prot · G10990 · 1977-12-31 00:00:00 — 2. att beslutade att 10 § lagen omtillverkning av drycker omskrevs så att extrakt eller koncentrat av druvmusleller annan fmklsaft fortsättningsvis skulle få användas vid tillverkning ihemmet för eget behov, 3. atl beslutade alt tillslåndstvånget förölservering i samband med heminackordering i kollektivhusmatsal och ipersonalmatsal upphävdes, samt 1977/78:1460av m.fl. (m), vari hemställts au skulle beslutaalt tillägg gjordes till 56 § i lagen om handel med drycker av innebörd attdenna bestämmelse skulle gälla för s. k. personalmatsalar och militära mässarendast under ordinarie arbetstid. 1. beträffande allmänna alkoholpolitiska frågor attriksdagen skulle avslå motionen 1977/78:965, 2. beträffande frågor om tillverkning av vin m. m. altriksdagen skulle avslå 1. motionen 1977/78:233, 2. motionen 1977/78:659, 3. motionen 1977/78:970, yrkandena 1 och 2, 3. beträffandebeskaltningsfrågor atl skulle avslå 1. motionen 1977/78:234, 2. motionen 1977/78:939, yrkandet 1, 4. beträffandeförsäljningsfrågor att skulle avslå 1. motionen 1977/78:660, 2. motionen 1977/78:968, 3. motionen 1977/78:970, yrkandet 3, 6 protokoll 1977/78:90-91 4. motionen 1977/78:1460, 5. beträffande övrigafrågor alt skulle avslå motionen 1977/ 78:939, yrkandet 2. 1.beträffande beskattningsfrågor av (), (),(), () och () som ansett attutskottet under 3 bort hemställa auriksdagen med bifall lill motionerna 1977/78:234 och 1977/78:939, yrkandet 1,begärde översyn av vinbeskattningen i enlighet med vad som anförts i reservationen. 2.beträffande försäljningsfrågor och övriga frågor av (), BoLundgren (m) och () som ansett alt utskottet under 4 och 5bort hemställa altriksdagen med anledning av motionerna 1977/78:660, 968, 970, yrkandet 3,1460och 939, yrkandet 2, begärde atl regeringen skyndsamt lade fram förslag omslopande av de lillståndstvång för servering av alkoholdrycker som behandladesi motionerna. Till betänkandet hade fogals ett särskilt yttrandeav (), () och (). KARINAHRLAND (fp): Jag tänker i det här inlägget tala om betänkandet nr 27 och utskottetsförslag under mbrikerna Beskaltningsfrågor och Försäljningsfrågor. Jagböriar med de sistnämnda, försäljningsfrågorna, som kort uttryckt innebär allutskottet yrkar avslag på etl antal motioner där vi har föreslagit atlriksdagen skall ta bort tillståndstvånget i fråga om servering av öl ipersonalmatsalar. Allt fler människor äter sin lunch på arbetsplatsen ien s. k. personalmatsal. att ha tillgång till någon säker statistik vågarjag påslå att måltidsdrycken i de flesta fall är mjölk eller vatten. Men någravill ha öl till maten. Det skall de också kunna få, det tror jag vi är eniga om-del finns inte några motioner om ölförbud i personalmatsalar. Del finns inteheller något som tyder på etl utbrett öl missbruk i personalmalsalama. Tvärtomhar riksskalteverkets alkoholbyrå klart sagt ifrån atl servering av öl ipersonalmatsalar inte har "vållat några olägenheter". Riksdageninförde ändå lillståndstvång i tron atl enhetliga regler för allaalkoholdrycker skulle medföra förenklingar. har det visat sig att så inteblev fallet - tvärtom! T. o. m. skatteulskoltet säger sig vara "medvetetom" atl del nya tillslåndstvånget "lett till praktiskakomplikationer" och "vållat en del irritation". Utskottetsmajoritet förstår också atl ett sådant här krav på tillstånd kan uppfattas somonödigt krångel och beklagar att man inte tog inititaliv tillövergångsbestämmelser. Efteralla dessa ursäkter och en del till leder logikens regler en att tro attutskottet skall tillstyrka motionerna och föreslå att upphävabestämmelsen. Enighet tycks ju råda mellan riksskatleverket och utskottet omatt tillslåndstvånget för ölservering i personalmatsalar inte behövs för atl viskall bli nyktrare. Alla som vill ha tillstånd har nämligen också fått det! Dåär det med stigande häpnad man läser vad majoriteten dragit fram som skäl föralt ändå - trots att man har medgivit allt det här - yrka avslag på motionerna.Utskottet påstår att del inte finns motiv för atl göra skillnad mellan enpersonalmatsal och en vanlig lunchreslaurang! Om så vore, herr talman, skulleman inte kräva tillstånd för vanliga restauranger där folk äter lunch heller.För är del ingen skillnad, så vållar sådana restauranger lika litet sompersonalmatsalar några problem. Utskottethar dels indirekt sagt att det inte är några bekymmer med personalmatsalar,dels sagt atl de är likadana som andra restauranger. Logiken brister i det här.Jag tror att utskottet och jag är ense om alt det av s. k. alkoholpoliliskaskäl är nödvändigt med lillståndstvång för andra restauranger. Det är nämligenskillnad mellan personalmatsalar och andra restauranger. Vi är också ense omatt de inte har samma uppgift som personalmatsalarna. Vi är dessutom ense omatt tillslåndstvånget har lett till praktiska komplikationer. Menvi drar olika slutsatser. Jag hoppas förstås att majoritet skallvara ense med mig. har hittat på en opraktisk, onödigt byråkratiskbestämmelse. Då bör erkänna del och rätla lill saken. Därmed yrkarjag bifall till reservationen 2 vid utskottets betänkande. Jagskall be alt få övergå till del som har behandlats under rubrikenBeskattningsfrågor. Här har utskottet avstyrkt yrkanden om en översyn avvinbeskatlningen. Med hänsyn till skrivningen vill jag påpeka alt bådamotionerna begär just en översyn av vinbeskattningen. Vi säger inteskattesänkning, som utskottet tycks tro. Vi skulle naturiigtvis inte hanågonting emot det, men vi vet alt förutsättningarna är obefintliga. Vad visyftar till är främst all stoppa den typ av automatiska skallehöjningar som ärföljden av det nuvarande systemet. Det nuvarande beskattningssystemet harnegativa effekter på alkoholpolitiken, och genom denna vill vi alla nå enbegränsning av det som vi kallar den totala alkoholkonsumtionen. Del betyderatt den totala volymprocent alkohol som svensken konsumerar , månadeller år borde minskas. Ettstyrmedel är beskattningen av vin och sprit. Så långl är vi överens, men sedanråder ingen enighet om alt den nuvarande beskattningen motverkar en önskvärdövergång från starkare till svagare drycker. Jag behöver här icke hålla eningående föreläsning om hur vi beskattar vin och sprit, men det är tydligennödvändigt atl jag erinrar om verkningarna. I reservationen 1 lillutskoitsbetänkandet har vi reservanter som exempel nämnt alt om allagrundpriser fördubblades , skulle försäljningspriserna öka med 16 96 påenkel vodka, på Vin Rouged'Algérieoch med 83 96 på Vieux.Jag skulle kunna anföra fler exempel men hinner inte justnu. Utskottet har också dragitvissa slutsatser av utvecklingen . kan med detsamma sägaifrån atl jag förstår när utskottet redan i nästa mening tar tillbaka sinaslutsatser. Man säger att säkra slutsatser från försäljningen under det året ärsvåra alt dra med hänsyn lill avvecklingen av mellanölet. Jag vill tillägga altdel också rådde exceptionella förhållanden i övrigt med devalvering,lågkonjunktur och infialion under . Jag tycker inte att vi skalldiskutera i det här sammanhanget. Men dessutom konstaterar utskollel altvinkonsumtionen har ökat under liden efter motbokens avskaffande hela tiden.Del är alldeles rikligl. Men det hade varit hederiigare atl också konstateraatt samma sak gäller sprilkonsumtionen. stegalkoholförsäljningen per invånare sprit. Försäljningenav vin steg , allt per invånare. Detbetyder att varie invånare ökade sin konsumtion av sprit med och medvin med . Jag kanske också skall nämna atl t. o. m.försäljningen av alkoholfria drycker ökade. Utskottetpåstår också alt en avveckling av procenlavgiften skulle leda till ettskattebortfall som måste kompenseras. Ja, det är alldeles riktigt, om man baragör det. Men det är inte delta vi har begärt. Vi har begärt en översyn av denhär typen av beskattning. Det kan innebära en avveckling av procent-avgiftenoch införandet av en annan typ av beskattning. Vad vi är ute efter är atl motaOlle i grind före nästa höjning av vinpriserna utomlands, för att den kommer ärvi säkra på. Tillsist: Ulskottet har också sagt att kommer attuppmärksamt följa frågor om beskattningens betydelse för alkoholkonsumtionenoch föreslå åtgärder, som kan betingas av icke önskvärda förskjutningar mellanolika varugrupper inom alkoholdrycksområdet. Det kan ju varabraomnämndengördet,men jag vill faktiskt repetera vad någon har sagt i den tidigare debatten omriksdagshuset . Han sade all har statsrätlsliga funktioner somskall fullgöras, och han antog att det råder enighet om att skallbehålla dessa funktioner. Tillriksdagens statsrätlsliga funktioner hör att besluta om skatter. Förslag ombeskattning väcks av enskilda riksdagsledamöter eller av regeringen. Det görinte elt dugg - det kan t. o. m. vara bra - om den här nya nämnden sitter ochföljer beskattningsfrågorna. Men det är faktiskt viktigare alt riksdag ochregering gör det. Del är därför vi har motionerat. Det är riktigt atl vi intehar kommit med något förslag för skatteomläggningen. Men vi kräver inte helleren särskild utredning om vinbeskatlningen. Vi har förtroende för budgeldepartementei.Där finns det tillräckligt med expertis för att man skall förstå vad det är viönskar. Jag yrkar bifalltill reservationerna 1 och 2. Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. (vpk): Dagordningen säger att kammaren nu skall diskutera alkoholpolitik.Skatteutskottets betänkande bär rubriken frågor.Men vad är det som finns under den rubriken? Vad är det som kallas"Alkoholpolitik"? Ärdet meningen att vi skall tala om utslagningen i samhället? Om den som stöterbort, förnedrar, skapar stress och neuroser? Skall vi tala om de villkor undervilka de hundratusentals alkoholberoende lever? Skall vi tala om den namnlösaångesten hos de människor som griper efter alkohol, därför att den ger någratimmar av konstlad lättnad och säkerhet? Skall vi tala om hur den socialaångesten stiger i den ekonomiska krisens spår? Skall vi tala om vad som händermed människor ur arbetarklassen som berövas sin identitet, sin klasskänsla,under trycket av exploatering och utslötning? Skall vi tala om det sjukasamhälle som fördömer de fattiga som super, som det i sin veckopressförhäriigar överklassens sprilvanor? Skall vi tala om vad vi skall göra, närdel finns 300 000 alkoholberoende som behöver omedelbar behandling, samtidigtsom det bara finns några hundratal platser där behandling av någoriundavetenskaplig valör förekommer? Skall vi tala om varför man så grovt har svikitbehandlingsbehovet, som man vräker miljarder på rustningar och bidragåt bolagen? Nej,allt detta skall vi inte tala om här. Allt delta är inte alkoholpolitik,bevars. Vi skall tala om ifall folk skall få brygga maskrosvin. Vi skall talaom vilken skatt det skall vara på vin, utifrån den besynneriiga idén attvinalkoholism är acceptablare och mera ståndsmässig än brännvinssupande. Viskall dra den traditionella valsen i sätt atl behandla alkoholen,nämligen del hycklande växelspel som består i att ömsom förfasa sig övermissbruket, ömsom vilja använda det för alt dra in pengar lill staten. Alkoholismensom en klassfråga, som etl problem för den sociala frigörelsen av de utstöttaoch utslagna - del skall vi inte diskutera. För det står del om ivänsterpartiet kommunisternas motion om kampen mot alkoholberoendet ochutslagningen i samhället. Och den motionen hör lill ett annat utskott änskatleutskoltel och skall alltså inte behandlas ihop med frågan om ökadvintillverkning eller mildare vinbeskattning. Är det så märkligt atl svensk alkoholpolitik sedan 50år har varit etl fruktansvärt fiasko? Är del så märkligl när man på delta sättslår sönder det slora samhällsproblemet i detaljfrågor och skiljer dessa frånvarje logiskt sammanhang med del sociala komplex av orsaker som är dess bas?Det ärju precis som när man diskuterade mellanölet - man blåste upp en stormkring en detaljfråga. Man moraliserade och väsnades för att fö lill stånd ettförbud. Och man lyckades effektivt skyla över hela frågan om vad kampen motalkoholismens orsaker egentligen rör. Mangör på samma sätt . Och kommunisterna kan inte framtvingaen samlad behandling av de alkoholpolitiska frågorna i utskotten. Vpk är sombekant berövat möjligheten atl påverka utskottsarbetet och att yttra sig iutskotten, eftersom både borgare och socialdemokrater 1976 sprang ifrån denprincip om matematiskt rättvis fördelning av utskottsplatserna som alla partierdittills hade accepterat ända sedan enkammarriksdagens tillkomst. Vad vi bevittnar ärallt det dubbelbottnade och ansvarslösa i den hållningpolitikerna intar till alkoholproblemen. Ena dagen ger man några futtiga summortill olika organisationer för att de skall tala om hur fult del är att supa,vilket de alkoholberoende redan är fullt klara över. vill man ökamöjligheterna alt tillverka maskrosvin. I del ena ögonblicket förbjuder manmellanölet, i ställer man sig helt passiv lill all systemetaktivt marknadsför en ny vindryck som har alla fömlsättningar att erbjuda enlångt sämre och mer förödande verklighetsflykt än mellanölet. Politikernasbeteende i dessa stycken är rena schizofrenin. Grövstär den politiska ansvarslösheien på behandlingsområdet. I den ekonomiskakrisens spår ökar alkoholproblemen, ökar passiviseringen, ökar utslagningen. Ietablerade samhällskretsar stiger då ofta ropen på ökat tvång och ökadrepression. vägrar man envist atl ta itu med utslagnings-ochutstötningsproblem. Man vägrar se det faktum i ögonen att det praktiskt tagetinte finns någon behandling att hänvisa de hundratusentalsalkoholberoende till. Del är ett svek och en ansvarslöshet som saknarmotstycke. Men det förutsälter man alt vi skall tiga om. Låt oss i frid och rooch i gemytlighet diskutera maskrosvin och klockslag för ölservering. Enligt vårt partis mening är alkoholpolitiken ingen tillståndsfråga,ingen skattefråga, ingen småborgeriig moralfråga och ingen polisfråga. Kampenmot alkoholismen är en klassfråga. Därför är den en fråga för arbetarrörelsen.Alltför länge har arbetarrörelsen bortsett från sitt ansvar. Vi har diskuteratså begränsat som del diskuteras här . 1 åratal har också arbetarrörelsenaccepterat den sociala ulstölningen, behandlat drogfrågorna som om de rörde sigom administrativa åtgärder eller social välgörenhet. T. o. m. iarbetarrörelsens egna organisationer har det till stor del etablerats umgänges-och dryckesvanor som kopierar en dålig borgerlig livsstil, som innebär dåligsolidaritet med de många alkoholproblematikersom finns bland folk iarbetarklassen och som accepterar det medel för socialt förtryck somtillhandahållandet av droger i det borgeriiga samhället innebär. Kampenmot alkoholproblemen är en social frigörelsekamp. Den är en del av klasskampen.Den kan därför inte bedrivas med den borgeriiga statens tvångsapparat. Den kaninte bedrivas genom atl manipulera med skattesatser. Den kan inte bedrivas omman blundar inför ulstölningen och utslagningen i arbetsliv och socialagemenskaper. Den kan inte göras till en fråga om socialhjälp och liberalvälgörenhet. Denkan bara bedrivas som aktiv, kollektiv frigörelsekamp - en solidarisk kamp frånhela arbetarrörelsen mot ulstölningen, en kamp som återupprättar de nertrycktasoch utstöttas verklighet. Arbetarrörelsen måste från en ideologisk ochklassmässig bas gå in för ett program som kan ge drogproblematikerna etlverkligt alternativ, ett nytt sätt att leva, ty vårt ansvar är tungt. Efter 40års arbeiarslyrelse finns det i stort sett ingenting av delta. Det behövertillskapas tiotusentals nya platser i demokratiskt inriktade behand-lingsgmpperoch kollektiv , såsom skisserats i vpk:s motion ialkoholfrågan. Arbetarrörelsen måste också klart ta ställning i de viktigafrågorna om vilka principerna för en sådan frigörande och medvetandegö- randebehandling bör bli. Vi som är progressiva kan inte vara för LTO-lagen, ökattvång, repression och förnedring av de redan förtryckta och förnedrade. Vi kaninte heller vara för slappa liberala filosofier, som avpolitiserar frågan ochsom gör den till en lekplats för inåtvända och i grunden passiviserande typerav terapi utan egentliga mål. Del är inte fier amerikanska frälsningsläror sombehövs utan en aktiv, skapande verklighetssyn och en klar ideologisk identitet. Delär den frigörelsekampen, herr talman, som vi borde ha diskuterat istället för att spilla lid på befängda förslag om vintillverkning och manipulationermed meningslösa skattesatser. Vänsterpartietkommunisternas motion, som sopats under bordet, tar upp detla problem ihela dess vidd. Den ekonomiska krisen förvärrar.dag för dag problemen. Om vikunde mäta den förnedring och ångest som drabbar de utstötta i samhället,mäta ensamheten i hyreslägenheterna, smutsen i kvartarna, självföraktet isocialbyråns korridorer, skulle vi inte spilla mer tid på maskrosvinet. Det ärett oundgängligt krav på politikerna -och särskilt på arbetarrörelsens folk -att de lämnar den gamla svenska alkoholpolitiken ål historien och slår in på enhelt ny väg. Redani vår måste , enligt vår åsikt, ta upp en debatt om drogfrågan i heladess vidd. Om regeringen inte förmår komma med initiativ, bör självgöra del. Det råder väl inget tvivel om att anförande innehöll enmängd synpunkter som del skulle varit utomordentligt intressant att diskutera.Vi får tillfälle att göra det , ty vi måste väl något så när hållaoss till de ärenden som tas upp i de betänkanden som föreläggs oss. Jag kangärna hålla med om att rubriken "alkoholpolitiskafrågor" i det här fallet är pretentiös. Det är givet atl en del ärytleriigt marginellt, och man kan fråga sig om det egentligen hör tillalkoholpolitiken eller om det är något slags enklare hemslöjd. Jagskall gå in på de konkreta sakerna i betänkandet där skatteutskottet behandlatett antal motioner, Först vill jag ta upp vinbeskatlningen. Del är klart kan anse att det är felaktigt att ha en 36-procentig beskattning ovanpåkvantiietsskatterna. Men i annat fall finge volymbeskatiningen bli betydligthögre. Det har emellertid ansetts rimligt atl ha en värdebeskattning. Jaghar dessutom litet svårt att förstå att det kan vara så mycket att erinra molatt den mycket starka prisstegringen, på grund av misslyckade skördar som gjortalt det uppstått en brist på vissa av de s. k. bättre vinerna, slår igenomytteriigare via de ökade skatterna. Om den totala skatten skall förbli lika högoch man sänker priserna på de bättre vinsorterna, måsle man onekligen i ställethöja dem för de enklare vinsorterna. Delkan i och för sig sägas att det kunde vare klokt med en översyn, men vi iutskotlsmajoriteten har tyckt att de argument som framförs i motionerna är eltalltför klent underlag för alt skulle begära en översyn av denna Omdepartementet anser att det finns anledning atl ta initiativ i dessa frågor ärdet departementets sak, men vi anser näppeligen alt det behövs någonriksdagsbeslällning . Närdel sedan gäller frågorna om tillstånd för servering av alkoholhaltiga dryckerär det intressant alt konstatera att det vid behandlingen av denalkoholpolitiska propositionen stod fullt klart atl personalmatsalarnai fortsättningen skulle begära tillstånd även för ölservering. Det väcktesingen motion, där man anmälde avvikande mening på den punkten. Ingen tog uppfrågan i utskottet och ingen förde den på tal under riksdagsdebatten. Däremotdiskuterade man ingående och voterade i frågan om vi i fortsäuningen skullebehålla oktrojperioderna eller följa propositionens förslag att slopa dessa ochdärmed den generella prövningen. skulle vara den sista generellaoktrojprövningen, och i fortsättningen skulle tillstånden löpa tills vidare.Det skulle gälla inte bara för personalmatsalar utan också för restaurangerosv. Del var på den punkten som det fanns olika uppfattningar. Propositionensförslag vann med rätt stor övervikt, och därmed ägde den generella prövningenrum . Pågrund av den anhopning av ärenden som uppstod, till vilken naturiigtvispersonalmatsalarna bidrog i betydande grad, har det blivit vissa förseningar,men är väl denna prövning i huvudsak avslutad. Tillstånden är beviljade, ochi fortsättningen blir det bara särskild prövning för nya personalmatsalar ellerrestauranger som ansöker om serveringstillstånd eller i de fall där tillståndeninte skötts på eu tillfredsställande sätt, då länsmyndigheter eller kommunalamyndigheter griper in. Jagvill understryka alt ett något onödigt krångel i samband med prövningen harbidragit till förseningen, speciellt när det gäller personalmatsalarna.Riksskatteverkets alkoholbyrå, numera alkoholbyrå, gick ut försent med påbudet att tillstånd måste sökas. Man gick inte ut med det påpekandetförrän , fastän det kunde ha skett . Vidare har åtskilliga kommuner låtit den gamla ordningen gällamed prövning via sociala centralnämnden, kommunstyrelsen och fullmäktige,trots atl man hade kunnat delegera dessa ärenden. Vissa länsstyrelser lär ocksåha gjort det onödigt invecklat. Men allt är väl i stort sett klart . Och dåfinns del näppeligen någon anledning alt ändra på lagstiftningen. Eftersomväl maskrosvinet kommer upp i debatten senare-av vad jag kan förstå avtalarlistan - villjag säga att utskollel konstaterar atl s. k. maskrosvinalltid har varit olagligt därför all det inte är vin i lagens mening.Maskrosorna gör varken till eller från. Del är därför tillåtet att tillsättamaskrosor eller andra ogräs eller kryddväxter lill de drycker som i övrigt tillsin sammansättning anses som vin. Och jag skulle vilja göra en iravesiering påen gammal känd sals och säga: Maskrosorna verkar det förvisso icke. Det är deandra beståndsdelarna del är fråga om. Men detta har man tydligen inte haftklart för sig. Därför vållade del stor förvirring när alkoholbyrån på en frågagav svaret alt tillverkning av del här s. k. vinet var olagligt. Men del berorju inte påden lagstiftning vi fattade beslut om förra året, utan det har alltid varitolagligt. Skulleman nu legalisera det s. k. maskrosvinet blir förmodligen nästa drag att detmotioneras om att hembränning också bör legaliseras. Jag tror det skulle varaen ytterligt olycklig utveckling om man legaliserar därför att vissa inteefteriever lagen, och så tar ett steg i sänder ål del hållet. Jag vill avsluta mitt anförande med att yrka bifall lill utskottetshemställan på samtliga punkter. (vpk) kortgenmäle: säger att det djupgående problemet, alkoholfrågan iegentlig mening, får vi väl tillfälle atl diskutera någon annan gång. Deorden kunde stå som en gravskrift över den hittillsvarande svenskaalkoholpolitiken. Det har alltid varit så, att en diskussion om ulstölningen isamhället, alkoholismens egentliga orsak, skjutits upp lill etl annattillfälle. Det har alltid funnits tid att diskutera administrativa detaljer,polisiära åtgärder, plats för ölulskänkning, reklam och volymprocent igenomsnitt. Men del har aldrig funnits tillfälle aU diskutera alkoholfrågan ihela dess vidd. Nufinns det en motion från vpk, som för sin behandling förutsätter en samladdebatt. Men det fanns det inte tillfälle att ta upp . Del blir tydligentillfälle någon annan gång - ingen vet när. Påsamma sätt var det när vi diskuterade mellanölet. Då fanns det tillfölle altdiskutera denna speciella och i del större sammanhanget inte särdeles viktigaförbudsdetalj. Men den störte problemaliken sköts också då upp till en annangång. Likadantvar del när man skulle diskutera den psykiatriska vårdens målsättning, som f.ö. har rätt stor betydelse just för behandlingen av de alkoholberoende ochderas problematik. Då höll man på och utredde vården . fick man svaret alt vårdens målsättning får vi diskutera ,när utredningen är klar. Så blev utredningen klar, men då beslutades det om enfortsatt utredning. Och när man sedan, då utredningen var klar, tänkte atl nuvar det tillfälle atl diskutera fick man vela att nej, del var det inte tillfälletill - det tillfället fick komma . Såär det tyvärr, herr talman, gång efter annan när man tar upp den här frågan idess verkliga perspektiv, som arbetarrörelsen bör diskutera den utifrån. Detstora ulstötningsproblemet finns det tydligen aldrig tillfälle aU diskutera.Det tillfället kommer alllid .