prot · G10946 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag kan därför förstå att man har svårigheter iarbetsmarknadsdepartementet, med den arbetsuppdelning regeringen har bestämtsig för, eftersom man i realiteten inte har särskilt många andra konkretaåtgärder alt tillgripa som ligger inom ram. Nogborde det vara en angelägen uppgift för regeringen att se till att man intepermanentar människorna i utbildning. Men finns del någon vettig utbildning fördem, är det naturiigtvis OK, och då skall vi inte diskutera den frågan längre -därom är vi helt överens. Men det växer fram en tendens att vilja tillgripa25-kronan som arbetslöshetsersättning ulanatt människorna geserforderiig utbildning, som kan göra dem bättre skickade att klara jobben iframtiden - alltså något slag av konjunkturstöd till företagen. Om vi får denutvecklingen är jag rädd för att vi kommer snett, och det är därför jag villmarkera behovet av konkreta åtgärder för en lösning av problemen i de företagsom finns inom kommunen. Jag är ledsen för att inte bara låter bli att läsainlerpellationssvaret utan också vägrar att lyssna på vad jag säger. Någonbyggstart när del gäller motorvägen blir enligt de informationer jag har intemöjlig förrän och kan alltså inte anföras som argument för attklara sysselsättningsläget i kommunen under de kommande månaderna. Det är detjag har sagt, och det är väl i a)/a fall en information som är av något värde,om vi skall diskutera sysselsättningen just nu i kommun. Meddet förfarande som vi har för alt fatta beslut i sådana frågor ingår inte denhär vägen i gällande beredskapsprogram som AMS och åriigen upprättar.De har alltså ett program av starlklara objekt, om sysselsättningsläget skullekräva det. Det är vad jag har meddelat . Mensedan förde ett mycket intressant resonemang omarbetsmarknadspolitik. Han sade att de medel som arbetsmarknadsdepartementetförfogar över inte är mycket att komma med. Då måste jag säga att vi göroerhört mycket på litet medel! är nämligen inte mindre än mellan 150 000och 200 000 människor sysselsatta med utbildning eller praklikjobb ellerberedskapsarbeten eller skyddad verksamhet eller halvskyddad verksamhet ellerarkivarbeten eller sysselsättning på annat sätt genom arbetsmarknadspolitiskamedel. av arbetskraften fäx arbete eller utbildning genomarbetsmarknadspolitiken. Allariksdagsledamöter som har läst handlingarna vet ju alt detta kostar storapengar, så jag förstår inte alls vad menar med att säga att detinte finns några medel. Jag tycker också att denna arbetsmarknadspolitik ärriktig. Hade vi inte någon arbetsmarknadspolitik skulle vi ha radikalt myckethögre arbetslöshetssiffror. Denna underförstådda kritik av att vi fören aktivarbetsmarknadspolitik kan jag därför inte förstå. säger - men jag hoppas att jag har missuppfattat honom - att25-kronan kan permanenta människor i utbildning. Det är just därför som videlvis gör om 25-kronan! har det i är, och framåt, varit 160timmars yrkesutbildning, men också allmän utbildning, MBL-utbildning osv. blir det tre månaders yrkesutbildning. Men detta är inte någotkonjunkturstöd till företagen i egentlig mening, som sade, utanett utbildningsstöd till de människor som annars skulle ha hotats avpermittering eller avsked, ett stöd som ger dem möjligheter till bättreutbildning och därmed gör det lättare för dem att få ett jobb längre fram. Jagkan inte förstå , som säger att han ställerupp på 25-kronan men i förtalar den. Min fråga till honom är:Är det något fel att använda den längsta lågkonjunkturen i underefterkrigstiden till att genom bl. a. arbetsmarknadspolitik, men ocksåutbildningspolitik, se till att människor får en yrkesutbildning för framtiden? Omåtgärder för att förbättra sysselsättningen i Visst är det rikligt att vi använder alla dessa pengar tillberedskapsarbeten och hela den rad av uppgifter som Per redovisade-såär situationen. Men vi upplever ju trots detta hur uppemot 20 företag iNorrtälje i stort sett bara försvinner och raderas ut. Och när vi begäråtgärder för att på något sätt motverka bortfallet av reguljärasysselsättningsmöjligheter, då lyder beskedet från regeringsledamöterna: ,vilka fantastiskt fina generella stödåtgärder vi på olika sätt har salt in! Intei något enda konkret fall har vi emellertid kunnat få stöd frånregeringen för alt utveckla permanenta arbetsmöjligheter i kommunen - det ären diskussion om delta som jag vill föra med företrädare Omutvecklingen inom den kommersiella kultursektorn Man faller- det erkänner jag, och det är ett försvar som Per delvis kan krypabakom i det här sammanhanget - i luckan mellan arbetsuppgifterna på olika departement,men regeringen som helhet kan naturiigtvis inte komma ifrån sitt ansvar. Närdet sedan gäller frågan om 25-kronan tror jag att Per mycket välförstod vad jag menade. Om inte annat borde Per ta ett resonemang medde människor som gång pä gång hänvisas till detta utbildningsstöd, men som julängre tiden går får alltmer uppenbara svårigheter alt hitta en meningsfulluppläggning för denna utbildning. Det finns sådana tendenser på det härområdet. Även om jag i princip sluter upp bakom systemet med 25-kronan ochvitsordar behovet av del, sä kan man inte komma ifrån den delvis negativautveckling som här barsken. Det är självfallet inget fel att under den längstalågkonjunkturen satsa på utbildning, men varför inte, Per , användadenna tid till att också göra en rejäl satsning för alt bryta stagnationen ochtillbakagången i näringsliv? Överiäggningenvar härmed slutad. § 10 Omutvecklingen inom den kommersiella kultursektorn erhöll ordet föratt besvara () den II novemberanmälda interpellation, 1977/78:69, och anförde: har frågat mig om jag är beredd att lämna kammaren en utförligareredogörelse för hur utredningsarbetet om maktkoncentrationen inom denkommersiella kultursektorn fortskrider och hur arbetet fortsättningsvis kommeratt bedrivas. Vidare frågar om jag avser att förstärka kulturrådetsresurser så att dess intentioner kan fullföljas inom rimlig tid. Såsomuttalades redan i den första kullurpropositionen (1974:28) kan kulturrådetendast svara för vissa utredningsinsatser. Andra frågor kräver utredningar iannan form. Jag vill därför här ta upp arbete men också insatserinom andra organ och av särskilda utredningar. SiurePalm citerar ullalandet i den första kulturpropositionen om att en av deviktigaste uppgifterna för borde vara att följa utvecklingeni fråga om det kommersiella kulturutbudet och att föreslå erforderiigaåtgärder. Del är fråga om ett myckel omfattande frågekomplex. Olika delar avfältet måste behandlas med olika metoder. Av den anledningen gav regeringen den27 i uppdrag att komma in med förslag till en planför rådels utredningsarbete pä denna punkt. I anslagsframställningen för nästabudgetår (Anslaget B 2. : Utrednings- ochutvecklingsverksamhet, s. B 10 och Bil. D3 s. Il) ger en sådanredovisning. Rådet konstaterarinledningsvis att man funnit att kulturkommersia- lismens alla problem,ärför omfattande för att kunna utredas i ett sammanhang. Rådet föreslår därförinsatser från rådets sida efter tre linjer. Denförsta linjen är systematisk faktainsamling. Det gäller inte minst enutveckling av kulturstatistiken. I det avseendet samarbetar rådet medstatistiska centralbyrån och pris- och kartellnämnden. Statistiska centralbyrånhar innevarande budgetår fått särskilda resurser för alt undersöka behovet avkulturstatistik. Denandra linjen är etl utvecklat samarbete med forskare och forskningsinstitutionerså att del blir möjligt att med deras hjälp få en bättre verklighetsbild. Detallmänna syftet med och formerna för samarbete med forskarnakommer att utvecklas närmare i en särskild rapport om kulturpolilisktforsknings- och utvecklingsarbete. Den beräknas komma under första halvåret1978. Dentredje linjen är att undan för undan utreda de samhälleliga insatserna päolika delområden. Ett exempel på etl sådant utredningsarbete som kulturrådetredan startat är utredningen om behovet av statligt stöd tillfonogramverksamhet. Det arbetet bedrivs i nära samarbete med pris-ochkartellnämnden. Rådet får därigenom underlag fören analys av såväl produktions-som distributionsförhållanden inom en del av den kommersiella kultursektorn.Utredningsarbetet beräknas bli avslutat . Ianslagsframställningen nämner rådet andra del utred ningar med anknytning tilldet kommersiella utbudet som rådet vill göra - utredningsprojekt ommedieförsörjningen på lokal nivå, cirkus, artotek och stöd till utveckling avdansmusiken. Någraställningstaganden till de förslag som lagt fram ianslagsframställningen kan jag inte redovisa . De kommer i budgetpropositionen1978 tillsammans med förslag i fråga om de ekonomiska resurserna för rådetsutredningsverksamhet. Frågornaom det kommersiella kulturutbudet behandlas inte bara av . Fleraoffentliga utredningar tar upp viktiga aspekter. Detgäller massmediekoncentrationsutredningen som prövar frågan om särskilda reglerför kontroll av företagskoncentrationen inom massmedieområdet. Detutredningsarbetet kan vara av betydelse för den aspekt som särskiltär inne pä, nämligen maktkoncentrationen inom den kommersiella kultursektorn,även om utredningen inte i första hand tar sikte på kullurutbudet.Massmediekoncentrationsutredningen undersöker bl. a. förlagsbranschen isamarbete med pris- och kartellnämnden. Utredningen tar vidare del av detmaterial om fonogrammarknaden som pris- och kartell nämnden tar fram. Pålitteratur- och bokhandelsomrädena har lagts fram ettbetänkande om bokhandeln och elt annat om det statliga lilleralur-stödet.Utredningen om bokhandeln ledde fram till en proposition . Minaställningstaganden till utredningen om litteraturstöd kommer jag att föreläggariksdagen i en särskild proposition . En statlig utredning avbetydelse i detta sammanhang är videogram- Omutvecklingen inom den kommersiella kultursektorn 3 protokoll 1977/78:467 Omutvecklingen inom den kommersiella kultursektorn utredningen som gör ensamlad prövning av eventuella statliga insatser pä videogramområdet. Ettutredningsprojekt som också bör nämnas i delta sammanhang är statensungdomsråds kartläggning av barns och ungdomars val av fritidsaktiviteter.Regeringen har gett resurser till denna kartläggning, som bl. a. avser hur delkommersiella fritids- och kullurutbudet påverkar ungdomars miljö och ungdomarsarbetsvillkor. Dentill knutna barnkullurgruppen kommer att i sin inomkort framlagda rapport belysa frågan om det kommersiella kulturutbud som riktastill barn. beslöt i början av detta år att be att utföra enundersökning om utvecklingen av kulturkonsumtionen i de nordiska länderna, medsärskild hänsyn till hur den internationella kulturindustrin påverkarkulturiivel. Inom Nordiska kultursekretariatet överväger man f n. hur en sådanundersökning skall kunna läggas upp. Vadjag här kortfattat redogjort för visar att den kommersiella kultursektornbehandlas i många olika sammanhang. Vår bild av verkligheten kommer successivtatt bli klarare, och statens insatser kommer att kunna förbättras ochkompletteras. Först ett tack till utbildningsministern för svaret på mininterpellation. Mitt tack gäller svaret på den första frågan, som utgör enöversiktlig katalog över det utredningsarbete som för nävarande bedrivs pådetta område. Dettautredningsarbete initierades i största delen ursprungligen av densocialdemokratiska regeringen. Närriksdagen hade all ta ställning till min motion i denna fråga 1973 upplevde jagdel som mycket stimulerande att motionen fick en så massiv anslutning av mycketbetydande remissorgan. Detta var säkerligen orsaken till den mycket positivabehandlingen såväl i kulturutskottet som i kammaren. Densocialdemokratiske utbildningsministern hade alltså etl gott stöd när han grepsig an de betydelsefulla uppgifter som har ett så klart samband med vårframlida livs- och kulturmiljö. Mångahar talat om kulturkommersialismens negativa och förflackande effekter. En likaviktig fråga är emellertid med vilken intensitet och entusiasm man är bereddatt gå till verket för att åstadkomma radikala förändringar pä detta område. Eftersomjag vill förvissa mig om alt den borgerliga regeringens utbildningsminister ärlika självständig som den socialdemokratiske gentemot de mäktiga kapitalistiskaintressen som döljer sig bakom det starkt kommersialiserade kullurutbudet ochför alt få klarhet om han med samma principfasthet verkligen vill angripa dessaproblem har jag ställt min interpellation. Det är riktigt - somanförs i interpellationssvaret - att uppgiften att utreda förhållandena ianslutning till den s. k. kommersiella kultursektorn är en stor och svårfångaduppgift. Just därför bör uppgiften vara desto mer stimulerande. Vihar på detta område en del att lära av den intensiva miljödebatten under senareår. Även den debatten trevade sig fram till en början. Först kom någralarmsignaler. Sedan följde en allmän debatt som engagerade allt fler. Debattentvingade fram en praktisk politik. Det var en ung, intellektuellt vakengeneration som gick i spetsen och krävde insatser. Resultaten kan avläsas . Ommarknadskrafternas fria spel fått härja fritt med en fortsatt miljöförstöringsom resultat hade vi måst leva i ett betydligt mer förslummat och sämresamhälle. Men samhället ingrep och vi fick nya bevis på att med politisk viljakan betydande förbättringar uppnås. Utvecklingenpå den kommersiella kultursektorns område har också uppmärksammats genom vissalarmsignaler. Larmsignalerna har syftat till att samhället måste driva enaktivare kulturpolitik. Mångaexempel kan anföras ur utredningar, artiklar och den allmänna kulturdebatten omhur verkligheten ser ut. Problem som gäller såväl produktionen somkullurdistributionen. Problem som uppkommer i släptåget av den kulturellasektorns industrialisering, monopolisering och internationalisering. Detblir också en alltmer lönande marknad. Många exempel kan nämnas. Vi lägger exempelvis ned ungefär 8 000 milj. kr. åriigen på det som i statistiskatabeller redovisas som "kultur". De unga exploateras alldelessärskilt. fanns exempelvis 51 olikase-riemagasinstitlar, och såldes inte mindre än 42 miljoner exemplarav seriemagasin för totalt 130 milj. kr. Marknaden domineras helt av tre storaförlag, dotterbolag och multinationella föriag. av materialet iseriemagasin och i seriealbum var av utländskt ursprung. Ävenpä musikens område sker en industrialisering och kommersialisering som medföratt de mera seriösa musikskaparna och minoritetsformerna får allt svårare atthävda sig. Påfilmens område kvarstår också många problem att lösa. Jag skall inte gå in pådessa frågor , men tillsammans visar de att vi måste få en grundlig analyssom underiag för en bred kulturdebatt, dä detta är frågor som angår helasvenska folket. Därför väntar vi med växande otålighet på att den katalog avutredningar som utbildningsministern redovisar i sitt svar inte skall försinkasutan drivas med kraft och beslutsamhet. Utbildningsministernsmånga uttalanden på dessa områden sedan han tillträdde sin post har mottagitsmed intresse, och gäller det att leva upp till människornas förväntningar. Iinterpellationssvaret erinras vidare om all dessa frågor också har intresseutanför värt lands gränser. Statsrådet framhåller även att Nordiska rådetbeslutat utreda dessa frågor. Det nordiska kultursekretariatet övervägerdärför f n. hur en sådan undersökning skall kunna läggas upp. Omutvecklingen inom den kommersiella kultursektorn Omutvecklingen inom den kommersiella kultursektorn Jag anser att detta fårinte vara något skäl att invänta vad som kan ske på det nordiska planet.Tvärtom skulle säkerligen ett svenskt utredningsarbete pä detta områdekraftigt stimulera det arbete som förbereds att gälla hela den nordiskakulturkretsen. Attföreta utredningar i dessa frågor aren ganska komplicerad uppgift. Därförställde jag också en andra fråga, som gällde huruvida hartillräckliga resurser för att statsmakternas intentioner skall kunna fullföljasinom rimlig tid. Påden sistnämnda frågan i min interpellation har jag inte fått något upplysandesvar utöver beskedet om att invänta nästa års budgetproposition. Vi lovar attnoga följa vad som sker på detta område. Dethar upprepade gånger sagts alt utformningen av den framtida kulturpolitiken ären mycket viktig uppgift. Det gäller vår livs- och kulturmiljö. Änså länge tycks regeringen på många punkter ha följt de riktlinjer som drogs uppi den socialdemokratiska kulturpolitiken. Skiljelinjerna klarnar väl även pädetta område. Vi kommer i ökad utsträckning att fä klart för oss hur långtborgeriigheten i regeringsställning vill följa den fastlagdakulturpolitiken. Ganskasnart visar det sig säkert om den borgerliga regeringen har en uppriktig viljaalt korrigera de kommersiella marknadskrafternas allvarliga avarter. Dessbättre finns en växande opinion som i ökad grad följer vad som kommer att skeinom kulturpolitiken. Och det behövs verkligen. Ochdärför, herr utbildningsminister, kan vi skapa ett betydligt gynnsammarekulturklimat om bara viljan finns. klagade över att jag inte gav något konkret svar på fråganom en förstärkning av resurser. Vi envisas med att inte i förvägvilja avslöja vad som kommer i budgetpropositionen - även om jag är medveten omatt , i likhet med många andra i hans parti, vid det här laget tordeveta vad som står i budgetpropositionen nästan i detalj. Vi tycker ändå det ärrimligt alt låta förslaget presenteras för i samlad form. SturePalms kommentarer var litet förbryllande. Jag förstår att han har svårt atthitta riktiga angreppspunkter på den nya regeringens kulturpolitik. Underdet gångna året har vi satsat mer på positiva insatser inom den här sektorn ännågon tidigare regering har gjort något budgetår. Det var därför vi använde deca 48 nya kulturmiljonerna för en rad positiva insatser för alt förstärkakvalitetsutbudet. Det var därför vi lade fram förslaget om stöd tillorganisationslidskrifter. Det var därför vi lade fram förslaget om utvidgatpresstöd. Det är därför vi arbetat i departementet med att förbättra ochutvidga litteraturstödet. Självfallet finns detväldigt mycket mer att göra. Det är en fråga om resurser, men det är ocksåen fråga om att få underlag för beslut. Och vi måste nog avvakta en rad av deutredningar jag nämnt i interpellationssvaret. Jag vill nu inte rikta någonkritik mot dem som gjort utredningarna - det är en ganska komplicerad sektorall pröva. Del är uppenbart all några av utredningarna blivit försenade. Menjag har vid samtal med dem som lett dessa grupper - i samtliga fall sådana somutsågs av den gamla regeringen - blivit övertygad om att man arbetat säskyndsamt man kunnat med tanke på de komplicerade frågor man arbetar med. Jagär självfallet intresserad av alla uppslag till insatser för att stödja ettpositivt kulturutbud. Där välkomnar jag förslag från och andra godakrafter. Omplanerna på ett s. k. högrisklaboratorium vid STUREPALM (s): Jag har redan gett utbildningsministern ett erkännande för denkartläggning som gjorts och det ambitiösa interpellationssvar som lämnats. Menpå samma sätt som för kompani ger utbildningsministern inte besked omresursernas tillräcklighet för att klara det arbetet. Detär klart att rätt myckel till en början gick av bara farten - det var etlvälskött departement som utbildningsministern överlog, väl förberett för attge sig in på de sektorer jag nämnt. Skallman tolka utbildningsministerns svar på det sättet att han tänker följa desocialdemokratiska intentionerna när det gäller att verkligen angripa demäktiga ekonomiska intressen som finns inom den kommersiella kultursektorn,kommer naturligtvis interpellaiionerna inte att komma så tätt framöver. Menanar vi en annan inriktning hos borgerligheten när det gäller att hantera dehär frågorna, så kan jag förutskicka att vi kommer alt höra av oss ganska oftaoch mycket nogsamt följa vad man har för sig i fortsättningen på det härområdet. Överläggningenvar härmed slutad. § 11 Om planernapå ett s. k. högrisklaboratorium vid erhöll ordet föratt besvara (vpk) den 21november anmälda interpellation, 1977/78:77, och anförde: har frågat mig om jag anser att forskning av delslag som hybrid-DNA-forskning utgör är nödvändig i och om interegionala och kommunala myndigheter bör beredas tillfälle att delta i förberedelsearbetetför uppbyggnad av forskningslaboratorier för sådan forskning. Vidare har OswaldSöderqvist frågat om jag är villig att Omplanerna på ett s. k. högrisklaboratorium vid medverka till att delplanerade bygget av ett högrisklaboratorium i stoppas. Jagvill erinra om att pågår i en rad länder en debatt om bådebehovet av och riskerna med forskning om hybrid-DNA. Denna debatt har påbörjatsav forskarna själva. Forskningen med hybrid-DNA torde komma att leda till enökad förståelse för orsaken till vissa sjukdomar hos människor, djur ochväxter. Den teknologi som kan komma alt utvecklas som en följd av forskningenkan få stor praktisk betydelse inom medicin, växtförädling och andra områden avtillämpad mikrobiologi. De risker denna forskning kan medföra har lett tillatt forskarna på många håll, också i , har önskat en lagstiftning somger denna forskning vissa säkerhetsföreskrifter. Som en följd av detta harstatens naturvetenskapliga forskningsråd (NER) inrättat en kommitté förhybrid--DNA-forskning, vilken har till uppgift att kontrollera och registreraden forskning av detta slag som med stöd av bidrag från NER bedrivs i har begärt att regeringen skall låta utforma säkerhetsföreskrifterför detta slags forskning. Jag avser att föreslå regeringen alt seöver behovet av särskilda föreskrifter för högriskforskning som hybrid-DNA. Jagvill i detta sammanhang erinra om att det i vårt land finns en tradition ifråga om forskningens frihet som innebär att det ankommer på forskarna självaatt inom lagens ram avgöra vilken forskning som skall bedrivas. När det gäller uppförande av institutioner förhögskoleutbildning och forskning anmäls byggnadsärendena hos berörda kommuner ienlighet med 66 § i byggnadsstadgan. Så kommer också att ske i detta fall. Detankommer inte pä mig att la ställning till om formerna för kommunernas granskningi dessa sammanhang behöver förändras. Jag utesluter emellertid inte att manvid den översyn jag har nämnt kan få anledning att behandla även denna fråga. Planeringenför den utbyggnadsetapp vid biomedicinskt centrum i , där säkerhetslaboraiorieteventuellt kommer att ingå, befinner sig i ett inledande skede.Säkerhetslaboratoriet utgör ca 50 m av etl byggnadsprojekt om ca 5 500 m.Regeringen behandlar f n. en framställning från omprojektering av byggnadsetappen. Det underlag som fordras för ställningstagandetill säkerhetslaboratoriet föreligger ännu inte. Detta utreds nu päbyggnadsstyrelsens initiativ av en särskild expertgrupp inom samarbetsnämndenför lokal- och utrustningsprogramkommiltéerna. När detta arbete har slutförtskommer det samlade materialet för säkerhetslaboraioriet att remitteras tillberörda myndigheter och organ, däribland de myndigheter som ansvarar förskyddet av både arbetsmiljön och den yttre miljön. Först när synpunkterna fråndessa har kommit och möjligheterna att tillgodose dem har prövats blir delaktuellt att ta ställning till om säkerhetslaboraioriet skall ingå iulbyggnadsetappen. Underdetta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. (vpk): Jag tackar utbildningsministern för svaret. Det ger anledning tillnågra kommentarer och kanske också en vidgning av frågeställningen. Jagvill först deklarera, mot bakgrund av den offentliga debatt som förts i den härfrågan och andra liknande, att jag själv inte vet särskilt mycket om denaktuella tekniken, den som används vid hybrid-DNA-forskning. Del har judiskuterats om den som är lekman på ett visst område skall ha rätt att delta idebatten och ifrågasätta experters och myndigheters agerande och arbete. Jagvill alltså bestämt hävda den rätten. Jag vill också deklarera att jagsjälvfallet inte är negativt inställd till forskning i allmänhet och inteheller till denna typ av forskning, som - vilket jag har framhållit i mininterpellation - öppnar möjligheter till nya upptäckter som kan bli till nyttaför mänskligheten.