prot · G109118 · 1977-12-31 00:00:00 — Att det måslevidtas åtgärder för att effektivisera lagarna i detta avseende är så självklartatt det inte behöver närmare motiveras i detta inlägg. Jag ber att fö yrkabifall till kommunisternas motion 669. () kortgenmäle: För ordningens skull och för protokollet vill jag säga att jag anserdel vara under min värdighet som ledamot av denna kammare att svara på en sådanoförskämdhet som jag här blev utsatt för. ALFLÖVENBORG (apk) kort genmäle: Jag måsle säga att detta var en föga övertygande argumentation för attförklara varför man inte går in för att prioritera åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten och varför man avslår begäran om resursförstärkningar. Men,, jag finner det inte särskilt märkligt. Den borgerliga grundsynenoch de borgeriiga partiernas aldrig svikande hänsyn till överklassens intressenskapar naturtigtvis inle något engagemang för förslag till åtgärder på det härområdet. Detvi föreslår riktar sig mot folk inom de s. k. 15-familjerna och skiktetdäromkring och mot alla de nyrika som skurit guld på grund av lagarnasofullkomligheter och på grund av möjligheterna till spekulation och profit påalla upptänkliga områden. Det riktar sig mot dem som har vinst och profit tillhusgud. Det är faktiskt fullt logiskt att man från borgeriigt håll ärmotståndare till förslag som riktar sig åt det hållet. BERTILMÅBRINK (vpk): Alt jag går upp så här en gång till beror på att det blev ettmissförstånd mellan mig och talmannen i det tidigare replikskiftet. Han sade att om det inle varit så ansträngt budgetlägeoch om vi inte befunnit oss i en sådan svår ekonomisk situation, skulle antaletnya polistjänster ha blivit mycket större än 130. diskuterade viantalet poliser. Då skedde en mycket stor ökning. Vi i vårt parti menar att detinte krävs flera polistjänster utan en annan organisering av polisens arbete.Det gäller polisens arbetssituation, som efter vad jag förstår måste förändras.Ni hänvisar till en massa vakanstjänster, vilket ni gjorde också förra året.Åke Polstam var inne på det även nu men kanske något försiktigare. Var hamnar vi om vi fortsätter på detta sätt? Om vihela tiden ökar antalet polistjänster, har vi en vacker dag poliser så att detsvämmar över. Måste man inte söka orsaken till vakanserna? Jag anser attorsaken måsle vara de enskilda polismännens arbetssituation. Måste man inteförändra arbetsmiljön, befordringsgången, lönerna osv.? Man för inte behandladenna fråga så ytligt och slarvigt som de borgerliga och ävensocialdemokraterna har gjort. Därför har vi sagt nej till dessa polistjänster. Beträffandeden ekonomiska brottsligheten vill jag säga att det är bra attsocialdemokraterna , när de har hamnat i opposition, börjar driva dennafråga. Men jag vill påminna socialdemokraterna om att de har haftregeringsmakten . Underen rad av år, när ni skötte regeringen, stal Idevi krav på åtgärder, men ni gjorde ingenting. År har ni avslagit vårakrav. Hade ni inte gjort det, hade vi på ett helt annat sätt kunnat kommatill rälla med den ekonomiska brottsligheten. Jag noterar socialdemokraternasomsvängning. Det är bra att vi tillsammans kan driva dessa frågor. Detär häpnadsväckande när säger att den ekonomiska brottsligheten ärbegränsad. Jaså, valuta- och skatteflykten är begränsad. Det rör sig ju omenorma summor. Är fastighetsskojet begränsat? Är bordellverksamheten och alltsom kretsar kring den begränsat? Jag kan inte se att den ekonomiskabrottsligheten är begränsad. Den är den slora och avgörande frågan. Visstär det upprörande när man blir utsatt för lägenhetsinbrott. Jag har självblivit utsatt för ett sådant , då man tömde lägenheten pårubb och stubb. Jag har inte fött tillbaka en pryl. Men vilken är orsaken tilldel ökade antalet lägenhetsinbrott? Jo, de små människorna har blivit beroendeav de stora narkotikasyndikaten. För att få medel till narkotika tvingas dessamänniskor göra inbrott. Om man skall kunna komma till rätta med det ökade antaletlägenhetsinbrott, måste man sätta in resurserna mot de stora hajarna inomnarkotikasyndikaten. Det anser jag att man inte gör. Ytterligareen fråga innan jag slutar - den gäller tjänsterna som man har inrättat för attbekämpa den ekonomiska brottsligheten. Kan någon från regeringspartierna svaramig: Varför är de inte besatta? Man har inrättat tjänster, men de är intebesatta. Har man exempelvis medvetet satt lönerna så lågt att ingen vill hadessa tjänster? Är man alltså i realiteten inte intresserad av att fö tillstånd en ordentlig kamp mot den ekonomiska brottsligheten? Det skulle varaintressant att fö ett svar. Varför är inte de här tjänsterna besatta? AnslagtiU polisväsendet, m. m. Påförslag av förste vice talmannen beslöts att kammarens förhandlingar skullefortsätta . §15 Anmäldes och bordlades 1977/78:155 omexportkreditfinansiering, m. m. Anmälan av in ter-pellationer §16 Anmäldes och bordlades Motioner 1977/78:1879 av SvenAspling m.fl. 1977/78:1880 av och med anledning av propositionen 1977/78:109 om förskottpå studiemedel m. m. 1977/78:1881av m.fl. 1977/78:1882 av och med anledning av propositionen 1977/78:125 med förslag omtilläggsbudget III lill statsbudgeten för /78 1977/78:1883av och medanledning av propositionen 1977/78:127 om familjebidragslag m. m. 1977/78:1884av 1977/78:1885 av och med anledning av propositionen 1977/78:141 om kompetensprov för jägare 1977/78:1886av m.,fl. med anledning av propositionen 1977/78:151 omhöjning av vid utbildning lill reservofficer 1977/78:1887av m.fl. medanledning av proposilionen 1977/78:170 om frislående länsdomsiolar §17 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till kammarkansliet 1977/78:159 av ÅkeGillström (s) till statsrådet om utbildningspolitiken: Utbildningspolitiken i vårt land är åter föremålför intensiv debatt. Skälen till att debatten nu blossat upp är naturtigtvisflera. Ett skäl tycks vara att den borgerliga regeringen synes ha svårigheteratt tillföra utbildningen de resurser som utlovats. De som är direkt berörda avgrundskolans verksamhet ger ofta uttryck för ett ökande missnöje, bakom vilketdöljer sig inle bara brister i den direkta undervisningssituationen utan ocksåkänslor av otrygghet inför regeringens oförmåga att ta itu med skolproblemen.Osäkerheten ute i skolorna förstärks av olika uttalanden från regeringen ochutbildsningsde-partementet närstående personer. redovisas kontinueriigt nya upplysningarom situationen i skolan genom pågående forsknings- och utvecklingsarbete. Manborde kunna vänta sig att dessa rön skulle utgöra signaler till nya grepp ochnya resurser från regeringens sida. Av de senaste utspelen från utbildningsdepartementetatt döma synes vissertigen antalet nya utredningar öka, men de verkar mera varaett uttryck för en "utredningssjuka" än för ett behov från skolansverklighet. Det skolan behöver är handling, inte utredande. Framför alltborde man ha rätt alt. kräva att det ansvariga statsrådet - -snabbi tar itu med att undanröja hindren för att SIA-reformen lokalt skallkunna genomföras. 1den borgerliga regeringsförklaringen sägs att "mindre klasser eftersträvas".Ännu har inte några initiativ för att infria detta löfte tagits. Eftersomutbildningsområdet inte har gynnats av de borgerliga som hiuillsgått, är del knappast troligt aU de nya, stora resurser kommer att tillförasskolan som behövs för alt infria löftet om mindre klasser. Risken är att dettai stället kommer att ske genom en omfördelning av skolans resurser, dvs. tar av de resurser som används för att förstärka undervisningen förelever med svårigheter. Densenaste tidens debatt tyder på att regeringen är beredd att omfördela resurserpå detta säu. Det har i olika sammanhang talats om aU de välbegåvade måstegynnas. Men elever med handikapp eller sociala problem har inte på samma sättuppmärksammals. Inte heller har några särskilda insatser gjorts för att utbildaflera speciallärare. av lärarna i specialundervisning är i dagfullt utbildade och behöriga för denna undervisning. Vi har också fött ta delav borgertiga politikers tal om behovet av nivågruppertng,dvs. att särskilja deväl begåvade från barn som bedöms vara mindre begåvade. Socialdemokratin sägernej till att särskilja barnen från varandra. Den sociala gruppen och dessallsidiga sammansättning är mycket viktig för elevernas personliga och socialautveckling i skolan. Inte heller kan vi vara med om all överföra resurser frånelever som har stora svårigheter, t. ex. handikappade elever, till elever somhar en mer gynnsam bakgrund. Skolanär ingen isolerad del av samhället. Det visar en del av de nya forskningsrönen.Segregationen och särbehandlingen i skolan är värre än väntat. Det visarensociologisk undersökning bland 4 400elever i , , ,, och , vilken presenterats. Eftersom boendelsutformning också berör detta förhållande liksom vissa andra faktorer utanförskolans område, synes ett mera samlat grepp på problemen nödvändigt. ex. resultaten av siandardprov finner man genomgående olikheter, inte baramellan skolenheter utan också mellan kommuner, där den sociala sammansättningenger direkt utslag. Kommuner med hög medelinkomst, exempelvis , Lidingöoch , för genomgående bäure resultat än kommuner med låg medelinkomst, t.ex. och . (Jämförelsen är gjord i .) Samtidigtvisar SCB:s enkätundersökning bl. a. att bostadsortens storlek och geografiskaläge starkt påverkar möjligheterna till utbildning. Landsbygdspersoner harlägre utbildning än personer i städer, även i åldrarna . Slutligen påvisas både i och igymnasiet att en stor andel av ungdomarna av olika anledningar hoppar avutbildningen. I för därigenom av den undersökta årskullen enofullständig grundskoleutbildning. I gymnasieskolan påvisades att 41 96 av deelever som avbröt studierna inte återupptagit dem. De definitiva avbrotten påde yrkesinriktade linjerna är fem gånger större än på t. ex. N-linjen. En av deviktigaste orsakerna - vid sidan av ekonomiska problem - till studieavbrottetanges av eleverna själva vara svårigheter att hänga med i utbildningen. Medhänvisning till det anförda vill jag till statsrådet ställaföljande frågor: Harregeringen några planer på alt infria regeringsförklaringens löfte om mindre klasser? Är statsrådet beredd att lämna utfästelser av sådanart att resurser avsedda för elever med skolsvårigheter också tillförsäkrasdem? Vilka åtgärder kommeratt vidtas för att ge SIA-skolan den resurs i form av utbildade speciallärare som behövs? Vilka slutsatser drar statsrådet avforskningsresultatet angående segregering i skolan och vilka åtgärder ämnarregeringen vidta för att ändra på rådande förhållanden? Vilka initiativ ämnar statsrådet ta för attelever med särskilda behov av stöd och stimulans skall fö samma möjlighetertill specialundervisning i gymnasieskolan som de tidigare haft i ? 1977/78:160 av GeorgAndersson (s) till industriministern om åtgärder för att förhindra nedläggningav fabriker i : Moderbolaget i den statliga tekokoncernen harmeddelat att man kommer att lägga ned verksamheten vid samtliga fabrikeri . Detta är en tragedi för mer än 450 anställda, varav de allraflesta är kvinnor. Nedläggningav verksamheten vid i , och utgör ettsynnertigen svårt slag för dessa kommuner. En redan svår arbetslöshetssituationförvärras ytterligare. Iriksdagsdebatten uttalades farhågor för en kommande nedläggning avfabrikerna i och . Jag noterar med bestörtning att dessafarhågor nu överträffats genom att även i skall upphöra. Iföretagsledningens beslut hänvisas till de övergripande mål som harställt upp. Vad man syftar på är det beslut som den borgertiga majoriteten iriksdagen drev igenom fören månad sedan. Socialdemokraterna motsatte sig detbeslutet. De krävde att inga personalinskränkningar skulle fö ske. De framhöllockså att "företagens geografiska placering med dess betydelse försysselsättningen i vissa orter och regioner talar för ett ökat engagemang frånstatens sida". Industriministernförsökte i den nämnda riksdagsdebatten lugna de oroade genom att hänvisa tillatt några beslut om nedläggningar då inte var fattade. har företaget fattatsitt beslut om nedläggning av inte bara två utan alla tre Det sker med hänvisning till målsättning, sådan denangetts av den borgeriiga majoriteten. Industriministernhar sagt att han finner det naturligt att Nya Algotsbedriver verksamhet också i . Därmed måsle avses minst en fabrik iVästerbotten. Han har också hänvisat till att alternativ produktion bör vidbehov föriäggas till nedlagda Norrlandsenheler. Delbeslut om nedläggning som företaget nu offentliggjort har skapat oro ochförstämning i de berörda bygderna. Anställda och ansvariga kommunalpolitikerfrågar sig vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta. Medhänvisning till det häranförda ber jagatt till industriministern fö ställaföljande frågor: Kommer regeringen att vidta några åtgärder för att.förhindra en nedläggning av verksamheten vid Algotsanläggningarna i ,och ? Kan regeringen, om företagets nedläggningsbeslutverkställs, garantera att alternativ sysselsättning erbjuds de Algotsanställdapå resp. orter? 1977/78:161 av () till statsrådet pm den Verkstadstekniskautbildningen i gymnasieskolan: Verkstadsteknisk utbildning är av utomordentligbetydelse för näringslivet i vårt land. Det vikande utbildningsintresset för deVerkstadstekniska studievägarna inom gymnasieskolan inger därför stor oro. Antaletsökande per 100 platser till verkstadsieknisk utbildning uppgick under åren1975-1977 till 87, 70 resp. 53. Det föreligger betydande regionala skillnader.Det finns fortfarande orter där efterfrågan på verkstadsieknisk utbildningöverstiger tillgången på platser. I allmänhet är det då lokalerna som utgörhindret när det gäller att öka utbildningen. I , som är ett avlandets mest industrialiserade län, var antalet förstahandssö-kande per 100elevplatser 41 inför /78 till den Verkstadstekniska linjen, ,alltså inför /79, har denna siffra sjunkil till 34. Ävenom större delen av det beslutade antalet utbildningsplatser kommer tillanvändning genom att de som söker utbildningen i andra, tredje och fjärde handpåbörjar sådan utbildning, är situationen otillfredsställande. Studiemotivationenhos dem som kommit in på sina senarehandsval är svagare. Riskerna förstudieavbrott ökar. Dessutom förblir ett stort antal utbildningsplatseroutnyttjade, drygt 8 96. Enligtmin mening måste dessa förhållanden noggrant analyseras. Orsakerna till detlåga intresset för verkstadsteknisk utbildning finns förmodligen både iarbetslivet och inom utbildningen. Svårigheter att fö jobb, t. ex. i detraditionella bruksorterna där verkstadsindustrin helt dominerar, lockar intetill utbildning. Industrins arbetsmiljö uppfattas ofta negativt. Men ävenarbetsmiljöförhållandena inom den Verkstadstekniska utbildningen är ofta mindregoda i förhållande till annan gymnasial utbildning. 6 protokoll 1977/78:118-119 Därtill kan komma alt utbildningens innehåll och uppläggning ihögre utsträckning skulle kunna anpassas till elevernas behov och intressen. Situationenför den Verkstadstekniska utbildningen är nu sådan att särskilda åtgärder börvidtas. Även om den Verkstadstekniska industrin inte nyrekryterararbetskraft, måste vi utgå från att detta förhållande inte blir bestående.Yrkeskunniga arbetare inom verkstadsindustrin kommer att behöva nyrekryteras iframtiden. Normalarbetsmarknadspolitik äralt i svaga arbetsmarknadslägen intensifierautbildningsinsatserna. Gymnasieskolan bör inte fungera annortunda, särskilt dådet är yttertigt svårt för ungdomar utan yrkesutbildning att fö en fastförankring på arbetsmarknaden. Några av de åtgärder som behöver vidtas är: Genomextra studie- och yrkesorienterande insalser bör särskilt den Verkstadstekniskautbildningens betydelse belysas (studiebesök, arbetsmarknadsdagar,pryo och syo riktad mot detta område). Lokalfrågorna måste ges enlösning. Behövligaförändringar kan göras av innehåll och arbetssätt inom utbildningen i avvaktanpå gymnasieutredningens mera långsiktiga prövning. Möjlighetertill kursstart eller eventuellt kontinuerlig intagning börundersökas för att undvika vakanser. Medhänvisning till det anförda vill jag till statsrådet ställaföljande frågor: Hur ser regeringen på den vikande frekvensen avsökande till de Verkstadstekniska utbildningarna i gymnasieskolan? Vilka åtgärder vidtas inom ochregeringskansliet för att man skall komma till rätta med obalansen isökandeintresset och antalet utbildningsplatser? Vilka ytteriigare åtgärder är regeringen beredd attvidta? § 18 Meddelande omfrågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1977/78:404av () till försvarsministern om lokalisering till Östersundav arméns tekniska skola och försvarets förvallningsskola: Vad är orsakerna till fördröjningen i genomförandetav beslut om lokalisering till av arméns tekniska skola ochförsvarets förvaltningsskola? 1977/78:405av () till försvarsministern om arbetet med att belysa olikaaspekter på civilmolstånd: Kan försvarsministern lämna besked om hur långlarbetet med att belysa de olika aspekterna på civilmotstånd hunnit? 1977/78:406av () lill kommunikationsministern om mer tillförlitligasjökort: Det sjökort som bl. a. det sovjetiska tankfartygetTsesis hade med sig när det gick på grund utanför Fifång i Södertäljeledenuppvisade enligt uppgift över 100 fel. Försjöfartens säkerhet längs våra kuster är det äv största betydelse atttillförlitliga sjökort finns. Speciellt olyckor med tankfartyg innebär oftaskador på den miljön under lång lid. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga kommunikationsministern: Vilkaåtgärder anser statsrådet bör vidtas för att tillförlitliga sjökort skall bliupprättade? 1977/78:407av () till budgetminislern om förstärkning avsäkerhetsnivån vid riksförsäkringsväsendels dalamaskincentral i : Säkerhetsfrågorna har spelat en stor roll i denallmänna debatten kring riksförsäkringsväsendets datasystem. I samband medutrustandet av nya datamaskinhall i harverket begärt av regeringen att få göra vissa investeringar som väsentligtskulle öka möjligheterna att klara pensionsutbetalningar etc. i samband medkatastroftillbud i form av brand och liknande. Detsom skulle kunna inträffa i , om olyckan är framme, representerarförluster som kan komma alt stiga till belopp som är tio tjugo gånger större änden begärda säkerhetsinvesteringen. Därtill skall läggas alla problem sompensionärer och försäkrade kommer att drabbas av och som inte kan översättas ipengar. Den av socialministern tillsatta utredningen om den allmännaförsäkringens ADB-system () har haft frågan på remiss mentyvärr inte velat ställa sig bakom begäran. Mot den bakgrunden villjag ställa följande fråga lill budgetministern: Avserregeringen alt tillmötesgå begäran om investeringar fören omedelbar förstärkning av säkerhetsnivån vid datamaskincentralen iSundsvall? 1977/78:408 av (vpk) till socialministern om vidgad rätt till föräldrapenning: Föräldrapenning utgår för tillfällig vård av barn,när en förälder måste stanna hemma från arbetet exempelvis i samband med attbarnet är sjukt eller att.barnets ordinarie vårdare är sjuk. Förgifta och för sammanboende med gemensamma barn fungerar det så att vem somhelst av föräldrarna kan stanna hemma och ha rätt till föräldrapenning. Omdäremot två personer sammanbor och den ena av dem har barn och de inte harnågra gemensamma barn, har bara den biologiska föräldern rätt tillföräldrapenning liksom den biologiska far eller mor som barnen inte sammanlevermed. Den andra sammanboenden har inte rätt till föräldrapenning. Lagen tarsåledes inte hänsyn till den faktiska familjesituationen. Jag vill mot dennabakgrund ställa följande fråga: vidta åtgärder för att även sammanboende som inte är biologiskförälder till sammanlevande barn för rätt till föräldrapenning? 1977/78:409 av Hans Nyhage(m) till industriministern om åtgärder mot arbetsnedläggelser i : Enligt uppgift i pressen hotas ochSjuhäradsbygden att åter drabbas av en allvariig motgång när det gällersysselsättningen genom att konfektionsföretaget på grund avminskad orderingång kan tvingas att varsla hela sin personalstyrka om ca 350personer. Sysselsätlningssituationen i bygden är redan nu ytterligtbekymmersam, varför nya friställningar så långl möjligt måste undvikas. villig medverka till att snabba åtgärder sättes in för att förhindranu aviserade arbetsnedläggelser? 1977/78:410av () till arbetsmarknadsministern om kommunala åtgärderför att bekämpa ungdomsarbetslösheten: Motbakgrund av riksdagsbeslutet om inrättande av en kommission föratt främja ungdomars tillträde på arbetsmarknaden har inom många kommuner förtsfram krav om inrättande av ungdomskommissioner på det lokala planet. Jag villdärför till arbetsmarknadsministern ställa följande fråga: Anser statsrådet attdet ligger i linje med statsmakternas satsningar att klara avungdomsarbetslösheten genom att även kommunerna inrättar kommittéer medspeciell uppgift att bekämpa ungdomsarbetslösheten? §19 Kammaren åtskildes .