikaområdet och för alt förbättra vården av narkomaner. Jag villockså erinra om den nya alkoholpolitiken, som Ju också i hög grad syftar lillall lösa dessa ungdomsproblem, och regeringens satsning på fler kvarterspoliser- inte för att få en effektivare övervakning ulan just för alt med en sådanorganisation skapa bälire kontakt mellan samhällets företrädare och demänniskor vi nu talarom. Allt detta är exempel på insalser som fortlöpande görsför alt söka lösa ungdomsproblemen. Deproblem som här tog upp är oerhört viktiga, det vill jag gärnaframhålla. Men när i sinreplik går in på min, Per eller Gösla 4 protokoll 1977/78:68-69 Bohmansbeskrivning av de samhällsekonomiska problemen och den redovisning vi lämnarnär det gäller vad regeringen har föreslagit för atl lösa dem, då ger hanintryck av att stå helt tomhänt. Han radar upp problem som vi är ense omexisterar. Vi har redovisat hur vi vill lösa dessa problem, men till alt regeringens enda recept är utlandsupplåningen. Sanningenär ju alt också socialdemokraterna måste ha en hög utlandsupplåning. Dennaupplåning är del pris vi får betala för att klara de akuta problemen påarbetsmarknaden och få en grund för en fortsatt positiv utveckling. Jag ärövertygad om att innerst inne vet lika väl som jag att dengemensamma uppgift som vi har fram lill mitten av 1980-lalet är atl skapa jobbi den storieksordning vi talade om i valrörelsen - 400 000. Det är enförutsättning för atl alla som vill och kan la ell arbele också skall ha denmöjligheten. Det är exakt vad jag sade i valrörelsen, och den målsättningenharjag kvar. Sedandella om lönekostnadernas relativa förändring. Ni motsatte er atl Sverigeskulle lämna valulaormen. De länder som talar om, som fortfarandetillhör valutaormen, harju åkt snabbhiss uppåt i internationella Jämförelsergenom bindning lill den tyska marken. Man kan säga alt vi sluppit ungefär 6 %kostnadsökning genom alt vi har vår valutarelaterad lill den slörre korgen, de många länder som vi har handelsutbyte med. OlofPalme talarom koncessionslagstiftningen, som skulle klara det mesta på energinsområde. Får jag då säga lill , kammarens ledamöier och alla andra:Som bekant ställer regeringen i villkorslagen kravet på en hell säker slutligförvaring av kärnkraftens avfall. Varför vill inte socialdemokraternaacceptera det, när de på det kemiska området vill införa en sådan lagstiftning?Det är det som jag har bett alt få elt besked om. Detframgår av formuleringen i villkorslagen atl det är ell utomordentligt hårtkrav som ställs. Kraflförelagens s. k. KBS-proJekt är ett försök att tillgodosekravet för all få la ytteriigare reaktorer i drift. Ingen av oss vet omman har lyckats. Socialdemokraterna glömmer bort kärnkraftsavfallei -jagupprepar det - när de talar om giftigt avfall i övrigt. De bortser också frånall kärnkraftens säkerhets- och avfallsproblem är en internationell fråga. Detär inle bara här i som man har en seriös granskning avavfallsproblemen. Även på andra håll ställer man ungefär samma krav som vinumera gör. Exempel härpå är i . En granskning av lägel förupparbelningen av använt kärnbränsle, lagringen av använt bränsle ochdeponeringen av kärnkraftens högaktiva avfall pågår där f n. avgaven kommission, som skall lämna sin rapport till den lagstiftande församlingen,sitt utlåtande. I utlåtandet finns en övergripande slutsats om dendemonstrerade, beprövade, permanenta och slutliga deponering av kärnkraftensavfall som krävs. Om della krav uttalar den kaliforniska medfyra röster mol en, alt en sådan teknologi inte har demonstrerats, atl del ärtveksamt alt anta alt någon kommer att demonstreras före mitten av 1980-lalet.Det är alltså inte bara vad jag med mina brislfälligakunskaper på detta oerhört svåra område säger, utan det är en sakkunnigkommission i som säger del. Jag kan förslå att är irriterad när vi diskuterar skatter.Det ärju alldeles obestridligt att vi i regeringen bedriver en helt annan skattepolitikän den högskattepolitik som vi skulle ha haft i , om socialdemokralernasuttit kvar i regeringsställning. OlofPalme sade sig sakna beräkningar om statsskuldens tillväxt perminut. Skulle man lillämpa samma sifferexercis på de socialdemokratiskaskattehöjningarna för året, som uppgår lill , skulle demotsvara . talade i sin replik . Delskulle alltså, om man tillämpar samma beräkning, bli . under den lidherr talade. Så mycket var hans anförande verkligen inle värt. "Deglada dagarnas verklighetsflykt" värdet uttryck åberopadegentemot mig och mitt parti när han beskyllde oss för överbud ochmiljardrullningar. förhöll det sig precis tvärtom, . Vi var djuptoroade för framtiden redan i slutet av 1960-lalel och början av 1970-lalel. Vikrävde vid upprepade tillfällen principuttalanden och principbeslut frånriksdagen om atl ulgiflsslegringarna skulle anpassas lill tillväxten i ekonomin.Jag vet alt del är svårt alt genomföra sådana beslut, men EG har gjort det. Vikrävde detta, och när vi lade fram förslag om det blev vi hånade. Man gjordesig löjlig över oss. När vi varnade för utvecklingen, vad fick Jag höra då, idebatt efter deball från ? Jo, Gösla svartmålar, han ärsvartmålningens mästare. Anledningenlill atl vi inle var med i Hagauppgörelserna var all vi fömtsåg riskerna medHagapolitiken. Del var därför vi ställde oss utanför. De skattesänkningar som vikrävde varetl led i en aktiv konjunklurpolilik, och vi syftade därmed till attfå ned den höga marginalskatten, som i sin tur drev på lönehöjningarna. Deskattesänkningar vi lade fram förslag om skulle, det var vår avsikt, leda lillåterhållsamhet i lönehänseende. På det sättet skulle vi bringa ned taklen i denominella löneökningarna, som i sin lur skapade inflation. Detla har sedanfullföljts av regeringen. Närman går igenom vad vi skrev i våra motioner dessa år kan man konstatera hur rättvi hade. Jag vet att detta att ha rätt inte är någonting att skryta över, menändå känns det behagligt atl konstatera att man inte hade fel. Jag skall be allfå citera vad vi skrev exempelvis med anledning av finansplanen 1976, : "Somframgått av denna analys av de ekonomiska utsikterna är viallvariigt oroade inför den närmasle framliden. 1976 har förutsättningar atlbli elt för det svenska folkhushållei myckel dåligt år med minskadtotalproduktion, stigande arbetslöshet, fortsall snabb infialion och enotillräcklig investeringsulveckling. Underskottet i bytesbalansen kan förväntasbli av samma storleksordning som ." - Det blev som bekant ännuslörre. Det här kallades även då för svartmålning, och inleför verklighetsflykt. Däremot var det verklighetsflykt och grov osanning allutfärda den deklaration som stod för , där mantalade om atl den svenska ekonomin var stark. Det var den deklaration som jagnyss läste upp - ett uttryck för del dukade bordets filosofi. Vem hängav sig åtverklighetsflykt och falska skildringarom inte socialdemokralerna? Oss kan niinte anklaga för detla. Sedansuger liksom socialdemokratiska talare i gemen på prisutvecklingenunder året som på en söt karamell. Alt prisstegringen blev dubbelt så hög somvi förutsåg beror på all vi, på grund av era tidigare politiskamissgrepp, tvingades lägga om politiken.