prot · G109155 · 1977-12-31 00:00:00 — Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemslällan, dels motionen nr 1366 av RolfHagel och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller civilulskottels hemslällan i betänkandet nr 31 mom. 26 röstar ja, den del ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallil moiionen nr 1366 av och Vid omröslning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. DåAlfLövenborg begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröslning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Föredrogs finansutskottets betänkande 1977/78:37med anledning av proposilionen 1977/78:165 om värdesiikert lönsparande jämtemotioner. 1 propositionen 1977/78:165 hade regeringen(ekonomidepartementei) efter föredragning av ekonomiministern alt dels anta i propositionenframlagda förslag till 1. lag om skattelättnader förvi.ssa sparformer, 2. lag om ändring i lagen(1958:295) om sjömansskatt, 3. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), 4. lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 5. lag om ändring i lagen(1970:172) om begränsning av skall i vissa fall, 6. lag om aktiesparfonder, 7. lag om ändring iaktiefondslagen (1974:931), delslill Informalion om nytt lönsparsystem på tilläggsbudget III lill statsbudgetenför /78 anvisa en reservationsanslag av . Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "1proposilionen föreslås nya former för lönsparande i syfte all slimulera tillregelbundet och långsiktigt sparande. Löntagare och andra som har A-inkomst kangenom alt spara i bank eller i aktiesparfonder erhålla vissa skatteförmåner,som gör sparandet värdesäkert. Spararenkan överenskomma med arbetsgivaren eller löneutbetalande bank atl visst beloppvaOe månad skall sällas in på sparkonto eller aktiesparkonto. Spararen kanockså själv göra insättningarna. Minst sex månadsinsältningar under ell år pålägst 75 och högst . ger rätt lill skattereduktion med 20 'V. av detsammanlagda sparbeloppet för året. Räntan på sparkonlomedel är skattefri förspararet och därefter. Syftetär att binda sparmedlen efter spararets uigång. Tar spararendessförinnan ut sparbeloppet eller löser in de aktiefondsandelar som haranskaffats för beloppet, skall därför 25 "mav sparbeloppet inkl. ränta återföras lill staten. Fördelnya aktiefondssparandel skall bildas nya fondbolag och aktiefonder(aktiesparfonder). Särskilda regler foreslås i fråga om sammansättningen avfondbolags styrelse m. m. Fondverksamheten skall bedrivas enligtakiic-Ibndslagentl974:931)med vissa avvikelser bl. a. i fråga om placeringarna.De nya fondbolagen skall placera sparmedlen i nyemitterade svenska aktier ellerkonvertibla skuldebrev, om det lämpligen kan ske. Avkastning och utdelning somtillfaller aktiesparfond skall vara fri från inkomstskatt och skallåterinvesteras. Fondandelsägaren har, utom rällen lill skallereduktion,skattefrihet lor värdestegring på fondandelarna genom alt han kan välja nytlingångsvärde på dessa efter femårstidens uigång. Reglerna om del nya sparsystemetavses träda i kraft . Sparandel skall dock kunna påböOas den1 . Elt anslag på 2 milj. kr. föreslås för atl bekosta ålgärder förinformation om de nya sparformerna." I delta sammanhang hade behandlals dels de under allmänna motionstiden vid 1977/78 årsriksmöte väckta motionerna 1977/78:406av () och (), 1977/78:936 av ()och (), 1977/78:1435 av m. fl. (m), 1977/78:1436av () och (), 1977/78:1437 av BöOe (). dels de med anledning av propositionen väckta motionerna1977/78:1895 av m. fi. (vpk), vari hemställts att riksdagenbeslutade avslå propositionen 1977/78:165, l977/78:1928avRolfHagel(apk)och AlfLövenborg(apk), vari hemställts att beslutade att avslå regeringensproposition /78:165 angående värdesäkert lönsparande, 1977/78:1929 av m.fl.(s), vari hemslällls all beslutade 1. att avslåpropositionen 1977/78:165 om värdesäkert lönsparande, 2. all i enligheimed vad som anförts i motionen uppdra åt fullmäktige i attskyndsamt pröva och framlägga förslag om en sparform som var lämpad för densiora mängden småsparare och som underlättade den statliga upplåningen, 3. atl i enlighetmed vad som anförts i moiionen omvandla del nuvarande s. k. sparavdraget lilletl avdrag från skatt, samt 1977/78:1930 av ()och (), vari hemställts all hos regeringen begärdeatl en expertgrupp skyndsamt tillsattes med uppgift att noga följa ochanalysera effekterna av det skattepremierade lönsparsystem som föreslagits ipropositionen. 1. belräffande införande aven värdesäkert lönsparande att med avslag på motionerna 1977/78:1895, 1928 och 1929 yrkande I skulle bifalla proposilionen i denna del, 2. belräffande lag omskatielättnader för vissa sparformer alt skulle anta det i propositionen 1977/78:165 framlagda förslagel med de ändringarna att 2, 4 och 5 ! ;>; .samt ikraftträdandebeslämmelserna skulle erhålla av ulskottet föreslagen lydelse, i huvudsak innebärande ändringar i förtydligande syfte. 3. beträffande lag om ändring ilagen (1958:295) om sjömansskatt att skulle anta del i propositionen1977/78:165 framlagda förslagel, 4. beträffande lag om ändring itaxeringslagen (1956:623) atl skulle anta det i propositionen1977/78:165 framlagda förslagel, 5. belräffande lag om ändring iuppbördslagen (1953:272) alt skulle anta det i proposilionen1977/78:165 framlagda förslagel, 6. belräffande lag om ändring ilagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa falt att skulle antadet i propositionen 1977/78:165 framlagda förslaget, 7. beträffande lag omaktiesparfonder att skulle anta det i proposilionen 1977/78:165framlagda förslagel, 8. beträffande lag om ändring iaktiefondslagen (1974:931) att skulle anta det i propositionen 1977/78:165framlagda förslagel, 9. belräffande anslag tillinformation atl till Informalion om nytt lönsparsystem påtilläggsbudget III till statsbudgeten för /78 under sjundehuvudtiteln anvisade ett reservationsanslag av , 10. beträffande tillsättande av enexpertgrupp för att följa och analysera lönsparsystemet atl medanledning av moiionen 1977/78:1930 som sin mening gav regeringen till känna vadutskottet anfört, 11. beträffande uppdrag åtfullmäktige i att framlägga förslagomen ny sparform altriksdagen skulle avslå motionen 1977/78:1929 yrkande 2, 12. beträffande omvandling av detnuvarande s. k. sparavdraget lill ell avdrag från skatt att skulleavslå moiionen 1977/78:1929 yrkande 3, 13. beträffande stimulans av detenskilda sparandel alt skulle avslå motionen 1977/78:406, 14. beträffande ulredning rörandehushållens sparande alt skulle avslå moiionen 1977/78:936, 15. beträffande utredning om möjligheternaatt slimulera sparandet genom allmänt sparslöd genom premie m. m. atl riksdagenskulle avslå motionen 1977/78:1435, 16. beträffande ulredning omindexregleral sparande m. m. alt skulle avslå motionen 1977/78:1436, 17. beträffande möjligheten lillförbättrade sparstimulanser inom ramen för nya lönsparandet att riksdagenskulle avslå motionen 1977/78:1437. Reservationhade avgivits av , , , , , och (samtliga s) somansett atl utskottet under 1-10, 11 och 12 bort hemställa 1-10.beträffande införande av ell värdesäkert lönsparande m. m. alt medbifåll lill motionerna 1977/78:1895, 1928 och 1929 yrkande I skulle avslåpropositionen 1977/78:165 och motionen 1977/78:1930, 11.beträffande uppdrag åt fullmäktige i riksgäldskontorel all framlägga förslag omen ny sparform alt skulle bifalla moiionen 1977/78:1929 yrkande 2, 2Riksdagens protokoll 1977/78:155-156 12. belräffande omvandling av det nuvarande s. k.sparavdraget lill elt avdrag från skatt atl med anledning av moiionen1977/78:1929 yrkande 3 hos regeringen skulle anhålla om förslag i enlighet medvad reservanterna anfört. KJELL-OLOFFELDT (s): Del ärende som skall behandlas kallas i proposilionen värdesäkertlönsparande. Det är ingetdera. Det är ingen värdesäkring i den meningen atlspararna ges elt skydd mot oväntat snabb inflation. Del ger ingen garanti föratt det är ur löner det sparas. Del ger över huvud taget ingen garanti för attdet blir något sparande alls. Denriktiga beskrivningen av detta förslag är atl del är en myckel generösskaltesubveniion av pengar som sätts in på visst konto i bank eller i en s. k.aktiefond. Det enda säkra är alt det ger en skattefri ränteinkomst, som i dagligger på nivån II 96. Visocialdemokrater yrkar avslag på propositionen. Vi har tre motiv för denståndpunkten. Detta skatlefinansierade system för penningplaceringar ärorättvist. Det kräver stora kostnader för ell högst osäkert resultat. Detförsvårar den ekonomiska politiken. Orättvisani det skattesubvenlionerade sparandet ligger framför alll däri all den siörstasubventionen går till de människor som redan har lillgångar med ränteavkaslning.Del är för dem som skallefriheten på räntor och aktieutdelning har någolvärde, eftersom de utnyujat skatteavdraget på 800 eller . För den som inte har några sådana inkomster eller mycket småkapitalinkomster är skattebefrielsen i system av ringa ellerintet värde. Därförkan man också utgå från alt de som framför allt kommer atl utnytOa systemet ärde som redan har relativt stora tillgångar och därmed inkomster lillräckligaall spara ur. På nytt visar alltså den borgerliga regeringen sinuppfinningsrikedom när del gäller atl flytta pengar från de fatliga lill . Denandra svagheten i systemet är att det med säkerhet kommer atl kosta statenbelydande belopp medan det inte ges någon som helst garanti för atl det totalasparandet ökar. Det finns med andra ord ingen mekanism i systemet somsäkerställer att statens subventioner går lill nysparande. Enligt förslaget ärdet både möjligl och tillåtet alt tillgodogöra sig skatteförmånerna genom allflytta pengar från etl vanligt bankkonto till ell skallesubvenlio-nerat konto.En rad remissinstanser, t. ex. riksgäldsfullmäktige, har framhållit risken föratl huvuddelen av det som kommer alt registreras som s. k. värdesäkertlönsparande bara är en omfördelning av sparandet eller en omplacering äv redanexisterande lillgångar. Omdel här systemet skall leda till någon ökning av det totala sparandel i landelkrävs dessutom att andelen reellt nysparande av det skattesubvenlioneradesparandel är betydande. Som påpekat måste andelennysparande vara för alt siatens koslnader inte skall bli större änden sparandeökning som man åstadkommer. Del belyder all i sämsiafall enda effekten blir en inkomslöverföring från staten lill de grupper somUtnytOar denna kostbara sparform. Måhända är delta i själva verket meningen. Vårttredje motiv för att yrka avslag är att vi inte kan finna atl denna typ avsparstimulans löser något av de ekonomiska problem som vi nu har framför oss.Huvuduppgiften för kreditpoliiiken är för överskådlig lid alt finansiera detstora statliga budgetunderskottet på etl sådanl sätt alt det inte leder till enallvariig rubbning av den samhällsekonomiska balansen i vårt land. Såvitl jagkan förslå motverkar subvenlioneringen av bankinlåningen direkt del syftet. ett läge då största bekymmer är att det finns för mycket pengar ibankerna genom dryga skaltesubvenlioner styra in ännu mera pengar i dessabanker är egentligen en ganska befängd idé. Den blir ännu mera befängd om manbesinnar atl sedan med mycket besvär och mycket reglerande skall draut de här pengarna ur banksystemet för placering i statsobligationer. Detär därför i hög grad förståeligt att både och är skeptiska till den här typen av sparstimulans och i ställetförordar en ordning som stimulerar spararna att placera sina pengar iobligationer. är det verkligen obligationsmarknaden som behöver breddas.I all synnerhet behöver statens möjligheter förbättras att finansiera sittbudgetunderskott genom direkta placeringar från hushållen i stället för atlstaten skall behöva gå den dyrbara och besvärliga omvägen över bankerna. Delhar också blivit vår slutsals. Vi föreslår alt åtgärder vidtas för alt görastatens sparobligationer mer attraktiva. Riksgäldskontorel bör skyndsamt läggafram förslag om en sparform som är lämpad för den stora mängden småsparare ochsom underlättar den statliga upplåningen. Dessutombör enligt vår mening ytterligare stimulanser i skaltesyslemet kunna övervägasför alt slimulera hushållen till ell mer långsiktigt sparande. Men destimulanserna bör inte bindas till någon särskild placeringsform utan gespararna full valfrihet. Vidare bör de vara utformade på etl sådant sätt all deinte ylleriigare ökar inkomstklyftorna. Det skulle kunna ske genom all manhöjer det nuvarande skatteavdraget för ränteinkomster men omvandlardel till ell avdrag från skatten i stället för som från inkomsten. Utskottsmajoritelentillstyrker propositionens förslag. Men det sker under åtskillig vånda.Ulskoilsmajoriteten tvingas konstatera all det råder en i del närmaste totalosäkerhet om förslagets statsfinansiella konsekvenser och därmed också ommöjlighelerna atl verkligen åstadkomma något nysparande. Inför kritiken frånlunga remissinstanser om de negativa effekterna på andra sparformer måslemajoriteten arbeia med förmodanden om att regeringen skall ingripa genom attförbättra villkoren för de sparformerna. med stort eftertryckframförda bekymmer över atl spararnas inlresse för obligationer blir ännumindre om detta genomförs löser utskottsmajoritelen med förhoppningen attregeringen skall finna någon metod att slussa över de skattesubvenlioneradesparmedlen lill obligationsmarknaden. Förmodandena att sådana ingripanden kommer allbehövas är välgrundade. Riksgäldskontorel lär redan vara i färd med attgrubbla över hur det allmänna lönsparandels villkor skall kunna förbättras såall del inte slås ut av det här nya skattesubvenlionerade sparandet. Men jag undrarom utskottsmajoritelen begriper vad man i så fall ger sig in på. Avkastningenefter skatt på skattesubvenlionerade konton kan uppskattas lill II %eflerskatl. Även med en myckel generös bedömning av avkastningen på andrasparformer lär man tryggt kunna påstå att skattekontona ger minsl dubbelt såhög avkastning som någon annan sparform som slår till den vanlige spararensförfogande. Om dessa sparformer skulle göras ens tillnärmelsevis likaattraktiva skulle räntehöjningar av nästan astronomisk storlek krävas påkreditmarknaden. Men tiden verkar myckel avlägsen, herr lalman, dåcenterpartiet bekymrar sig över räntenivåns höjd i det här landet. Menutskottsmajoriietens bekymmer är inte slut med della. Propositionen är, t. o.m. för all komma från den här regeringen, en ovanligt illa genomtänkt produkt,full av tekniska och administrativa svagheter och oklarheter. Ekonomiministernsmotivering för att så många frågor lämnats olösta är av det oursäklliga slaget.Han säger atl han ville presentera så enkla regler som möjligl -därför lämnas alla administrativa problem över lill riksgäldskontorel ochbankerna, som en rad lagstiftningsfrågor hell enkelt lämnas olösta.Jag tycker, herr talman, det är en märklig underskattning av riksdagensförmåga att motta mer komplicerade förslag från regeringen. Finansutskottetskansli har utfört elt beundransvärt arbete för all försöka bringa någon reda idel här. Men även om utskottsmajoritelen därför kan föreslå vissa hellofrånkomliga justeringar av proposilionen, kvarstår ändå en rad viktiga pfoblemolösta. Del gäller bl. a. bankernas roll i syslemet, 1. ex. i vilkenutsträckning de skall ges rent fiskala myndighetsfunktioner. Del gäller ocksårealisationsvinstbeskattningen, där lagändringar är oundvikliga för atlsyslemet skall kunna fungera. Enligt vår mening är det oförsvarligt all införaett syslem av det här slaget utan att erforderiigt lagstiftningsarbete harslutförts. Heltobegripligl är f ö. att man anser det vara så bråttom atl systemet skall startaredan den 1 oktober . Det belyder under alla förhållanden alt denlagstiftning som är nödvändig inte kan genomföras förrän efter det atl syslemethar kommit i gång. Ytteriigareelt exempel på hur föga genomtänkt del här förslagel är hittar man iplaceringsreglerna för de aktiefonder som kan bildas med deskattesubvenlionerade sparmedlen. Ursprungligen hade utredningsmannen tänkt sigatt de här aktiefonderna skulle få placera sina pengar bara i nyemitteradeaktier. Skälet till denna begränsning var uppenbart nog. Det är enda sällel altmotivera beteckningen sparande på den här verksamheten. Inför remisskritikenhar nu den begränsningen slopats och ersatts med en dunkel förhoppning om atlbankinspektionen skall se till att aktiefonderna företrädesvis köpernyemitterade aktier. Men om inte bankinspektionen presterar det omöjliga- dvs. ser till all nyemitterade aktier med konkurrenskraftig avkastning alltidstår lill aktiefondernas förfogande - betyder del här hell enkelt altmöjlighel öppnas atl med kraftigt skattesubvenlionerade pengar bedriva hellvanliga aktieaffärer, köpa och sälja på marknaden. Nysparandel har dåförvandlats till skattesubvenlionerade aktiespekulationer. Jag undrar om detverkligen kan försvaras. Införalla dessa besynnerligheter är det inte underligt, herr talman, om man böOarfundera över huruvida motivet för den här s. k. reformen verkligen är omsorgenom sparandet. arbele med frågan har fört mig allt närmare misstanken attdet mindre gäller sparandet än den borgeriiga regeringens ständigt pågåendesträvanden atl försvaga statens finanser samt sänka skatterna för människor medhöga inkomster och förmögenheler. Jag yrkarbifall till den socialdemokratiska reservalionen. (vpk): Den borgerliga regeringen gör större ansträngningar för alt anpassaolika delar av samhället till inflationen än för att bekämpa denna. Förslagetom s. k. värdesäkert lönsparande ärett uttryck fördetta. Inflationen tärgivetvis allvariigi också på spararnas kapital och gör det mindre lockande attspara, men alt lösa della problem med skaltereduktioner och skattefrihet,som inflationen häOar vill i samhället, är en skenreform, som därtillhar fördelningsmässigl negativa följder. För att utnytOa sådana förmåner måsledet finnas någol att spara, sedan livets nödtorft har lillgodosetts. ärproblemel för de stora löntagargrupperna. Regeringenoch finansutskottet drar sig heller inte för atl indirekt användaarbetslösheten som hot. "Ett högt hushållssparande är nödvändigt för attinvesteringsbehoven framöver skall kunna tillgodoses", skriver finansutskottet,trots att del raderna före har anfört all näringslivsseklorns förmåga att medegna medel finansiera investeringar har ökat. Finansutskoitet vet naluriiglvisatl del inte främst har varit brist på kapital som orsakat nedgången iinvesteringarna utan kapitalisternas krav på snabb profit. Både propositionenoch utskottsbetänkandel präglas av dubbelboltnighet. Man anför sparbrisl isvensk ekonomi som elt huvudskäl för de förslagna åtgärderna och tvingas inäsla andelag erkänna alt ekonomiska svårigheter inte kan förklarasmed otillräckligt sparande. Trygghetoch rättvisa anförs som elt andra huvudskäl för det nya sparsystemet. Härframträder den ohållbara argumentationen i all tydlighet. Det är helt enkeltcyniskt alt påslå att några rättviseskäl tillgodoses med delta förslag.Sanningen ärju att lönearbetarnas reallönersänkts genom inflationen och inteminst genom regeringens egen politik. Vad finns del då för möjligheter attutnyttja aldrig så förmånliga villkor för sparande? Om trygghet skall skapasgenom sparande, måsle det försl och främst finnas något atl spara. Någonrättvisa kan inte skapas om stora löntagargrupper saknar reella möjligheter atlutnytOa förmånerna. I själva verket ökar orättvisornagenom alt de som redan sparar får ökade förmåner.De ekonomiskt svagaste kategoriernas möjligheter att spara minskar genom denekonomiska polilik som förs. LO och TCO, som avstyrkt förslagel, har pekai påden negativa fördelningspolitiska effekten. Visstär det angeläget atl förhindra all spararnas medel minskar i värde. Men detmåste ske genom effektiva åtgärder för atl stoppa inflationen och återställaoch även höja reallönerna. Det bör inte ske med metoder som ställer del storaflertalet löntagare i en ännu ogynnsammare situation. Ireservationen till utskottsbetänkandel anförs bl. a. atl med hänsyn till demycket tveksamma nettoeffekter som syslemet leder lill och med dess olämpligaekonomiskt-politiska utformning och dess negativa fördelnings-politiskaverkningar bör regeringens förslag avvisas. Detta innebär tillstyrkande av bl.a. vpk-motionen 1895, som yrkat avslag på proposilionen. Jag behöver därför,herr talman, inte framställa annal yrkande än bifall till reservalionen i dennadel. Lålmig lill sisl bara betona atl de flesta spararna har större nytta av attinflationen angrips med effektiva medel och au de därvidlag har gemensamtinlresse med stora grupper, vilka av bistra ekonomiska realiteter är förhindradeatt spara. Jag skall någol beröra finansutskottets betänkande 37 med anledning avpropositionen om värdesaken lönsparande jämte molioner. Detråder stor enighel bland våra ekonomer och politiker om all det inhemskasparandel måsle öka kraftigt. har lidigare påpekal delta ifiera betänkanden. Ulskottet har också noterat att utvecklingen gått i en heltannan riktning än den som skisserades långtidsutredning. I dennasatte man som mål upp en kraftig ökning av det offentliga sparandet i syfte attlångsiktigt öka kapitalbildningen i landet. har utvecklingen inte blivitsådan. I stället har sparandet i den offentliga seklorn minskal mycket snabbt.För 1978 beräknas i finansplanen etl sparandeunderskott för hela den offentligaseklorn på , jämfört med etl sparandeöverskott omdrygt . Genomden kraftfulla borgeriiga ekonomiska politiken kommer näringslivets förmågaatt med egna medel finansiera de investeringar som man behöver atl öka. Men delär också klart alt hushållen i högre grad måste bidra till det finansiellasparandet i landet för . Det är i det sammanhanget man måste sedet nu framlagda förslagel om värdesäkert lönsparande. Elt högthushållssparande är en nödvändig förutsättning för atl investeringsbehoven ilandel skall kunna tillgodoses. Föratt den nuvarande ulvecklingen med minskat sparande skall kunna vändas, krävsulan tvivel ålgärder som stimulerar sparandet inom bl. a. hushållssektorn. Menminsl lika viktigt är atl delta sparande kommer till stånd i former som gör detmöjligt au långsiktigt slussa över kapitalmedel till de behövande sektorerna.Och enligt utskottets mening bör sparandel i göriigaste mån också ha den formenatt andelen riskvilligt kapital i näringslivel ökar och bidrar till ennödvändig förstärkning av näringslivets soliditet. Genom alt den högstainlåningsränlan inte ens motsvarat inflationslakten under 1970-talel har desparformer som i första hand utnyUjats av småspararna givit negativ realavkastning på sparandet. I längden kan detla få en förödande effekt påsparmoralen i landet. Dessutom omfördelas medel från sparare till låntagare.Några av motionärerna har också lagit upp del fördelningspoliliska perspektivet.I motionen 1895 av m. fl. och 1928 av och man avslag på propositionen med hänvisning lill detta motiv. Utskottetanser emellertid all förslagel inte kommer alt få de fördelnings-mässigakonsekvenser som molionärerna tror att del skall få. I stället anser utskottetatt antalet sparare i del föreslagna syslemet kommer all utgöras av löntagare ide vanligaste inkomstlägena. För dessa människor innebär den föreslagnasparformen en klar förbättring och utgör dessutom en korrigering av denomfördelning lill deras nackdel som lidigare skett. Därför avstyrker utskottetdessa molioner. Finansutskottetdiskuterar också de föreslagna skatteförmånerna och påpekar att förmånernasstorlek måste bedömas med utgångspunkt i dels angelägenheten av atl i ett visstläge stimulera hushållssparandet, dels också önskemålet atl tillförsäkraspararna en posiliv real avkastning på sparmedlen. Utskottet anser att del frånde här utgångspunkterna är väl motiverat att ha dessa båda förmåner - bådeskattereduktionen och skallebefrielsen på avkastningen. Däremot kan det blinödvändigt att överväga storleken av förmånerna medlugnare prisutveckling.