prot · G10912 · 1977-12-31 00:00:00 — Den11 oktober - alltså för drygt sedan - beslöt slalens chefs-lönenämnd,som består av tre representanter för staten som arbetsgivare och en frånvardera /SR, och , om den närmaretillämpningen av avtalen. Därvid använde chefslönehämn-den en schablonmodellsom innebär en ökning på mellan 5 och i några fall 16 96 i förhållande till delöner som ulgår f n. När man bedömer denna löneökning, bör man beakta atlreallönens utveckling för tjänstemän som har avlönatsenligt lönegraderna F26 (tidigare C 3), F 29 (tidigare C 6) och F31 (lidigare C8) visar en reallöneminskning på ca 30,35 resp. . Det förtjänar också attnämnas atl den högsla löneklassen (K 26) på den kommunala löneplanen ger ca . mer än den maximala månadslönen enligl den nu beslutadeschablonmodellen. Löneökningenför chefstjänstemännen är alltså en konsekvens av tidigare åtaganden från 1975och ingångna avtal . Den är nödvändig för att staten också ifortsättningen skall kunna hävda sig i konkurrensen om kvalificeradetjänstemän. Om detta råder full enighet med de statsanställdashuvudorganisationer. Omlönehöjningarna för vissa högre statliga tjänster Jag skall be atl lill budgelminister få framföra ett tack föralt jag fåll min fråga besvarad. Del var i programmet Rapport i förratisdagen som del meddelades atl avtal nu hade träffals för vissa högretjänstemän inom den statliga förvaltningen och atl avtalen gav ända upp lill 22procents löneförhöjning och i vissa fall t. o. m. något mer. Jagställde mig då genast frågan: Hur kan della vara möjligt? Vi vet ju att underlidigare avtalsförhandlingar för stora löntagargrupper har det intetillnärmelsevis blivit sådana löneförhöjningar, utan ungefär hälften av deuppgivna. Jag vel också att de som berörts av de tidigare avtalen, alltså desom fåll ungefär 10-11 96 i löneförhöjning, har ställt samma fråga: Hur kan delnu finnas utrymme när det förut framhållits att det inte fanns utrymme? Vivel atl vi har att vänta en ny löneförhandling, som snart kommer i gång, ochatl det redan har signalerats att det bara finns mycket litet utrymme för löneförhöjningar.Jag skall inle alls la upp någon ytteriigare debatt med budgelminister den här frågan; det blev bara Omlättnad vid beskattningen av granbarkborreska -da t virke en spontan reaktion hosmig när jag hörde all dessa högre statstjänstemän skulle få löneförhöjningarmed upp lill 22 96, och del var därför som jag skrev min fråga. Detär bra all budgelminister nu har klarlagt lilel av bakgrunden tillavtalet och redogjort för hur man kommit fram till del saml all del finnsanteckningar som ligger lill grund för delta sedan långt tillbaka i tiden. Jag ber alt få säga etllack lill budgelminister för svarel. Jag är medveten om att siffrorna kan synas höga vid första anblicken,men de måsle alltså ses mol bakgrunden av löneutveckling och delnuvarande relativa löneläget jämfört med förhållandena på och privatseklor saml slalens självklara iniresse av att kunna rekrytera och behållaskickliga befattningshavare på viktiga chefsposter. Överläggningenvar härmed slutad. § 21 Om lättnadvid beskattningen av granbarkborreskadat virke BudgeiminislernINGEMAR MUNDEBO erhöll ordet för atl besvara fie/-///yo«aMon5 (c) den 4 oktoberanmälda fråga, 1977/78:15, och anförde: har frågat mig om sådana förslag lill ändringar kommeralt föreläggas all lättnader i beskattningen av granbarkborreskadatvirke kan bli möjliga vid taxering. Skogsägarehar vissa möjligheter atl förskjuta beskattningen av skogsinkomster genominsättning på skogskonto. Avdrag för insättning på sådant konto medges normallmed högst 60 96 av köpeskillingen för rolsåld skog och högst 40 96 avköpeskillingen för leveranstimmer. I anledning av stormfällningar harskogsägare fått möjlighet att med avdragsrätt sälla in ensiörre del, 80 96 resp. 50 96, av köpeskillingen på skogskonto. Regeringenkommer att föreslå all skogsägare - framför alll iBillingenområdei - som har drabbats av stormfällning i okiober 1976 också skallfå vidgade möjligheter atl använda skogskonto. Förslaget motiveras bl. a. avalt del vid stormfällning är slor risk för massförökning av skadeinsekter ochatt det därför är angeläget att det stormfällda virket snabbt upparbetas ochbortforslas. Denfråga som har ställt skall ses mot bakgrund av de ändringar iskogsvårdslagen som antog och som träder i kraft den 1januari 1978. Ändringarna innebär bl. a. alt skogsvårdsmyndigheterna får ökademöjligheler att ingripa för att hindra insektshärjningar. Jagär i och för sig av den uppfattningen att del finns skäl att skogsägare som hartvingats lill onormalt slora avverkningar i anledning av insekts-härjningarskall behandlas förmånligare i beskattningshänseende än vad som är fallet.Frågeställningen är emellertid inte hell problemfri. Det kan t. ex. vara svårlall faslställa i vilka fall de förmånligare reglerna skall lillämpas. När manlar ställning lill hur beskattningen skall ske i dessa fall måste man ocksåbeakta all skogsägare enligl bl. a. skogsvårdslagen kan få stöd av annal slagvid inseklshärjningar. Del ingår i skogsulredningens uppdrag att göra en samladöversyn av det slalliga stödet lill skogsbruket. Denfråga som nu har väckt kommer atl behandlas i samband med denöversyn av skogsbeskaltningen som f n. pågår i budgeldeparlemeniet. Förslag omutformningen av den framtida skogsbeskattningen kan väntas inom de närmastemånaderna. Eftersom det är angelägel att ämnet får en allsidig belysning,kommer förslaget atl remissbehandlas. Mol denna bakgrund är del för tidigt atlnu lägga fram förslag om lättnader i i beskattningen av virke som har skadatsav granbarkborrar. Omlättnad vid beskattningen av granbarkborreska -dal virke Jag ber alt få tacka budgeiminislern för svarel på min fråga. Delkan synas Ijaligl all jag vid många lillfällen har lagil upp denna fråga här iriksdagen. Orsaken är de slora förluster som enskilda skogsägare gör på grundav granbarkborrens härjningar. Men det räcker absolut inle med det. Landel ochindustrin gör också stora förluster, och har drabbals specielll hårt.Enbart där har timmerskog av gran dödats. Detframgår av beräkningar som har gjorts av i . Skogenhar visserligen tagils till vara i huvudsak, men fördyradeavverkningskosinader och framför alll slor kvaliietsförsämring har bliviiföljden. Värdel av della virke har reducerals myckel siarkl, och förslöringenfortgår. Undersåväl den förra som den nuvarande regeringens lid har jag försökt all fåändring när del gäller skogskonlolagen. En höjning i fråga om rätten lillinsättning på skogskonto efter samma principer som gällde vid siormfälld skog1969 skulle ha kunnal underlätta och skapa möjligheter för skogsägaren all labort den angripna skogen och snabbare få slul på granbarkborrarna. Skogsägarenmåste, om resultat skall kunna erhållas, avverka skogsskörden från kanske70-80 år på en enda gång, och då tar skatten det mesta. Så kan det inte fåvara. En utjämning i tiden måsie vara möjlig. Räll lill höjning av insättningenfrån nuvarande 40 96 för leveransvirke lill 70 96 och rör rotförsäljning från60 lill borde i det här fallet vara rimligt. Dessutom bör rätlen alt hapengarna innestående på kontot föriängas från lill . Här har landel ochenskilda förlorat enorma belopp. Det är högst olyck- Omlättnad vid beskattningen av granbarkborreskadat virke ligt all sialsmaklernainte kunnat inse della och vidta åtgärder. Del är hög lid när del gäller all fåen ändring, men bättre sent än aldrig. Hade vi fått en sådan, skulle viskattevägen ha kunnal hjälpa lill för all komma lill rätla med de här skadornaoch förlusterna. Budgeiminislernmeddelar all möjligheter skapas när det gäller den stormfällda skogen vidBillingen, och del är bra. Men jag vill säga att granbarkborreskadorna ärmyckel värre än skadorna vid stormfällning - vi har haft skador av den sortenockså. Nuär budgeiminislern i och för sig positiv till min fråga. Men skogs-uiredningenskall komma med ell förslag, och sedan skall del remissbehandlas. Jag beklagarvarje lidsuldräki i del här fallel, för det blir bara större och störreföriuster. Fårjag ställa en fråga lill budgeiminislern: När kan detla bli klart? Kandet bli klart till taxering och gälla inkomsterna ? Som framgår av svaret räknar vi med all inom de närmasle månadernakunna redovisa elt förslag, som vi då kommer atl skicka ut på remiss. Om detförslaget är hållbart och vi kan arbeta vidare med del som grund, bör vi alltsåkunna framlägga ett förslag riksdag. Då bör del vara möjligt alluppnå del mål som Berlil lalar om. Menjag vill inle i förväg skriva ul en garanti på atl förslaget är perfekt och fåretl mycket brett stöd av remissinstanser och alltså är möjligl atl i så god lidläggas fram för . Jag har emellertid en klar förhoppning all vi skallkunna komma lill 1978 med ell förslag om förändringar iskogsbeskaltningen. BERTILJONASSON (c): Jag är glad över att budgeiminislern säger all möjligheler i den härvägen kommer all flnnas vid laxering. Skogsvårdsslyrelseni är väldigi posilivl inställd och kan säkert också bedöma skälighetenav avdrag i de här frågorna, så att man inle skall behöva gå på ett förslag somkan missbrukas på någol säll. Det är inte meningen, och del skulle inte hellervara rikligt. Jag tror atl vi kan klara ut de här gränsdragningarna. Jaghoppas atl förslaget snart kommeroch atl det också kan bli generöst. Det ärtill förmån för skogsägarna och deras ekonomi, men jag vill framhålla att såsom det ligger till på skogsområdet är del också lill fördel för landel i desshelhet. Jag kan myckel väl förstå alt budgeiminislern inle vill skriva på enväxel som han inle vet innebörden av, men jag är hell säker på atl när manverkligen får klarhet i dessa frågeställningar kommer växeln att bli sådan atldel inle blir svårl all skriva på den. Då hoppas jag också på ell resullal. Budgeiminislern INGEMARMUNDEBO; Nr 12 Om det var en felsägning när nämnde den laxering har jag inle mycket alt tillägga. BERTILJONASSON (c): Om lättnad vid Ja, jaggjorde mig skyldig lill en felsägning. med inkomster-del blir laxering. Då hoppas jag atl granbarkborreska- vi skall få det härklart. Överläggningenvar härmed slutad. §22 Föredrogs och hänvisades 1977/78:21 tillskatteutskottet §23 Föredrogs och hänvisades 1977/78:5 tilltrafikutskottet 1977/78:6-8 tillnäringsutskottel 1977/78:9 tillkonsliiuiionsuiskoltei §24 Föredrogs och bifölls interpellalionsframsiällningen 1977/78:48 §25 Anmäldes och bordlades Motioner 1977/78:10 av AllanGustafsson 1977/78:11 av m.Jl. 1977/78:12 av m.Jl.1977/78:13 av m.Jl. med anledning avpropositionen 1977/78:8 om ålgärder på distributionsområdet 1977/78:14av och 1977/78:15 av IvarNordberg m.Jl. 1977/78:16 av LarsWerner m.,fl. med anledning avpropositionen 1977/78:9 om spel på s. k. enarmade 1977/78:17av m.Jl medanledning av justitieombudsmännens berättelse (redog. 1977/78:1) 1977/78:18av m.Jl. 1977/78:19 av BjörnMolin m.Jl. 1977/78:20 av 0//e Svenssonm.,fl. 1977/78:21 av LarsWerner m.Jl. med anledning avriksdagens förvaltningsstyrelses förslag (1977/78:5) om lokalfrågor pålängre sikt m. m. § 26 Anmälan avinterpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellalionersom ingivils lill kam-markansliei 1977/78:49av () lill ekonomiminislern om ålgärder för att nedbringa dens. k. specialinlåningen i bankerna: Som etl instrument i den ekonomiska politiken ochsom ell styrmedel i sin penningvårdande uppgift fastställer s. k.likviditetskvoter för kreditinstituten. Om inle bankerna uppfyllerlikvidiietskvolen måsle en slraffavgift erläggas lill . Från okiobermånad höjs dessa avgifter lill 8 96. Straffavgiftenär etl mycket effektivt korreklionsmedel. För all undgå straffavgiften, dvs.för atl klara likvidiietskvolen, tillämpar bankerna s. k. specialinlåning, därinlåningsränian kan vara ända upp lill över gällande diskonto. För atlinlåning skall kunna göras på dessa spe-cialinlåningskonton skall beloppen varabetydande. Specialinlåningenhar ökal myckel kraftigt. Enligl uppgift uppgår bankernas samlade inlåning pådessa konton lill ca . är en myckel slor del av densamlade bankinlåningen. Del säger sig självt att en så omfattande inlåning lillde myckel höga räntesatser det här är fråga om i sig skapar en rad problem. Detkan inte vara rimligt all bankerna ser sig föranlålna all köpa sig fria frånsiraffavgiften genom dessa "avlalsbrev" som specialinlåningenegentligen innebär. Del får många negaiiva följder. Medslöd av del anförda anhåller jag om kammarens lillstånd atl till ekonomiminislernfå ställa följande fråga: Vilkaålgärder är ekonomiminislern beredd vidla för alt nedbringa den s. k.specialinlåningen i bankerna? 1977/78:50 av SvenJohansson (c) lill juslitieministern om skyldigheten för sjukvårdspersonal atlmedverka vid aborter: Vid behandlingen av abortlagen uttalade riksdagenatl ingen bör kunna tvingas att mot sin vilja medverka vid aborter. Socialstyrelsenhar i ett ändringscirkulär med anvisningar om tillämpningen av abortlagenanfört bl. "atl den som under åberopande av sådana betänkligheterförklarar sig önska erhålla befrielse från att medverka i aboriverksamheienskall slippa deltaga däri". Regeringsrättenhar emellertid i dom uttalat: "Varken genom lag eller genom annanförfattning har betagits sin befogenhet att av läkare ilandstingets tjänst fordra medverkan vid abort enligt abortlagen." Mot denna bakgrund önskarjag lill justitieministern ställa följande Nr 12 Anser justitieministern atl abortlagen ochsocialstyrelsens anvisningar i tillräcklig utsträckning beaktar riksdagensuttalande om möjlighet för sjukvårdspersonal att slippa medverka vid abort? Är juslitieministern beredd allmedverka till all riksdagsullalandet förverkligas genom en ändring iabortlagen? 1977/78:51 av KurtSöderström (m) till industriministern om provningen av stationäralyftanordningar: fattade beslut om att ellhelstatligt bolag, AB , skulle bildas och bedrivaofflciell provning av tryckkäri och andra stationära lyftanordningar. Ipropositionen 1975:49 hade föreslagits att skulle godkänna etlkonsorlieavial mellan staten och samt om samarbete, där sialen skulle leckna avaktiekapilalel 4 milj. kr. och de övriga 24,5 96 var. Dettaförslag hade väckt krilik från andra inom samma område verksamma företag,vilket föranledde mig att väcka motionen 1975:1982, där jag framhöll att ävendessa företag borde beredas möjlighet att ingå i del föreslagna bolaget.Dessutom borde den sakkunskap som fanns hos många enskilda besiktningsmäntillvaratas. Vidbehandlingen i näringsulskoiiet ansågs den av regeringen föreslagnaorganisationen olämplig. I stället förordades ett helstatligt bolag. Dessuiomuttalade ulskollei förståelse för de synpunkter jag framfört i min moiion ochframhöll atl "dess nu framlagda förslag innebär alt besiktningsmän hosolika förelag kommer i samma ställning visavi del nya bolaget. Förutsättningarnaför deras framlida verksamhet bör klargöras utan dröjsmål. Detla bör ske genomatl redan innan provnings-bolagei bildas den planerade samrådsgruppen kommertill stånd och får överväga organisationsfrågor och andra frågor som hängersamman med bolagels överlagande av verksamheten inom dess provningsområde. Utskottetär övertygat om all frågorna skall kunna lösas på ett säll som tillfredsställerberälligade krav från besiklningsmännens sida. Provnings-bolagels expansion börge goda sysselsällningsmöjligheter för kvaliflcerade besiktningsmän." Näringsutskoitelsbetänkande (NU 1975:20) var ej enhälligt. De moderata ledamöterna föreslog ien till betänkandet fogad reservation att propositionen skulle avslås i sinhelhet. Motiveringen var följande: "Endast en beslutsordning sominnefattar kontakt med berörda parter över hela linjen på ett stadium innanreellt bindande beslul har failais står i överensstämmelse med nutida synsätt ifråga om insyn och medin-flytande för arbetstagare m. Dendebatl som föregick riksdagsavgörandel rörde sig i huvudsak om huruvida bolagetkunde bildas eller ej innan förhandlingarna med berörda parter skett, varvid frånmajoritetens sida ansågs atl man icke skulle behöva befara några negativaeffekter genom att bifalla ulskotlsbetänkandet. Vid votering efter avslutaddeball bifölls utskottets hemställan med 250 röster mot 44 för m-reservationen. Underden tid som gått efter riksdagsbeslutet har jag fått många bevis på att defarhågor som då framfördes från moderat håll icke var ogrundade. Såväl förelag,vilkas verksamhet blivit krafligt nedskuren med såväl ekonomiska somorganisatoriska svårigheter som följd, som enskilda besiktningsmän harkontaktat mig och redogjort för hur deras existensmöjligheter påverkals inegaliv riktning. Alltför många har helt enkell slagits ut ur marknaden utanmöjlighel all kompensera sig på annat sätl. Någrahar upplyst om atl de försökt kontakta AB , andrahar skrivit till regeringen eller lill nä-ringsutskoit och redogjortför sina svårigheler och begärt hjälp. I några fall har rälisliga ålgärderövervägis, då del anses all den nya organisationen kränker medborgeriiga fri-och rättigheter genom all den berövat många enskilda företagare deras levebröd. Detflnns därför enligl min mening slarka skäl för ell slulligl klargörande pånågra avgörande punkler, specielll då vad gäller frågorna om gränsdragningmellan officiell och inofficiell provning. Även efter lill-komslen av delhelstatliga bolaget borde det finnas utrymme för enskilda besiktningsmän auverka med inofficiell provning, men innan det finns klart utsagt var gränsernagår är denna möjlighel blott en chimär. Vidareborde i dagens rättstryggheten och näringsfriheten vara säkrade, så atlingen genom statliga beslul kunde berövas sitt levebröd - eller en väseniligdel därav. Åberopandedet anförda anhåller jag om kammarens tillstånd att lill industriministern fårikta följande frågor: 1, beredd all föranstalta om all frågorna om gränsdrag ningen mellan officiell och inofficiell provning klart fastställs, exempelvis genom atl officiell provning meddelas i föreskrift och inofficiell provning i anvisning? beredd all medverka till alt de förelag och enskilda, vilka fåll sin ekonomi väsentligen försämrad genom beslutet om bildande av AB , får en skälig kompensation för detta bortfall? 1977/78:52 av RalfLindström (s) till utbildningsministern om samhällets Slöd lillfolkbildningsorganisationerna: Del fria och frivilliga folkbildningsarbetet har ensjälvskriven och allmänt erkänd plats i vårt lands vuxenutbildning ochkulluriiv. Verksamheten har under en lång följd av år, framför alll , haft en snabb och mycket gynnsam utveckling. Miljonervuxna deltar nu i regelbundna studier och olika slag av kul- Ingen annan seklor av vårt kulturliv kan somfolkbildningsverksamheten nå ut till breda med-borgargrupper med begränsademöjligheler alt della i andra, mera institutionella former av utbildning ochkultur. Samhälletsstöd lill folkbildningsarbetet bör bedömas mol denna bakgrund. Del är viktigtatt folkbildningsorganisalionerna erhåller resurser som möjliggör en fortsallpositiv ulveckling. Det är också angeläget atl samhällets ekonomiska stöd ges iförhållandevis fria former, som gör del möjligt för organisationerna alt snabbtanpassa sin verksamhel lill nya behov och situationer och kulturpolitisktintressanta initiativ. Enbidragsgivning i förhållandevis fria former och utan långtgåendedetaljredovisningar bör emellertid kompletteras med en fortlöpande, öppengranskning och deball om vad som skall betraktas som statsbidrags-berälligalfolkbildningsarbete och vad som inte kan hänföras till sådan verksamhel. I ennyligen utkommen deballskrifi - Folkbildningen i siöp-sleven, en partsinlagafrån ABF - redovisas en del exempel på verksamhet som finns inom vissastudieförbund och vars karaktär av fritt och frivilligt folkbildningsarbetestarkl kan ifrågasättas. Bl.a. påpekas i debattskriften att ett av de av godkändastudieförbunden är huvudman för ett handelsinstilul. Verksamhelen vidinslilulel finansieras uppenbarligen av del slalliga slödel lill studieverksamhet.Den bedrivs i renl skolmässiga former och består bl. a. av en tvåårigmarknadsekonomiulbildning, som kvalificerar fördiplomering av . I förbundels verksamhel ingår också etl säljlräning och ledarutveckling", som på konsult-basis erbjuder sinatjänster till olika förelag. Delmåsle enligt min mening starkt ifrågasättas om dessa verksamheter står iöverensstämmelse med den nu gällande folkbildningskungörelsens anda och mening. anordnar också s. k. poplyssnarcirklar. Ungdomar erbjuds gå medi denna verksamhel för att "få tillgång till det material (skivor, band,litteratur) som redan används i olika poplyssnargrupper". Dellagarna kanspecialisera sig på de grupper som de "gillar mest". Verksamhelentycks i många fall tillgå så, atl dellagarna mol en förhållandevis låg avgiftfår hämta ut skivor i någon musikaffär lill ett betydligt högre belopp än detde själva erlagl. I någol fall fick deltagarna betala . Cirkeln fickta ut skivor för , dvs. 1 ett annal fall betaladesex deltagare . Cirkeln fick fritt välja skivor och kassettband lillelt värde av . Musikär givetvis elt angeläget folkbildningsämne. Del gäller också popmusik. Däremoiär avsikten knappast alt studiecirkelanslagel skall användas för attsubventionera ungdomars inköp av popskivor. Systemet måsle anses betänkligtockså från den utgångspunkten atl del gynnar den kommersiella skivinduslrinutan några som helst kulturpoliliska ambitioner. I den nämndadebattskriften ges också elt exempel på hur statsbidraget tillsludiecirkelverksamhel kan utnyttjas för all finansiera skolungdomarsskolresor. Moldenna bakgrund vill jag ställa följande frågor till utbildningsministern: Anserstatsrådel att verksamhet av del slag som beskrivits här står iöverensstämmelse med den nu gällande folkbildningskungörelsens anda och mening? Påvilket säll anser statsrådet att sådana tendenser skall kunna förhindras? Jagutgår från att samhällets slöd till folkbildningsorganisationerna också ifortsättningen skall kunna ges i förhållandevis fria former utan krav påadministrativt tyngande kontroll och detaljredovisning. § 27Meddelande om frågor Meddelades atl följandefrågor framställts 1977/78:78av () till slalsrådel om förvaringen av avfallfrån kärnkraftverk: Jagber att få ställa följande fråga till statsrådet : Anserregeringen att 3 S i den s. k. villkorslagen innebär all samma säkerhetskrav måsteställas på den slutliga förvaringen av använt kärnbränsle eller avfall frånupparbetat kärnbränsle, oavsett om förvaringen sker i eller utomlands? 1977/78:79av () lill socialministern om försöksverksamheten medtillnyktringskliniker; antog en lag omomhändertagande och behandling av berusade personer (LOB). uttaladesall en försöksverksamhet med vårdkliniker borde inledas på olika platser ilandel. Möjligheler lill statsbidrag för försöksverksamheten öppnades.Regeringen fick också i uppdrag atl efter överläggningar med olika huvudmäninför redovisa en plan för denna försöksverksamhet. Socialdepartementethar nu tillskrivit , läns landsling, Göteborgskommun och i frågan om försöksverksamhet. Stockholmsläns landsting insände till en hemställanom att socialdepartemeniel skulle avdela medel för försöksverksamhet vidMariamotlagningarna i . 1 den ansökan som insändes presenterades enförsöksverksamhet, innebärande att en enhet med ca 15-16 vårdplatser påMariamotlagningarna avdelas för LOB-fall, som ca 10 platser vidsocialförvaltningens re-habilileringshem i tas i anspråkför lillnyklring. avgiftning och socialrehabiliiering. Enligtuppgifter från polisen har polispersonalen i betydligt ökadomfallning fört berusade lill sjukhus. Silualionen har blivit påfrestande vidsjukhusens akutmottagningar. Mot denna bakgrund villjag fråga socialministern: Äruppgifterna rikliga all regeringen kommer alt ställa helaSiorsiock-holmsområdei utanför den statsbidragsberättigade försöksverksamhetenmed tillnyklriiigsenheler? Om så är fallel, vilka ärregeringens moliv för deiia slällningslagande? 1977/78:80av () till justitieministern om permissions-bestämmelserna inomkriminalvården: En intern från Umeåanstallen greps efter en och enhalv månad på rymmen av Härnösandspolisen.