prot · G109120 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag lycker alt del är en viss borgenför balans och förnuft, som ger mig anledning alt yrka bifall till ulskolleishemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionerna nr 269 av m, fl, och nr 789 av ErikJohansson i m, fl,, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Den som vill alt kammaren bifallerjordbruksutskottets hemställan i betänkandetnr 15 mom. 1 röstar ja, den del ejvill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil molionerna nr 269 av m. fl. och nr 789av i Hållsla m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåOswald begärde rösträkning verkställdes votering medomröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: () anmälde all hanavselt atl rösta ja men markerats ha avsiåll från atl rösta. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan HansWachtmeister begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill all kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i beiänkandei nr 15 mom. 2rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då HansWachtmeister begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Omdet statliga stödet till tidningar och tidskrifter på andra språk än svenska §12 Om det statliga stödet till tidningar och tidskrifter på andra språk änsvenska Budgetministern erhöll ordet för altbesvara i (fp) anmälda fråga, 1977/78:365,och anförde: i Slockholm har frågat mig om jag anser atterfarenheterna av reglerna för bidrag till tidningar på andra språk än svenskamotiverar en omprövning av regeln om att ett villkor för stödet skall vara allpublikationens innehåll i huvudsak berör förhållandena i . Statensstöd lill tidningar och lidskrifter motiveras i första hand av deras betydelseför den demokratiska processen i vårl samhälle. Del särskilda slödel tillinvandrartidningar tillkom främst för atl vissa invandrargrupper inte skullemissgynnas. Del gäller de invandrare som har kommit till under senareår och ännu inte har hunnit lära sig svenska så väl all de kan följa denpoliliska debaiien i svenska dagstidningar och tidskrifter. Därför utgår stödetenbart till sädana tidningar som riktar sig till invandrare och språkligaminoriteter i och som huvudsakligen innehåller material om svenskaförhållanden. Jag har inle nu funnit några avgörande skäl sommoliverar en omprövning av denna regel. i Slockholm(fp): Jag villlacka budgetminislern för svaret. Detär en viktig regel för presstödet atl det inle skall vara beroende avinnehållet i den publikation som får stöd, och detta skall gälla alla sorterspresstöd till alla sorters tidningar. Motden bakgrunden är del olyckligt atl man i den förordning som reglerarpresstödet lill invandrartidningar har fört in bestämmelsen, atl för alt fåstöd måste en minoriteisiidning i huvudsak behandla svenska förhållanden. Detkravet kan kanske vara rimligt för många invandrartidningar, men det är inte Omden framtida sysselsättningen i deslo mindre förkastligtnärdet gäller flera viktiga minoritetsgrupper, främst balterna. Balterna komsom regel till för länge sedan, de har anpassat sig hyggligt tillsvenska förhållanden och de kan läsa om svenska förhållanden i svenskatidningar. De baltiskspråkiga tidningarna konkurrerar därför inte med nyheteromsvenska förhållanden. Det rimliga är i stället all de ägnar huvudintresset åtvad som händer i hemländerna, och det är också de nyheterna som dessatidningars läsare i första hand vill ha. Men det säger förordningen nej till. IngemarMundebo säger nu att syftet med det här presstödet är att man inte skallmissgynna nytillkomna invandrare. Nej, del är det faktiskt inte, utan syftet ärall vi skall få publikationer på invandrarnas egna språk för atl de skall kunnabehålla kontakten med sina hemlandskulturer. Del finns också rent principiellaskäl, som alt alla sorters tidningar bör stödjas. Denuvarande reglerna leder till att antingen missgynnas de baltiskspråkigatidningarna, och det är olyckligt, eller också dirigerar staten innehållet.Frågan är då, varför man från statligt håll skall styra informationen iminorilelslidningar, när inga motsvarande regler gäller för den svenskspråkigapressen, om detta verkligen är förenligt med tryckfrihetsförordningens andaoch, , hur detta skall övervakas. Vem skall bestämma atl del tidningenbehandlar verkligen är utländska eller svenska förhållanden? Är detinvandrarverket eller någon annan? Denhär regeln får en otillfredsställande effekt, hur den än tolkas och hur den änanvänds. Det rimliga vore alt invandrartidningarna fick stöd på samma sätt somandra tidningar, oavsett innehållet. Överläggningenvar härmed slulad. § 13 Om denframtida sysselsättningen i BudgetminislernINGEMAR MUNDEBO erhöll ordet för all besvara () den 3 aprilanmälda fråga, 1977/78:378, och anförde: har frågat mig om regeringen överväger ålgärder för atlgenom om- eller nylokaliseringar av statlig verksamhet kompenseraVästernorrlands län för bortfall av arbetstillfällen som nedläggningen av 5kommer att innebära. Jagvill lill atl börja med erinra om alt de personalminskningar inom försvaret somgenomförs och planeras främst är resultat av en nödvändigralionaliseringsverksamhel, som måsle pågå fortlöpande och avse hela denoffentliga sektorn. Strukturförändringar inom försvarsmakten i form av bl. a.förbandsindragningar ingår som ell led i regeringens målmedvetna strävan allhålla kostnaderna för den offentliga verksamheten nere. Jagvill också erinra om alt tillförts statlig verksamhet genom1971 och riksdagsbeslut om omiokalisering av viss statlig verksamheifrån Slockholm. flyttar centrala siudiestödsnämnden,och delar av riksförsäk- ringsverket och patent-och registreringsverket med över 700 anställda till . Tillskottet avstatlig verksamhet är således betydligt större än den avtrappning som blirföljden av Lv 5:s nedläggning . De sysselsättnings- ochregionpoliiiska synpunkterna måste tillmätas stor betydelse vid nyetablering avstatlig verksamhet samt vid omorganisationer och rationaliseringar. Frågan omden geografiska placeringen måste emellertid alltid avgöras från fall tillfall när frågan blir aktuell och då också med hänsyn till den berördaverksamhetens förutsättningar. Några ytteriigare beslut utöver dem jag nämntbeträffande om- eller nylokalisering av statlig verksamhet lill Västernorriandslän är emellertid f n. inte aktuella. Omden framtida sysselsättningen i Jag vill tacka budgetministern för svaret på min fråga omarbetstillfällen som ersättning för det bortfall som kommer att ske då Lv 5läggs ned. Västernorriandslän harju under en lång följd av år haft stora svårigheter alt hållasysselsättningen uppe, och med det har följt atl befolkningstalet sjunkit,bortsett från . Sysselsättningsgraden i länet liggerav.sevärt under riksgenomsnittet. För alt stödja sysselsättningen i länet harstora samhälleliga insatser gjorts. annat län har exempelvis fått så storandel av det statliga regionalpolitiska stödet i form av lokaliseringslån ochbidrag som . Jag kan nämna att t. o. m. i somras-den 30juni-hadenära 700 miljoner tillförts länet, och man hade därigenom fått ca 5 000 nyaarbetstillfällen. Andra samhällsinsatser för att öka sysselsättningen är om-och nylokalisering av statlig verksamhet, som statsrådet nämnde i svaret. Medhänsyn till det stora behovet av statliga in.salser för all klarasysselsättningen förvånar det många all regeringen fann det nödvändigt att föreslåen nedläggning av 5. Men det förslaget godtogs av en stor majoritet iriksdagen, och jag skall inte ta upp någon debatt om det . I stället vill jagkonstatera att riksdagsbeslutet kommer att genomföras 1982, och därigenombortfaller då mer än 200 tjänster vid Lv 5. Den verksamhet Lv 5 bedriver ansesdessutom ge underiag för 150 ä 200 sysselsättningstillfällen i servicenäringarm. Propositionentog ju inte upp frågan om arbetstillfällen som ersättning för bortfallet, ochinte heller i debatten diskuterades detta. Jag har med min fråga velat la uppspörsmålet i vad mån regeringen nu som kompensation övervägde några speciellaåtgärder. Och låt mig fastslå att självklart anser befolkningen i länet att nären statlig verksamhei läggs ned bör denna ersättas av långsiktigt lika säkraarbetstillfällen. De allra flesta nya arbetstillfällen som skapas inomnäringslivet genom lokaliseringsstödet behövs för att förhindra en fortsattnegativ utveckling, och därför erfordras speciella satsningar föratt altkompensera Lv 5:s nedläggning. Skall det hinna ske behöver det börja planerasnu. är inte så , och det har redan gått ett halvt år sedanregeringen bestämde sig för att föreslå att lägga ned Lv 5. Statsrådet hänvisar tillalt vi har fått viss omiokalisering av verksamhet till 7Riksdagens protokoll 1977/78:120-122 Omden framtida sysselsättningen i och även tilllänet i övrigt. Men de arbetstillfällena har ju tillkommit därför all länelbehövde sådana arbetstillfällen - de har inte tillkommit föratt kompenserasenare indragningar av annan statlig verksamhet. Jag-ochjagtror många med mig-upplever del härsom att samhället så att säga ger med denena handen och tar igen med den andra. Jag vill fråga statsrådet om det ändåinte vore lämpligt alt ett område som har drabbats av regementsnedläggning fårförtur när det gäller nylokalisering av statlig verksamhet. Jag har stor förståelse för önskemålet om och behovet av ytterligarearbetstillfällen i . Låtmig då än en gång understryka att genom de omläggningar som har beslutalstillförs länet drygt 700 nya arbetstillfällen. Det handlar också omverksamheter i expansion, vilket kanske även kan komma att påverkaantalet arbetstillfällen i positiv riktning. Sedanvill jag emellertid säga att vi inte kan hantera omlokaliseringsverk-samheienså statiskt att man, om man vid någon lidpunkt finner skäl att omlokalisera enverksamhet med låt oss säga 1(X) arbetstillfällen, vid ungefär samma tidpunktmåste tillföra samma ort ungefär lika många arbetstillfällen för att uppnåsysselsättningsbalans. En rad olika omständigheter får sammanvägas vid varjeenskilt beslut om lokalisering, och den utgångspunkten måste också gällaSundsvallsområdet och . Menlål mig än en gång understryka alt vi självfallet har sysselsältnings-aspektemaaktuella för oss när det gäller olika delar av landel varje gång det gäller attbesluta var en statlig verksamhet skall föriäggas. MARTINOLSSON (c): Jag tackarför synpunkterna. Jagvill emellertid erinra om, att när del gäller utvecklingen och målen förVästernorriands län, har man ändå räknat med att befolkningen skall öka. Därförbehövs det också en ökning av sysselsättningen. Regementsnedlägg-ningen äremellertid en åtgärd som verkar i motsatt riktning, vilket är synnerligenbeklagligt från länets synpunkt. Självfalletkan man inte begära atl det skall bli en exakt kompensation vid just dentidpunkt då en nedläggning äger rum. Men jag tror i alla fall att det skullevara positivt, inle bara från sysselsättningssynpunkt utan också från allmänsynpunkt, om samhället vinnlade sig om alt när verksamheter dras in ävenkompensera med andra verksamheter av ungefär lika stor omfattning, naluriigtvishelst större. Jagvill betona all del har gjorts mycket för , men detta harskett därför att behoven har varit så stora i länet, och de kommer av alll altdöma alt vara mycket stora även i fortsättningen. Därför vill jag återigen vädjatill regeringen att den, när del är aktuellt med någon ny statlig verksamhet som lämpligenskulle kunna läggas utanför huvudstadsområdet, allvarligt överväger att ordnaförläggning till . Överläggningenvar härmed slulad. §14 Anmäldes och bordlades 1977/78:176 om redovisning av verksamheten inom dennämnd som avses i särskilt huvudavtal för den offentliga sektorn 1977/78:178 med förslag till lagstiftning ommarknadsföringen av alkoholdrycker och tobaksvaror Omden framtida sysselsättningen i §15 Anmäldes och bordlades Moiioner 1977/78:1888 av med anledning av proposilionen 1977/78:125 medförslag om tilläggsbudget 111 lill Slalsbudgeien för /78 1977/78:1889av m.fl. med anledning av propositionen 1977/78:139 omförsvarsmaktens hälso- och sjukvård i fred 1977/78:1890av m.jl. med anledning av proposilionen 1977/78:146 i medanledning av proposilionen 1977/78:156 med förslag lill passlag 1977/78:1892av m.fl. 1977/78:1893 av och medanledning av propositionen 1977/78:159 om ändring i lagen (1966:413) omvapenfri tjänst, m. m. 1977/78:1894 a v m. ,fl. med anledning av proposilionen 1977/78:164 omålgärder moi ungdomsar-belslöshel 1977/78:1895av m.fl. med anledning avproposilionen 1977/78:165 om värdesaken lönsparande 1977/78:1896 av KunHugosson m.fl. 1977/78:1897 av m. fl. 1977/78:1898 av BerntNilsson m.fl. 1977/78:1899 av m.fl. med anledning av propositionen 1977/78:167 ominrättande av en delegation för samordning av havsresursverksamheten Nr 120 1977/78:1900 av m.fl. Fred'taenden "" anledning av proposilionen 1977/78:170omfrisiående länsdomsiolar § 16Anmäldes och bordlades 1977/78:35 med anledningav granskning av statsrådens tjänsteutövning och 1977/78:16 med anledning av proposilionen1977/78:100 bilaga 2 såviu avser finansfullmakten jämte motion 1977/78:20 med anledning av i proposilionen1977/78:100 framlagda förslag om vissa anslag för /79 inomekonomidepartementets verksamhetsområde jämte motioner 1977/78:23 med anledning av i propositionen1977/78:100 framlagda förslag om vissa anslag för /79 inombudgetdeparlementets verksamhetsområde jämte motioner 1977/78:24 med anledning av i propositionen1977/78:100 behandlade för flera huvudtitlar gemensamma frågor såvitt avserbegränsning i myndigheternas rätt att meddela föreskrifter, anvisningar ellerråd 1977/78:25 angående verkställd granskning avriksgäldskonlorets förvaltning jämte motion 1977/78:26 med anledning av revisorersverksamhetsberättelse 1977/78:20 med anledningav motioner om en ny aktiebolagslag m. m. 1977/78:23 med anledningav motioner om barns rättsliga ställning 1977/78:26med anledning av motioner om vissa abortfrågor 1977/78:21 med anledning av motioner om vissatransportfordons utrustning, m. m. 1977/78:16 med anledning av motion om normer förbuller från motorfordon 1977/78:17 med anledning av motion om rätt förveterinär atl i vissa fall få anlita helikopter 1977/78:18 med anledning av moiion om lån lillinvesteringar inom irav-och galoppsporten 1977/78:19 med anledningav proposilionen 1977/78:107 om godkännande av överenskommelser mellan och om fiske och om vissa 100 gränsfrågor 1977/78:20 med anledning av propositionen1977/78:108 om godkännande Nr 120 av internationella sockeravtal den 1977/78:52 med anledning av propositionen1977/78:133 om ändring i lagen Anmälan av inter-(1968:576) om KonungariketSveriges stadshypolekskassa och om stads- nellationer hypoteksföreningar,m. 1977/78:25 med anledning av moiion om ändring avbenämningen till §17 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits lill kammarkansliet 1977/78:162av () till industriministern om sysselsäUningen inom denmanuella glasindustrin: lämnade industriministern mig iriksdagen svar på en av mig ställd fråga angående sysselsättningen vidglashyttan i Björkshult. I svaret och debatten i övrigt meddeladeindustriministern att "jag är självfallet medveten om attarbetsmarknadsläget i är utomordentligt ansträngt". "Den första förutsättningen som angavs fördenna ansökan har vi underkäntdärför att det inte fanns realistisk bakgrund förden. Kan man hitta en sådan ärvi naluriigtvis beredda att stödja projektet." Hurbedömningen av ansökan vid detta lillfälle gjordes, vilka faktorer sommedtagits och påverkat beslutet angavs inte. behandladelänsstyrelsen i län en ny ansökan om lokaliseringsstöd lill glashyttan iBjörkshult, varvid den enhälligt bifölls. Härvid påvisades genom en utredningutförd av att del samhällsekonomiskt var lönsamt alt satsa pådelta projekt. Den realistiska bakgrunden är således angiven . Viddel nämnda tillfället gav industriministern också följande besked: "Detfinns en plan i strukturprogrammet förden glasindustrin, som är enganska ambitiös satsning på en samordning av branschen när del gällerråvaruproduktionen och när det gäller alt stärka företagensexportanslräng-ningar." Mycketär relativt och värderingarna kan vara olika. De anställda och derasorganisationer anser att regeringen inle följer utvecklingen och påverkar denpå ell acceptabelt sätt. Hela branschen är nu inne i en besvärlig kris, därantalet anställda minskar med 200-300. åtgärder om inte hela den glasbranschenskall rasa samman. Med det anförda vill jag ställa följande frågor tillindustriministern: Vill regeringen nu medverka till att de anställdapå glashyttan i Björkshull ges fortsatt sysselsättning vid hyttan? Är regeringen beredd att snabbt lägga fram enrealistisk utvecklingsplan som anger hur den glasindustrins framtidskall säkras? 1977/78:163av (apk) till utrikesministern om regeringens inställning tillförslag i FN om förbud mot tillverkning av neutronvapen: En mycket bred svensk opinion har uttalat sig motpresident planer på tillverkning av neulronbomben. Den svenskafolkriksdagen, i vilken en stor del av freds-, ungdoms- ochkvinnoorganisationer dellog, uttalade sig mycket klart för alt vårl land skullekräva etl förbud mot bomben. Talet om neutronbombens humanitet uppfattas avallt fler som höjden av cynism. Därest neutronbomben kommer till tillverkninginnebär detta att vapenarsenalen utökas och atl tröskeln för kärnvapenkrigsänkes. Den har vid olika tillfällen uttalat sig motneutronbomben och pekat på att den innebären fortsättning på en kapplöpningmellan vapen och motvapen. Att denna utveckling försvårar möjligheten all skapatrovärdiga nedrustningsavtal har regeringen tidigare framhållit. PresidentCarlers senaste tillkännagivande innebär inget annal än att beslutet omproduktion av neutronbomben t. v. bordlagts. Enligt uppgifter i pressen har nuframskymtat att regeringen är beredd att ompröva sin inställning lill neutronbomben. PåFN:s extra nedrustningssession kommer det all läggas förslag omförbud mot tillverkning av neutronbomben. De uppgifter som framkommit i pressengör gällande atl den inte skulle stödja etl sådant krav.Motiveringen för den som jag uppfattar ändrade attityden från regeringen skullevara atl det ej visat sig möjligl atl skapa en tillräckligt kraftig opinion motneulronvapnen och ej heller en tillräckligt stor majoritet i FN bakom ettställningstagande om etl förbud. Medhänvisning till det anförda vill jag lill utrikesminister ställaföljande fråga: Hurkommer den svenska representationen på FN:s extra nedrustningssession atlställa sig till ett förslag om förbud mot tillverkning av neutron-vapen? 1977/78:164 av RuneÅngström (fp) till arbetsmarknadsministern om Umeåfilialen förarbetsmedicinska avdelningen vid arbelarskyddsstyrelsen: inrättades i en filial förarbetsmedicinska avdelningen vid arbetarskyddsstyrelsen. På regional planetfästes då stora förhoppningar vid filialens verksamhet, då behovet av enlaboratorieenhet inom del arbetsmedicinska området i övre syntes varamyckel stort. Uppbyggnaden av filialen är i vissa avseenden slutförd, menbeträffande vissa avdelningar-den medicinska och den psykologiska - harverksamheten av personalskäl ännuinte kommit i gång. Förde delar av filialen som är i funktion har utvecklingen i hög grad besannatdet behov som tidigare förutsågs och varil mycket positiv. Vid den kemiskaenheten har stora insalser nedlagts för att utveckla metoder lämpade för deviktiga arbetshygieniska undersökningarna. Vid de arbetsfysiologiska ochtekniska enheterna har ett högklassigt praktiskt vetenskapligt arbele kommittill stånd. På bullerområdet utgör filialens tekniska enhet arbetarskyddsstyrelsensenda laboratoriemässiga forskningsenhet, och filialen anlitas därför för sådanafrågor över hela landel. Somett uttryck fördel stora behovet av en arbelshygienisk laboratoriein-stitulioni övre kan också tas det påfallande stora intresset för filialensverksamhei som har kommit till uttryck vid de s. k. kontakldagarna. Vid dessahar såväl som 1977 samlats inle mindre än omkring 600 deltagarerepresenterande olika sorters industrier med föreirädare för företagare ochskyddsombud samt skyddsingenjörer och företagsläkare. Motden här tecknade bakgrunden har jag med förvåning iakttagit attframtidsplaneringen av filialens arbete i realiteten synes ha stoppats medanden för arbetarskyddssiyrelsen i övrigt har varit mycket positiv. Medhänvisning till del anförda villjag till arbetsmarknadsministern ställaföljande frågor: Varför har Umeåfilialen som enda enhet inom arbetarskyddsverket defacto satts på snålkosl då det gäller utveckling? Finns någon plan för beträffande utbyggnaden avUmeåfilialens verksamhet? § 18Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1977/78:411av () lill statsministern om rätten för svenska medborgare medpolsk härkomst att besöka : Svenska medborgare med polsk härkomst har i dagarnavägrats inresa till . Motiveringen tycks vara att de är judar. Självklartkan vi från svensk sida inte acceptera att våra medborgare behandlas annorlundapå grund av ras, tro eller tidigare medborgarskap. Enligt uppgifter i pressenförde statsministern denna fråga på tal vid sitt besök i . Villstatsministern inför kammaren redogöra för dessa samtal och resultaten avöverläggningarna med den polska statsledningen? 1977/78:412av Geoig () lill utbildningsministern om : Enligl referat i tidningar och radio uttaladeutbildningsministern vid framträdande i den 8 aprilatt han personligen anser att , som är filial lillSlrömbäcks folkhögskola, bör få bli självständig. Medanledning härav ber jag att lill utbildningsministern få ställa följande fråga: Närkommer regeringen att besluta all ges en självständigställning? 1977/78:413av Hans Nyhage (m) till statsrådet om förbud motkostnadsfritt tillhandahållande av oregistrerade läkemedel: Det har framkommit att ett läkemedelsföretagförsett ett sjukhus med ett oregistreral läkemedel fiera år efter det alttillstånd till klinisk prövning av läkemedlet upphört att gälla. Detta måsteanses strida mot läkemedelsförordningen då det gäller alt skydda allmänhetenmot icke godkända preparat. Där förutsätts emellertid att det är fråga omförsäljning. I del aktuella fallet har tillhandahållandet skett kostnadsfritt.Lagtexten måste därför anses bristfällig i nämnda avseeende med hänsyn lill derättssäkerhelskrav man som patient måste kunna ställa. Vilkaåtgärder avser statsrådet vidta i syfte atl hindra även kostnadsfritttillhandahållande av oregistrerade läkemedel, som inte är under kliniskprövning? 1977/78:414av () lill industriministern om förutsättningarna förfortsatt drift vid Basttjärnsgruvan i : Ägarna lill Basttjärnsgruvan i kommunhar fråntrält förhandlingarna med arbetstagarorganisationerna om fortsatt driftoch beslutat om nedläggning av gruvan. Industridepartementet har uppvaktats iärendet. Medanledning av detta anhåller jag alt till industriministern få ställa följandefråga: Vilka bedömningar har industridepartementet gjortom förutsättningarna för fortsatt drift i gruvan eller en förlängning avbrytningen i avvaktan på utredning om de mellansvenska järnmalmsgruvornas framtid? 1977/78:415 av OswaldSöderqvist (vpk) lill arbetsmarknadsministern om situationen för chilenskafiyktingar: Inom korl kommer regeringen att fatta ett beslutsom kan komma att få ödesdigra följder för de chilenare som f n. befinner sighär i landet i väntan på uppehållstillstånd. Regeringenhar att ta ställning till sju s. k. typfall, dvs. sju chilenare sominvandrarverket har sagt inte skall få stanna här utan skickas tillbaka tillChile.