prot · G109149 · 1977-12-31 00:00:00 — Ett partisktprogram kan inte balanseras på samma sätt som kan ske i någol annaletermedium. Det har redan hänvisats till att radionämnden vid sin bedömning avprogram har hänvisat till programutbudet i dess helhet.Den föreslagna organisationen får sålunda till resultat en begränsning av denreella yttrandefriheten. Till detta kommer enligt min mening att vart och euav de olika programbolagen har mindre möjlighet än ett samlat programbolag attstå emot påtryckningar från en regering eller riksdag som i en viss situationvill påverka programutbudet i en viss riktning utan att ändra lagen. Del fårnaluriiglvis sin största betydelse i allvarstider. De propositioner som vi nu behandlar, nr 91 och nr 144, berör fleralagfrågor inom beredningsomräde. Handläggningsordningenhar sålunda blivit den att konsitutionsutskottet avgivit elt egel yttrande lillkullurulskottel. Jag skall därför med utgångspunkt i de tankegångar som präglatutskoltsmajoritetens yttrande koncentrera mig pä frågor som berör radiolagen,radionämnden och försöksverksamheten med närradio. Denlagstiftning som skall reglera den framtida rundradioverksamheten är viktig.Den är viklig därför alt vi här möter medier som tränger in i varje hem och sompåverkar våra levnadsvanor, vår åsiktsbildning och vår kullurupp-fattning. Omman undantar småbarnen ägnar genomsnittssvensken ca 2 1/åtradio och TV - och det är ändå ingel världsrekord; vi svenskar är ju framförallt tidningsläsare. Men lät mig beträffande det internationella perspektivetberöra under vilka skiftande former som radio-och TV-verksamheten bedrivs ute ivärlden. I och framför allt i präglas rundradion av ett starkt kommersielltinflytande. Det är det pris man där betalar för mångsidigheten ochvalmöjligheten. I står rundradion som en del av statsapparaten iregimens Oänst. I -framför allt i - har vi valt att skapa enrundradio i allmänhetens Oänst. Detär en ganska unik skapelse - elt monopol, inom vars ram man skall tillgodose åena sidan krav på opartiskhet och saklighet, å andra sidan krav pä envidsträckt yttrande- och informationsfrihet. Det aren svår uppgift atl leva upptill. Dethar tagit atl uppnå full politisk uppslutning kring den principiellalösning som ett monopol företag av typ är. Jag säger dettaeftersom vi den här gången inte har mött några parlikrav pä att privatägdaradioföretag skall skapas. Vi har heller inte mött några krav på elt regimäglradioföretag. Låt oss hoppas att de striderna inte återkommer. Konsekvensen bjuder att delagar som skall reglera radioverksamheten i vårt land måste varaanpassade till den företagskonstruktion som vi har stannat för. Men inte baradet - lagarna måste också vara anpassade till den svenska demokratin i modernmening, såsom den är formad i vår grundlag och med framför alll respekt för denenskilda människans privatliv och integritet. Detär frän denna utgångspunkt jag vill granska den socialdemokratiskareservationen beträffande "demokraliparagrafen" i den nya radiolagen.Låt mig försl notera alt socialdemokraterna, lill skillnad från vpk, är villigaatt gå så pass långt som att till lag lyfta upp det nuvarande radioavtalelsformulering alt man i programverksamheten skall "hävda de grundläggandedemokratiska värdena". Men varför motsätter man sig propositionensformulering alt programföretag ? Vad är del förfel på den formuleringen? Radioulredningensmajoritet ansåg ju att föreskriften i det nu gällande radioavtalet var oprecisi sin formulering och att den kan ges både vida och snäva tolkningar.Föreskriften kunde därför inte sällas in i den nya lagen ulan omformulering. Nuhävdar socialdemokraterna att en ny formulering kan befaras skapa nyatolkningsproblem. Jag hävdar, liksom utskottsmajoritelen och det föredragandestatsrådet, atl den nya formuleringen i sak inte skall tolkas annoriunda ännuvarande bestämmelse i radioavtalet. Jag understryker atl vad del är Jråga omär ingenting annat än en kodijlering av redan tillämpad praxis och jag ställerfrågan: Är inte reservanterna här i färd med all alldeles i onödan skapamotsättningar? Denhär s. k. demokratiparagrafen ärju i sig själv unik, det är vi väl ändå överensom. Det är den enda paragrafen i avtalet som föreskriver att Radioskall vara partisk - man skall vara partisk lill förmän för de grundläggandedemokratiska värdena. Och socialdemokraterna ärju beredda att låta dennapartiskhet bestå, eller hur? Dä är vi ju ense på den punkten. Enintressant fråga i sammanhangel är hur och när"demokratibesiäm-melsen" kom till. Den fanns inte med i detradioavlal som löpte ul . Men den fanns i praxis. Forskar manen smula bakåt i tiden, hittar man elt beslut i AB RadioOänstsstyrelse- hette ju på den liden AB RadioOänst. Den 11 mars 1948uttalade : "Styrelsen beslöt på förekommen anledninguttala, alt RadioOänst uppfattar försvaret för de demokratiska värdena som enav sina främsta uppgifter. I praktiken innebär detta att upplysning om tanke-och yttrandefrihetens belydelse har sin givna plats i programmet.Opinionsriktningar, vilkas verksamhet riktar sig mot demokratin, sådan dennauppfattas inom västerländsk kultur, får icke ensidigt komma till tals och fåricke lämnas oemotsagda. Vidare bör tillses, alt försåtlig propaganda motdemokratin icke insmyger sig i tillsynes opolitiska programpunkter." Deltauttalande upprepades av styrelsen när TV infördes. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m.m. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. Programledningenfastslog 1948 "atl radion har skyldighet atl hävda den västerländskademokratins grundprinciper, särskilt dess krav på rättssäkerhet samt tanke-,yttrande- och församlingsfrihel". Man kan fråga sig vad det var sominitierade händelsen. Styrelsen lalar om "på förekommen anledning".Vintern 1948 var som bekant händelserik. ägde den s. k.Pragkuppen rum. Del var då som blev ell slutet samhälle, detvar då kommunisterna tog makten. har vi inte fått vara med om någrainträngande radioreportage från . Vi har fält nöja oss med attta del av ishockeyreferat. Detvar alltså 1948 som själv formulerade sina regler om demokratin,och här var det inte fråga om något kortfattat honnörsord, man talade om den"västerländska demokratin." Följer man sedan programreglerna framåtgenom åren, finner man atl grundreglerna på demokratiavsnitlel har hängt kvar.Det kan då inte skada om vägar stifta en lag, där demokratinstankegångar är någorlunda utvecklade, låt vara atl vi inte nu talar om den"västeriändska demokratin". Bakgrunden visar alltså på en praxis somväl stämmer med formuleringen i det nya lagförslagel och som lillsammans medultalandel om en vidsträckt yttrandefrihet borde kunna lugna de kritiska rösterna. Riksdagenhar för övrigt även på andra områden lagregleral radions verksamhet. Vi fick juen radioansvarighelslag , som log sikte på att skydda denenskildes intressen. Låtmig vidare peka på iredje stycket i 6 § förslaget till ny radiolag. Därföreskrivs skyldighet atl sända berikiigande och genmäle liksom föreskrift omskydd för enskilds privatliv. Det överensstämmer med de regler som man nu undanför undan börjar tillämpa inom tidningspressen. Det är bra alt den enskildemedborgaren nu får detta skydd. Här måste jag dock notera att vpk inte villinföra några bestämmelser om genmäle. Konstitutionsulskoltethar ägnat ganska slor uppmärksamhet åt radionämnden, som ju är del statligaorgan som skall övervaka atl rundradions programverksamhet utövas opartiskt ochsakligt, alt radioavtalet följs. Del är onekligen på sin plats att undersirykavilken betydelsefull roll radionämnden spelar och att dess verksamhet börlyftas fram i ljuset. I ett par motioner, som väcktes vid Oolårels riksdag mensom behandlas först , underskallar man radionämnden. Man säger alt den finnsför syns skull, att del inte Oänar någol till att klaga osv. Del är en felsyn.Radionämnden gör en betydelsefull insats. Den fäller när det behövs, denkritiserar när det är befogal och den friar när klagomålen är obefogade. Menhar den fällt eller kritiserat, så rättar sig efter della. Detkan man se i programreglerna, som citerar och bygger på radionämndensuttalanden. Atl nya övertramp förekommer ändrar inte denna bedömning, men deövertrampen bör radiokonsumenierna klaga på. Det är då väsentligt attradionämndens verksamhet blir väl känd. Utskottetavvisar motionskravet att radionämnden som sådan skall ges behörighet atlmeddela föreskrifter om de framtida programmens innehåll och uiformning. Enligtmin mening gränsar en sådan behörighet lill censur. får iframliden större resurser enligt propositionens förslag. Den kan då ägna mera tidål principiellt viktiga ärenden och en ökad granskning på egel initiativ.Radionämnden tillförs, enligt propositionen, en kvalificerad Oänsteman. Avpropositionen framgår inte helt klarl var gränsen går för denne Oänslemansbefogenheter. Utskottet har med anledning av elt par molioner i ärendel ansettsig böra uttala atl alla fällande och kritiserande beslut skall fattas avradionämnden och alltså inte av vederbörande Oänsteman. Utskottethar också behandlat frågan om försöksverksamhet med närradion. Här mötte vi enmycket intressant fråga. Den är för all del inte ny. Den har diskuterats längeoch var högaktuell strax före lokalradions tillkomst. Framför allt har vissareligiösa samfund - men inte alla - rest krav på någon form av vad man kallarfri radio, där man kunde få komma lill tals oftare än i den reguljära radion.Och det erkännandet måsle ges att i förhållande till antalet medlemmar och sinomfattande verksamhet får de frireligösa samfunden inte mycket tid i rundradioni nuläget. Man skall dock ha klart för sig att en permanent närradio, med fullrikstäckning, med nu känd teknik inte är lätt att lösa. Risken är stor attunderiag och teknik bara räcker till en begränsad del av yta, och dåskapar vi obalans mellan glesbygd och tätort. Skapar vi en permanent närradio,som förbehålls organisationerna, uppslår frågan om vilka organisationer som harekonomiska och personella resurser att göra egna program. Vi lever, herrtalman, i de starka organisationernas samhälle, men det ärju inte derasproblem vi främst skall lösa och underlätta. Den starke formar väl alltid sinvärid, men vilken värid får den svage chans att forma? Hurän närradio skall gestalta sig är utomordentligt svårt att säga på förhand. Enförsöksverksamhet under pariamenlarisk ledning är därför på sin plats.Socialdemokraterna vill lägga försöken helt i lokalradions hand. Men jag menaratl man nog får de bäsla erfarenheterna om lokalradion fortsätter sina försökmed den s. k. allemansradion jämsides med den begränsade försöksverksamhet mednärradio som propositionen föreslår. Då får vi en allsidig erfarenhet. Närdetgäller frågan om ansvarighet för närradion har man i propositionen försöktjämställa närradion med en tidning. Det kan inte vara en bärande tanke. Om denenskilde radiolyssnaren känner sig kränkt i elt av närradions försöksprogram,framslår del som långsökt alt han måste gå till pressens opinionsnämnd. Detnaturliga är atl skriva lill radionämnden - programmet kommer ju ur sammahögtalare som riksradions och ljudradions program. Rätlen alt klaga pånärradions program är självklar. Här möter vi ånyo frågan om den enskildesrältssäkerhet, hans krav på respekt för privatlivet, hans rätt till integritet,den svages ställning gentemot den starke. Vi måste redan från böOan garanteraden enskildes och minoriteternas rättigheter också i närradioverksamheten.Ulskoitel har- på grundval av en cenlerpartimolion i frågan - ansett altregeringen bör överväga hur granskningen av närradions program skall ske. Sammanfallningsvistror jag man kan säga att propositionerna och utskottsbetänkandet lägger en godgrund för 1980-talets radiopolitik - en Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. radio i allmänhetensOänst. DetTV-program som just pågår har visst till rubrik; Vem älskar ? Jaghar, herr lalman, med del sagda lämnat min variant av en kärieksförklaring. Jagfullföljer det genom alt yrka bifall till utskottets hemställan på samlligapunkter. EVAHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle; Det demokratiska statsskicket, frågar , vad ärdet förfel med den formuleringen? Felet med den formuleringen är, som många talareredan har framhållit, atl den är betydligt snävare än den förra formuleringen iradioavtalet om all värna om de demokratiska värdena. Del finns problem också ide stater som har ett formellt demokratiskt slalsskick. Det finns förtryck pä arbetsplatserna. Det finns en rad problemsom man här kan la upp enligt den förra formuleringen men inte enligt den somregeringen nu föreslår. Jag skulle vilja fråga : Vad är det förfel på den gamla formuleringen? Detfinns också andra problem med den nya formuleringen. Hur skall man ifortsättningen kunna skildra t. ex. den iredje väridens unga stater, som oftainte uppfyller de kriterier som de borgeriiga här ställer upp? Jagkan inte underlåta alt tycka att när man hör tror man sigförflyttad lillbaka lill -som vi säger i vår motion -del kalla krigels dagar,till McCarlhy-periodens . Vad vill göra är atl inskränkademokratin till atl gälla de västerländska kapitalistiska staterna. Och de somvågar hävda atl del skulle förekomma problem i dessa stater skulle alltså kunnafällas, eftersom man nu upphöjer den här avtalsparagrafen till lagtext. Sedantog upp genmälesrällen. Där har vi hell enkelt pekat på attden förstärkta genmälesrällen kan utgöra ett allvarligt hot mot en granskandejournalistik. Vi är i del avseendel inte heller ensamma -Kooperativa förbundethar gjort sammaledes. Det finns en risk för alt företrädare för starka grupperkommer att utnytOa bestämmelsen för att försvåra radions möjligheler atlkritiskt granska olika företeelser i det här samhällel. Vidareuppehöll sig länge vid närradion och sade att den Starkeformar sin värld. Det är alldeles riktigt. Men sedan försökte han framställanärradion som ett instrument för den svagare, fastän det är precis tvärtom;rent ekonomiskt kommer det alt bli omöjligt för ekonomiskt svaga grupper attbegagna sig av närradion, eftersom den kostar pengar. Ännuen fråga - som inte tillräckligt betonats här i kammaren - är detenkla faktum alt närradion kommer atl konkurrera med lokalradion. () kortgenmäle: tyckte att vi skapade motsättningar i onödan. Om dettanu är uppfattning är del mycket lätt för honom all komma urdessa motsättningar, nämligen genom att hålla fast vid den formulering som vi fn. Del är tillkomsten av förslaget om en ny formulering som har lettlill motsättningarna på den här punkten. Sven-ErikNordin säger atl den nuvarande formuleringen är oprecis. Vari ligger då detoprecisa? I stället för den skulle man ha en formulering som är mera utvecklad.Denna utvecklade formulering innebär emellertid alt man inskränkerdemokralibegreppet, om man menar någonling alls med formuleringen. Inästa ögonblick förklarar alt den föreslagna bestämmelsen isak inte skall tolkas på etl annal sätt än den nu gällande. Men det här är jumeningslösheler, och detta har jag försökt visa i mitt lidigare anförande. Detär svårl att se att den formulering man använt representerar höjden avprecisering. Det talas där inte om det demokratiska statsskicket - vilketnogsamt har uppmärksammats - utan det talas om del demokratiska statsskicketsgrundidéer. Hade man velat vara väldigt precis, skulle man ha räknat upp dessagrundidéer. Av allt att döma räknar man till dem inte principen om allamänniskors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighel,eftersom man föreslår ell tillägg av denna innebörd. För min del harjag alllidsom grundvalen för det demokratiska statsskicket sett just det som slåruttryckt i den här förklaringen, men regeringen och majoriteten inomkonstilulionsulskollet och kulturutskottet räknar lydligen inte delta somdemokratins grundidéer. Vad har man då för grundval för demokratin inom detlägret? Dethär börjar bli intressant ur flera synpunkter, men framför allt innebär dennaformulering alt man hela liden talar om statsskicket, när vi i allmänhet böOarlala om del demokratiska samhällel. Det betyder en inskränkning även då delgäller värderingen av detta på hemmaplan, om man nu skall tillmäta formuleringennågot värde. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. () kortgenmäle: Det är uppenbart att och jag inte står särskill långtfrån varandra, men del Oänar ingenting till atl vi försöker ägna tiden här åtalt övertyga varandra - särskilt som anser alt villkoret dåär alt jag skall helt ansluta mig lill den socialdemokratiska reservalionen. Medgeen sak, ! Del måsle väl ändå ha hänl en hel del ? Vihade i del här landel ingen debatl om terroristgrupper, vi hademöjligen en liten debatl om jämställdhet, då frågan omjämställdheten mellan könen låg i sin linda. Vi hade inte heller den grundlagsom vi nu har - då levde vi egenlligen efter en rätt odemokratisk grundlag.Skulle inte en sådan förändring få la sig uttryck när vi nu går att formuleraen lag? Måste vi vara fast i gamla formuleringar? Sedan beträffande vpk:sfunderingar om genmälesrällen. Komihåg en sak: Vi har tvä parter i detta sammanhang! Den kritiskt granskandejournalisten är den ena parten. Alla de som i ett program kan bli kränkta avden kritiska journalisten är den andra. Här gäller det den svage - Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. den svaga människan,lyssnaren, som känner sig utlämnad. Programmet behöver i sig inte varatillkommet i onda avsikter. Är del inte den enskilda svaga människan som viförst och främst måste slå vakt om före rätten fören kritiskt granskandejournalist att få hantera en enskild människa alltför hårt? Jag kan inte delavpk:s uppfattning på den här punkten. Sedanhar missuppfattat mig på en punkt. Jag har icke sagt attnärradion innebär någon fördel för den svage. Jag har tvärtom sagt alt densvage löper ofantliga risker i ett närradiosyslem. Det är av del skälet som jaghar skrivit motionen om alt man redan från början måsle ha bestämmelser som gerrätten till genmäle, rätten lill all få en felaktig uppgift korrigerad ochmöjligheter att vända sig lill den enda naturliga instansen, radionämnden. Jaghoppas att det vid det här laget står klart vad jag har menat. I annat fallhänvisar jag till motionen, där del framgår klart och tydligt. HILDINGJOHANSSON (s) kort genmäle: Fördet första: Vad som hänt efter 1967 är framför allt att vi har fått etl vidaredemokratibegrepp i den svenska debatten. Som ett resultat av detta vidaredemokralibegrepp vill man på borgerligt håll nu snöra ihop demokratibegreppeti en lag för . Fördel andra: åberopar terrorismen. Är det terrorismen somäranledningen till den föreslagna ändringen i formuleringen? Det varför mig ennyhet - en verkligt häpnadsväckande nyhet, därför atl jag har aldrig kunnatföreställa mig atl någon i riksdag betraktar terrorism som ell ullryckför demokrati. Terrorism är något högst odemokratiskt. Fördet iredje: åberopar den nya grundlagen. Med risk föratt blibeskylld för Oatighet måste jag erinra om att i den använt ullryckeldemokratins idéer- inte det demokratiska statsskickets idéer- och klarl ochentydigt förklarat alt de skall bli vägledande inom samhällels alla områden.Det var mol bakgrund av denna formulering i regeringsformen som jag ställdefrågorna i milt huvudanförande. får jag höra en annan tolkning avgrundlagen: därför att vi har fäll en ny regeringsform skall man snöra ihopdemokratibegreppet. EVAHJELMSTROM (vpk) kort genmäle: Jag kan hålla med om all när man lyssnar påföreträdare för borgarna blir man mer och mer förvånad. Det är alltmerhäpnadsväckande uttalanden som görs. Den ene efter den andre stiger upp ochförklarar alt det minsann inte föreligger någon skillnad mellan demokratisktstatsskick och demokratiska värden - det är samma sak. Utbildningsministernhar också framhållit del på etl tidigt stadium. Men sedan, när man börjardiskutera vad demokratiska värden egenlligen innebär, då blir man alllmeroroad. Jag kan hålla med om vad han sade om terrorismen. Denär i högsta grad antidemokratisk, och det är inte den vi skall diskutera här . Det gäller nu möjlighelerna att också i länder med formellt demokralisklstatsskick kritiskt granska inskränkningar i demokra- 1in, i de demokratiskavärdena. Där försöker säga alt del är den svagesom kan känna sig utlämnad till den granskande journalisten. Men del finnsredan möjligheter att stoppa och förhindra någonting sådant. Det förefaller migsnarare - och det har vi erfarenhet av vad gäller ledande företrädare förborgerligheten - som om man vill stoppa en kritisk granskning av ledandepolitiker och andra personer med makt i samhället. Sedanvill jag lill slul beklaga om jag missuppfattade när detgäller närradion. Jag är hell överens med honom om alt den kan bli oerhörtfarlig för den enskilde, att den i första hand kommer atl bli ell instrumentför ekonomiskt starka organisationer och grupper. Men dä tycker jag också atlSven-Erik skall dra konsekvenserna av del och i stället sorlera innärradion under lokalradion, som vi har föreslagit. Radionsoch televisionens Jörisatta verksamhet, m. m. SVEN-ERIKNORDIN (c) kort genmäle: Jag tror attjag och vpk har litet olika uppfattningar om hur man skalltolka begreppet demokrati, åtminstone såsom jag upplever den svenskademokratin. Det är uppenbart att vpk fortfarande hämtar en del impulser frånandra håll och riktningar i världen än den demokrati vi under mycken möda byggtupp i det här landet. Det finns ingen anledning atl fortsätta den debatten. Jag övergår till alt notera atl upprepar uttrycket att vi försöker göra ramarna snävare. Jag försäkraratl departementschefen, utskottet och jag själv inte anser alt den nyaformuleringen är någonting annal än en lagfästning av den praxis som SverigesRadio redan tillämpar. Jag gör fakliskt anspråk pä alt vi får bli trodda påvårt ord. Skulle utvecklingen gå i en annan riktning lär vi nog få ta itu medden saken. Det här är, herr lalman, måhända en onödig lek med ord. Detväsentliga är väl ändå all vi innerst inne har en bestämd uppfattning om vilkeninnebörd vi vill lägga in i de här orden. När nu både kulturutskollets och konstitutionsulskoltets talesmän hartagit till orda kan del kanske vara naturligt att jag någol kommenterar dendebatl som har ägt rum. Socialdemokraternasförslag till organisation är inkonsekvent och i många avseenden illagenomtänkt. Man vägrar inse all de förändringar som har inträffat under dengångna avtalsperioden kräver att radio-TV-verksamheten ges nya ramar. Jagtänker då särskill på lokalradions och utbildningsradions tillkomst.Socialdemokraterna föreslår alt sändningsrätten helt skall tillkomma SverigesRadio. föreslår man atl utbildningsradion skall vara ett hellsjälvständigt företag. Det är en säregen ordning. Eftersom det finns ettobestridligt samband mellan sändningslid och pengar finns det risk för attstaten, som skall svara för pengarna till utbildningsradion, också måste läggasig i sändningstiderna. Vårt förslag är här genomtänkt. Moderbolaget fördelarsändningstider och medel mellan bolagen. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. Socialdemokraternasäger sig värna extra myckel om lokalradions självständighet och ulveckling,och del vill man göra genom att låta lokalradion fortfara att vara ettdotterbolag till , som fortfarande ensamt skall hasändningsrätlen. vill man att staten skall specialdeslinera pengarnalill lokalradion. Vad blir del då av friheten för lokalradion? Vårlförslag innebär, som jag förut sagt, alt moderbolaget fördelar anslag ochsändningstider mellan alla programföretagen. Moderbolaget blir den endakontaktpunkten mellan slatsmakterna och radioföretagen. Del innebär den minstarisken för statlig påverkan på programpolitiken. Programföretagen blirjämställda i förhållande till moderbolaget. Isocialdemokraternas modell ställs lokalradion och utbildningsradion istrykklass.