prot · G109142 · 1977-12-31 00:00:00 — Sedansäger atl vi underblåser oron teträffande SIA-reformen, , vadvi gör och vad väldigi myckel av arbetstiden för oss som är centralt ansvarigaför den socialdemokratiska skolpolitiken går åt lill är alt ge tips och stödför det lokala arbete som föreslår. Del är etl mycket konstruktivt ochkonkret arbete. Vi måste emellertid påpeka all del inte är vi som utställtlöften om fantastiska reformer. Del ärju ni själva som gjort det när ni somsvar på skolans alla problem kommit med er patentlösning, nämligen mindreklasser. Den förändringen kräver resurser. Del är del vi påpekar, och om delhar ingenting alls att säga. ÅKEGILLSTRÖM (s): Nej, , vi har missförstått varandra på en punkt eller,rättare sagt, har missförstått mig beträffande termen Epalärare.Jag avsåg inle den utbildning som föreslog för alla lärare ochsom inte skulle ge behörighet som speciallärare. Det har funnits ett antalandra förslag . Jag har som bekant sysslat medspecialundervisning strängt lägel sedan jag blev lärare, så jag vel all del enaförslaget sämre än det andra har lagts fram och kasserats. Del var dem jaglänkle på som skulle ge behörighet som speciallärare. Däremot lycker jag atlSIA-förslagel var mycket bra, och det är synd all man inle har haft ekonomiskamöjligheter alt genomföra del-men del kanske sker någol , då alltannat skall komma. Vihar alltså ekonomiska problem, och jag skall inte säga alt de har uppståttefter ett visst datum - men inte har läget blivil särskill mycket bälire efterdetta datum, även om det var dåligt . "Idenmån", slår det mycket riktigt, och del får man naturligtvis ta hänsynlill, men då måste man vara på det klara med alt del har skell en delprutningar på den budget som ligger på . Del som liggermig närmasl är forskning och utvecklingsarbete, eftersom jag är ordförande ipedagogiska nämnden. Bara på det området har vi gått miste om säg 10 milj. kr.Kommer andra och redovisar motsvarande poster för andra områden, som de kanskehar ell speciellt intresse av, måsle del betyda atl pengarna har funnits menkanaliserats ät andra håll. Jag kan också nämna de 25 miljoner som skulle hautgjort statsbidrag till allmän fritidsverksamhet men drogs in av regeringen. Lätmig göra en sammanfattning belräffande de här fem frågorna. På den förstafrågan, som gäller de mindre klasserna, skall besked komma näsla vår. Jaglycker alt man är ganska hårt bunden på den punkten efter den här debatten ochefter den debatt som fördes 1973, när var utbildningsministeroch då t. ex. talade om varför man skulle ha mindreklasser och hur man skulle gå till väga. Man kan alltså gå tillbaka och bindaupp er på den här punklen. Vi intresserar oss för vad som skall hända om etlår. Belräffandeden andra frågan vill inte lämna några utfästelser ulan hänvisarlill kommunerna. 1 och för sig är del bra om kommunerna för arbeta med deltasjälva, men del bör vara ett statsråds slora uppgift att då och dä inskärpa attSlA-utredningen gick ul på att i första hand hjälpa elever med skolsvårigheter.Man kan ju nu befara - och l. o. m. konstalera i de kommuner därförsöksverksamhet bedrivits -alt resurserna sprids ut i slällel för all iförsta hand gå lill dem som har svårigheter. Beträffandeden tredje frågan väntar på en . Jag hoppas att denkommer fort, så all vi får besked på den punklen. Ianslutning lill den fjärde frågan gjorde jag etl par lilläggsfrågor, som jaginle har fält svar på. Jag lycker all del finns anledning alt upprepa dem. Tvåfrågor gällde vad regeringen egentligen gjort och vad som övervägs ytterligare.Det som redovisas här är bara en mängd allmänt prat. en fråga om hur man skallge problemskolor en erfaren och stabil lärarkår. Jag har använt samma utredningsom Inga Lanlz, och den utredningen visar alt vissa skolor får sämre lärare -outbildade lärare och sädana som är ganska tarska - medan andra rektorsområdenoch skolor fär mycket duktiga lärare, som har varil ute längre och kan hanleraundervisningen på ett specielll säll. -Hur tänker man åsladkomma en förändringdärvidlag? Del var i del sammanhanget jag kom in på frågan om piskan ellermorolen. Tillsisl, när det gäller den femte frågan, hänvisas till nästa budgetproposition,alltså också där besked . På den frågan svarar inte mer,men vi får tydligen vänta, vilket också utbildningsutskottet sade att vi fårgöra när det gäller moiion beträffande SÅS-medlen. Omden verkstads-tekniska utbildningen i gymnasieskolan Överläggningenvar härmed slulad. § 10 Om denVerkstadstekniska utbildningen i gymnasieskolan StatsrådetBRITT MOGÅRD erhöll ordet för all besvara () den 13 aprilanmälda interpellation, 1977/78:161, och anförde: har frågat mig hur regeringen ser på den vikandefrekvensen av sökande lill de Verkstadstekniska utbildningarna igymnasieskolan, vilka ålgärder som vidtas inom ochregeringskansliet för alt komma till rätta med obalansen i sökandeintresset ochantalet utbildningsplatser samt vilka ytterligare åtgärder regeringen är bereddalt vidla. 1likhet med ser jag med oro på den vikande frekvensen avförslahandssökande lill de Verkstadstekniska utbildningarna. Jagvill böria med att redovisa de åtgärder som vidtagits inom skolöverstyrelsenoch för all komma till rälla med obalansen i sökandeinlressetoch antalet ulbildningsplalser. Ulbildningenpå den verksiadsiekniska linjen är föremål för forskning, där problem somanknyter lill de frågor som tas upp i interpellationen särskilt studeras. Inomskolöverstyrelsen (SÖ) har genomförts uppföljningsundersökningar i syfte att bl.a. kartlägga problemen med det vikande intresset för utbildningen. Med ledningav de undersökningar och iakttagelser som gjorts har även lärarfortbildning,artetsformer, läromedel saml i viss utsträckning studie- och yrkesorienteringenkunnat förändras. Defortlöpande förändringarna inom arbetsmarknaden, den tekniska utvecklingen ochinle minsl framstegen på arbetsmiljöns område har aktualiserat förändringarinom fiera av de yrkesinriktade linjerna. Enligl vad jag har inhämtat harnyligen en arbetsgrupp tillsatts inom SÖ för atl se över den Verkstadstekniskalinjen. Av riktlinjerna för arbetsgruppens arbete framgår bl. a. all del lågasökandeinlresset och kostnaderna för ulbildningen är ell framträdande problem som kräver etl intensifierat arbele med Omden verkstads-tekniska utbildningen i gymnasieskolan problemanalyser ochförslag till åtgärder. Vadgäller slöd och stimulans för utbyggnad av ulbildningen i kommuner som har godtillströmning av sökande - del finns även sådana - har som bekant redan underLena Hjelm-Walléns tid som skolminister statsbidraget till första uppsättningenstadigvarande undervisningsmateriel höjts. På mitt initiativ kommer bidragettill inbyggd utbildning att höjas väsentligt fr. o. m. nästa budgetår. Inom ochulom ulbildningsdepartemeniei bedrivs f n. ell omfattande arbete i syfte att föfram utbildningsplatser som svarar mot del ökade antalet ungdomar som inomnågra år skall söka till gymnasieskolan. Förhållandenapå arbetsmarknaden påverkar i mycket stor utsträckning tillströmningen lillutbildningarna i gymnasieskolan. Genom breddade syo-insatser, i form av ökadekontakter mellan utbildningar i gymnasieskolan och arbetslivet, kan betydelsenav att stå väl med en god yrkesulbildning framstå klarare förungdomarna. Det är en paradox, enligl min mening, alt så få ungdomar sökerulbildning inom ett område där efterfrågan på yrkesut-bildad personal även idagens svåra arbetssituation är stor. Det är en viktig uppgift för alla berördaalt ge ungdomarna ell bättre underlag inför valet av ulbildning än vad som nuär fallet. Jag vill först lacka för svarel. Rekryteringtill olika utbildningsvägar är ofta föremål för diskussion, inte minsl här iriksdagen. Intresset är dock ganska ojämnt fördelat på skilda utbildningarsproblem. Förett år sedan svarade pä en interpellation om naturvetenskapligoch teknisk ulbildning. Inlerpellanlen kunde lacka för ett "fylligt ochinnehållsrikt svar". Svaret var så långl som del som nulämnades om den Verkstadstekniska utbildningen och innehöll en omfattanderedovisning av problemet. Delär en ganska vanlig företeelse all det är mycket svårare atl fångauppmärksamheten för problem t. ex. med rekrytering inom en yrkesulbildning avtyp verkstadsieknisk ulbildning. ullalar jag som etl allmänt fenomen,inte som kriiik specielll mot regeringen. Ändockborde del vara angeläget alt komma till rälla med rekryierings-svårigheternainom den Verkstadstekniska ulbildningen. inlerpellalion redovisade jag demyckel oroande siffrorna på elevernas förstahandsval till utbildningar inom detVerkstadstekniska områdel i , ett av landets mest industrialiseradelän. Ävenom verkstadsindustrin på många håll går på spartåga, måste det klart slåsfast att en omfattande verkstadsieknisk utbildning är av utomordentlig betydelseför vårl land som avancerad industrination. BrittMogård säger atl hon delar min oro över ulvecklingen. Jag hoppas all dellaskall leda lill åtgärder utöver dem som nämnts i svaret. Jag måste säga att delsom pekar på i svarel är hell otillräckligt för all vändaUlvecklingen. Isvaret redovisas försl att utbildningen är föremål för forskning. Genom SÖ:suppföljningsundersökningar har lärarfortbildning, arbetsformer och läromedelkunnat förändras, uppges det. Detta tycker jag verkar inlressanl, och jagskulle gärna vilja veta litet mer om det. Vilka förändringar har gjorts ochvilka resultat har de lett fram till? Jag tror atl del är rätt viktigt all detkommer fram. Redovisningen av de åtgärder som vidtagits inom regeringskanslietger ett synnerligen magert intryck. Jag utgår ifrån att även inserdetta vid en förnyad blick på svarel. Detsom nämnts är ökningen av ulrustningsbidragel, som beslutades redan under densocialdemokratiska regeringens lid, något som också framhålls i svarel. Denenda åtgärd som redovisar att den borgerliga regeringen vidtagitäralt öka bidraget lill företag som inrymmer s. k. inbyggd ulbildning. Jag kaninle se att delta har särskilt mycket att göra med problemen att rekryteraelever lill den Verkstadstekniska ulbildningen, vare sig denna sker iskolverkstäder eller som inbyggd utbildning. 1svaret upplyses vidare alt regeringen arbelar med "alt få fram utbildningsplatsersom svarar mot del ökade antalet ungdomar som skall söka sig lillgymnasieskolan". Delta är ell arbete som skolmyndigheter och regering.självfallet måste ansvara för. Antaletplatser i gymnasieskolan måste öka inte bara därför atl ungdomskullarna kommeratl öka kraftigt utan även därför att intresset för gymnasial ulbildning ökartotalt sett och särskill vad det gäller den yrkesinriktade delen avgymnasieskolan. Tyvärrhar regeringen vägrat all dra slutsatser av det ökade behovet av platsersärskilt pä det yrkesinriktade områdel. Del krävs lokaler, ! Delgår då inle atl hälla igen på skolbyggnadsanslaget, som den borgerligaregeringen gjort. Slutligenuttalar sig för "breddade syo-insalser" pä ell lillintet förpliktande sätt. Någotsvar på min sista fråga om vilka yllerligare åtgärder som kan behöva vidtas gesöver huvud taget inle. Denoro som säger sig dela med mig skulle jag hoppas salt lileldjupare än vad svaret kan ge etl intryck av. Jag hoppas därför alt sparai några argumenl och uppslag lill åtgärder för sin nästa replik. Jaglämnade i min interpellation några exempel på åtgärder. Jag vill yllerligarekommentera dessa någol. 1.Jag tror all det är vikiigi all regeringen gör klart atl den bedömersilualionen som oroande. sådanl slällningsiagande bör kunna påskynda delarbele som bedrivs inom SÖ för alt förnya innehåll och arbetssätt inom denVerkstadstekniska utbildningen. Dennautbildning är en grundläggande induslriutbildning som ger en god inkörsporltill slora delar av verkstadsindustrin. För atl eleverna inle skall uppfattaulbildningen som alltför allmän är det angeläget att överväga hur samspelet medarbetslivet ytteriigare kan förbätlras under ulbildningsliden. Koniakler med defackliga organisationerna och blivande arbetskamrater kan Omden verkstads-tekniska utbildningen 1 gymnasieskolan Omden verkstads-tekniska utbildningen i gymnasieskolan ge eleverna aspekter påarbetet och den motivation för utbildningen som skolan har svårt att ge. 1detta sammanhang är det även angeläget all pröva om det är möjligt atl lålaulbildningen starta vid olika tillfällen under läsåret ellerom kontinueriigintagning gär alt tillämpa. Jagmenar också atl del är helt klart atl måste ge en bättreförberedelse för teknisk-praktisk verksamhet åt alla elever. Jag är glad attfinna förslag om detta i SÖ:s läroplansförslag. Lokalfrågornanämnde jag tidigare. Del är inte bara fråga om alt bygga nya lokaler för atl kunna öka antalet utbildningsplatser där detta bedöms lämpligt. Det finns ju orter med sökandeöverskott och där just lokalbristen omöjliggör en utökad utbildning enligl SÖ:s petila. Mennya lokaler behövs också därför all den Verkstadstekniska ulbildningen i dagpå många håll för bedrivas i klart undermåliga lokaler och under slorainsalserav hängivna lärare. Säkerligen inverkardessa lokalförhållanden negalivipå elevernas intresse för utbildningen. Lokalfrågan måste alltså åtgärdas. En kraftfull insatsav studie- och yrkesvägledningen är betydelsefull. Syon borde över huvud enligl min mening sällas in i ett mer långsiktigt Tillfälliga konjunktursvängningar återspeglas i alltför hög grad ielevernas förstahandsval lill gymnasieskolans utbildningsvägar. Detmåsle vara syons uppgift alt motverka konjunktursvängningarnas genomslag ielevernas val av ulbildningsväg. Inom arbetsmarknadsutbildningen utnyttjaslågkonjunkturen föratt yrkesutbilda inom de områden där framtida behovförväntas uppslå. Sä långt som möjligt bör denna princip gälla också inomgymnasieskolan. Förde Verkstadstekniska utbildningsvägarna borde della leda till all dessa särskilluppmärksammas i sludie- och yrkesorienteringen. Del kan ske genom sludiebesök,arbetsmarknadsdagar, pryo och syo riktad mot det omfattande industriellaområdet. Intebara den Verkstadstekniska utbildningens innehåll och arbetsområde bör dåbelysas ulan även den sociala miljö som verkstadsarbete erbjuder genomarbetsgemenskapen samt möjligheterna till medbestämmande. Detbör ordentligt kunna upplysas om att den Verkstadstekniska utbildningen är engrundläggande industriutbildning till ett mycket brett yrkesfäll. Del bör ocksåinformeras om möjligheterna till vidareutbildning, någol som oflaförbises i syon. Storasyo-insalser borde göras för atl intressera flickorna för verkstadsiekniskulbildning. Till de teoretiska tekniska utbildningarna har specialinsatsergjons. Jag menar att del flnns myckel slarka skäl all salsa på särskildinformation om verkstadsutbildning lill flickor. Flickor ärju i ännu slörreulsträckning än pojkar ulsalta för arbetslöshet. En grundläggandeindustri-utbildning skulle avsevärt slärka deras chanser all få en fastförankring pä arbeismarknaden. När rekryteringen lill byggyrkesulbildningarna sedan minskade kraftigt startadebranschen -arbetsgivarna och facket tillsammans - en kampanj för dessautbildningar. Och utvecklingen vände. Jagförordar inte all en sådan kampanj skall kopieras. Men jag menar att resultatetav kampanjen visar atl del går att förbättra rekryteringen till ettutbildningsområde. Medbättre information och vägledning i kontakt med de fackliga organisationerna ärjag övertygad om att detta kan ske även på det Verkstadstekniska området -särskilt som den arbetsmiljö och de arbetsvillkor som varit och ärett hinderför rekrytering til) industriarbete håller på all förändras väsentligt. Dennautveckling driver de fackliga organisationerna på med största kraft. Inteheller borde svårigheten att fö jobb hos de många industriförelag somjusl nu tillämpar anställningsstopp ulgöra hinder alt skaffa sig verkstadsiekniskutbildning och med denna som bas söka jobb inom industrin. Om delflnns framtidstro går det atl resonera med ungdomar om del här. Men för dellakrävs att det förs en ekonomisk politik och en näringspolitik i , somingjuter hopp om framliden i slällel för att, såsom regeringen gör, blåsa underalla näringslivets problem, verkliga eller förmenta. Dettasista är inte specifikt ansvarsområde, men varken hon eller jagkan springa ifrån att den allmänna bild som skapas av framtidens ocksåfår återverkningar pä utbildningens område. Omden verkstads-tekniska utbildningen i gymnasieskolan Del bedrivs, som jag redan sagl i mitt interpellationssvar, ettomfattande arbete i syfte att fö fram utbildningsplatser som svarar mot detökande antalet ungdomar som skall söka till gymnasieskolan. gäller naturligtvis inte bara de växande I6-årskullarna, ulan vi largivetvis också hänsyn lill det växande intresset för gymnasieutbildning. 1della arbele ingår självfallet att göra en noggrannare analys än tidigare avbehovet av olika utbildningar, ungdomarnas intressen, lokalbehovet,lärar-behovel, maierielbehovei, syo-insalserna osv. Fenomenel med det svagasökandeinlresset för verkstadsieknisk linje ärju inle speciellt nytt. Gymnasieulredningenhar anledning alt fundera över bl. a. hur man kan förändra den utbildningen. Atl undersöka, alt se över och därefter vidlaåtgärder ansågs förr vara den normala arbetsgången. anses del lydligen varatecken på handlingsförlamning eller någonting sådant. Jag anser fortfarandeatt della är del normala saltet atl la sig an etl problem: undersöka, se över,vidla åtgärder. Jaghar inle alls sagt någonling om handlings förlamning ; del var som förde in della. Jagtycker all del härar bra: undersök förhållandena, analysera dem och gå sedanlill handling. Jag Iror atl del är viktigt att det här området uppmärksammas,och det mycket snabbi. Rekryteringen lill just det här områdel är Om den verkstads-tekniska Ulbildningen 1 gymnasieskolan ändåavsevärt mer bekymmersam än rekryteringen lill de längre, leoretiskl-tekniskautbildningarna liksom lill den naturvetenskapliga ulbildningen. Vi kan inielåla den Verkstadstekniska ulbildningen vara styvmoderligt behandlad ocksåframgent. Tyvärr är det inte med någol större engagemang BrittMogård ger sig in i den härdebatlen. Jag beklagardet, fördel hade funnitsväldigi mycket meralt säga. Och jag är ledsen över atl jag inte kunde få höravad det rörde sig om som SÖ:s uppföljningsarbete gav. Om erfarenheterna harvaril posiliva är en interpellationsdebatt etl bra lillfälle alt ge spridningåt sådana erfarenheter. Överläggningen var härmed slulad. § 11 Föredrogs och hänvisades 1977/78:1979lill socialutskottet § 12 Föredrogs men bordlades åter Finansutskottetsbetänkanden /78:27, 28, 36, 38, 39, 41 och 42 Juslitieutskottetsbetänkanden /78:38 och 39 Lagutskottetsbelänkanden /78:29 och 31 Socialutskotletsbetänkanden /78:32-34 och 40 Kullurulskotletsbelänkanden /78:25 och 26 Trafikuiskoilelsbetänkande 1977/78:18 Näringsulskollelsbelänkanden /78:59 och 60 Arbeismarknadsulskoiielsbelänkanden /78:23. 34, 35 och 42 § 13 Talmannen meddelade all på föredragningslistan förmorgondagens sammanträde skulle bland tvä gånger bordlagda ärenden dels arbeismarknadsulskoiiels belänkanden nr 23, 34 och 35saml näringsutskotiets betänkande nr 60 i nu angiven ordning uppföras främsl, dels socialutskottets belänkande nr 32 ochtrafikutskottets betänkande nr 18 sällas sisl. § 14 Anmäldes och bordlades Moiioner 1977/78:1980av 1977/78:1981 av m.fl. med anledning av proposilionen 1977/78:185 om anställning av kvinnorsom befäl inom del militära försvaret m. m. § 15Anmäldes och bordlades Konsliiulionsulskollels belänkande 1977/78:44 med anledning av moiionom vidgning av den kommunala kompetensen 1977/78:26 med anledningav motioner om särskild samordnad gymnasie- Tisdaeen den skola i jz- \q-jo 1977/78:27 angåendeuppskov med behandlingen av vissa ärenden 1977/78:28 medanledning av proposilionen 1977/78:85 såviii den gäller Meddelandeom förslagsanslaget Bidragtill driften av grundskolor m. m. Iråsor 1977/78:57 med anledningav proposilionen 1977/78:100 i vad avser vissa anslaginom ekonomidepartemeniets verksamhelsområde jämte moiion 1977/78:62 medanledning av propositionen 1977/78:138 med förslag till lag omändring i alomenergilagen (1956:306), m. m. 1977/78:63 med anledning avpropositionen 1977/78:125 med förslag om tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /78 i vad avser vissa §16 Meddelande om frågor Meddeladesalt följande frågor framställts 1977/78:466av () lill kommunikationsministern om bemanningen vidKullens fyr: Enligt beslut av skall temanningenvid Kullens fyr dras in . Beslutet har från många hällbetecknats som mycket olyckligt, eftersom fyrpersonalen utöver rensjöövervakning utför etl flertal arbetsuppgifter vilka måste betraktas somoskattbara från samhällels synpunkt. Förhållandenavid Kullens fyr är på många sätt särpräglade. Fyrens övervakningsomräde utgören av världens livligast trafikerade farleder. Småbätstrafiken är synneriigenintensiv , och området som är naturreservat tesökes årligenav ca 250 000 turister. Olycksfrekvensen är hög på grund av den brantaklippkusten, och fyrplatsen har därvidlag visat sig vara en väl fungerandelarmcentral, som också kunnat inrapportera oljeutsläpp m. m. Dessutom utförsväderobservationer som enligl inte hell kan automatiseras. Jag vill ställa följandefråga till kommunikationsministern: Ärkommunikationsministern mot bakgrund av det dokumenterade behovel av någon formav bemanning vid Kullens fyr beredd atl ompröva beslut ochavvakta med ett definitivt ställningstagande lill dess sjöövervakningskommiitén(SÖK) är klar med sin utredning? Nr 142 1977/78:467 av Bengl () lill statsrådet om delframtida Tisdagenden ''ehovei av lärare: 16maj 1978 Under senare lid har i massmedia uppmärksammalsdels skolöverslyrel- senskarlläggning av lärarnas deltidstjänstgöring och tjänstledigheter, dels Meddelande om och undersökning avdel fram- Jragor fj(jg lärarbehovet. Det är välkommet attytteriigare material kommer fram för bedömningen av detframtida lärarbehovet, då nuvarande planeringsunderlag är osäkert. Motdenna bakgrund vill jag till statsrådet ställa följande fråga: Vilkaslutsatser drar skolministern av de uppgifter som framkommil om delhoiande underskoltet på lärare ? §17 Kammaren åtskildes .