prot · G10916 · 1977-12-31 00:00:00 — Man får den uppfattningen att socialdemokraternasalsar på en ohämmad lillväxl utan att reda ul vad tillväxten skall innehållaoch all de bortser från miljöeffekterna. Man tycks glömma atl det är vi somhar till uppgift atl forma det samhälle vi vill ha, och all vi inle bör rälta ossefter vad en ohämmad energiökning skapar åt oss. Del finns kanske också representanterför andra partier som behöver lyssna på detta. I alla fall finns det röster ibåde moderat- och folkpartipressen som inte tycks ha några betänkligheter motden tidigare förda energipolitiken i det här landet. Härvidlag instämmer jag ivad anförde. Svenskafolket är väl motiverat för atl spara energi. Det visar t. ex. de mångaförfrågningar om sparåtgärder som görs hos myndigheler. Tillströmningen lillstudiecirklar och kurser inom detla område visar också att intresset är stortVi har redan nåll goda spareffekier. Ja, de ålgärder som redan salts in inominduslrin har t ex. sparat 340 000 lon olja . harintresset för energisparandel varil så utpräglat som . Därför gör vissatidningar nationen en björntjänst, när de ifrågasätter förnufligheten i dennasparkampanj. Tillsisl vill jag någol bemöla vad sade. Han beräliade atlulskotlsledamöterna varil i och och studerat många inlressania saker.Herr Blomkvisl framhöll bl. a. all man där sal-sade på olika energikällor. Dettyckte han var bra, och del gör jag också. Det visar atl fler länder än Sverigeslagit in på den vägen. Sedan kom med sin gamla käpphäst -och brytningen av skiffer där. Han påstod att den nya regeringen intekan få fram lillräckligl med energi för näringslivet i det här landel, men jagkan lova alt den nuvarande regeringen kommer alt skapa sådanaresurser på energisidan atl industrin får lillräckligl med energi. HerrBlomkvist sade vidare all många i vill få lill slånd en brytningav uran. Del tror jag säkert, men jag känner också lill många som förfäktarmiljöintressen och som motsätter sig brytningen. Sedanskall också ha klarl för sig all de energiprognoser som denförra regeringen gjorde har måsi revideras ålskilliga gånger. Och del vet ocksåherr . Framför alll: Var inte rädd, den här regeringen kommer allskapa tillräckligl med energi i del här landet! () kortgenmäle: Jag tror att inlägg kommer att bli ett myckelintressant dokument ur den synpunkten atl kritiseradesocialdemokralin för dess uppträdande som oppositionsparti. Han skulle, menadehan, ge partiet en vägledning om hur det borde uppträda. Jag tycker att den somläser inlägg och hans tillrättavisning av detsocialdemokratiska partiet snabbt borde inse all , med denvokabulär han använde, knappast är den rätta personen att ge den vägledningen. Detskulle ju vara märkligt om inte socialdemokralin hade påpekat den kraftigaförändring som har skett . Jag sade i mitt anförande attingen har kunnat förneka att vi upplever en sysselsättnings- ochnäringspolitisk situation som vi inte haft motsvarighet till . Det har inte förnekat. Ärdet då så märkligl alt socialdemokratin erinrar de borgerliga partierna omderas vallöften, exempelvis om alt vi skulle få en minskad inflation? Vi harfått prisstegringar som . Hur var del, , med de400 000 nya jobben? Var finns de? Det är vi hade en så högarbetslöshet som vi har . Hur är det med vårdnadsbidragen och med stoppetför kärnkraften? Ja, jag förslår all detta kan vara irriterande frågor för herrJohansson, men jag har räll att ställa dem och kommer att göra det även ifortsättningen. Närdet sedan gäller uppmanar jag att läsa de remissvar somnu har avgivits. Jag har citerat en del av dem. Jag skulle ha kunnal läsa uppmånga fler, men min lid räckte inte till. Alla de stora, tungaremissinstanserna har sagt att vi måsle ulveckla delta objekt. De som har saglnej är i första hand miljögrupperna och några andra remissinstanser, och nukommer förmodligen också de borgerliga fullmäktigegrupperna i ochFalköping atl göra del. 13 protokoll 1977/78:15-16 av remissinstanserna harsagt ja. Jag tycker alt är etl projekl som hela har intresse avatl genomföra. BERTILJOHANSSON (c) kort genmäle: har visst rätt all kritisera. Får jag säga till herrBlomkvist atl del alltid är balans i hans framträdanden här i kammaren och atthan var sig lik också . Men min krilik mol socialdemokralerna riklar sigbl. a. mol partiledaren och partiledningen, som inte vill kännas vid sittansvar för den utveckling som skell och enbart skjuter över skulden på den nyaregeringen. Det tycker jag är fel. Dethar talals mycket om de 400 000 nya jobben, och jag behöver inle gå i svaromåli den frågan. Den har mina partibroder och -systrar förklaral häri kammaren och del behöver därför inle kommenteras ytterligare. Fråganom utvinningen av uran i är elt märkligare fall. sägeratt de borgerliga partierna iroligen kommer att vilja avslå från brytning iRanstad. Men de måsle väl också ha några skäl för sitt slällningslagande, herrBlomkvisl. Böjer de sig bara för en tillfällig opinion utan alt ha tänkt igenomvad detla innebär ? Uranet kommer atl la slut en gång. Vad skall dearbetare som haft jobb en lid där sedan la vägen? Och hurudanl kommerlandskapet då all se ut, ? Jag skulle tro all della väger myckellungt i vågskålen när de borgerliga tar slällning i denna fråga. () kortgenmäle: Jag vill gärna säga att jag inie förnekar att de borgerligafullmäktigegrupperna i och har prövat frågan utifrån sinavärderingar och gjort sina bedömningar när de tar ställning lillden. Menvad jag menar är alt man ju har remissinstanser för all de skall ge vägledning.Och jag kan inte erinra mig all jag lidigare harkunnal konstateraall näslan alla tunga remissinstanser, sakkunskapen på en rad olika viktigaområden, ställt sig hell bakom en framställan. Jaghar en tidning framför mig som visar att uppfattningarna är olika. , där etl cenierparlistiski kommunalråd, hälsaruranbrytningen välkommen till . Och det är ju alldeles uppenbart althan också måste ha byggt den välkomsthälsningen på etl noggrant studium av delmalerial som finns. Men här har uppenbarligen sysselsättningsfrågan spelat slorroll, och det förslår jag. Jagvill gärna säga att de naturresurser vi har i ligger ijordbruket och bergen. Uranet och mineralprojektei är en naturresurs icke baraför länel ulan för hela vårt land. Det är därför jag tycker atl det skulle varaså oerhört värdefullt atl pröva Mineralprojektei - del betyder såmycket för framtiden med tanke på de problem som vi kan räkna med alt fåmöla när del gäller utveckling av näringslivet och sysselsättningen för länetsinvånare. BERTILJOHANSSON (c) kort genmäle: Visst skall folk i allmänhet la hänsyn till vad experter säger, menoavsett detta vill jag säga att socialdemokraterna har velat få det dithän atldet kommunala vetot skulle tas bort i sådana här sammanhang. Men jag är gladatt det finns kvar, alt det är folkviljan som får avgöra sådana här frågor tillsist. Det allt överskuggande problemet i vårt land just nu är sysselsättningsfrågorna.Särskilt beklämmande är att så många ungdomar saknar arbete. Kraftfullaålgärder behövs för alt klara detla på ett för ungdomarna meningsfylll sätt Flerabranscher har haft sina strukturproblem, och flera andra kommer. Risken ärdärför att de besväriiga förhållandena på arbetsmarknaden blir långvariga. Jagskall inte här gå in på de djupliggande orsakerna till arbelslösheten, densvaga ekonomin och de våldsamma prisökningarna. De har tidigare under debatlenberörts av andra talare. Jag kan dock konstatera - och det har många människorvid det här laget också gjort - att enbart tillkomsten av en ny regering intebetyder den injektion för företagsamheten som de borgerliga förespådde förevalet. Tvärtom har svårigheterna blivit bra myckel värre under de borgerligapartiernas första regeringsår. OlofPalme inledde sitt huvudanförande med att beröra situationen i norraUppland. Det understryker, menar jag, allvaret i de bekymmer för framtiden somvi som bor där så starkt känner. Jag vill i mitt anförande någol närmare berörasysselsättningsläget i Norduppland. Frånsocialdemokratiskt, fackligt och kommunalt håll har vid olika lillfällen pekatspå de speciella problem som finns på de uppländska bruksorterna med oftast enenda dominerande indusiri. Problemen har funnits under hela 1970-lalet och ävennågra år tidigare, men man har framför allt från fackligl håll varit medvelenom att läget skulle förvärras i stället för tvärtom. Den långvarigalågkonjunkturen ute i väriden och den hårdare konkurrensen från andra länderhar skärpt den ytterligare. Den minskade orderingången har försvagatföretagens ekonomi. Stora och som stabila och säkra betraktade företag har gåttner på knä och måste få slöd från samhällets sida för att kunna överieva. Investeringsbehovenär myckel stora men nödvändiga för att företagen skall kunna hänga med ikonkurrensen med utlandet Därtill konkurrerar storföretagen även inbördes på enmarknad som blir allt mindre. Detär därför nödvändigl med en strukturrationalisering inom stålindustrin, menden skall, såsom vi så ofta frän socialdemokratiskt håll sagt, genomföras undersocialt acceptabla former. Vi tror att den svenska stål- och gruvindustrin haren framtid, men vi anser atl staten måste ges elt större inflytandeoch ägaransvar. En ökad vidareförädling måste till för all breddasysselsällningen. Vidde två kvarvarande stålörterna i norra , och , harantalet sysselsatta undan för undan reducerals genom minskning av antaletprodukter och genom rationaliseringar inom företagen. I har sedan1966 arbetsstyrkan minskat med i runl tal 350 personer, medan nedgången iÖsterbybruk sedan mitlen av 1960-lalet varit omkring 200. Man har i dessabåda samhällen nåll den lägsla nivå befolkningsmässigt sell som är acceptabelför atl kunna bibehålla den samhällsservice och kommersiella service som byggtsupp. De ägarbyten som fått uppleva ulan samhällelig och facklig insynhar på ell eftertryckligt sätl understrukit den otrygghet som de anslällda fåttarbeta under. De har blivit schackpjäser i händerna på aktieägare ochstorbanker, som flyttat dem hit och dil för atl få bäsla möjliga vinst ellerför att bli av med besvärliga konkurrenter. Deproblem som verken råkade i 1972 resulterade i att den s. k.Öslerbygruppen senare tillsattes för all hjälpa till atl skaffa ersättningsindustrier.Denna arbetsgrupp med landshövdingen som ordförande har utvidgals till attomfatta även och hela Norduppland. Man kan litet drastiskt säga atthela den norra länsdelen betraktas som katastrofområde med problem avNorriandskaraktär. Orter som Kariholm, och har även bekymmer medsysselsällningen, och i Skui-skär minskas arbetsstyrkan trots omfattandemoderniseringar. Lokaliseringsstöd för invesieringar har erhållits, men närdet gäller nyetableringar har det varil väldigt kärvt Särskilt onl omarbetslillfällen är det för ungdom och för kvinnor. Nukommer näsla månad en proposilion om specialstålet och kanske ävenhandelsstålel som resultat av de båda slålutredningarna för atl lösa de viktigastrukturproblemen. Förhandlingar har förts i slörsla hemlighet mellanföretagen och med statens speciella kontaktman men utan medverkan från delokala fackliga organisationerna. Del är nog inle utan all man i både Söderforsoch Öslerbybruk känner stark oro för de förslag som kan komma fram och i vilkenomfallning dessa orter kan komma all drabbas. verkar del som om del skullevara svårt all komma överens, och risken är väl atl inga konstruktiva förslagkan läggas fram. Länsstyrelsenhar på uppdrag av industridepartementet redovisal konsekvenserna av olikasysselsältningsnivåer vid orterna /Österbybruk.Dannemora har som bekant järnmalmsgruvor som är starkl beroende av vad somhänder på handelsstålsidan. Det är talande siffror, som klart visar att dessabrukssamhällen är ytterst känsliga för varje befolkningsminskning om de skallkunna behålla karaklären av servicecentra. Strukturomvandlingenkan göra det nödvändigl med inskränkningar, men då är etl oeftergivligi kravall andra sysselsällningsmöjligheier erbjuds för den eller de orter somdrabbas. Del räcker inie med all hänvisa till arbetspendling - det kan möjligenvara en kortsiktig lösning under ett övergångsskede.Företar man en neddragning i en basindustri, så måste något annal komma istället. I har redan, utan atl avvakta utvärderingen avstålulredningen och förhandlingsresultatet, 18 tjänstemän varslals omuppsägning. Bolaget vill också varsla 90 man på kollektivsidan. skulle läggas ned kan knappast leva vidare som en levandeort, säger . En avveckling i skulle få lika allvariigaföljder. Flertalet ungdomar skulle tvingas flytta för att få arbete, och manmåste räkna med en omfattande arbetslöshet och undersysselsättning bland denkvarvarande befolkningen. Situationeni Norduppland hade säkert varit än värre, om man inte haft kärnkraftsbygget iForsmark att tillgå. Det har skapat sysselsättning för många ifrån framför alltde norduppländska kommunerna, i synnerhet . Medregeringsskiftet kom även oron och otryggheten till denna jättelikaarbetsplats. Regeringens energipolitik, som innebar elt år av ständigaförhalanden och förseningar, har gjort förvirringen nästan total. Ingen lycksvela hur det skall bli med ulbyggnaden, och man vel inte ens om man får ta dethela i drift när det blir färdigt. fick i uppdrag av regeringen attutreda konsekvenserna av en neddragning, men direktiven sade också atlförutsättningen var att byggnadsarbetena för del tredje aggregatet stoppades.Detta håller nu också på alt ske. 400 man har varslats om uppsägning underförsta . Därtill kommer ett tjugotal tjänstemän samtuppskattningsvis ett hundratal personer som arbetar åt olika entreprenörer.Samtidigt fortsätter arbetena med reaktordelen och turbinerna på verkstäderna.Förklara det den som kan! Deltaär ell paradexempel på regeringens oförmåga att lösa energifrågan. Man sägerall det är så viktigt all bibehålla handlingsfriheten årsenergipolitiska beslut. Men det gör man inte genom att lägga det tredjeaggregatet i malpåse och låta byggnadsstyrkan skingras. 1 så fall måsteersättningsjobb ordnas, och det måste ske kvickt innan de bäsla yrkesarbelarnaförsvinner. Den slatssekrelerargrupp som skall skaffa andra jobb får handlasnabbt, och sedan gäller del om regeringen kan ge de nödvändigaekonomiska-resurserna. Sprängningsarbetenaför trean fortsätter dock än så . Bara det är elt gigantiskt arbete. Densom fortfarande iror all trean befinner sig på ritsiadiet rekommenderas därförett besök uppe i Forsmark. Där finns väridens största ritbord till beskådande.Där finns gott om arbete. Jagvill råda regeringen att lyssna, kanske inte på mig eller byggnadsarbetarna,för det hjälper väl inte, men på de krav som alltmer högljutt reses ifrånmoderat- och folkpartihåll. Moderata samlingspartiet i län vädjar tillregeringen: Fullfölj utan försening! Det är energipoliliski,sysselsältningsmässigt och ekonomiskt motiverat och ger en reellhandlingsfrihet inför den fortsatta utvecklingen. i Östhammarkräver ell snabbi avgörande om , och man är synnerligen kritisk molden stiltje som råder i regeringen. Detfolkpartistiska organet i , , skrev i en ledare förnågra veckor sedan att "hela situationen i Forsmark gör faktiskt ett lättbefängt intryck. Den välmotiverade sysselsättning som redan finns serverad påplatsen möts med kalla handen, som en grupp experter tydligen skallut och söka med ljus och lykta efter någon form av ersättning. Varför göra delså svårl för sig?" Enförsening av Forsmarksbygget, om det byggs på s. k. sparlåga, koslar 1-1,5miljarder kronor - lättsinnigt bortkastade pengar i vårt ekonomiskt kärva läge.Kom sedan inte från regeringens sida och begär uppoffringar av löntagarna! Vihar faktiskt inte längre råd att dras med en borgeriig regering. Det räcker medden arbetslöshet vi redan har utan atl i onödan göra del värre med en huvudlösenergipolitik. Ge de anställda i Forsmark ell klart besked om att arbetel medtrean får fullföljas! Det som sker tjänar inte längre syftet atl räddacenterns ansikte. De flesta torde vid det här laget ha genomskådat alt det ärspel för galleriet som inle är värdigt en regering. (vpk): Det är ingen överdrift atl påstå alt landets naturtillgångar - malmenoch skogen - varit ulsalta för en omfattande rovdrift. Desnabba och stora profiterna har intjänats på råvaran och i bästa fall påhalvfabrikat. Någon mer förädlingsindustri kan man i detta sammanhang knappasilala om. För gruvindustrins del har del varil den direkla råvaran, malmen, somi slort sett saluförts på ullandsrnarknaden. Däremoi har det förekommil - ochförekommer - en omfattande import av förädlade produkter där järnmalm utgörråvaran. Det påstås att av järnvarorna importeras till vårtland. säger representanterna för de större gruvbolagen atl de klassiska gruvornai Norrbollen och Bergslagen är intressanta. Man räknar kallt -givetvis från profitsynpunkt - med all dessa gruvor inom en inte avlägsenframtid är sluttömda. Rovdriften har, som bekanl, varit omfattande. Detär i södra och vi har de inlressania områdena, säger sammabolagsrepresenlanter- här har vi mineralerna. Det är framför allt uranet somspökar och som man beräknar kan komma att ge de stora och snabba profiterna.Att Bolidenbolaget och tävlar om förstahandsrätten till dessa områdentillhör pjäsen. Alt hela bygder i exempelvis och skulleförstöras bekymrar inte dessa bolag. Norriandsgruvorna är alltså inle längreintressanta. De ger inte längre de snabba och stora profiterna. Rovdriften hargjort atl de snarl är tömda. Skallden andra stora svenska naturtillgången - skogen - gå samma väg? Den frågan ärberättigad atl ställa i della sammanhang. Skogstillgångarna i har ävende varit utsatta för en omfattande rovdrift, och vi har kommit dithän atlavverkningarna tenderar att bli större än återväxlen. Även här har exportengällt framför allt råvara och halv- fabrikat, då della gett desnabba och slora profilerna. Vissa år som 1973 och 1974 var vinsterna så sloraatl de betraktades som övervinster. Imolsais lill landels gruvor som, oavsett hur snabbt brytningen sker, en gångmåste vara tömda, är skogen en naturtillgång som rätt skött aldrig sinar. Menrovdriften hillills med naturtillgången skogen är oroväckande. Pappersmassaoch sågade trävaror har varit och är de siora exportprodukterna. Framställningav papper har visserligen ökal, men skogsbolagen söker sig ialll siörre utsträckning lill ullandel för att där vidareförädla den svenskapappersmassan. Exemplen härpå är många. har exempelvis - SCA - exporterat pappersmassa till för framställning avhygienprodukter som ansikisservetter o. d., förädlade produkter som sedan exporteratstill för försäljning här i landet. ges nya avslöjanden om SCA;splaner för ytterligare och omfattande ullandsengagemang, där pappersmassa somär framställd i skall förädlas i utlandel. Enligl verkslällande direktörenBo Rydin i SCA pågår förhandlingar med en rad intressenter i olika länder iEuropa. Här etl direkl citat från direktörens uttalande: "SCAhar alltsedan början av haft 6-7 Europabollar i luften. Siktet harvaril inställt på all bygga 3-5 tillverkningsindustrier för hy-gienprodukter iEuropa, en eller ivå i ." Del är svensk pappersmassa del här är frågaom. säger att förhandlingar är långl framskridna med och den amerikanska Scotlkoncernen om atl bilda ellgemensaml europeiskt bolag. Därtill pågår förhandlingar om delägarskap med denholländska , den stora pappersindustrin i med enårsomsättning på 1,5 miljarder och 5 000 anslällda. Men även andra svenskaskogsbolag som Billerud och har enligl nämntsnär det gäller delägarskap i denna holländska koncern. Tidningen tillägger:"Del är partner som har lillgång lill cellulosa man behöver." Del ärden svenska pappersmassan som inle skall förädlas i utan ute i . Dåde svenska skogsbolagen hillills har fält uppiräda praktiskt laget som demlyster kan man räkna med atl laklen i massaexporien kommer all väsenlligl ökas.I delta sammanhang är det berättigat atl ställa frågan: Tänker den regering vihar ge exempelvis SCA möjligheler lill den om-fallande valutaexporl del härkommer att bli fråga om, som i sig innebär ytterligare ulslagning av arbeiareinom skogsindustrin i ? Dessaomfaliande utlandsengagemang har givetvis lekt skogsbolagen i hågen, då desedan länge varit inställda på atl bygga ut sina massafabriker och kraftigi ökamassaproduktionen, skrota de mindre fabrikerna och därmed göra tusentalslöneanslällda inom skogsindustrin arbetslösa. Fortfarandeskall alltså slå lill förfogande med halvfabrikat och ha den kolonialastämpeln kvar, fortfarande uppträda i den roll som en gång i lidentilldelades av industrinationerna på kontinenten. Linjen har varil:Svenskarna får producera pappersmassan, men vidareförädlingen sköter vi. Nihar ju och elkraft i överflöd lill er processindustri - det saknar vi.Miljöförstöringen spelar mindre roll för er som har många älvar och storasjöar. Fårskogsbolagen som de vill skall även i fortsättningen spela dennakoloniala roll. Därför offrades , tidigare ett av vårt lands meslutpräglade industriområden. är områdel genom framför alll SCA:s handlandeen industriell kyrkogård. Då NCB, de norrländska skogsägarna, för slårigen sin fabrik i ryker inga skorstenar mer i . Det är första gångenpå . En gång i tiden fanns det i 32 sågverk och 7 massafabriker.SCA ägde ensamt 16 företag. Del sista av dessa företag, ,stoppade maskinerna för en lid sedan, och över 300 personer gjordes arbetslösa.Löftena till de anställda och till kommun om en ersättningsindustriinfriades aldrig. Inle heller den här gången höll SCA sitt löfte. I ställetgavs etl löfte om 10 milj. kr. till kommun som plåster på såren. Kommunledningenbockar och tackar, nu som alltid, oavsett hur illa och brutalt SCA uppträn iÅdalen. Uttryck för denna underdånighet gavs senast i en intervju med enrepresentant för kommunledningen i , då han tackade SCA för de 10milj. som bolaget hade lovat. Han förklarade all pengarna kommer väl lillpass nu när man skall göra PR för , nu när är slut! SCAoch har även tidigare lovat nya förelag till eftersina företagsnedläggningar men har brutalt brutit sina löften. På sin tidutlovades ett pappersbruk. Regeringen och de kommunalt ansvariga litade somalltid på SCA. Del satsades 100 milj. kr. i samhälleliga investeringar för allmöta den utveckling som det nya pappersbruket skulle medföra. Del blev aldrignågol pappersbruk i . Del placerades på annan plals söderul i landet.SCA ljög som man har för vana all göra när man behandlar . Samhällel stoddär med sina 100 investerade miljoner. som SCA ägl i köptes en gång upp för att man ville kommaöver de värdefulla skogarna. äger SCA av skogarna i delta område.Virket härifrän exporteras till andra delar av landel. I skapar detinget arbele. Deförelag som SCA ägde fick vara i gång så länge som de gav stora profiter. Förelagen fick förfalla. Idenna riksdag har vpk motionsvägen förl fram krav på alt en vanhävdslag förinduslrin borde instiftas. I fallet SCA och kunde den med full rätt hakunnal tillämpas. Men vårt förslag vann inte gehör i denna församling. SCA:sjakt efter den värdefulla skogsråvaran har även tagit sig uttryck i atlKramfors kommun förlorat värdefulla avverkningsbara skogar i utbyte motvärdelösa markområden. Men eländet i Ådalendaterar sig inte från eller i går. brutala uppträdande harvarit detsamma utan atl det gjorts någol från ansvarigamyndigheters sida. Idetta sammanhang bör det för klarhetens skull sägas - även om del svider iskinnet på de ansvariga - att socialdemokralin innehaft majoriteten och ensamhaft beslutsrätten i kommun alltsedan kommunen bildades.I landslingei har samma parii haft majoriielen alltsedan början av 1930-lalet.Regeringsmaklen har samma parti innehaft . har mandansat efter SCA:s och Svenska - storfinansens - pipa. Inte vardel någon som då slog näven i bordet! Detkunde givetvis inte vara på annat sätt då man arbetade efter tesen "vadsom är bra för SCA och , det är också bra för ochdess befolkning". Jag tror dock knappast all befolkning instämmerpå den punkten. Detdukade bord som den borgeriiga regeringen även i detta fall övertog kan denvara tacksam för.