prot · G10951 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:51 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. Ökatstöd till barnfamiljerna, m. m. § 1 Ökat stöd tillbarnfamiljerna, m. m. 1977/78:7med anledning av propositionen 1977/78:61 om ökat stöd till barnfamiljerna m.m. såvitt propositionen hänvisats till civilulskottet jämte motioner, 1977/78:18med anledning av propositionen 1977/78:61 om ökat stöd lill barnfamiljerna m.m., såvitt avser höjning av del allmänna barnbidraget, jämte motioner och 1977/78:14med anledning av propositionen 1977/78:61 om ökat stöd lill barnfamiljerna m.m. såvitt propositionen hänvisats lill socialförsäkringsutskottet jämtemotioner. Civilulskoltetsbelänkande nr 7, socialutskottets betänkande nr 18 ochsocialförsäkringsutskotlets belänkande nr 14 debatteras i ett sammanhang ochyrkanden beträffande samtliga dessa betänkanden får framställas under dengemensamma överiäggningen. Regeringenhade i propositionen 1977/78:61 bil, 3 föreslagit alt godkänna deriktlinjer som förordals i regeringsprotokollel () i frågaom övre hyresgränser för statskommunalt bostadsbidrag till barnfamiljer m, fi. 3 hade föreslagits en höjning av de övre hyres-gränsernaför statskommunalt bostadsbidrag till barnfamiljer m. fl. Sålunda hadeföreslagils au de övre hyresgränserna höjdes för familjer med 1-2 barn från 825kr. till , för familjer med 3 barn från . och förfamiljer med 5 eller flera barn från . De nya reglernahade föreslagits träda i kraft . I detta sammanhang hade behandlats de med anledningav propositionen väckta motionerna Ökatstöd lill barnfamiljerna, . m. m. 1977/78:136av (-) och (-), vari såvitt-nu var i fråga (yrkandet3) hemställts att de övre hyresgränserna för bostadsbidrag för barnfamiljerhöjdes för 1- och 2-barnsfamiljer från . till , för 3- och4-barnsfamiljer från . och för 5- och flerbarnsfamiljerfrån . - varvid motionärerna förutsatte all förslagetträdde i kraft , 1977/78:174 av m. fl. (s), vari såvittnu var i fråga hemställts 1. att beslutade allstatligt bostadsbidrag till barnfamiljer fr. o. m. skulle utgåmed . per barn och år, 2. att beslutadegodkänna de riktlinjer som förordats i motionen i fråga om övre hyresgränserför statskommunalt bostadsbidrag till barnfamiljer m. m,, 3. att beslutade geregeringen till känna vad i motionen anförts om inkomslgränser förstatskommunalt bostadsbidrag till barnfamiljer m. m., 4. att beslutade geregeringen lill känna vad i motionen anförts om information om bostadsbidrag,och 1977/78:185 av m. fl. (vpk), vari såvitt nu var i fråga hemställts 3. alt uttalade sig fören omläggning av bostadsstödet lill barnfamiljer och hushåll ulan barn lill attbli en helt statlig angelägenhet och hos regeringen begärde skyndsamtutarbetande av förslag därom, 4. att beslutade allåldergränsen för rätt till statskommunalt bostadsbidrag för hushåll utan barnsänktes till , 5. att beslutade attstatligt bostadsbidrag till barnfamiljer skulle höjas till I . per barnoch år , 6. att beslutade attföljande övre hyresgränser för bostadsbidrag skulle gälla från och med den 1april 1978: för ensamstående , för makar utan barn , för hushållmed 1-2 barn , för hushåll med 3-4 barn . och för hushåll med5 eller flera barn I , 7. att beslutade höjainkomslgränserna för bostadsbidrag med . för barnfamiljer och 4 000 kr.för makar ulan barn och ensamstående att gälla . 1, beträffandeövre hyresgränser för statskommunalt bostadsbidrag till barnfamiljer m, fl. att med godkännande av i propositionen förordade riktlinjer skulle avslå motionerna 1977/78:136, yrkandet 3, 1977/78:174, yrkandet 2, samt motionen 1977/78:185, yrkandet 6, de båda sistnämnda såvitt nu var i fråga, 2. beträffandeövre hyresgränser för statskommunalt bostadsbidrag till hushåll ulan barn alt skulle avslå motionen 1977/78:174, yr- 2, samt motionen1977/78:185, yrkandet 6, båda yrkandena såvitt nu var i fråga, 3. beträffande del statligabostadsbidraget att skulle avslå motionen 1977/78:174,yrkandet l,samlmotionen 1977/78:185, yrkandet 5, 4. beträffande ändradeinkomstgränser all skulle avslå motionen 1977/78:174, yrkandet 3,samt motionen 1977/78:185, yrkandet 7, 5. beträffande informationen ombostadsbidragen all skulle avslå motionen 1977/78:174, yrkandet 4, 6. beträffande omläggning avbostadsstödet att skulle avslå motionen 1977/78:185, yrkandet 3, 7. beträffande åldersgränsen attriksdagen skulle avslå motionen 1977/78:185, yrkandet 4. Följande sex reservationer hade avgivits av PerBergman, , , , ,och (samtliga s): 1. beträffande övre hyresgränser för statskommunaltbostadsbidrag till barnfamiljer m. fl., vari reservanterna ansett att utskottet under I bort hemställa altriksdagen med anledning av förslaget i propositionen skulle bifalla motionen1977/78:174, yrkandet 2, såvitt nu var i fråga, samt avslå motionerna1977/78:136, yrkandet 3, och 1977/78:185, yrkandet 6, det sistnämnda såvitt nuvar i fråga, 2. beträffande tidpunkten förförslag lill ändringar i bostadsbidrags-systemet m. m., vari reservanternaansett att utskottets yttrande i viss del skulle ha av reservanterna angivenlydelse, 3. beträffande övre hyresgränserför statskommunalt bostadsbidrag lill hushåll utan barn, vari reservanternaansett all ulskotlet under 2 bort hemställa attriksdagen skulle bifalla motionen 1977/78:174, yrkandet 2, såvitt nu var ifråga, samt avslå motionen 1977/78:185, yrkandet 6, såvitt nu var i fråga, 4. beträffande det statliga bostadsbidraget, varireservanterna ansett att utskottet under 3 bort hemställa attriksdagen skulle bifalla motionerna 1977/78:174, yrkandet I, samt 1977/78:185,yrkandet 5, 5. beträffande ändrade inkomslgränser, varireservanterna ansett att utskottet under 4 bort hemställa altriksdagen med bifall till motionen 1977/78:174, yrkandet 3, samt med anledningav motionen 1977/78:185, yrkandet 7, som sin mening gav regeringen lill kännavad reservanterna anfört, Ökatstöd till barnfamiljerna, m. m. Ökatstöd till barnfamiljerna, m. m. 6.beträffande informationen om bostadsbidragen, vari reservanterna ansett attutskottet under 5 bort hemställa allriksdagen med bifall lill motionen 1977/78:174, yrkandet 4, som sin mening gavregeringen lill känna vad reservanterna anfört. Ipropositionen 1977/78:61 om ökat stöd lill barnfamiljerna m. m. hade regeringen(), såvitt propositionen hänvisats till socialutskottet(bil. 1), föreslagit regeringen alt 1. anta vid propositionen fogatförslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, 2. till Allmänna barnbidrag påtilläggsbudget I lill statsbudgeten för /78 anvisa ettförslagsanslag av . I propositionen hade bl. a. föreslagits en höjningfr. o. m. av det allmänna barnbidraget från . per barn och år. I detta sammanhang hade behandlats de med anledningav propositionen väckta motionerna 1977/78:136av (-) och (-), vari såvitt här var i fråga (yrkandet1) hemställts all de allmänna barnbidragen höjdes från . till 2 520 kr.per barn och år-varvid motionärerna förutsatte all höjningen trädde i kraftden , samt 1977/78:185 av m. fl. (vpk), vari såvitt här var i fråga (yrkandet 1)hemställts att beslutade att det allmänna barnbidraget fr. o. m. den1 skulle utgöra av gällande basbelopp. 1. att med avslag påmotionen 1977/78:136 yrkandet 1 och motionen 1977/78:185 yrkandet 1 skulle antadel vid propositionen fogade förslaget till lag om ändring i lagen (1947:529)om allmänna barnbidrag, 2. att till Allmänna barnbidrag påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /78 anvisade ettförslagsanslag av . 1propositionen 1977/78:61 om ökat stöd till barnfamiljerna m. m. hade regeringen(), såvitt propositionen hänvisats tillso-cialförsäkringsulskottel (bil. 2), föreslagit att anta i propositionenframlagt förslag till lag om ändring i sludiestödslagen (1973:349). a. förslag om alt studiebidraget till studerande mellan 16 och 19år i gymnasial utbildning fr. o. m. höjdes från . Motsvarande höjning hade också föreslagils beträffande detförlängda barnbidrag som utgick till elever i som fyllt . Idetta sammanhang hade behandlats de med anledning av propositionen väcktamotionerna 1977/78:136av (-) och (-), vari i yrkandet 2 hemställts attriksdagen beslutade att höja studiebidragen från . per månad- varvid motionärerna förutsatte alt höjningen trädde i kraft , 1977/78:174av m. fl. (s), vari i yrkandena 5 och 6 hemställts 5. all beslutade attinkomstprövat tillägg fr. o. m. skulle utgå med . 6. att godkände vad imotionen föreslagits i fråga om inkomstprövat tillägg för dem som redantilldelats sådant tillägg för /78, och 1977/78:185 av m. fl. (vpk), vari i yrkandet 2 hemställts att riksdagenhos regeringen begärde förslag om studielön för studerandeöver i enlighet med vad i motionen anförts. 1. beträffandeföriängt barnbidrag och studiebidrag, med avslag på mo tionen 1977/78:136, yrkandet 2, anta det i propositionen framlagda för slaget till lag om ändring i sludiestödslagen (1973:349), 2. beträffande inkomstprövattillägg avslå motionen 1977/78:174, yrkandena 5 och 6, 3. beträffande studielön avslåmotionen 1977/78:185, yrkandet 2. Reservation hade avgivits av , , , , , ochBarbro Eng-man (samtliga s) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen beträffande inkomstprövat tillägg, med bifall till motionen1977/78:174, yrkandena 5 och 6, skulle anta av reservanterna framlagt förslagtill lag om ändring i studiestödslagen (1973:349). Ökatstöd lill barnfamiljerna, m. m. innehöll upplysningen att riksdag hadefattat beslut om höjda barnbidrag och bostadsbidrag. Jag tror inte alt denuppgiften fick någon all jubla, eftersom del förslag som regeringen lagt framför , och som jag är rädd all majoriteten kommer all driva igenom,inte innebär något särskilt positivt för de vanliga människornaslevnadsstandard. Men även om den här uppgiften är felaktig och del beslut somvi nu nog dess värre kommer att fatta inte kommer att bli så bra som del skullekunna vara, så vill jag ändå börja med all uttrycka en förhoppning om att vi /kväll kommer att kunna fatta beslut i frågan. Vi diskuterar frågan omökat stöd lill barnfamiljerna mot bakgrund Ökatstöd lill barnfamiljerna, m. m. av den diskussion somförts här i och särskilt om denkris som vårt land befinner sig i, om de svårigheter och den otrygghet förmänniskorna som denna kris innebär och det hot som finns sålänge vi inte har en regering som gör något väsentligt för att hjälpa oss urkrisen. Jag tror att alla medborgare är medvetna om allvaret i den här krisenoch om vad som krävs för att vi skall klara oss ut ur den. Jag är övertygad omatt alla är beredda - ja, t. o. m. angelägna och ivriga - att med arbete ochpersonliga uppoffringar få bidra till en lösning av krisen. Denna känsla av ansvaroch solidaritet och medborgaranda tror jag är vitt spridd. Den är vårviktigaste tillgång om vi skall kunna göra någonting för att rädda framtiden åtSverige och del svenska folket. En förutsättning för att den här känslan avsolidaritet och medansvar skall kunna finnas som en viktig resurs i arbetet ärför del första all de som har makten och ansvaret i landet verkligen griper sigan problemen, att de anger inriktningen och viljan, att de ingjuter mod ochframtidstro hos människorna och att de kommer med förslag lill konstruktiva ochlångsikliga lösningar. Fördet andra krävs del att bördorna fördelas rättvist både när del gälleruppoffringar i standard eller slandardökningar och när det gällerarbetsinsatser. Det är då alldeles självklart att man på dem som med ell enkeltullryck kan kallas de starka i samhället skall ställa kravet att det är de somskall göra extra ansträngningar, medan de svaga däremot måste skyddas särskiltnoga i en så här svår situation. Dettaär den strategi som grundar sig på våra värderingar och som vi har redovisat ivårt krisprogram. Vi har krävt en stram ekonomisk politik med klaraprioriteringar av de mest angelägna behoven. Vi har vidare krävt en medvetensatsning i vår industri för att klara sysselsättningen - delbehövs resurser i form av kapital, forskning och utvecklingsinsatser på detområdet. Fördet tredje har vi krävt åtgärder för all sälla de grupper främst vilkaslevnadsnivå särskilt måste värnas och för vilka fortsatta reformer behövs. Vihar redan i vårt budgetalternativ talat om vilka grupper det gäller -de äldre, barnen och låginkomsttagarna. Somett led i våra ansträngningar att fullfölja den politiken har vi lagt våraförslag när det gäller slödel till barnfamiljerna i motionen 174, som vi nubehandlar. Det är alltså från vår sida fråga om att i en situation därresurserna är begränsade salsa strategiskt på framliden och på att klaranödvändiga behov medan mindre nödvändiga behov måste hållas tillbaka. Delinnebär ofrånkomligen alt de som har resurser, har ett jobb, en tryggförsörjning och en förmåga att bidra till framtiden, måste kunna anstränga siglitet extra och avstå från att la ut ökad privat konsumtion i den svårasituation vi befinner oss i. Dethär är all ställa krav på människor, men jag tror att det svarar mot en känslaav vad som i det här lägel krävs och är moraliskt riktigt som väldigt mångamänniskor har. Deltainnebär all i allra bästa mening fullfölja den folkhemstanke som Per AlbinHansson först förde in i den svenska debatten för nu , när vårt landockså befann sig i mycket besvärlig kris. Den tanke han hade har dess värreofta missbrukals och använts av sådana som inte rätt förstått den, sådana somtrott all det rör sig om en idyllisk och romantisk föreställning om samhälletoch hur det skall fungera. Men i själva verket var Per folkhemnågot som i hög grad grundade sig på kravet på rättvisa och solidaritet. Låtmig citera några ord från del berömda talet 1928, när hanförst förde in det här begreppet i den svenska politiska debatten: "Hemmets grundval ärgemensamhelen och samkänslan. goda hemmet råder likhet,omtanke, samarbete, hjälpsamhet. Tillämpat på det stora folk- ochmedborgarhemmet skulle delta betyda nedbrytandet av alla sociala och ekonomiskaskrankor, som skilja medborgarna i privilegierade och tillbakasatla, ihärskande och beroende, i rika och faltiga, besuttna och utarmade, plundrareoch utplundrade." Detär inget okontroversiellt tänkande som ligger bakom begreppet"folkhemmet". Per och vårt folkhemsbegrepp får inlemissbrukas av människor som inle förstått vilka krav som också i dagenssamhälle, inte minst mot bakgrund av den kris vi befinner oss i, måste ställaspå politiken, särskilt från fördelningspolilisk utgångspunkt, om den skall hanågra möjligheter all vinna förtroende hos människorna och skapa uppslutningkring gemensamma insatser. Detstora hinder som vi slår inför när del gäller att utveckla det svenskasamhället och klara oss ur krisen är all vi inte har en regering som fullföljerden goda tradition i svensk politik som uttrycken "folkhemmet","solidaritet" och "medansvar" står för. Vi har inte ens enregering som regerar, utan en som är fullständigt paralyserad och handlingsförlamadav inre splittring och även av sin ideologi. Det är helt enkelt så att enborgerlig samhällssyn inle duger för att angripa de problem vi står inför . Menmedan handlingsföriamningen hindrar regeringen från all uträtta någotväsentligt slösas miljarder bort på sådant sätt att orättvisorna i samhälletökar genom medvetna åtgärder. Vi behöver bara peka på vilka utsvävningarregeringen anser sig ha råd med inom energipolitiken eller vilken medvetensatsning på ett mer orättfärdigt samhälle den anser sig ha råd med påskattepolitikens område. Medborgarna,som får vara med och betala det här, ser alt det tydligen enligt regeringensuppfattning finns miljardbelopp att slösa bort på sådant som de upplever sominte bara onödigt utan direkt utmanande orättvist. De ser alt detinle finns resurser lill långsiktiga, medvetna satsningar för sysselsättningen,för ett ökat bostadsbyggande för att rädda oss från både arbetslöshet ochbostadskris, för att upprätthålla standarden hos de stora grupperna i vårtsamhälle och för sociala och kulturella reformer. När man kommer till sådanavikliga frågor-som medborgarna är vana vid alt vi prioriterar - då finns delinle pengar! Ökatstöd till barnfamiljerna, m. m. Ökatstöd lill barnfamiljerna, m. m. Vadvi har fått under del år som har gått är starkt ökade klyftor i samhället:de som redan hade det bra har fåll det bättre och har fåll råd att konsumeramer. Den förändringen har medfört en ökning av onödig lyxkonsumtion och ettslöseri med resurser, som hade kunnat användas bättre i samhället. Mensamtidigt har barnfamiljer, låginkomst tagare och pensionärer fåll del sämre.De har inte ens råd att upprätthålla den standard de hade tidigare ochatt tillgodose nödvändiga behov. De har redan fåll sin standard sänkt när detgäller livsmedel, kläder och andra ting. Jag tror att det finns risk för attdessa grupper , , också får en påtvingadförsämrad bostadsstandard - att många hell enkelt tvingas att byta ner sig sämre bostad. Del beror på alt vi - också del pådecennier - har råkat ut för myckel kraftigt höjda hyreskostnader som skallbetalas av människor som har fått del sämre ställt och som inle heller harnågra marginaler alt la av. Allteftersom inflationen fortsätter ochbostadsbristen ökar kan vi vänta oss att de stora gruppernas, och speciellt dåde särskilt utsatta gruppernas, förmåga all betala de höjda bostadskostnadernaminskar. Enannan faktor som bidrar till försämringen är att bostadsbidrags-systemet hållerpå att urholkas av inflationen, helt enkelt därför alt stora grupper, särskiltbarnfamiljer, nu har fått en formellt sett högre inkomst än tidigare, som dockinle motsvarar någon höjd levnadsstandard men däremot innebär att de faller förinkomstprövningsslreckei. Samma resultat blir del av alt hyresgränserna påmånga orter nu är för låga och att del alltså är hushållen som själva får svaraför de höjda hyrorna den här gången. Detär mot den bakgrunden som regeringens förslag om ökat stöd lill barnfamiljernabör bedömas. När man ser all det inte innehåller någonting mer än ett förslagom alt barnbidragen skall höjas med . och all den övrehyresgränsen skall höjas med . för barnfamiljerna - vilketalltså inte ens läcker hyreshöjningarna - måste man säga att regeringensförslag är hell otillräckligt för alt kompensera de här grupperna förförsämringarna i deras levnadsstandard. Del känns, tror jag, för många som ettrent hån, när de jämför förslaget med de förändringar i sin livsföring som denu tvingas till. Stödet täcker på intet sätt kostnadsökningarna, allra minst omhyreshöjningarna och inflationen fortsätter. Fördelförsta är det individuella beloppet, . , naturligtvis alldelesför lågt, och för det andra - om man ser på hur stora belopp som totalt satsaspå det här området - måste man komma fram lill den bedömningen, att del ärupprörande att regeringen för att åstadkomma förbättringar inte ens vill salsaen summa som skulle motsvara del belopp den räknar med alt kunna spara in påanslagen för bostadsbidrag. Bosladsstyrelsenhar beräknat, och regeringen upprepar del i propositionen, alt det blir140 milj. kr. över på anslaget för bostadsbidrag till följd av alt så mångahushåll föriorar sina bostadsbidrag eller får Förslagetinnebär all under det här budgetåret sammanlagt 110 milj. kr. satsas påbarnbidrag och bostadsbidrag men all av den summan bara knappt 40 milj. kr,satsas på bostadsbidrag. Delta är fullständigt upprörande, om man jämför med debehov som finns eller med de ändamål som regeringen anser sig kunnasatsa miljarder på, t. ex. skattesänkningar för dem som har det bra. Enligt vårmening är det också upprörande alt medel las från anslaget för bostadsbidragför att finansiera en barnbidragshöjning; del är att gå bakom ryggen påriksdagen och försöka dölja att del faktiskt sker en synnerligen viktigförändring av inriktningen på slödel lill barnfamiljerna: från riktat stöd lilldem som bäst behöver stödet lill ell generellt stöd. Viär också starkt kritiska mot all den justering av hyresgränsen som görs är såliten och alltså inte täcker de verkliga hyreshöjningarna och lill att den inteomfattar låginkomsttagare utan barn, som ju också får hyreshöjningar. Dessutomanser vi alt det måste göras en omräkning av inkomstgränserna ibostadsbidragssystemel för att hindra att allt fler hushåll föriorar eller fårstarkt försämrade bostadsbidrag. Medhänsyn lill alla de här problemen borde regeringen närriksdagen samlades ha kunnat komma med en proposition, så att man snabbi hadekunnat genomföra förändringar som då hade kunnat träda i kraft den 1 januari.Regeringen kan inle skylla ifrån sig och säga att den saknade information omsituationen. och all information som fanns redan påsensommaren och visade mycket klart vilka försämringar somhöll på alt ske, eller redan hade skett, beträffande barnfamiljernas ochlåginkomsttagarnas situation. Frånsocialdemokratiskt håll kräver vi mot bakgrund av den här situationen och vårvilja all medvetet sätta de grupper främst som är mest beroende av andrassolidaritet en kraftig förbättring av stödet till barnfamiljerna ochlåginkomsttagarna. Vihar när det gäller barnbidrag och studiebidrag samma krav på höjning somregeringen, men vi anser också att det statliga bostadsbidraget bör höjas från900 till . Det skulle bli en väsentlig förbättring för de grupper sombäst behöver en sådan. Naturiiglvis har vi härtill kopplat ett förslag omhöjning av del inkomslprövade tillägget inom studiehjälpen. Vi har också lagtfram förslag om en höjning av hyresgränserna på , somockså omfattar låginkomstlagarna ulan barn. Det vore, enligt vår mening,orättfärdigt att lämna dem utanför. Deförslag som vi framlagt borde naturligvis genomföras , meneftersom vi inte har haft möjlighet all lägga fram dem förrän i samband med regeringensförsenade proposition tvingas vi att acceptera att de tyvärr inte kan träda ikraft förrän . Vikräver också en omedelbar justering av inkomstgränserna, och jag villunderstryka all det inte är acceptabelt att, som utskottets majoritet Ökatstöd till barnfamiljerna, m. m. Ökatstöd till barnfamiljerna, m. m. skriver, vänta medbehandlingen av det här tills vi får budgetpropositionen , för dåförflyter ytterligare innan de nya bestämmelserna hinner träda ikraft. Tillslut kräver vi också en utökad information till de bidragsberät-ligade, så attalla som berörs av de förbättringar som skulle bli följden av ett genomförandeav våra förslag också får kunskap om sina förmåner. Omde här förslagen genomfördes skulle man uppnå mycket viktiga saker. För delförsta skulle stödet till dem som bäst behöver det öka. Lägger man därtill deförbättringar som skulle ha blivit följden om vårt skatteförslag hade antagitsi , skulle del innebära . mer för en barnfamilj medgenomsnittsinkomst. Del är alltså en myckel väsentlig skillnad mellan den linjesom socialdemokratin företräder, där vi vill värna om de mest utsattagrupperna i samhället, och den regeringen företräder där man sprätter miljarderpå höginkomsttagarna men ingenting har ål barnfamiljerna, låginkomsttagarnaoch pensionärerna. Fördet andra skulle vi vinna, och det är mycket viktigt, att fler människor hållskvar i bostadsbidragssystemel, dvs. genom att inkomstgränserna, hyresgränsernaoch det statliga bostadsbidraget höjs. Vimåste stoppa den mycket snabba marsch ut ur bostadsbidragssystemel som nupågår och som innebär alt vi som levnadsstandarden sänks ochhyreskostnader höjs får ett nelloutfall i bostadsbidragssystemel av storomfattning. Det kan vi inle acceptera! Den borgerliga regeringen har verkligen lyckats med att profilera sigmer än någon kunde ana eller hoppas eller frukta, beroende på vad som slår ennärmast att säga, på den korta lid som den har haft till sitt förfogande. Vi ärnu på väg bort från ett samälle, präglat av Per folkhemstanke,med förskräckande fart. Jag tror all en sådan utveckling mer än något annatskadar våra möjligheter att la oss ut ur den kris som vårt land befinner sig i.Den drabbar väldigt många människor med försämringar i deras vardag. Vi ärövertygade om alt en socialt rättfärdig politik behövs nu mer .