prot · G109121 · 1977-12-31 00:00:00 — Då ärdet fascinerande att höra vilja lägga på SÖ den ena uppgifteneflerden andra. Det är faktiskt annars ett verk som behöver krympas - och dettrodde jag atl det fanns ganska slor enighet om. här inlägget kritiserade med utgångspunkt i ettproblem som vi känner till över hela samhället, nämligen hur vi skall göra föratl den information som faktiskt ges verkligen las emot. Jag är inle beredd atlkritisera ens den mest byråkratiska myndighet på sådana grunder. MARGOTHÅKANSSON (fp): Jag tycker att servicen i samhället skall vara så bra som möjligt. Menjusl SIL:s insalser när det gäller katalogen kanske ändå borde ses över. Jagskulle vilja ha statsrådets svar på frågan: Om de förenade bokförlagen ger uten katalog som lärarna lika gärna kan begagna sig av, skulle det då inte varamöjligt att se över den biten av SIL:s verksamhet? StatsrådetMogård säger att jag vill lägga över uppgifter på SÖ, som är ett byråkratisktverk och anklagas för det. Men det hjälper väl inte att inrätta ett nyttbyråkratiskt verk och på detta nya verk överföra en del av den verksamhet somSÖ skulle kunna klara. Det minskar väl inte byråkratin i samhället. Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Om en utredningangående utnyttjande av kärnkraftsanläggningarna för fjärrvärmeproduktion Statsrådet ordet för all besvara Ä//-g/7MDo/;/5(s) anmäldainterpellation, 1977/78:155, och anförde: Herr talman! 1. omregeringen kommer att se till alt den av begärda utredningen om utnyttjande av kärnkraftsanläggningarna för fjärrvärmepro duktion genomförs i sådan tid att beslut kan fattas , 2. när utredningsarbetet kommer att påbörjas, 3. vilka skäl regeringen anför om regeringen ej harför avsikl alt låta genomföra utredningen, samt 4. när besked kan ges om . Energikommissionenöverlämnade sitt betänkande (SOU 1978:17) Energi . Betänkandetinnehåller en rad förslag, bl. a. sådana som syftar till alt minska vårtoljeberoende. Ett av förslagen avser en utredning av frågan om möjligheternaatl förse sydvästra , och Uppsala-Stockholmsområdetmed fjärrvärme från kärnkraftsvärmeblock i , resp. Forsmark. Energikommissionensbetänkande remissbehandlas f n. Remisstiden utgår . F.n. pågår utredningsverksamhet avseende samtliga nämnda värmeöverföringsprojekt.Inom del s. k. Syd värmeprojektet, med deltagande av och berördakommuner, har presenterats en utredning som redovisar konsekvenser aven värmeavtappning från de befintliga kärnkraftsblocken ochBarsebäck 2 med överföring av värme till och . Isamarbeie mellan och pågåren utredning avseende enjämförelse mellan en utbyggnad av ett fossileldat kraftvärmeverk i ochvärmeavtappning i med överföring av värme till förförsörjning av fjärrvärmenät. Vattenfallstuderar f n. vilka åtgärder som lämpligen bör vidlas för alt hålla möjlighetenöppen att senare ulföra Forsmarksanläggningen för avtappning av värme tillfjärrvärmenäten i och . Frågan om värmeöverföring frånForsmark diskuteras mellan och (Stor-StockholmsEnergiaktiebolag). Redanpågående utredningsarbete kan f n. inle överblickas. Regeringen avser därföratt uppdra ål statens verk att efter samråd med berörda kommuneroch kraftföretag redovisa läget samt återstående planerat utredningsarbete ocheventuellt behov av kompletterande studier. Regeringenär inriktad på att bevara handlingsfriheten beträffande Forsmark 3för att ta ställning till projektet i samband med omprövningen av 1975 årsenergipolitiska beslut. Omen utredning angående utnyttjande av kärnkraftsanläggningarna för fjärrvär-meproduktion Jag ber att fö tacka energiministern för svaret på min interpellation. Jagskulle vilja börja med all ge något av bakgrunden lill att jag framställdeinterpellationen. Dethar som gått framstått allt klarare att vårtberoende av olja har stora negativa effekter, som utgör ett oerhört viktigtskäl till att vi minskar vårt oljeberoende. Jag behöverbara peka på vilken betydelse det har för vår försörjningstrygghet och för vårekonomi att kunna minska oljeberoendet med tanke på risken för kommandeoljekriser, med avstängning av oljan, och den myckel stora belastning på vårutrikeshandel som oljeimporten innebär; den är därmed också ett problem för vårindustris konkurrenskraft. Menvad som för mig och många andra har framstått med alll större dignitet undersenare år är vad vi har fått veta om de risker för människors hälsa och för vårmiljö som oljeberoendet innebär. Där har vi, inte minst i energikommissionenmen också i utredningen om energi, hälsa och miljö, fått myckel allvarligaalarmsignaler om hälso- och miljöeffekterna på grund av förbränningen av olja ivårt samhälle. Alla är ju väl bekanta med vad det Omen utredning angående utnyttjande av kärnkraftsanläggningarna förfärrvär-meprodiiktion betyder för försurningenav sjöar och skogar alt vi har så stort nedfall av svavel, men det finnsockså mindre kända och mindre behärskade problem som har att göra med t. ex.tungmetallutsläppen eller med de risker för cancer och ärfllighelsskador sominle minst de olika kolväten som man får vid förbränningen av olja och kolmedför. Närdet gäller jusl risken för cancer och ärftlighelsskador vet vi all vi somen följd av vår oljeförbrukning på 1950-ialet har flera hundra dödsfall icancer . Utvecklingen går mot allt fler cancerfall, och vi måste räknamed att får vi en betydande ökning som följd av den oljeförbrukningsom vi har i samhället. Vidproduktion av elkraft av olja till en mängd som motsvarar den elkraft som manfår från ell enda kärnkraftsaggregat är de åriiga utsläppen av fartiga ämnen 5miljoner ton koldioxid, koloxid, kolväte, 21 000 tonkväveoxider, svaveloxider och tungmetaller. Dessutom får mansom avfall aska och avfall från rökgasavsvav-ling. Detär alltså mycket slora belastningar på vår miljö. Och jag vill tillägga attskulle man i stället välja att använda kol för kraftproduktion blir problemenän värre. gör vi det lyckligtvis inte i särskilt stor utsträckning iSverige. Omvi, som framträdande representanter för fortfarande säger, skulleavveckla kärnkraften och producera motsvarande kraft med oljekondens skulledet för att ersätta de sex aggregat som är i drift innebära alt vi måste ökavårt oljeberoende med 25 96. Skulle vi dessutom inle la i anspråk de sexaggregat som är under utbyggnad måste vårl oljeberoende öka med ytteriigare 3096 i förhållande lill . Det är naluriigtvis väldigt allvariigl om såskulle behöva ske. 1975års beslut närdet gäller ambitionerna att minska vårt oljeberoende varlångtgående. Det låg i det beslutet att vi detta år skulle ompröva innehållet idet med hänsyn till de nya kunskaper som vi hade fått. Det råder en betydandeenighet mellan alla partier och alla andra grupper i samhället alt del ärmycket viktigt att minska vårt oljeberoende. Jag skulle vilja påstå att vipolitiker, när vi har fått tillgång till kunskaperna inte minst om riskerna förhälsa och miljö, har som en mycket viktig uppgift alt föra ut denna nya kunskaptill allmänheten och dra slutsatser av den. Delar inte energiministern minuppfattning på den punkten? Vibehöver skärpa insatserna för atl minska oljeberoendet. harockså enhälligt uttalat att alla andra insatser f. n. måste anses ha lägreprioritet när det gäller energipolitiken. Då måste man naturligtvis sätta inansträngningar av olika slag - olika åtgärder från sparande och satsning på nyaenergikällor till insatser för att få fram ersättningsbränslen inomtrafikområdet och för att substiluera olja med el inom t. ex. industriellaprocesser där detta är möjligt. Enannan metod energikomissionen anvisat är all utnyttja befintliga och planeradekärnkraftsanläggningar för fjärrvärmeproduklion. Man har beräknat atl manhärigenom skulle kunna spara betydande mängder olja per år, dock förutsatt att detbortfall av el som uppstår genom uttag av fjärrvärme inte ersätts medoljekondensproducerad el. Man bör alltså i så fall ta fram den erforderligatillskottsproduktionen av el genom kärnkraft. Effekternablir att man spar en mycket betydande mängd olja och dessutom utnyttjarbränslet effektivare. Totalt sett innebär det stora fördelar inte bara urekonomisk synpunkt utan även därför att belastningen på miljön blir mycketmindre. Bakomdetta står alltså en majoritet i kommissionen. Men ledamöter harreserverat sig mot att över huvud laget göra en undersökning av om del voremöjligt att genomföra en sådan här omläggning av sättet att användakärnkraftsanläggningarna. Statsministern log dessutom somkommissionens förslag presenterades avstånd från att en sådan här undersökningöver huvud taget skulle få genomföras. Det fanns alltså anledning att befara atlman över huvud laget inte skulle få en chans att pröva det här förslaget. Motdenna bakgrund, herr talman, är det svar jag fått från energiministernpositivt, trots att det på vissa punkter innehåller oklara besked. Om jagtolkat svaret rätt innebär det att man inte sticker huvudet i busken, såsomcenterns ledamöter i och även statsministern velat göra,ulan alt man är beredd alt åtminstone sammanställa det utredningsarbete sompågår och definiera på vilka punkter det behövs kompletterande utredningar. Menjag vill ändå för säkerhets skull fråga energiministern: det regeringensavsikt atl verkligen se till att vi för ett fullständigt beslutsunderlag i denhär frågan? Kommer man alltså att gå vidare sedan har redovisat ensammanställning av det pågående utredningsarbetet och av vilka ytterligareundersökningar som behöver göras? Påen myckel viktig punkt är energiministerns svar oklart. Mina frågor var klartkopplade lill tidsaspekten. har understrukit att det ärnödvändigt atl fö fram beslutsunderlaget i sådan tid att beslut kan fattashösten 1978. Det är nödvändigt av många skäl. Vi måste ha en vettig planeringav kraft- och fjärrvärmeproduklionen. Det är många kommuner, företag och inteminst anställda som är berörda och som fött uppleva hur den ena lidsgränsenefter den andra, då besked egentligen borde ha getts, har passerats. IForsmark är redan flera hundra arbetslösa, och många har slutat frivilligt. Detär ytterst fö av dessa som har fött nytt arbete genom de ersättningsprojekt somregeringen sagt sig kunna skaffa fram. Drivs frågan ytterligare utan atl beskedges kommer under detta år ytterligare 800 personer alt bli arbetslösa. med nedläggning mister man 18 000 manår. Detär inte bara för Forsmark utan även för O 3 som besked måste komma framsnarast. Situationen vid och övriga förelag i är sådanalt om man inte för besked efter semestrarna hur det skall bli med utbyggnadenav O 3 hotas 1 000 man av arbetslöshet. I är redan flera hundra manarbetslösa, och en del för sitta utan sysselsättning på sina arbetsplatser; deär inte avskedade men har alltså inga arbetsuppgifter. Omen utredning angående utnyttjande av kärnkraftsanläggningarna för fjärrvärmeproduktion Omen utredning angående utnyttjande av kärnkraftsanläggning -arna för fjärrvärmeproduktion Uddcomb är situationenkritisk. Nuhar man genom olika åtgärder ändå lyckats hålla del hela något så när flytandeså alt man räddat sig frän en katastrof i de här olika förelagen. Men snart gårinte det längre. har man passerat en definitiv tidsgräns. Det är alltsåhelt nödvändigt att man för besked . Längre går det inte allhanka sig fram. Därförmåste jag återigen lill energiministern ställa två frågor, som jag ställde imin interpellation men som jag inte fått svar på: När startas den utredning somregeringen nu avser att låta genomföra? Kommer den alt bedrivas så att det gåratt fatta beslut ? Tillslut, herr talman, kommer jag till frågan om när vi för besked om . Densista lidsgränsen är som jag sade mycket nära. kommer alt fö använda73 milj. kr. av innevarande års anslag även under näsla budgetår men har inlefött några nya pengar. Fr. o. m. finns det inle några medelmed vilka kan hållas i gång, och då hotas hela projektet avnedläggning. Jagtycker det finns saker i svaret på interpellationen som verkligen ger anledningtill oro för alt det inte skall komma något besked om ens underhösten 1978. Och när jag dessutom tagit del av vad energiministern sadevid ett möte i , nämligen alt propositionen om energipolitiken skallkomma först , så att beslut inte kan fattas i förevåren 1979, är det definitivt så att situationen vid Forsmark är mycketallvarlig. Då har man passerat den tidsgräns som det inte går att passera ulanatl det blir fråga om en nedläggning. Därför måste jag kräva energiministern påsvar på följande frågor: Innebär uttalandet om tidpunkten för närpropositionen skall framläggas och beslut kan fattas atl besked om Forsmark 3kommer alt dröja ytterligare, lill efter ? Och hur kommerregeringen i så fall alt handla när det gäller Forsmark 3-frågan över huvudtaget? Kommer regeringen att låta tidsgränsen passeras och kalastrofen bryta utulan att ingripa? Eller vilken djurart skall man nu tillgripa föratt kunnakarakterisera taklen i utbyggnaden vid Forsmark? Skall det kanske vara kräftan? Fårjag till slut, herr lalman, säga alt eftersom jag uppfattade energiministernssvar som positivt beträffande frågan om en undersökning över huvud taget skulleutföras, så avstår jag nu från all fråga om skälen till att den inte skallgöras. Men om jag skulle ha missuppfattat energimiriislerns svar på den härpunkten, måste jag naturligtvis återkomma till frågan om vad regeringen har förskäl för att inte genomföra en sådan här undersökning. vidgar debatten ganska avsevärt. Det är klart att vi kanföra en sådan debatt i olika repriser, precis som vi gjort tidigare, och ta inhela energifrågan . Men jag tänker inte göra det just . Jagvill understryka en sak som för fram och som jag upplever somväsentlig, nämligen att det är viktigt att vi för ut informationer om oljeberoendets sloraskadeverkningar ur olika synpunkter. Detta är utomordentligt bra. Del är engemensam uppgift - det är bra alt vi är ense om det. Sedantycker jag att vi inte skall glömma bort vilka del är som haft ansvaret för attbygga upp det här oacceptabla oljeberoendet, som är del stora och nästanoöverstigliga volymproblemet i den svenska energibalansen. Jag hadenaluriigtvis varit lacksam, om det hade funnits en klarsyn även föredens. De risker av miljökaraktär som är förenade med oljan harju varitkända . Sedanråder det delade meningar i fråga om jämförelser mellan olika energislag, omdet är oljan ensam som står för allt som är fariigt i den här världen eller omdet också finns andra energikällor som är med - men jag skall alltså inle härgä in på det. Däremotär det ju alldeles klart - och där har jag markerat mininställning - atl förbrukningsnivån spelar en mycket slor roll för vilkamiljöpåkänningar det blir. Och där borde vi också kunna enas. En lägreförbrukningsnivå, mindre energiomvandling, innebär alltså mindre miljöpåkänningar.På den punkten hoppas jag att vi långsiktigt kan enas. Men harsocialdemokraterna gått betydligt längre än vad i varje fall vi har velat göra. Dåskulle jag gå in lite grand på de följdfrågor som ställdes. Det är viktigt atlkonstatera, så att det inte uppstår missförstånd på den punkten, atl delutredningsuppdrag som läggs ut är en kartläggning av nuläget. Det finnstillräckligt mycket av - kalla del gärna kommersiella - intressen som utrederde här sakerna, närmare bestämt på tre olika håll, och det gäller att till regeringskanslietfå en samlad bild av detta utredningsarbete, så att vi inte behöver dubblerainsatserna. Detta är alltså bakgrunden till det uppdrag som går tillVattenfall. Det finns ingen anledning att vänta. Jag delar att det gäller atl fö fram detta underlag. Vihoppas alt kan göra det jobbet äi oss. Naturligtvisär inte detta ett löfte om att fortsätta utredningsarbetet. Det beror påinnehållet i det material vi för in. Men det kan vara bra atl få fram delidtabeller, de förseningar, som naturligtvis ligger i varje omställningsjobb,del kan vara bra atl få fram kostnaderna, som inte är tillräckligt kartlagda,och det kan vara bra alt få fram de tekniska problem som naturligtvis ärförknippade även med denna verksamhet, vid sidan av, vilket självlog upp, frågan om på vilket sätt detta påverkar elbalansen. Jag hörde BirgittaDahls uppfattning atl vid en eventuell reducering på elområdet skulle dennedgången ersättas med ytterligare kärnkraft, vilket väl innebär flerreaktorer, utöver de tretton, enligl tidigare uppfattning. Jagbara noterar detta, jag behöver inte kommentera det just . Närkartläggningen är gjord får vi naturligtvis ta in den, liksom allt annat, i detstörre energipolitiska beslutet. De här sakerna är också, vilket jag tyckerledamöterna i bör komma ihåg, beroende av det åierslåendebetänkande som har utlovat till juni, dvs. det som berörsäkerhet och miljö. Jag hoppas att inte Omen utredning angående utnyttjande av kärnkraftsanläggningarna förfjärrvär-meproduktion Omen utredning angående utnyttjande av kärnkraftsanläggningarna förfärrvär-meproduktion ledamöter i allmänhetdegraderar della betänkande till någon obetydlighet, för del kan det aldrigvara, från de utgångspunkter som själv främjade när det gälldeoljan. Det gäller väl även andra energislag, hoppas jag. I varje fall är dellainnebörden i . Därför ser jag huvudbetänkandel mersom preliminära slutsatser. Energipropositionen är, med hårdaste möjligalidtabell, planerad lill . Remisstiden gåralltsåul den 1september, som jag anmälde i svaret, och vi behöver några månader på oss föratl skriva propositionen. Men del innebär atl regeringens ställningstagandekommer , och däri kan naturligtvis ocksåligga ställningstagandet till . Får jag försl la upp del som energiministern började med att diskutera,nämligen oljeberoendet. Jag tyckeratt det kunde vara bra att stiga av den härslagordshästen, där man kastar skulden fördel ena eller det andra från tidigareperioder på varandra. Som väl vet delar alla gemensamt ansvaretför oljeberoendet. Men den socialdemokratiska regeringen tog initiativ till enrad åtgärder för att förbättra miljön, för att förbättra reningen vid deanläggningar som använde sig av olja, för att minska vårl oljeberoende. Delfinns en rad propositioner från 1960-lalets slut och 1970-lalels början somhade mycket hög ambitionsgrad på det här området. har faktiskt varitett föregångsland när det gäller åtgärder för all minska förslörelsen av vårmiljö. Jag tycker atl vi ändå kunde låta bli att kasta sådana där slarvigaepitet på varandra, särskilt om de inte överensstämmer med sanningen. Detär inte ointressant att jämföra olika energislag. Kärnkraftens risker har haften mycket dominerande ställning i diskussionen av de risker som är förbundnamed användningen av energi i vårt samhälle. Alla tyckeratt det är bra alluppmärksamhelen har riktats på kärnkraftens risker. Men skall man diskuterafarorna för hälsa och miljö av energiproduktionen, måsle man väl se till detotala effekierna på hälsa och miljö. Och sanningen är den att effekterna avvår användning av olja och fossila bränslen är oerhört mycket Slörre än de vifår av kärnkraft. Delsom alltså många människor behöver uppmärksammas på är var de största riskernaligger. Skulle det inte kunna vara angeläget också för atl hjälpa lillatt visa på var de största riskerna totalt sett ligger och med vilka insatservi totalt sett skulle kunna vinna mest när det gäller alt skydda människorshälsa och miljö? Forskare är ju eniga om att de största riskerna från s. k.normaldrift av våra energiproduktionsanläggningar kommer frånoljeförbränningen och trafiken. Det är där de största insalserna behöver göras. Detär inle alldeles självklart atl man alltid för mindre påfrestningar på miljönav en lägre brukningsnivå. Vi behöver faktiskt använda energi för mycketangelägna miljöinsatser i samhället. Det är t ex. för alt förbättra människors hälsa, miljö och levnadsvillkor som vi behöver energi - exempelvis för vårabostäder eller föratt göra processerna i industrin mindre slitsamma för dem somarbetar där. sätt all beskriva förhållandet är slarvigt ochytligt, och del bör vi undvika. Jagblev besviken över att i sitt inlägg redovisade attsammanslällningsuppdraget som har fött inte är så omfattande -delkanske bara gäller del jag gjort själv , nämligenatt begära in de olika utredningar som har gjorts av och Vattenfalloch några till. Det kan också eller någon medarbetare pådepartementet göra genom att ringa och samtala med några av de här människorna. Jaghade faktiskt välvilligt tolkat energiministerns svar så, alt ett meraambitiöst utredningsuppdrag skulle läggas ut och att vi skulle fö försäkringarom alt utredningsarbetet skulle slutföras så alt vi fick ett fullständigtbeslutsunderlag . Vare sig man vill avfärda projektet eller genomföradet, behöver man väl fakta som underlag för beslutet. Skulle det inle varapinsaml förcenlern,om man vill avfärda projektet, atl inte ha fakta somundertag för etl sådant beslut, att agera som ledamöter i kommissioneneller statsministern och säga au man överhuvud laget inte vill att en sådanutredning genomförs? Detär hell felaktigt att tolka mitt uttalande som att jag skulle mena att vibehöver flera reaktorer än de 13. Men bortfallet av elproduktion, om man tar utOärrvärme, understryker vårl behov av de 13 reaktorerna även i en situation somjust , där vi på grund av lågkonjunkturen inom industrin har en nedgång ielanvändningen. Sedanvill jag verkligen understryka atl vi tar med allvar på den andra fas iutredningsarbetet som pågår och som gäller säkerheten och miljön. Men det äralldeles felaktigt att -som och andra centerpartister gör ochhar gjort - påstå att vi inte alls skulle ha gjort någon bedömning av sådanafrågor i det utredningsarbete som har genomförts. Tillslut:Del är verkligen nödvändigi,01of ,att regeringen under hösten 1978vidtar sådana åtgärder all vi har någon reell handlingsfrihet i vad gällerForsmark 3. Kommer ni att göra det? Kommer del att innebära att ni ställermedel till förfogande, så atl man under inga förhållanden behöver lägga nedverksamheten där eller vid i eller vid Uddcomb, där juarbetet med de elfte och tolfte reaktorerna nu pågår? Omen utredning angående utnyttjande av kärnkraftsanläggningarna förfjärrvär-meproduktlon Den sista frågan är mycket enkel. Del finns medel som är avsatta förnästkommande budgetår, och dessa avgränsas inte av något halvårsskifte. Iövrigt hänvisar jag till det svar jag gav i mitt förra anförande. Sedangäller det frågan om jobbet skall slutföras eller inte. Det beror naturligtvispå det energipoliliska beslutet och prövningen enligt villkorslagen. Varförbortse från detta? Det är ju helt avgörande. Jag trodde att det var så klartatl jag inte behövde nämna den saken. Om man inte för tillstånd atl drivareaktorer, varför skall man då fortsätta alt lägga ned kostnader eller Omen utredning angående utnyttjande av kärnkraftsanläggningarna förfjärrvär-meproduktion skapa slora bindningar ien utredningsverksamhet som inte kan utnyttjas. Men i avvaktan på detta ärjagberedd alt ta fram det beslutsunderlag som behövs. Del innebär bl. a. alt visamlar in och låter Vattenfall-observera vad del slår i svaret - redovisa lägetsamt, om man så vill, redovisa återstående planerat utredningsarbete och enligtbedömningar eventuellt behov av kompletterande studier. Del är vad som slår iinterpellationssvaret, och det skall läsas precis som det står och inte pånågot annat sätt. Sedanhänvisade till arbetslösheten. Jag erkänner utan vidare, och hartidigare gjort det , att vi på energisektorn har sloraomställningsproblem, men jag tycker inte atl skall komma undan sålätt. Vad det här är fråga om är atl också se de tillkommande arbetstillfällensom vi håller på att skapa: hushållningsprogrammet, forsknings- ochutvecklingsprogrammet, tillkommande utbyggnader på vattenkraftsområdet,installation av nio olika mottrycksanläggningar, satsning på småkraftverk -ja,jag kan räkna upp långa rader av tillkommande arbetstillfällen som kräveromställningar, . Men del är inte bara fråga om enskildacenlraliserade anläggningsplatser, utan om en ökning av sysselsättningen överhela landet med hjälp av energipolitiken. skall inte komma ifrån svaret på frågan om sålätt som genom all säga att de 73 milj. kr. av årets anslag, som fåranvändas , givetvis kan användas .