prot · G10934 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:34 Förhandlingarna leddestill en början av förste vice talmannen. § 1 Justerades protokolletför den 16 innevarande månad. Omdet statliga stödet för finansiering av arbetsmiljö-förbättringar §2 Om det statliga stödet för finansiering av arbetsmiljöförbättringar Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1977/78:141,och anförde: har frågal mig om jag avser föreslå förlängning avverksamheten med s. k. arbetsmiljögarantilän ytteriigare . Arbetsmiljögarantilånen,AG-länen, är avsedda alt stimulera till arbetsmiljöförbätlringar i mindre ochmedelstora företag. Det har visat sig att dessa fördelaktiga lån verksamt bidragitlill sådana förbättringar för de anställda i de förelag som utnyttjat dennamöjlighet. Behovet av dessa särskilda stimulansåtgärder är alltjämt stort.Regeringen kommer därför att föreslå att den nuvarandegarantiramen på 200 milj. kr. får utnyttjas även efter detta års utgång samtatt en ny ram ställs till verksamhetens förfogande för . Jagber att fä lacka arbetsmarknadsministern för det raka och positiva beskedet. Vihar alltmer kunnat inse betydelsen av en förbättrad arbetsmiljö förmänniskornas välfärd. Den nya arbetsmiljölagen, som arbetsmarknadsministernlade fram under vårens , var ett viktigt steg för att skapa bättrearbetsmiljöer, och det var glädjande att den kunde antas i stor enighet. k. AG-lånen, dvs. statliga lånegarantier för arbetsmiljöförbätlringar,tillkom för att förbättra arbetsmiljöerna i mindre och medelstora företag.Genom småföretagspropositionen, som lagts fram pä bord, vetvi vilken betydelse denna grupp förelag har för landets sysselsättning ochvälstånd. Det är viktigt alt arbetsmiljöerna i dessa företag kan förbättras. Dehär företagen befinner sig ofta i en svår ekonomisk situation, men medAG-lånens hjälp har arbetsmiljöförbätlringar gjorts som annars inte varitmöjliga. All sä är fallet framgårockså av skrivelse till Omrätten till pensionärsrabatt hos SJ arbetsmarknadsministern ibörjan av . I den skrivelsen hemställs om en förlängning avlånegarantierna för arbetsmiljöförbätlringar i små och medelstora företag. Jagvill passa på atl notera den omsvängning som skett när del gäller LO:sbedömning av den här frågan. Jag förslår att orsaken är de goda erfarenheterman har ute i landet, både på fackligt håll och inomnäringslivsorganisationerna. Dröjsmålet med atl utnyttja lånen i önskadomfattning kan förklaras av brist pä information, men planering tar ju också sintid. Pä sistone har dock utnyttjandet av länen ökat myckel starkt. Ioch med atl den nya arbetsmiljölagen träder i kraft försockså ensamföretagarna, dvs. de som inle har några anställda utan driververksamheten själva, in under arbetarskyddet i vad gäller tekniska anordningaroch ämnen. Jag tycker all del är angeläget att regeringen i fortsättningen,vid en förlängning av AG-länen, beaktar även denna grupps arbetsmiljöer, somofta är bristfälliga. Meddet anförda vill jag än en gång tacka för det glädjande och positiva beskedel. Överläggningenvar härmed slutad. §3 Om rätten till pensionärsrabatt hos SJ Kommunikationsministern erhöll ordetföran besvara () anmälda fråga, 1977/78:143,och anförde: har frågat mig om jag är villig alt medverka till attden regel slopas som innebär att en kvinna, som åtnjuter huslrulillägg och sominte uppnått , föriorar sin rätt lill pensionärsrabatt vid makensdöd. Efterriksdagens beslut utvidgades SJ:s dåvarande 67-korlsrabatl fr. o. m. år 1969lill alt gälla inte bara ålderspensionärer utan även vissa förtidspensionäreroch andra förmånstagare enligl lagen om allmän försäkring. Till de nyakategorierna rabaltberätiigade kom kvinnor med huslrulillägg att höra, meninte änkepensionärer. Eftersom utvidgningen inle var kommersiellt betingad, harSJ /70 erhållit ersättning över statsbudgeten förutvidgningen. Fråganom en ytterligare utvidgning av rabatten till bl. a. änkepensionärer har vidflera olika tillfällen efter är 1969 behandlats av med anledning avmotioner i ämnet. har emellertid avvisat sådana yrkanden med hänsyninte minst lill svårigheten alt dra gränser gentemot andra grupper. Medhänvisning härtill är jag inle beredd all föreslå någon ändring av reglerna förpensionärsrabalien. Jag skall be att få tacka kommunikationsministern för alt jag har fållmin fråga besvarad. Jag är dock inle nöjd med svarets innehåll. Detav mig upptagna förhållandet har kommit som en överraskning för många kvinnornär deras make avlidit. Det har gällt fall där maken varit pensionerad ochmakan inte uppnått men erhållit huslrulillägg. Dä har hustrunvarit berättigad till pensionärsrabatt. Jag har mött flera exempel där hustrunefter makens död velat utnyttja pensionärsrabatten, men när hon skulle lösatågbiljetten blivit överraskad av beskedet alt rabatten inte gäller längre. Jagär litet förvånad över svaret på min fråga. Det sägs all harbehandlat detta krav och avvisat detsamma "med hänsyn inleminst till svårigheten atl dra gränser gentemot andra grupper". Är detenda skälet till den negativa inställningen? Skulle inte delta krav kunnatillgodoses , med de avancerade tekniska möjligheter som står lill buds? Delär inte billigt att åka tåg med de höga biljettpriser som gäller, och vivill ju öka kollektivtrafikens användning. Man har höjt biljettpriserna, ochvi kan i dagens tidningar se att man måste lägga ned olika bandelarpä grund av otillräckligt trafikunderlag. Jagskulle önska all kommunikationsministern något ville konkretisera sitt svar. Omförbättrad samhällsinformation till blivande föräldrar, m. m. Om läser mitt svar på rätt sätt, skall han finna att jagåberopar svårigheterna att dra gränser i delta sammanhang med hänvisning tillatt har konstaterat att sådana svårigheter föreligger. Jag har inlehaft anledning atl pröva del utan jag har bara refererat vad sagt. Mendet finns naturiigtvis skäl för mig och för att i dagensstatsfinansiella situation och budgetläge visa varsamhet med atl dra pä statennya utgifter, och del är den reella bakgrunden lill min inställning till dennafråga. SJ skall ju ha ersättning av skattemedel när förmåner av delta slaginförs. Överläggningenvar härmed slutad. §4 Om förbättrad samhällsinformation till blivande föräldrar, m. m. Socialministern erhöll ordet föratt besvara öo/i-nie () anmälda fråga,1977/78:148, och anförde: BonnieBernsiröm har frågat mig vilka åtgärder jag tänker Omförbättrad samhällsinforma -tion till blivande föräldrar, m. m. vidta för att förbällrasamhällets information till och utbildning av blivande och nyblivna föräldrar. Inomsåväl som olika landsting pågår, som nämner isin fråga, en rad verksamheter för atl förbällra och vidga informationen frånsamhällets sida till blivande och nyblivna föräldrar. Sålunda har i åretsbudget medel avsatts för särskild information till blivande föräldrar. för hälsoupplysning har man påbörjat ett arbete med altframställa ett särskilt informationsmaterial. Vidare producerar vissalandsting och kommuner informationsmaterial i egen regi. , barnomsorgsgruppen, har i uppdrag alt göra en övergripandeutredning beträffande frågan om föräldrautbildning. Barnomsorgsgruppenöverlämnade ett belänkande, där - i ett diskussionskapitel - vissaprincipiella förslag om föräldrautbildning framfördes. Belänkandet harremissbehandlats, och remissvaren ligger lill grund för arbetsgruppensfortsatta utredningsarbete. Barnomsorgsgruppen kommer atl i början av nästa äröverlämna ett betänkande som främst rör föräldiautbildning för blivande ochnyblivna föräldrar. Gruppens förslag kommer bl. a. att avse organisation ochinnehåll i en allmän föräldrautbildning inom mödra- och barnhälsovården samtförlossningsvärden. Härvid kommer även vissa förslag om samhällets insatserför framställning och distribution av informations- och studiematerial atllämnas. Eftersedvanlig remissbehandling kommer barnomsorgsgruppens förslag all prövas avregeringen i enlighet med de uttalanden som gjorts i regeringsförklaringen är1976. BONNIEBERNSTRÖM (fp); Jag lackarsocialministern för svaret. 9696 av all information till blivande och nyblivna föräldrar kommer från SemperAB och . I den starkt informationssökande grupp, som föräldrar utgör,mottas denna information tacksamt av de flesta, eftersom alternativet frånsamhället är myckel magert. Delär både fördelar och nackdelar med barnmalsfabrikanternas information.Fördelen är att informationen över huvud taget finns - annars skulleföräldrarna knappast få någon information alls. Nackdelen är bl. a. atlinformationen förmedlar värderingar som det vore bra alt ha alternativ ellerkomplement till. Så är nu inte fallet. Föräldrarnablir beroende av burkmal och bibringas lätt uppfattningen all maten är detviktigaste för barnen. Men del finns faktiskt andra behov som är precis likaviktiga alt tillfredsställa i samma utsträckning. presenterarvisserligen ett väl utarbetat leksaksprogram för första levnadsåret, meninformationen om mal och leksaker har sådan omfattning, att föräldrarna troratt mal och lek är viktigare än de andra behoven. Dessutom finns del ingenupplysning om hur barns sömnproblem av, vad man gör när daghemsplalsinle finns och hur man hanterar si- tuationer medseparationsångest, dvs. de för föräldrarna allvarliga problemen. Avsocialministerns svar verkar det som om samhället har en aktiv verksamhet påområdet. Det skulle vara fallet, om barnavårdscentralerna i och för sigfungerade bättre, om de var aktivare och inte låtit sig pas-siviseras i denutsträckning som de har av det material som barnmats-fabrikanterna framställer. Föratl samhället skall kunna konkurrera med barnmatsfabrikanternas informationtror jag det är oerhört viktigt all konkurrensen blir på lika villkor. Detmaterial som nu utarbetar är välkommet. Del vore bra omsocialministern här kunde säga att det materialet, i likhet medbarnmalsfabrikanternas information, skall fä delas ut gratis lill barnavårdscentralerna. Omförbättrad samhällsinforma -tion till blivande föräldrar, m. m. Jag vill först säga till att de underhandskontaktersom jag har haft med och livmedelsverket i och för sig inle gerbelägg för atl del skulle finnas några felaktigheter i den information som gesut av barnmatsfabrikanterna. Sedankan jag inte hålla med när hon säger alt barnavårdscentralernai sitt arbete har helt passiviserats av den information som gäll ul. Jag trordelta är en överdrift och alt det var litet förhastat av attfälla det omdömet. Beträffandeaktiviteterna kan jag bara hänvisa lill del arbete som pågår och som BonnieBernström känner lill. Jag har i mitt interpellationssvar redovisat arbetet medföräldrautbildning och sagt att det skall knytas lill barnavårdscentralerna. DåBonnie Bernsiröm nämnde informationen om leksaker, vill jag påminna om all visedan några år tillbaka har ett lekmiljöråd, som jag tror är ganska aktivt. BONNIEBERNSTRÖM (fp): Jag har en känsla av att socialministern inte ens har lagt märke tillatt det finns en undersökning som visar att 96 96 av all skriftlig informationtill föräldrar kommer från andra instanser än samhället. Rentsakliga felaktigheter i barnmalsfabrikanternas information har jag inte sagtnågonting om, men där förekommer värderingar och bilder som del finns anledningför samhället atl ge komplement lill. Det tror jag att vi är överens om. Vadbeträffar barnavårdscentralernas funktion är många av dem bra, men det finnsockså mänga som är oerhört dåliga - annars skulle vi inte ha ett så aktivt kravpå föräldrautbildning sedan ett tiotal år i del här landet. Överläggningenvar härmed slutad. Omökad utbildning av tandsköterskor § 5 Om ökad utbildningav tandsköterskor Statsrådet erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1977/78:150, ochanförde: har frågal mig när jag kommer alt lägga fram förslagom ökad utbildning för tandsköterskor i enlighet med den läroplan som framlagtsav . Skolöverstyrelsensförslag till utbildning av landsköterskor innebär en ökning av utbildningstidenfrän till tvä är. En sådan ökning av undervisningstiden jämte övrigaförändringar som föreslås innebär väsentligt ökade kostnader för både statenoch kommunerna. Jagvill i sammanhanget erinra om alt utbildningen av tandsköterskor även sker vidstatliga tandsköterskeskolor, där praktiken förläggs till de odonlologiskaklinikerna. Om den föreslagna tvååriga utbildningen skall ersätta den nuvarandevid statens landsköterskeskolor måsle bortfallet av den arbetskraft som f n.erhålls genom elevers och praktikanters tand-värdspraktik pä ett eller annatsäll kompenseras. Universitets- och högskoleämbetet har inkommit tillutbildningsdepartementet med en redogörelse för vilka koslnadsmässigakonsekvenser förslaget skulle innebära för de odonlologiska fakulteterna. Dennaredovisning granskas f n. inom departementet. Förslagelsbudgelmässiga konsekvenser bör enligt min mening till fullo vara belysta innanställning till förslaget kan las. GUDRUNSUNDSTRÖM (s): Jag lackar statsrådet för svaret som hon har lämnat. Medtanke på situationen inom landvården f n. är del angeläget all vi harvälutbildad personal där men också alt det finns vägar öppna lillvidareutbildning för den personal som redan är i arbete. Tandhygienisterna -ett ganska nytt yrke - är mycket efterfrågade ute i tandvården, men mångatandsköterskor är avslängda från landhygienistul-bildningen därför alt desaknar gymnasiekompetens. Närskolöverstyrelsen under den socialdemokratiska regeringens tid tog initiativetlill och utarbetade en läroplan som skulle föra fram lill en tvååriggymnasiekurs för tandsköterskor var detta ett klart belägg för atl det råddebrist på en enhetlig utbildning för tandsköterskorna. Nuställs det allt flera krav på atl våra tandsköterskor skall utförakvalificerade arbetsuppgifter. Frän både dem själva och deras huvudmän hartrycket pä all de skall ha en bra grundutbildning ökat. Då är del också viktigtall man får fram moderna läromedel och läroplaner för den personalen. Omman jämför yrkeskårer frän de s. k. värdyrkena så är del, mig veterligtåtminstone, bara tandsköterskornas yrkesutbildning som inte innebär engymnasieutbildning. Tandhygienistutbildningen är ju överförd lill vårahögskolor. För att komma in där behöver man ha gymnasie- kompelens, om man inte fårdispens. Därförtycker jag att det brådskar med ett besked i den här frågan. Otåligheten är slorbland de anställda. Landslingen som huvudmän och även privata landläkareställer alll större krav på denna yrkeskår. Bland de anställda som villfortsätta delta arbete och inrikta sig på mera kvalificerade uppgifter finnsen stor vilja att få en bättre grundutbildning. Mångahar blivit rädda inför de rykten som varit i omlopp - att den nu föreslagnatvååriga utbildningen skulle dras ned till en ettårig utbildning. Jag tyckerdet skulle vara beklagligt om man gjorde en sådan förändring av den föreslagna utbildningen. Jaglackar statsrådet för de synpunkter som hon har anfört, fastän jag är mycketkritisk mot atl inle dessa planer har lagts fram tidigare frän den nuvaranderegeringen. Omtidpunkten för proposition om energihushållning i befintlig bebyggelse Får jag bara upprepa vad jag angav som skäl för att denna läroplan ännuinle har kommit ul i praktiken. Jag anser att förslagets budgetmässigakonsekvenser måsle genomlysas ordentligt innan man tar ställning. Del finnsingen grund, såvitt jag har mig bekant, förde rykten som talarom. Jagskall kanske också tillägga atl självfallet måste man se utbildningen av tandsköterskoroch tandhygienister i ett helhetsperspektiv. GUDRUNSUNDSTRÖM (s): Statsrådet säger i svaret som jag fick för några minuter sedanall mycken arbetskraft skulle undandras om man genomförde en tvåårigutbildning. Jag tycker atl del är ett felaktigt resonemang. Det blir nämligenså inom detta yrke, att även många tandsköterskor som inle är utbildade får tahand om ny personal. Därför kan vi säga att en blind leder en blind i del härarbetet, och del tycker jag är en fara inom landvården. Överläggningenvar härmed slutad. §6 Om tidpunkten för proposition om energihushållning i befintlig bebyggelse Bosladsministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1977/78:144, ochanförde: har frågat mig om garantier kan lämnas för atlpropositionen om energihushållning i befintlig bebyggelse läggs fram den 1december 1977. Enslutlig beredning av propositionen pågår inom . Någragarantier för all propositionen läggs till kan jag inle lämna. Omtidpunkten för proposition om energihushållning i befintlig bebyggelse Jag ber all fä lacka statsrådet för svaret. Bakgrunden lill minfråga är följande. Den2 uttalade centerledaren i TV: ",byggforskning, andra myndigheter visar atl man med nu känd teknik och bällreisolering kan reducera energibehovet i våra lägenheter lill hälften--- . Om dusparar in, enligl de möjligheter som står till buds, då är det enfjärdedel av all energiförbrukning. Du behöver inle spara mer än hälften avdetta för att klara alla 13 kärnkraftverken. Bevisa att det är fel då!" Dettavar löfte nr 1. Efter valet är det regeringens - och främst bostadsministerElvy - skyldighet atl bevisa atl det är rätt. Dåvi inle fått något förslag från regeringen, ställde jag en fråga lillbosladsministern. Statsrådet svarade : "Jag skallmyckel gärna gå in i en debatt med i när vi har lagt framvåra propositioner, både den som kommer alt läggas fram och den somförhoppningsvis skall komma någon av av april." Detta var löfte nr 2. Jagväntade tålmodigt till , men ingen sparplan syntes till. Då ställde jag,tillsammans med , en ny fråga till bostadsminister och fickden svaret: "Som svar på fråga vill jag med hänvisningtill vad jag nu har anfört meddela all regeringen avser alt lägga fram förslaglill angående ytteriigare energi-besparande åtgärder ibyggnadsbeståndet i sådan tid alt dessa kan behandlas av underhösten 1977." Delta var löfte nr 3. Ibörjan av höstriksdagen delades en propositionsförteckning ut. Av dennaframgick all statsrådet skulle begå ett nytt löftesbrott, eftersom inteheller höslriksdagen skulle ges tillfälle alt behandla någon sparplan frånregeringen. Det nya beskedet innebar att propositionen skulle ligga päriksdagens bord först . Detta var löfte nr 4. Visav erfarenheterna ville jag i höstriksdagens slutskede förvissa mig om altregeringen åtminstone skulle leva upp till löftet i propositionsförteckningen.Ofta sä får jag följande svar: "Några garantier för att propositionenläggs lill kan jag inle lämna." Jagbegär, herr lalman, inte datum längre, men kan jag få ell årtal förpropositionens avlämnande? Jagvet egentligen inte om jag skall skratta eller gråta. På ett sätt tycker jagbara synd om statsrådet . Enligt vad jag erfarit har man i panikanställt inte mindre än fem konsulter, eller handläggare, ibostadsdepartementet för all få fram propositionen. Del är naturligtvis inlederas eller departementets ordinarie personals fel alt slalsrädet i dagstår här tomhänt. Ansvaret vilar påThorbjörn , vilkens löfte inle tål kontakt med Isolerar manhusen litet bättre sä är det huvudsakligen olja man sparar - inte elkraft. proposition måste detta framgå, och därmed skulle bevisas alt denna väg inteleder till ett stopp för kärnkraften. har frågal om jag vill lämna garantier. Jag har svaratrakt på frågan all garantier för vilket datum propositionen kommer atl läggasär jag inle beredd alt lämna. Del är ju sä att som man frågar får man svar. INGVARCARLSSON (s): Jag har inte längre några stora anspråk på ett besked om när dennasparplan, som var så enkel att åstadkomma i valrörelsen, kan föreligga. Jag harsläppt kravet på alt få veta datum och bara bett att få ett årtal närregeringspropositionen som skulle avskaffa kärnkraften till 1985 kommer atlföreligga. Det är det enda lilla önskemål jag har efter alll vad jag harfåll uppleva i denna fråga. Jag kan lova att propositionen skall kunna vara en brajulläsning. INGVARCARLSSON (s): Del är många olika sorlers julklappar man kan fä. Jag hade väntal allvi skulle ha fäll propositionen lill förra julen eller åtminstone somsemeslerlektyr. Det blir i övrigt en torftig jul för svenska folket, efter vadjag kan förstå, med nedskärningar på alla områden. Då får vi tydligen tröstaoss med den här propositionen. Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Ominstallation av mullrumanläggning BosladsministernELVY erhöll ordet för alt besvara () den 16 novemberanmälda fråga, 1977/78:145, och anförde: har frågal mig på vilka grunder byggnadsnämnder ochhälsovårdsnämnder kan förvägra byggnadslov lill sökande som avser allinstallera mullrumanläggning. har vidare frågat på vilka grunderde kommunala förmedlingsorganen kan avstyrka statligt bostadslån lill sökandesom avser att installera mullrumanläggning. Ifråga om byggnadslov till sökande som avser att installera multrum vill jagsäga följande. Installation av multrum ien befintlig byggnad kräver inte byggnadslov såvida inle anläggningenberör konstruktionen av byggnadens bärande delar eller dess rök- ellerventilationskanaler. Gällerdel installation i samband med uppförande av ny byggnad eller annan åtgärd somhänförs lill begreppet nybyggnad och som är bygg-nadslovspliklig, ingårbedömning av anläggningen i byggnadslovsprövningen. skalldärvid tillse bl. a. att byggnad för stadigvarande bruk bereder möjlighet tillgod hygien och utrustas med behövlig sanitär utrustning. Multrum är en godlösning särskilt på landsbygden. Enligl min mening borde byggnadsnämndernasällan ha anledning att vägra byggnadslov för installation av multrum pä grundav dessa föreskrifter. Hälsovårdsnämndernasprövning grundas bl. a. på bestämmelser i hälsovårdsstadgan och den kommunalarenhållningslagen. Av dessa bestämmelser framgår bl. a. att tillstånd krävsför anläggande av multrum, eftersom omhändertagandet av latrin i princip är enkommunal skyldighet. Av de anvisningar som utarbetat framgåratt tillstånd till installation av multrum i allmänhet bör kunna meddelas. Ifråga om prövning av låneansökningar gäller all långivningen i princip inte ärförenad med några självständiga tekniska krav. Lånemyndigheterna gör sålundainga självständiga tekniska bedömningar av anordningar och åtgärder för vilkabyggnadsnämnd beviljat byggnadslov. Däremot skall lånemyndigheterna prövakostnadernas skälighet för de anordningar och åtgärder som låneansökanomfattar. För mullrumanläggning utgår län i samma omfattning som för vanligawc-system. ELISANDERSSON (c): Jag tackar bostadsministern för det mycket positiva svaret.Anledningen till att jag har ställt den här frågan är att det har uppgelts förmig au byggnadsnämnder och hälsovårdsnämnder har varit ytterst restriktiva närdet gällt att medge byggnadslov för fasligheter där man vill uppföramultrumanläggningar. Vidare har del uppgelts att anläggningarna inte kaninräknas i underlag för erhållande av statliga bostadslån. Bostadsministern harnu undanröjt oron på de här punkterna. Mullrumanläggning eller liknande syslem borde kunnahävda sig inte bara i glesbygd ulan även i viss tätbebyggelse. Därför skullejag vilja fråga bosladsministern hur hon ställer sig till multrumanläggningar ien viss form av tätbebyggelse. Såsom framgår av mitt svar på frågan är min grundläggande inställninglill multrum positiv. Jag kan faktiskt säga alt jag är litet förvånad över atlden här typen av anläggningar inte finns i bruk mer än vad som är fallet. Jagkan också svara i princip ja på fråga, om multrum skulle kunnavara lämpliga i tätort. Det finns redan exempel på all man använder multrum itätorter ulan atl vi har fått några rapporter om alt del uppslår ölägenheter.Om hälsovårdsnämnderna är restriktiva på vissa orter måste det givetvis bero påden typ av anläggning man sökt tillstånd för. För sådana anläggningar som intekräver efterkomposlering bör man kunna lämna dispens. När det gäller den andratypen, som ställer större krav på skyddande anordningar, kan jag förstå atthälsovårdsnämnder och byggnadsnämnder är mer restriktiva. Jagvill bara än en gång säga alt det i princip inte finns någonting ibyggnadslagstiftningen eller några länebestämmelser som lägger hinder i vägennär det gäller att använda det här systemet.