prot · G109102 · 1977-12-31 00:00:00 — Varifrån tar ni pengar för att finansiera den verksamhet som skallbedrivas - med de pengarna! - när pengarna inte kommer in förrän i huvudsakefter budgetårels slut? Sedanär det en intressant fråga, om man skall höja skogsvårdsavgiften eller inte,men jag menar alt den diskussionen bör tas upp i samband med att vi fattarbeslutet om den framtida skogspolitiken. Då skall vi också klara upp hur olikaskogsvårdsavgiflen slår mellan olika skogsägarkategorier - mellan skogsägare isöder och skogsägare i norr - och vad de för tillbaka för skogsvårdsavgiflen.Ursprungligen infördes den avgiften för att den skulle subventionera deservicetjänster varmed återgäldar skogsägarna, men ärförhållandet helt annoriunda än del var 1946. () kortgenmäle: Jag förstår alt jordbruksministern vill förtora sig i de litet meratekniska resonemangen för all slippa ifrån det som är kärnfrågan i hela dendebatt som jag vill föra, nämligen frågan: Hur skall vi kunna åstadkomma enrättvisare fördelning av den börda vi gemensamt skall bära i den ekonomiska situationvi har, och var kan vi hämta pengar för att underiätta möjligheterna för ossatt lägga fast en budget som vi ändå är överens om borde karakteriseras avåterhållsamhet och rättvis fördelning? Det fanns möjligheter . Vimotionerade även då om en höjning av skogsvårdsavgifterna. - Inget intressefrån jordbruksministerns sida. Inget intresse av att förbereda en höjning införårets budget. Det är alltså fortfarande ointressant för regeringen att vara medom den omfördelning som här vore rimlig mellan skogsägar-kategorierna och andramänniskor i samhället. Jagmåste säga att den regering vi f. n, har är på de här punkterna utomordentligtensidigt inriktad. Här hittar regeringen på - vi har fött höra talas omdel -en sparform som skall innebära alt de som inte har råd alt spara skall föbetala kostnaderna för dem som har råd all spara. Skattebetalarna för vara medall bidra till alt de som har råd att spara skall fö göra det under gynnsammaformer. Det sparande för framtiden som en god skogsvård innebär för skogsägarenskall också betalas av skattebetalarna. Vad är del egentligen förprivilegiesamhälle som regeringen vill försöka skapa? Del är den frågan jag ärintresserad av all höra jordbruksministerns mening om. Finns del ett intresse avall försöka åstadkomma en omfördelning i del här betryckta läget mellanägarkalegorier och andra kategorier i samhället som blir alltmer hårt klämda avregeringens politik? Eller skall det bara gälla alt "giv åt dem som haroch tag från dem som ingenting äger"? Det tycks faktiskt vara ledstjärnani regeringens politik. GRETHELUNDBLAD (s) kort genmäle: När jordbruksministern talar om forskning säger han att del finns mångaforskningsprojekt, och han kan inte lägga sig i vad naturvärdsverket användersina pengar till. Men del kan inte vara okänt för honom att den 1 juli 1976startade en ny forsknings- och undersökningsavdelning hos , somhar vissa projekt som lever vidare . Det är klart att om mandämpar ner anslaget så att man inte ens täcker pris- och löneuppräkningar blirdel en katastrofal situation fören sådan avdelning som är så viktig förnaturvårdsverkels arbete över huvud tagel. Närdel gäller undersökningar av hälso- och miljöfariiga varor tror jag inte attriksdagen har prutat på de anslag som föreslagits tillproduklkontrollnämnden, som vi alla här i anser vara mycket viktignär det gäller alla dessa fariiga kemiska ämnen, som socialdemokraterna i motion har beskrivit. Vi tror det är mycket viktigt att följa upptraditionen i att vi inte prutar på det anslaget framöver så länge vihar stora problem med dessa ämnen. Beträffandeersättningen för kursverksamheten för jordbrukels rationalisering vill jagsäga att det treåriga avtalet som har träffats gäller i sina huvuddrag denprisreglering som skall förekomma i fortsättningen. Det skall varje halvår varanya förhandlingar om bidrag till jordbrukarna, dels för inkomstuppföljning,dels för ökning av produktionskostnader. är skrivet med såpass elastiska formuleringar att del även finns utrymme i den storamiljonrullningen för så små belopp som 5 milj. kr. Delfinns många formuleringar som detta belopp kan fogas in under. Jag kan inte seatt det skulle vara ett avtalsbrott om man, sedan avslagit bidragtill jordbrukarna för delta ändamål, skulle la in kostnader för en sådanverksamhet i det belopp som jordbrukarna fött sig tillerkänt. Del är ändåjordbrukarna som i stort sett avgör pä vilket sätt de pengar skall fördelas somde tillerkänts. Den viktiga frågan vid avtalsförhandlingarna är hur stortbeloppet skall vara. Men, , det är ju den principiella frågan som är intressant.Om en yrkesgrupp själv skall bekosta en utbildning som ger möjlighet till högreinkomster, är den principiellt intressanta frågan. Jag diskuterar gärna den,och jag kan ställa upp på att man kan göra så. Men då skall alla göra det. Enannan sak är ju att det här inte är fråga om all vidjordbruksprisförhandlingarna ge lantbruket ett bidrag. Omman genomför ert system ärdet fråga om att ta av de pengar som skulle haanvänts till högre produktionspriser och i stället lägga dem på utbildning. Anslaginom Jord-bruksdepartemen -tets verksamhetsområde Del där tror jag alt fruLundblad bör länka över litet grand, för del är inte så enkelt att förändra ettavtal i den delen, om inte de värderingarna fanns med när man antog grundernaför del treåriga avtalet. Fårjag sedan säga lill alt jag gärna ställer upp på en diskussionom hur vi gemensamt på ett så rättvist sätt som möjligt skall fördela de bördorsom man talar om. Del är vår gemensamma uppgift alt diskutera det. Och delborde vara en gemensam uppgift att se till alt dessa bördor blir rättvistfördelade. Men jag diskuterar inte den frågan under de premisser som råder häroch , därför att vad saken nu gäller är den socialdemokratiska parlimotionen,motionen av och den socialdemokratiska reservationen, där nipastarätt ni gör besparingar ål staten med över 100 milj. kr., medan dessabesparingar i realiteten inte åstadkom-mes. Inte med ett ord nämnde SvanteLundkvist, trots att jag frågade, hur man åstadkommer dessa besparingarbudgettekniskt. Jag har visat pä all del är omöjligt att göra det vidöverläggningar enligt jordbruksavtalet. Jag har visat på att del är omöjligtall göra del genom alt höja skogsvårdsavgiflen, eftersom pengarna inte kommerin under del aktuella budgetåret. Så kan man gå vidare undan för undan. Sanningenär den, , att det är överbudspolitik som ni ägnar er åt -överbudspolitik där ni plussar på pengar till miljövårdsforskning och andraändamål utan att visa var ni tar pengarna. Ni gör precis detsamma som ni såmånga gånger beskyllde oss för alt göra när vi var i opposition, och som såmånga från ert håll har sagt att ni inte skulle ägna er åt. Men vad ni nu görär att ni begär förstärkningar utan att redovisa varifrån ni för in pengarna. Tredje vice talmannen anmälde att anhållit alt till protokollet fö antecknat att de inte ägderätt lill ytterligare repliker. Häreftertillkännagav tredje vice talmannen alt anslag utfärdals om sammanträdelsfortsättande . Jag skall i mitt anförande begränsa mig till reservationerna 3, 4,5 och6, som alla berör skogsbruket och mot vilka bl. a. jordbruksministern här harriktat kritik. Inledningsvis vill jag stryka under vad , nämligen att de föreslagna ändringarna, med undantag av del som gällerintensifierad skogsvård i norra , skall ses mot bakgrund av vårt partissträvan att i rådande budgetläge söka begränsa statens utgifter. 1fråga om intensifierad skogsvärd i de nordligaste länen vill vi socialdemokraterhöja bidragsramen, men till detta skall jag strax återkomma. Avvåra övriga besparingsförslag följer all vi i reservationen 3 anser att bidragtill skogsförbällringar, som i huvudsak gäller bidrag till skogsplantering,bör finansieras via skogsvårdsavgifter. Utbetalningarna under budgetåret1978/79 beräknas uppgå till 12 milj. kr., och vi reservanter bedömer att av medelsom flyter in i form av skogsvårdsavgifter bör tillföras denna summa. Genomett sådant förfaringssätt kommer skogsbruket i större utsträckning än vadulskottsmajoriteten föreslär att självt finansiera deskogsförbätlrings-ålgärder som tillkommer för att befrämja produktionen i vårtlands skogsbruk. Tankenbakom den av oss föreslagna höjningen av skogsvårdsavgiften från 0,9-6 °/oo ärjust alt man skall kunna läcka kostnaderna för produktionsfrämjande åtgärderinom skogsbruket. Ireservationen 4 beträffande vägbyggnader på skogar i enskild ägo för vireservanter samma resonemang, nämligen att sådana vägbyggnader bör finansierasgenom just skogsvårdsavgifter. Värdet av att skogsbilvägnätet byggs ut råderdet inga som helst delade meningar om. Även här för reservanternas förslag sessom en bil av den besparingsgranskning som vi har gjort. Fördelarna med ettutbyggt vägnät i de privatägda skogarna kommer i första hand skogsbruket tilldel, och därför anser vi inte alt alla kostnader bör belasta budgetmedlen. Vianser följaktligen alt av de 20 milj. kr. som utbetalningarna beräknas uppgåtill bör , av medel som flyter in i form av skogsvårdsavgifter,över detta anslag tillföras 12 milj. kr. och endast resterande 8 milj. kr.anvisas över budget. Ireservationen 5 rörande åtgärder för intensifierad skogsvård i norra vi reservanter alt vi vill la ett betydligt kraftfullare grepp änulskottsmajoriteten. Är det detla som jordbruksministern betecknar som överbud?Enligt vår mening är del nämligen nödvändigt all krafttag tas för att sätta inolika produktionsfrämjande åtgärder i norra . Vi vill sålunda höjaregeringens bidragsram från föreslagna 49 milj. kr. lill 90 milj. kr.Intensifierad skogsvård inom det inre stödområdet är både av skogspolitiska ochsysselsätlningsskäl högst befogad. Värt alternativ beräknas här ge sysselsättningmotsvarande 215 000 dagsverken. Viär väl medvetna om hur angeläget det är från regionalpolilisk synpunkt attupprätthålla en hög skogsproduktion i norra och att skogsindustrin idenna del av landet spelar en avgörande roll från regional och lokalsysselsättningssynpunkt. Detla har bl. skogsutredning klartmarkerat och därför föreslagit en ökad statlig satsning på skogsbruket i dennadel av landet. Motbakgrund av vad jag här framhållit anser vi reservanter den av regeringen föreslagnaomfattningen av verksamheten som klart otillräcklig. Vi hävdar med bestämdhetatt ytteriigare insatser krävs och att de ökade insatserna bör finansieras medmedel som flyter in just via höjda skogsvårdsavgifter. Vad slutligen beträffarreservationen 6 vill jag gärna ha sagt att vi reservanter är positivt inställdatill den kursverksamhet för skogsbrukets rationalisering som föresläs ibudgetpropositionen. Kursverksamheten är f. n. avgiftsfri. Dellagarna fördessutom vid vissa lillföllen traktamenten och stipendier för sitt deltagande.Eftersom detta är en verksamhet som inriktas på produktionsfrämjande åtgärderså är det naturiigt all den som genomgår kursverksamheten eller för del avrådgivningen därigenom för sådana Anslaginom jord-bruksdepartemen -tets verksamhetsområde 8 protokoll 1977/78:101-103 Anslaginom jord-bruksdepartemen -tets verksamhetsområde kunskaper att han harmöjlighet alt förbättra avkastningen av sin skog. Del är bra. Men vi anser detganska naturiigt att skogsägarna som kollektiv för vara med och bekosta vaddenna rådgivnings- och kursverksamhet kostar, eftersom den enskilde skogsägarenju drar en direkt ekonomisk nytta av de färdigheter han erhåller genomkursverksamhet. Vi vill bibehålla avgiftsfriheten för själva kursen, men vivill låta skogsägarna kollektivt bekosta denna produklionsfrämjande utbildninggenom de intäkter som den av oss förordade höjningen av skogsvårdsavgiften ger. Allra sist några reflexioner och kommentarer lill motionen 302, sombehandlas i det här belänkandet och i vilken jag begärt en utredning , dess framlida verksamhet, organisation ochfinansiering. Utskottethar inte ansett all det finns anledning till någon särskild åtgärd frånriksdagens sida och säger sig ha inhämtat att det inte föreligger planer pånedläggning av verksamheten vid stationen i Brunsberg, som är belägen i detmellersta av forskningsverksamhetens tre distrikt. Därmed anser utskottetmotionen besvarad. Jaghar inte för avsikt att driva frågan om en utredning längre . Men jag villunderstryka att det alltjämt kvarstår en oro för framtiden inom skogsbruket ipraktiskt tagel hela . För exakt fattade styrelsen förinstitutet beslut att beträffande mellersta distriktet skulle successivtplantskola, växthus, arkiv m. m. byggas upp någonstans inom ianslutning till institutets lokaler vid Ulluna. Delta skulle enligt vad somframgick av styrelsens protokoll innebära att lokalerna i Brunsberg i västraVärmland skulle utnyttjas ; det var maximum. Efteren massiv protest från företrädare för , Billerud,Vänerskog ochskogsvårdsslyrelsen i beslöt styrelsen för institutet att upphäva sitt tidigare beslut och alt Brunsbergsstationenskulle bestå. Jagvill påslå att dessa olika turer plus kännedom om de rätt betydandeinvesteringar som f. n. pågår i Ultunaområdel gör all oron för om stationen iBrunsberg kommer att bestå eller inte kvarstår i . Personalen vidstationen känner en stor osäkerhet inför framliden, och del är det som givitmig anledning alt aktualisera frågan om en utredning om den framtidaorganisationen. Utskottetskriver positivt och poängterar att della är en angelägen fråga för skogsbruketi . Jag har nöjt mig med den nu föreliggande skrivningen, men jagvill ändå gärna ge uttryck för den oro och ovisshet om framtiden som kvarstårbland skogsbrukets företrädare i -ja, inte bara i utan istora delar av . 1övrigt vill jag instämma i yrkande om bifall till samtligasocialdemokratiska reservationer vid utskottets betänkande. Efter jordbruksministerns inlägg hade del kanske inte varit nödvändigtför mig att gå upp i talarstolen. Men jag tycker att också en lekman ochmångårig riksdagsledamot kan fö anlägga några synpunkter på dessa frågor. SvanteLundkvist började sill anförande med att säga alt den socialdemokratiska motionenskulle vara motiverad av vårt besväriiga ekonomiska läge, som den borgeriigaregeringen bidragit till. Detta uttalande visar att en minister i den förraregeringen inte kände till de förhållanden som rådde under den förraregeringens lid. Det ger mig ytteriigare belägg för alt den förra regeringeninte förslod den situation som landet befann sig i. Inte var det då märkligtall del gick som del gjorde i valet och att den nya regeringen fött mångaproblem alt brottas med! Socialdemokraternaanser sig med en viss teknik pruta 125 milj. kr. Del är av de s. k.besparingar som finns i deras "skuggbudget". Detär anmärkningsvärt all delta går ut över en yrkesgrupp som haft detmycket besväriigt. Här vill nu socialdemokraterna dels la i anspråkinförselavgiftsmedel, dels höja skogsvårdsavgifterna. Närdet gäller införselavgiftsmedlen har den nuvarande regeringen fortsatt medsamma syslem som den tidigare. Då var det rätt, men är det plötsligt fel -nu vänder socialdemokraterna. Ja, , man för inte respekt för enså vinglig politik. Attta bort statsanslaget också för rådgivnings- och kursverksamheten, som så välbehövs för all förbättra jordbrukarnas möjligheter att existera, och teoretisktersätta dessa medel med införselavgiftsmedel är inte äriigl. Slödel tillrådgivningen skulle i så fall utebli. Del hade varit mycket artigare attföreslå att anslaget helt skulle strykas. Detsammagäller de 30 milj. kr. som man vill stryka från skördeskadefonden. Detlaskulle avvika från tidigare överenskommelser, vilket jordbruksministern harredogjort för. Därför är del märkligt att man gör sådana kast. Påskogsområdet plockar nu socialdemokraterna bort anslag och ersätter dem med enhöjning av skogsvårdsavgiflerna. Man föreslår en höjning från 0,09 till 0,6 %på skogsbruksvärdet. Del är en höjning på bortåt 700 96. Det skulle vara attplocka skogsägarna på ca 100 milj. kr. Om socialdemokraterna menar attskogsvårdsavgiflerna skall finansiera vägbyggandet i skogen är del en felaktiglanke. Många använder dessa vägar, och då skall också alla gemensamt betalakostnaderna. Dåvi har all vänta nya beslut om den framlida skogspolitiken, är det märkligt allsocialdemokraterna utan vidare går in för ett helt nytt syslem. Del är intebrukligt att ändra förhållandena i frågor som skall behandlas iriksdagen. Att i ett läge där industrin skriker efter skogsråvara som skall gearbete ål arbetslösa och bylesvalula för landet då hålla tillbaka anslagen lillskogsförbällringar är inte rimligt. Jagvill säga lill att vi behöver fö en bätlre skogsvård. Vi måsteockså ha mer arbete i skogen. Delta är frågor som vi för ta ställning till Anslaginom Jord-bruksdepartemen -tets verksamhetsområde när vi för de nyaförslagen från skogsutredningen. De budgettricks som ni använder er av ger ingapengar, och därför för vi avvakta även med åtgärderna. Förnågra år sedan lade fram en skuggbudget. Den kritiserades starktav , inte minst av socialdemokraterna. Får jag säga i delta sammanhangalt den socialdemokratiska skuggbudget som läggs fram är minst likaverklighetsfrämmande. Socialdemokraterna borde väl försöka vara konsekventa,antingen de befinner sig i regeringsställning eller i oppositionsställning. SvanteLundkvist talade om privilegiesamhällel och menade all jord- och skogsbrukarnaskall klämmas på mer skatt. De har inga höga inkomster, . Menom någon till äventyrs skulle råka ha del för vederbörande betala avgifter ochskatter därefter. måtte väl vela all jord- och skogsbrukarnalever under samma bestämmelser som alla andra. SvanteLundkvist gladde sig ål all utskottet enhälligt har uttalat sig för stöd lillSAKAB. Det är väl naturiigt alt vi gör det -det råder inga delade meningar iden frågan. tog upp frågan om institulet för sk'ögsförbätlringar. Jag vin garna ilikhet med honom understryka värdet och vikten av att delta institut kan bestå.Det har mycket all ge skogsbruket i utvecklingshänseende, och därför måste delvara kvar. Eftersom jag har hyst vissa farhågor härvidlag har jag undersöktförhållandena och kommit underfund med att del inte föreligger någonrisk för institutet. Det har då ej funnits anledning all motionera. Eftersomjordbruksministern är inne i kammaren vill jag gärna säga att delta är enverksamhet som vi bör slå vakt om och se till att den blir kvar. Med dessa ord ber jag att fö yrka bifall till vad utskottet hemställt. () kortgenmäle: Del var nog så, , alt vi förslod att vi i värt landskulle komma att slå inför ekonomiska problem. Inte minst i valrörelsenframhöll vi an det gällde att slå vakt om den ekonomiska stabiliteten. Vivarnade den dåvarande oppositionen för att ägna sig åt den överbudspolitik somman drev i valrörelsen. Oppositionen lyssnade inte till oss. Man vann valet ochsatte i gång med en politik som ledde till en betydligt svårare ekonomisksituation än vi borde ha föll om vi gått fram med den politik somsocialdemokratin förordade. Nusäger alt det är märkligt alt skogsägarna skall behöva bära enstörre del av dessa bekymmer. Jag vet inte hur mycket uppleverav sin omgivning i samhället. Han bor i och vet all det där finnsmånga löntagare som icke har någon annan säkerhet för sin försörjning än tvåarmar och sin yrkesskicklighet och som är helt hänvisade till att näringslivetkan hållas i gång, löntagare som dessutom kanske varit utsatta för betydligt störrerisker än många andra och fött känna betydligt härdare på vad den borgeriigaregeringens ekonomiska politik inneburit . De hyser storabekymmer för framliden. Detär i detta läge som jag vill be länka över om det inte ärrimligt att också ägarkalegorierna, som har en tryggare ställning genom all deäger någonting, för vara med och dela på bördorna litet mer rättvist än vadregeringen vill, så all vi även i fortsättningen skall fö ha ett samhälle sombär den solidariska prägel som i varje fall socialdemokratin vill att samhälletskall ha. Manfår inte vara så kategoriinriklad att man anser att alla förmåner som enkategori haft skall bestå , även om andra grupper för dra ålsvångremmen betydligt hårdare. Anslaginom jord-bruksdepartemen -tets verksamhetsområde GUNNAROLSSON (s) kort genmäle: förde ett mycket märkligt resonemang. Han sade att vibehöver en bätlre skogsvård. När vi då vill vidta kraftigare åtgärder ochplussar på från 49 till 90 milj. kr. inom det inre stödområdet säger att våra förslag inte ger några pengar. Detlaär pengar som skulle komma bl. a. grannkommun tillgodo, eftersom ligger inom det inre stödområdet. När alt erkänna att del här är fråga om pengar vill jag bara uppmana honomatt lära sig all läsa innantill. Så tillbaka till frågan om skogsvårdsavgiften.Bertil gör gällande alt del här skulle bli ett hårt slag motskogsägarna. Jag vill hävda motsatsen. En höjning av skogsvårdsavgiflen till6°/oo betyder, , i realiteten att avgiften efter höjningen -märk väl; efter denna höjning -kommer all ligga på . perår och fastighet. Jag tror inte att skogsägarna - med del rolvärde vi har i dagoch kan räkna med för framtiden - vare sig i vårt gemensamma hemlän eller någonannanstans kommer att reagera nämnvärt mot all erlägga denskogsvårdsavgift som kommer att gälla om vårt förslag accepteras av ,i synnerhet som dessa pengar går direkt tillbaka till skogsbruket för attåstadkomma en höjning av skogsproduktionen och lönsamheten. () kortgenmäle: säger att man varnade oss, när vi var i opposition,för en överbudspolitik. Ja, det är nog en varning som vi nu har anledning attreturnera, . SvanteLundkvist säger vidare att skogsägarna bör ta på sig ansvaret. Jag vet att deockså gör det. Jag är den förste alt understryka att skogsjobbarna ochlikställda i många fall har det besväriigt, inte minst med hänsyn till denutveckling som har varit. Det är helt klart att vi på allt sätt måsle finnalösningar på deras problem. Jagvet att den borgeriiga regeringen arbetar starkt på att få människor att bäravarandras bördor. I det fallet ärdet ingen skillnad i förhållande till denförra regeringen, . Anslaginom jord-bruksdepartemen -tets verksamhetsområde säger alt jag för ett märkligt resonemang när jag kritiserarsocialdemokraternas förslag om en höjning från 40 milj. kr. lill 90 milj. kr. ibidrag till det inre stödområdet. Men varifrån skall dessa pengar tas? Jo, frånandra skogsägare. Del syslem som ni föreslår är mer än märkligt. Jordbruksministernhar redogjort för det, och jag behöver inte gå närmare in på det eftersomGunnar var i kammaren under jordbmksministerns anförande. Tillde många avgifter som belastar skogs- och jordägarna skulle de få ytterligarepålagor. De summor som skogsägarna nu genomsnittligt betalar skulle, som EricEnlund redogjorde för, höjas kraftigt när laxerings-värdena stigerframöver. En ökning av skogsvårdsavgiflerna på gör det sju gångervärre. Jaghar, och , suttit i jordbruksutskottet ochi denna riksdag. Jag har ständigt blivit påmind om all vi inte skall vidtanågra förändringar av saker och ting som ligger under utredning och snartkommer på bord. Det aren kutym som ni ständigt hävdat. Varför gör ninu denna kovändning? SVANTELUNDKVIST (s) kort genmäle: fortsätter jordbruksministerns försök all slippa ifrånhela den "jämlikhetsdebatt" som vi för här. menar altden nuvarande regeringen sanneriigen är lika angelägen som den tidigare attsörja för att del inte sker någon orättvis fördelning mellan olika kategoriermänniskor i delta land. Jag skulle kunna räkna upp de åtgärder som man startademed att genomföra - lättnader av olika avgifter för företagarna, enomläggning av beskattningen som mer gynnade människor i de högre inkomsllägenaetc. Det har fortsatt på samma sätt. Jag har redovisat hur man ämnarinföra en sparform som skall betalas av dem som har det allra sämst ställt. OmBertil gör sig mödan att jämföra inkomsluivecklingen på lönlagarsidanunder den lid som den nuvarande regeringen suttit vid makten medinkomsluivecklingen på ägarsidan inkl. de kapitalvinster som har kunnat göras,sä kommer han nog att finna all vi är på väg mot ökade skillnader, ett merojämlikl samhälle.