prot · G109138 · 1977-12-31 00:00:00 — Utskottets företrädare säger alt del alltjämt ärfråga om en försöksverksamhet pä litteraturslödsområdet, och det är välrikligt. Han säger också att det gäller alt finna formerför att anpassa det fortsatta stödet efter de nya behov som kan tänkas uppslå,och även det är väl riktigt. Men det märkliga är att varken ,hans borgerliga kolleger eller berört statsråd vill vara med om atl tillgodosesedan länge kända behov. Det ärju vad del rör sig om när vi lalar ommassmarknadsutgivning av barn- och ungdomslitteratur. Där är det inte fråga omatt göra anpassningar till eventuellt nya behov, utan där gäller det verkligenalt tillgodose tidigare och kända behov. Det underlåter man genomatt krypa bakom den ena utredningen efter den andra. Del är sanningen isammanhanget. var det litteratursiödsutredningen som det varlämpligt att krypa bakom. I det här läget är det barnkulturgruppen idepartementet. När vi nu framlägger etl konkret förslag och pekar påLitteraturfrämjandet och gör det framför allt mot bakgrund av att vi ju kanhänvisa -jag påpekade detla i milt förra anförande - till Främjandets väldokumenterade insatser på vuxenlitteraiurens område, då tycker vi att viverkligen har bra på fötterna. GunnarRichardson säger att han tvekar inför atl känna förtroende för regeringen pädenna punkt, och även vi hyser i viss män samma tveksamhet. Men vi kännerframför allt förtroende för Lilleralurfrämjandel, som regeringen skulle slulaavtal med. Den konstellationen tror vi skulle kunna åstadkomma någonting bra pädetta område. Vidareframhåller att utskottet skall ha ett ord med i laget. Ja,nog kunde utskottel om dess majoritet verkligen hade velat ha fått inte baraett utan mänga ord med i det här laget. Utskollel har haft många möjligheterhärtill men har konsekvent underiålit att ta vara på tillfällena. Det tycker viär beklagligt. Det gäller grupper av människor i samhället, vilka verkligenskulle behöva nås av ett utbud på litteraturområdet, ett utbud som ärkvalitativt av acceptabel karaktär men som också är överkomligt i pris för demånga. Därigenom skulle man kunna nå fram lill nya läsargrupper. Det ärbeklagligt att den borgerliga majoriteten inte vill vara med om detta. Statligtlitteraturstöd m. m. EVAHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle: hävdade atl jag hade sagt att jag var positiv tillregeringens proposition. Jag konstaterade atl några av de förslag lillförbättringar som vi tidigare fört fram nu har tillgodosells,vilket naturligtvis är bra. Men jag konstaterade också att alldeles för litetpengar hade anslagits för att förslagen verkligen skulle kunna få full effekt.Jag påpekade särskilt starkt att vårt framförda krav påmassmarknadsutgivning för barn och ungdom i ett mycket avgörande avseende intehade lillgodosetts. Hade man tagit fasta på detlakrav, hade det funnits en sådan utgivning . Det är naturiigtvis trevligtatt konstatera atl socialdemokralerna nu äntligen slutit upp bakom vpk-kravel.Det är bara synd alt det inle skedde . Dennafriiga är utredd och del finns konkreta förslag frän Litteraturfrämjandet ochbarnkullurgruppen. Del enda som saknas är en vilja hos regeringen att verkligensalsa pä detta oerhört angelägna kulturpolitiska område. Barnen är i dagutsatta för en fiod av skräpkultur. Det gäller att motverka den kommersialismenoch i stället försöka få ul, som jag tidigare betonade, kvalitetslitteraturtill läsovana barn och ungdomar. ()kort genmäle: Till vill jag säga att man måsle skilja på två saker: attkonstalera ett behov och att finna en bra lösning för att komma till rätta medproblemet. Vi har alla konstaterat alt del finns etl behov av utgivning av godbarn- och ungdomslitteratur, men vi har ännu inte kommit fram till den bästalösningen. Vikunde notera med vilken emfas som man frän socialdemokratiskt hålltalade för sin barnboksklubb. Jag skulle vilja delge kammaren vad den avregeringen tillkallade utredaren säger om tanken på en barnboksklubb. Hankonstaterar lill att börja med alt det är svårt all finna lösningar. Bland deproblem som har förelagts litteratursiödsutredningen är detla ett av de mestsvårlösta, säger han. Han noterar senare vilken effekt en barnboksklubb skulleha fått. Det kan vara en tankeställare för och övriga som. tror atlde sitter inne med den definitiva lösningen. "Delär emellertid min uppfattning", säger utredaren, "all enbokklubbs-verksamhet som är särskilt avsedd för barn och ungdom skulle ha enbåde negativ och diskriminerande effekt. Oavsett atl bokklubbar på grund av singenerella lönsamhet inte torde vara i behov av statligt stöd talar starka socialaskäl emot alt barnbokklubbar subventioneras. Ty naturligtvis är det uppenbartatl man med en konstruktion som den av KF föreslagna har mycket små möjligheteratt nå en annan kundkrets än de föräldrar som redan är medvetna om sina barnsbehov av goda böcker. Det kan vidare framhållas alt denna sortsbokklubbsböcker inle på normala villkor skulle finnas tillgängliga på deförsäljningsställen barn besöker. Böckerna skulle heller inte kunna köpas enoch en, och självfallet skulle kontantinsatsen göra del omöjligt för barnen attsjälva besluta om inköp. - - - Just de barn och yngre människor, som det ärangeläget all nå fram lill med etl alternativt litteralurutbud kommer med all sannolikhetatt förbli utanför den nya bokklubbsvärlden. För de många andra, för dem sompä verbala grunder blir socialt handikappade, har en bokklubbsverksamhet ägnadbarn- och ungdomslitteratur generellt sett ingen positiv betydelse. Snararelorde den genom de ekonomiska krav en sådan försäljningsform ställer komma attskärpa skiktningen mellan de mera och de mindre gynnade." Detfinns, menar jag, verkligen skäl att ta sig en funderare på vad som är denbästa lösningen. EvaHjelmsiröm säger att det är för litet pengar. Ja visst, det är alltid för litetpengar. Det är att plocka billiga poäng att kräva mer pengar. Hon säger vidareatt frägan om utgivning av barn- och ungdomslitteratur är utredd. Jag har intesett något utredningsbetänkande. Frågan är i varje fall inte remissbehandlad,och det lyckerjag verkligen att den här vikliga frågan är värd. HANS ALSEN (s) kortgenmäle: Jag har ingen anledning att polemisera mot i den härfrågan, eftersom vi i huvudsak är överens. Men när hon säger attsocialdemokraterna tidigare inte har tagit upp dessa problem och drivitfrågorna talar hon, vill jag påstå, mol bättre vetande. Vi har inte slutit uppbakom vpk-kravet,ulan vi har haft klart utformade krav föregen del. Om de sedani principiella avseenden sammanfaller med vpk:s så är det inget att klaga över.I varje fall ser vi ingen anledning till det. GunnarRichardson, som är så kreativ att han hittar pä nya förnamn, har tydligen intealls förmått inse atl frågan om en barnboksklubb inte är aktuell. Vi har inteatt behandla den motionen , utan den fanns , och då agerade inteGunnar särskilt mycket i det här avseendet. Dessutom - och det ärkanske det anmärkningsvärda - fann litteraturutredaren inte skäl att ens lakontakt med KF för att diskutera frågan. Vihar frän socialdemokratiskt häll inte velat driva frågan om en barnboksklubb vidare,eftersom den på olika håll har varit kontroversiell. Det finns ju principiellainvändningar mot bokklubbsformen,och med hänsyn till att vi betraktar frågan ombarnboksutgivningen som så viktig har vi i stället valt linjen viaLitteraturfrämjandet, som ju har -jag upprepar det, för tredje gången trorjag -en beprövad verksamhet på massmarknadsulgivningsom-rädet. Detär alltså inte fråga om någon skrift i det blå här, utan det finns endokumenterad verksamhet som skulle kunna utvecklas till att också omfattautgivning av barn- och ungdomslitteratur. Vi reservanter tycker att det ärhöggradigt märkligt att varken departementet eller utskottsmajoriteten harvelat ta upp den här frågan och finna formerna i en avtalsuppgörelse mellanregeringens företrädare och Litteraturfrämjandet. Jagtvingas tyvärr upprepa min undran från första anförandet om det inte är så från borgerligt håll mer och mer börjar fjärma sig från tanken atl i olikasammanhang, framför allt på det kullurpoliliska fältet, benytta sig avfolkrörelserna. Mycket talar för att det är på det sättet, tyvärr. 6 prolokoll 1977/78:138-139 Statligtlitteraturstöd m. m. EVAHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle: Jag lycker det är anmärkningsvärt all kullurulskottels talesman reducerar väsentliga kullurpoliliska krav lill billiga poänger. Omdelta ärden borgerliga regeringens kulturpolitik,så ärdet djupt oroande. Sedantill frågan om massmarknadsutgivning av barn- och ungdomslitteratur. Jagkonstaterar bara, , atl hade ni ett krav på bokklubb. Viförde fram i stort sett det krav som vi för fram och som alltså ni nuinstämmer i. Jag tycker del är posilivt att vi är i slorl sett överens om dethär. Menjag vill fråga : Hur till tänker regeringen utredafrågan om massmarknadsutgivning för barn och ungdom? Hur länge till skall vibehöva vänta på att få kvalitetslitteratur på det här området? GUNNARRICHARDSON (fp) kort genmäle: har rätt i att det finns risker med all vara alltförkreativ. Risken alt man hittar pä nya förnamn är kanske inte sä allvarlig.Risken att man skulle lyckas övertyga om att ulan ordentlig utredningstarta en bokklubbsverksamhet för barn bedömer jag som betydligt allvarligare Jagtar det som exempel pä atl en tanke, som från er sida uppfattadessåsom myckel viktig och angelägen, har ni lämnat . Den har blivit utsattför myckel hård kritik av litteratursiödsutredningen. Allt delta visar all delfinns skäl att noggrant pröva den här frågan om massmarknadsutgivning avböcker för barn och ungdom, och frågan prövas också i två sammanhang: avbarnkulturgruppen och av Litteraturfrämjandet. Det finns ingen anledning altinte ta del här på djupt allvar och se lill all vi får en bra lösning. EvaHjelmström frågar när del kan komma ell förslag. Jag skulle tro altutbildningsministern, som skall ta till orda, kan ge bättre svar på del änjag. Men jag är övertygad om all det inte kommer atl dröja . Andrevice talmannen anmälde att och anhållit att tillprotokollet få antecknat all de inle ägde rätt lill ytterligare repliker. I går fick jag i min hand ett exemplar av bibel i nytryck.Visserligen kom denna bok ursprungligen inte ut i någon massupplaga - det lärha varit 4 000 exemplar i det första trycket - men dess betydelse är långtstörre än de stora upplagornas masskonsumerade litteratur . Det ärkanske den bok som genom historien har betytt mest för svenska folkets bokligabildning. Visst ärdet viktigt och nödvändigt alt stödja utgivningen av nylitteratur, men det är lika angelägel att se till att de böcker somär en del av värt levande kulturarv bevaras och görs tillgängliga för nyagenerationer. Bokensplats i vårt kulturliv är självklar. Boken som förmedlare av kunskaperochidéer,av erfarenheter och upplevelserär unik. Nya medier har vuxit fram. har behållit sin centrala plats och kommer alltid alt göra del. Altge litteraturen goda utvecklingsbelingelser är därför ett väsentligtkulturpolitiskt mål. Den största och bredaste kullurpoliliska satsningen i vårtsamhälle gäller också litteraturen. Jag tänker dä bl. a. pä kommunernasinsatser för folkbiblioteken och stödet till litteraturcirklar. Det vi i daghar att behandla här i kammaren utgör alltså endast en del av en rad olikainsatser för boken och bokläsningen i samhället. Det statliga litteraturstödetavser närmast att stödja produktionen och distributionen av god litteratur ochatt främja mångfald och variation i utbudet. Denya riktlinjerna för litteraturstödet innebär att de mest uppenbara bristerna idet nuvarande systemet försvinner. Stödformerna blir mera enhetliga, deavgränsningsproblem som har funnits försvinner i allt väsentligt.Stödformerna blir också smidigare och kan anpassas till behoven i olika typerav utgivning, t. ex. illustrerade böcker och storstilsutgivning för synskadade.Stödet fördelas jämnare mellan litteraturkategorierna och det bör bli högre förden enskilda titeln. Enligt de beräkningar som harpresenterat kommer stödel att bli av en sådan storieksordning atl priserna påstödda böcker kommer att kunna vara oförändrade . Det förändradelitteraturstödet innehåller flera viktiga nyheter. Facklitteraturen flr ettordentligt stöd. Ellförhandsstöd införs för särskilt kostsam utgivning. Det är viktigt inte minstnär det gäller att stimulera den inhemska produktionen av kvalitetsserier. Stöd kommer alt utgå förpresentation av svensk litteratur i utlandet. Sammanlagetinnebär förslagen en avsevärd utbyggnad av insatserna på bokområdet.Utgivningsstödet ökar med mer än hela det belopp som anslogs närlitteraturstödet infördes . DelSlöd till bokhandeln som finns fr. o. m. innevarande budgetär förbättras.Branschens eget organ flr hjälp alt bygga ut den egna utlåningen. Deförslag som regeringen nu flr godkännande av skall ses som en del ien fortsatt förbättring av inslserna på litleraturområdei. De statligainsatserna bör grundas på ordentliga studier av förhållandena inom bokbranschensolika delar. SPK genomför f n. en undersökning av förlagsbranschen ochresultatet kan väntas föreligga . Undersökningen bör ge underlagför överväganden om de fortsatta insatserna. Vikten av alt kontinuerligt följavad som sker på bokområdet markeras av att särskilda medel har reserverats förfortsatta branschstudier. HansAlsén tog i sitt inlägg upp den debatt som ägde rum i kammaren 1975 och denmotsättning som rådde mellan dem som hävdade principen om ett Statligtlitteraturstöd m. m. Statligtlitteraturstöd m. m. generelltslöd och dem som förfäktade principen om ett selektivt stöd. Det vore mycketatt säga om detta. Några korta synpunkter: Det vore självfallet önskvärt med enmodell som bygger på generella eller automatiskt verkande principer här som närdet gäller presstödet. Problemetäratt kunna konstruera en sådan modell, och jagvet bättre än de flesta hur vanskligt det faktiskt är. Den viktigastesynpunkten är alt man lättare kan acceptera ell selektivt och generöstlitteraturstöd än ett selektivt och snålt stöd. Del som väsentligen har häntmellan 1975 och 1978 är den kraftiga utbyggnaden av litteraturstödet, som göratt risken för att man skall diskriminera titlar av ett eller annal slag somvore värda stöd har avsevärt reducerats. Jag är naturiigtvis lika glad som HansAlsén att det är uppslutning kring inte bara ett selektivt litteraturstödutan också ett generöst sådant. Medde erfarenheter vi nu har, har vi kunnat föreslå förändringar avlitteraturstödet. Pä samma sätt får de fortsatta åtgärderna pä bokområdet beroav hur de stödformer verkar som tillämpas på försök. Erfarenheternaav det statliga kredilslödel lill bokhandeln flr bilda underlag för beslut omhur ett statligt stöd bör se ut . När det gäller bokhandeln vill jagunderstryka att bokbranschen har ett stort eget ansvar för atl vi har en godspridning av kvalificerade böcker runt om i landet. Här måste vi bl. a. följaden fortsatta utvecklingen av bokklubbarna. Erfarenheternaav det presentationsstöd som införs kommeratt ligga till grund för hur viskall stimulera den svenska litteraturens kontakter med andra språkområden. Äveneffekterna av det utgivningsstöd som införs måste följas noga. a. börman uppmärksamma vilken effekt priskravet har både pä den ulgivning som fårslöd och på den som inle kommer i fråga för stöd. Kulturrådetutvärderar nu försöket med läsfrämjande verksamhet inom barn- ochungdomsorganisiioner. Resultatet bör kunna ligga till grund för överväganden omi vilka former staten bör engagera sig för atl stödja och ulveckla olika slagav läsfrämjande verksamheter. Bibliotekensroll för att stimulera fier lill läsning får inte glömmas. Den måstekontinuerligt diskuteras. Tillhösien blir det aktuellt att ta ställning till flera viktiga frågor i den slalligalitteraturpolitiken. En bok för alla, kommer /79 in i det sista avde som försöksperioden skulle omfatta enligt avtalet mellan staten ochLitteraturfrämjandet. Litteraturfrämjandet .genomför f n. en utvärdering pågrundval av verksamheten . Den utförs avlitteratursociologisk expertis, som lidigare arbetat med bl. Till utvärderingen har också knutitsrepresentanter för förlag, bokhandel och författare. Resultatet kommer attvara ell viktigt underiag för ställningstagandet i hösl till vad stålen ifortsättningen skall göra i fråga om denna typ av ulgivning. Barnkulturgruppensrapport kommer att offentliggöras. Barn-kulturfrågorna tilldrar signu ett allt slörre intresse. Del är glädjande. likaväl som vuxna behov av ett rikhaltigt kulturutbud, och barnens kulturbehov är långt ifrån tillgodosedda. Med resultatet av barnkulturgruppens arbete somgrund kan vi starta en översyn av hela kulturiivet med utgångspunkt i vad deterbjuder barnen. Ett av de viktiga områdena blir då naturiigtvis litteraturen. Ibarnkulturgruppens rapport behandlas bl. a. frågan om en massmarknadsutgivningav böcker för barn och ungdom. Förslagen om en sådan utgivning har varit många.De problem som är förknippade med att finna genomförbara lösningar återstårännu att lösa. Jag vill dock understryka att en utgivning av billiga och brabarn- och ungdomsböcker är angelägen. Reaktionernapå barnkulturgruppens synpunkter kommer att bilda underlag för regeringensställningstagande i hösl till buren sådan utgivning bör stimuleras. Desenaste årens insatser på litteraturomrädel har bl. a. präglats av en strävanatt förbättra olika handikappgruppers möjligheter att komma i kontakt medlitteratur. Stödet till framställning av talböcker har byggts ut kraftigt.Utgivningen av böcker med slorstil flr en värdefull stimulans genom den utformningutgivningsstödet nu föreslås fl. Stödet till utgivning av lättlästa böcker merän fördubblades innevarande budgetår, och för nästa budgetär föreslås enfortsatt utbyggnad. Formerna för hur utgivningen skall organiseras ifortsättningen är dock inte klara. Denna fråga kommer att studeras vidare underhösten. Statenskulturråd undersöker f n. i vilka former staten kan stödja utgivningen avStrindbergs samlade verk och räknar med att presentera ett förslag till hösien.Under förutsättning att finansieringen av utgivningen kan lösas bör utgivningenkunna komma i gång . "Röda rummet" skulle då kunnakomma ut i ny upplaga lagom till sitt hundraårsjubileum. Tillsist, herr talman: Det är glädjande att - trots meningsskiljaktigheter pä en ellerannan punkt - utskottet är så enigt om de väsentliga delarna av det viktigalitteraturstödet. Statligtlitteraturstöd m. m. HANS () kortgenmäle: Del ärju som utbildningsministern säger, alt enigheten är betydande ochgäller de i olika avseenden väsentliga avsnitten i proposilionen. Mennaturligtvis hade det varit önskvärt från oppositionens sida att på flerapunkter kunna gä längre än i propositionen. Självfallet har dockresursbegränsningarna här fält tas till intäkt för att vi för dagen inte kan gälängre. Jagär tacksam för att utbildningsministern fann anledning alt i varje fall beröraden fråga jag tog upp inledningsvis om generellt stöd kontra selektivt. Men jagtycker att utbildningsministern litet väl hastigt svävade förbi dennaprincipiellt viktiga frågeställning. Omjag förslod rätt så var hans svar att engenerell form hade varit att föredra men att det var sä pass svårt att konsirueraen sådan att man fick avstå från det. Då är det ju ganska märkligt att man 1975från och borgerlighetens sida sä intensivt kämpade för just del Statligthtteratur-stöd m. rn. generelltutformade stödel, det som alltså , tre är därefter, enligtutbildningsministern är omöjligt att konstruera tillfredsställande. Det måsteväl ha varit ännu mindre tillfredsställande konstruerat för tre är sedan, föreställerjag mig. Jagvill till slut ställa en konkret fråga till utbildningsministern som rör justbarnkullurgruppens förslag och de eventuella möjligheterna att det kommer allavsöndra ett förslag i en proposition lill ett kommande år -jag upplever altdet är den tidigaste tidpunkt som kan förväntas bli aktuell i sammanhanget: Ärutbildningsministern beredd att i nästa års budgetproposition lägga ell förslagom någon form av massmarknadsutgivning av barn- och ungdomslitteratur? Den frägan lyckerjag är angelägenatt få svar på. EVAHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle: Utbildningsministern påpekade alt enigheten är slor och del må vararikligt, men när det gäller dels massmarknadsutgivningen, dels hur pass mycketman är beredd atl satsa pä litteraturstödet kan nog sägas att enigheten inte ärlika slor. Från vpk:s sida har vi föreslagit betydligt ökade resurser för-somjag tidigare pekade på-just barn- och ungdomslitteraturen. Som ocksåutbildningsministern framhöll är deras behov långt ifrån tillgodosedda. Justbetiäffande massmarknadsutgivningen tyckte jag att del lät litet oroväckandenär utbildningsministern sade att vi nu skall se över hela kulturiivet förbarnen. Vi skall gå igenom frågan grundligt. Då kan man vänta sig att detkommer att dröja ett bra lag innan någonting händer just vad gäller enmassmarknadsutgivning av bra böcker. Jag vill upprepa min fråga och anknyterden också till Hans Alséns senast ställda fråga: När kan vi vänta oss ettförslag om massmarknadsulgivning för barn och ungdom? Sedan en kort kommentar till vadutbildningsministern i övrigl log upp. Bokhandelns möjligheter att nu hålla ellbrett sortiment av kvalitetslitteratur minskar för . Där harSveriges författarförbund presenterat ett förslag om bokhandelsstöd. Det börredan nu kunna diskuteras om detta inte borde kunna ligga som underlag för ettbeslut. Jag skulle vilja fråga utbildningsministern om han har några konkretaförslag också på den punkten. uppfattade riktigt den ena hälften av vad jag sade omdiskussionen om generellt och selektivt. Den andra hälften var ju alt det är enväsentlig skillnad på ell selektivt stöd som omfattar - som litteraturstödetnu kommer att göra - sammanlagt mellan 900 och 1 000 titlar. På den punkientror jag att ger mig rätt; det är en väsentlig skillnad. Fråganom huruvida det kommer ett förslag om massmarknadsutgivning är inte såhell lält atl besvara. Omjag visste all det fanns en fullt färdig modell, somvore accepterad av t. ex. förlag, författare och bokhandel, skulle jag svara jautan att blinka. Problemet är att man från socialdemokraterna harövergivit fjolårets modell. Denandra modellen som Litteraturfrämjandet uppges stå för känner jag inle till.Jag har inte sett något som helst papper på detta. Vi är självfalletintresserade av att vela om Litteraturfrämjandet har en färdig modell, och dåtycker jag att del är naturligt att den får remissbehandlas sombarnkullurgruppens rapport remissbehandlas. Det räcker inte i varje fall förmig att lägga fram ett förslag där det heter atl det är bra om vi får en massmarknadsutgivning.Min uppgift är att tala om hur den skall se ut, men ingen har lyckatsfå gensvar från alla parter. Då är det viktigt alt detta år utnyttjas lör enkonstruktiv debatt om denna fråga. Jagärden förste atl välkomna konkreta förslagom buren sådan ulgivning skall se ul,ulan att den försvårar för de kvalitetsmedvetna förtag, som satsar på denkvalitativt högtstående svenska barnboken. Statligtlitteraturstöd m. m. HANSALSÉN (s) kort genmäle: När del gäller frågan om generellt kontra selektivt stöd tvingas jagkonstatera alt jag hörde rätt; det generellt utformade stödet var så svårt attkonstruera att man fick lov atl överge det. Del hade ju varit intressant om manför , när verkligen gick till storms mot det selektivastödel, hade varit ärlig nog att säga att det egna, generellt utformade stödetvar ytterst bräckligt. Sågjorde man emellertid inle. Men är man från utbildningsministerns ochfolkpartiels sida förfärligt ängslig för att över huvud tagel ge sig in på enaktiv försöksverksamhet i fråga om massmarknadsutgivning av barn- ochungdomslitteratur. Jag tycker att detla är räddhägat.