prot · G10995 · 1977-12-31 00:00:00 — Är f ö. det som här - tveksamheten lill en mer sammanhållen grundskola- ett första led i den politiken? Jag skulle gärna vilja att på de frågorna, liksom på min ursprungliga fråga. vill fö det till att egentligensolidaliserar sig med uttalanden om de halvbildade medelmåtr torna, trotsattjag visat atl det rör sig om ett referat av andras åsikter. Jag vet inte hurLena läser innantill - det är i alla fall selektivt. Och honkallar del som anförs för vulgärkritik! Jag skulle snarare vilja karakteriseradet aktuella anförandet som ett försök atl visa verkligheten som den är. Vitjänar verkligen inte samhället genom atl försöka bluddra kring faktiskaproblem. Och glädjande nog har en hel del socialdemokrater böriat inse det. , som enligt Morgonbris har sagt: Vi måste erkännaalt skolan inte fungerar bra . blir jag näslan rädd när jag kommer uti skolorna i . Del kanske vore skäl för altdels studera verkligheten, dels tala med . Ämnetför anförandet var Svensk gymnasieutbildning - är den konkurrenskraftig? Taletvar till största delen en analys av orsakerna till alt rekryteringen till högreteknisk och naturvetenskaplig utbildning och forskning sviktar i vårt land.Anders pekade på en rad olika faktorer. Men det utmärkande var atthan inte lade skulden på gymnasieskolan. Han konstaterade tvärtom all del inteär något fel på läroplanerna och att undervisningen är av hög kvalitet.Gymnasieskolan fick alltså högt betyg, tvärt emot vad och entotalt snedvriden cirkulärartikel i vill göra gällande. Däremotkonstaterade att det fanns brister i , iförmedlandel av baskunskaper och basfärdigheier - etl konstaterande som gjordesi SIA-betänkandet och som hade understrukit iSIA-propositionen. Mankan lägga tonvikten på olika delar av SIA-reformen. Jag för min del vill betonaatt jag anser det oerhört betydelsefullt atl skolan lägger ökad vikt vid altbaskunskaperna förbättras. Delta behövs framför allt för de s. k.svagpresterande eleverna, men det gäller faktiskt ganska många av de andraeleverna också. Jag skulle gärna vilja fråga : Håller nu på atl ta avstånd från vissa delar av SIA-reformen? Omregeringens ståndpunkt till visst uttalande rörande skolan Jagmenar alt del är en ojust debatteknik att påstå att talaren bara framfördeandras åsikter. Inte vel jag hur man lägger upp sina tal inom det moderatasamlingspartiet, men någol lurt måste del vara med det. En talare från eltannat parti ställde lidigare här också en fråga om vad som egentligenavsågs i ett annat tal av en framstående moderat. Där fick gå inoch dementera och förklara vad som hade menals. Detgår inte atl hävda att 13 tättskrivna sidor bara är citat av andras kritik motskolan. En sådan debattstrategi är omöjlig, . BrittMogård säger att man inte skall bluddra. Men det är precis vadstatssekreteraren har gjort, och tyckerjag gör det också. Jaghade uppskattat en litet mera rakryggad hållning. BrittMogårds uppgift under frågestund ärjust att besvara frågor somställs till henne. Därför bör säga ifrån om hon instämmer i taleteller inte. Det är viktigt därför atl talet speglar en så vulgär skolsyn. Enmyckel hög regeringstjänsteman dömer med det ut hela den svenska skolan, demånga elever och skolans personal som gör hängivna insatser i en verksamhet somär långl ifrån lätt att bemästra. Alldel finns stora svårigheter i skolan har bl. a. jag redovisat iSIA-propositionen. På denna finns - det har vi också sagt frånsocialdemokratiskt håll - inga enkla patentlösningar. Det som behövs är eltvardagligt Omregeringens ståndpunkt till visst uttalande rörande skolan förnyelsearbete i samspelmellan berörda personalgmpper, elever, föräldrar, myndigheter och politiker.Men del gäller då atl ha en realistisk syn på delta och inte skönmåla-vi skallordenlligt känna lill verkligheten, och det villjag åtminstone för min del sägaalt jag gör. Mendet viktigaste för dagen är alt man gör skolan en stor otjänst om mansvartmålar på det sätt som den moderate statssekreteraren gör. Det är atl vridadebatten . Det kan på intet sätt utgöra någon stimulans tillde förändringar som dagens skola verkligen behöver. Vill man tala om snedvriden debatteknik så skall man nog inte heta . Jag har talat om att den första halva sidan var ett citat och etlreferat, och berättat vad talet i övrigt innehöll - eftersom jag har fött denuppfattningen att inte har läst del, mer än vissa mycketavsiktligt utvalda citat. Då säger attjag har hävdat attdelta skulle ha varit 13 sidor citat. Detär min uppgift att svara på frågor. Men jag måste säga attjag tycker atl del ären uppgift för en riksdagsman atl läsa rätt och höra rätt. Och inte bluddra!Jag fick ingel svar på frågan: Skall vi, som del står i SIA-propositionen ochsom har beslutat, enligt uppfauning prioriterabaskunskaper och basfärdigheter i skolan? Erkänner att deltaär ett problem i dagens grundskola och att vi kan göra något åt det? har tydligen inte riktigt lärt sig våra roller; honställer frågan till mig - det borde vara tvärtom. Fråganom baskunskaper och basfärdigheter tog vi socialdemokrater upp ordenlligt intebara i SIA-propositionen utan också i den motion som vi väckte i anslutningtill den SI A-proposilion som har skrivit och som ligger iutbildningsutskottet för behandling. Vi menar att i den nuvarandepropositionen inte tillräckligt utföriigl har behandlat just frågan ombaskunskaper och basfärdigheier. Vi vill ha ylteriigare klarlägganden.Beträffande vårt intresse för baskunskaper kan vara fullständigtlugn. Mendet är inte detta debatten gäller - den debatten kan vi ta vid an nattillfölle. gäller del en hel rad uppseendeväckande uttalanden som AndersArfwedson har gjort. Eftersom jag läste upp så många citat av inte gärna hävda attjag inte har läst talet till slut. Det harjagverkligen gjorl, och det är därför som jag har blivit så upprörd. Det är heladen reaktionära syn som finns i det som jag skulle önska att åregeringens vägnar tog avstånd från. I annat fall är jag orolig överutbildningspolitikens riktning framöver. Här finns ett utdrag ur talet som jag skall be alt få läsa upp ochfråga: Är detta reaktionärt? Är detla svartmålning? I så fall går det verkligen numera en mycket djupklyfta mellan och min uppfattning, Delpåstås här alt ingångsnivån lill gymnasieskolan har sjunkit. Exempel på detlafinns bara alltför många: stora brister i även elementär räknefärdighet,oförmåga atl skriva någorlunda korrekt svenska, bristande grammaiiska grunder imoderna språk osv. Detär precis delta som vi i behandlade som ett myckel allvarligtproblem, del är precis därför som vi krävde alt en läroplansöversyn skullesyfta till en bättre träning i basfärdigheter. Och det var precis det som skrev i sin proposition. Jagtycker det är fullständigt orimligl alt försöka bygga upp motsättningar kringen fråga som är så väsentlig för del uppväxande släktet i vårt land. Skall vi skällapå varandra för det vara på andra grunder än på denna. Ompersonella förstärkningar vid vissa länsstyrelser Jag skulle önska att och jag inte alls skällde på varandra- jag skulle önska atl tog avstånd från det här upprabblandet avreaktionära klyschor som hennes närmaste politiska tjänsteman bestått oss med.Och jag hade faktiskt önskat alt menade vad hon sade , atldebatten skall föras på saklig grund. Men då passar inte reaktionära klyschor.Jag förstår all sådant tal kan innebära alt man på sina håll vinner poäng, menpå andra håll kan man föriora poäng, och hos en majoritet av är jagsäker på all så blir fallet. Överiäggningenvar härmed slutad. §8 Om personella förstärkningar vid vissa länsstyrelser Industriministern erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1977/78:322, och anförde: Arbetsgrupper har tillsatts inom vissa län för att samordna deregional- och sysselsättningspolitiska insatserna på orter som drabbas avsysselsättningsproblem lill följd av strukturförändringarna inom bl. a. stålbranschen.Thure Jadestig har - med hänvisning lill delta - frågat mig när länsstyrelsernakommer alt fö besked om omfattningen av ullovad personell förstärkning förarbetet inom dessa grupper. Jagavser alt föreslå regeringen att på tilläggsbudget III begära medel för dessalänsgruppers verksamhet. Vid behandlingen av propositionen (1977/ 78:73) omstatliga textil- och konfeklionsförelag m. m. uttalade näringsutskottet (NU1977/78:41) atl medel borde kunna förskolteras från industridepartementetskommitléanslag i avvaktan på beslut. Jag är av samma uppfaltning ochräknar med att medel bör kunna ställas lill förfogande från detla anslag inomde närmaste veckorna. Härutöver kommer medel att anvisas från femtondehuvudtitelns anslag till länsstyrelserna. Ompersonella förstärkningar vid vissa länsstyrelser kan del tyckas vara långl från tanke till handling. I del härfallet var tanken i sig god, men det synes la lid. avgav i mitten avnovember 1977 propositionen 47 till , och på s. 25 i denna säger han: "Föratl möta sysselsättningsproblemen på stålörterna kommer de berördalänsstyrelserna att tilldelas särskilda resurser för all arbeta fram förslaglill konkreta åtgärder och för att samordna insatserna på länsnivå." Statsrådethar också meddelat alt en länsgrupp skulle bildas med representanter frånberörda kommuner, företag och länsorgan och att del inom regeringskanslietskulle tillsättas en särskild arbetsgrupp som dels skulle utarbeta egnaålgärdsförslag, dels tillse atl länsstyrelsernas förslag för en snabbbehandling. Nusäger slatsrådet alt man i vissa län har tillsatt arbetsgrupper, och detstämmer. I har man t. ex. gjorl det. Men ute i bruksbygdernaväntar vi på alt de här arbetsgrupperna skall fö personella och ekonomiskaregionalpolitiska möjligheter att verka. Det har gått , herrstatsråd. I mitt anförande i kammaren med anledning avpropositionsbehandlingen noterade jag den positiva infallsvinkel som förslagetkan betyda, därest resurser verkligen ställs till länsorganens förfogande. Jagär naturligtvis medveten om att det inte är någon lätt uppgift atl skapaersättningsinduslrier, särskilt inte med tanke på den besväriiga situation defiesta bmksorter har, inte minst beroende på dessa orters ensidiganäringsliv. Men denna månadslånga väntan på besked om resursgivning ger, herrstatsråd, inget gott intryck. Situationen ute i våra bruksbygder är oroande,otryggheten för de anställda och de berörda kommunerna är besvärande och oronför morgondagen är stor. Allaär vi överens om atl järnhanteringens strukturproblem kräver speciella åtgärder,både kortsiktigt och mera långsiktigt. Det krävs en regional utvärdering av desysselsättningsmässiga och samhällsekonomiska effekterna av den ulveckling somnu är på gång inom järnhanteringen. Molden bakgrunden är det svar jag fött mycket svagt. Det ger nämligen inte en endaledtråd då det gäller frågan om när resurserna kommer och hur stora de kommeralt bli. Jag har i mitt svar meddelat aU vi i tilläggsbudget III kommer atlanvisa nödiga medel, och jag har dessutom hänvisat lill den möjlighet atlförskotlera medel som här föreligger. Regeringens beslut beträffande tilläggsbudgetIII kommer f ö. . Det finns alltså all anledning atl frånlänsstyrelsernas sida fortsätta att bedriva det arbete som man de facto redanhar startat i nära samarbete med industridepartementet. ThureJadestig vill göra gällande att denna verksamhet har blivit fördröjd till följdav att del tagit tid innan medelsanvisning kunnat ske, men det är heltfelaktigt. Vi har fortlöpande kontakter med de berörda länsstyrelserna, ocharbetet bedrivs med all önskvärd målmedvetenhet. Jagvill också betona, vilket förefaller att ha glömt, alt en heldel länsgrupper redan är i arbete. Del gäller Norrboltensdelegationen ochVärmlandsdelegationen, som har fött medel i särskild ordning då strukturproblemendär är speciellt påtagliga. Deresurser som länsgrupperna behöver för atl arbeta med sysselsättningsproblemenär det viktigt att man inte bara anvisar till förstärkning av personalen vidlänsstyrelserna. Det är sannolikt viktigare alt man på länsnivån för tillgångtill medel som kan användas på ett ganska fritt sätt, t. ex. för anlitande avkonsulter. Det har redan varil möjligt att gå in med sådana arrangemang, ochdel kommer att bli ökade möjligheter till del med denna resurstilldelning. Detblir alltså en resursförstärkning till de här länen, både för atl ökapersonalinsatsen och för atl anlita konsulter för direkt målinriktade insatser. Jagvill nämna atl vi dessutom stöder detta arbete genom atl ge service från denetableringsdelegation som arbeiar i industridepartementet och som också i dettamålmedvetna arbete för att skaffa altemativ sysselsättning har fått en vissresursförstärkning. Det är alltså ett omfattande, målmedvetet och som jaghoppas resursrikt arbete som här bedrivs . Ompersonella Jörstärkningar vid vissa länsstyrelser THUREJADESTIG (s): Jag konstaterar bara all till har länsstyrelsernainte fött de här resurserna som propositionen utlovade. Industriministern kanväl ändå inte säga att det är en snabb behandling i själva sakfrågorna. Del ärrikligt atl arbetsgrupper har startat i vissa län, men de beslår ju av cheferfrån regionala organ som i sig själva har en hög arbetsbelastning.Vad som behövs är naturiigtvis handläggare för all på ort och ställe kartläggaoch hjälpa kommunalmännen, industrifolket och de fackliga organisationerna iarbetet. De regionala enheterna på har ingen överblivenpersonal. De är redan tidigare myckel hårt ansträngda av sina arbetsuppgifter.Därför är del mycket viktigt att de här personella resurserna kommerlänsstyrelsen lill del. Jag noterar också med tillfredsställelse altstatsrådet har för avsikt att ekonomiska resurser skall ställas till arbetsgruppernasförfogande, alt detta sålunda blir en decentraliserad möjlighet. Då hoppas jagatt också för några miljoner, åtminstone som första insats. Jag noterar all nu är tillfredsställd med mitt svar. Jagvill också påpeka, för att del inte skall råda något missförstånd, alt detredan har anvisats speciella resurser för speciella problemområden. 11, ex.Norrbotten och har vi gått in med speciella resurser för dearbetsgiupper som är verksamma där. Det har då också innefattat konsultinsatser. Dessutom är alt notera attvi har haft ett stort antal lokala grupper Ompersonella förstärkningar vid vissa länsstyrelser arbetande med dessaproblem. De grupperna har bl. a. haft personella resurser från departementetalt använda sig av för utredningsuppdrag etc. Alt vi nu möter problem av ensådan omfattning och av en sådan svårighetsgrad alt vi måsle samordna de lokalaarbetsgrupperna i länsgrupper för att fö en aktivitet över länsorganens skildakompetensgränser är etl resultat av utvecklingen. Men det innebär ju inte atthär inte redan har bedrivits etl arbete, vilket nog bör kunnaerkänna. Överläggningenvar härmed slutad. §9 Talmannen meddelade att på föredragningslistan för morgondagens sammanträdeskulle skatteutskollets betänkande nr 33 uppföras närmast efterkonstilutionsulskottets betänkande nr 24 och försvarsutskottets betänkanden nr9-11 sättas sist. §10 Anmäldes och bordlades Proposition 1977/78:133 om ändring i lagen (1968:576) omKonungariket stadshypotekskassa och om sladshypoteksföreningar, m. m. §11 Anmäldes och bordlades 1977/78:1768 av LarsWerner m..fl. med anledning avpropositionen 1977/78:95 om anslaget Flygvapenförband: Forskningoch utveckling /78:1769 av m.fl. med anledning av propositionen1977/78:98 med förslag lill lag om skatt på vissaresor, m. m. 1977/78:1770 av m..fL med anledning av propositionen1977/78:104 med förslag om utvidgad rätt till ledighet för vård avbarn, m. m. § 12 Anmäldes ochbordlades 1977/78:25 med anledning av framställning ibudgetpropositionen 1978 (prop. 1977/78:100)om anslag underbudgetdepartemenlets verksamhetsområde till ,viss informationsverksamhet m. m. för /79 1977/78:26 med anledning av framställning ibudgetpropositionen 1978 (prop. 1977/78:100) om anslag m. m. underjustitiedepartementets verksamhetsområde för /79 tilldatainspektionen 19)7/78:27 med anledning av framställfiing ibudgetpropositionen .1978 (prop. 1977/78:100) om anslag underjustiliedepariemenlets verksamhetsområde för /79 till vissakostnader i anledning av allmänna val 1977/78:28 med anledningav framställning i budgetpropositionen 1978 1977/78:100) omanslag under verksamhetsområde för /79lill partistöd 1977/78:14 med anledning av propositionen1977/78:101 med förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /78 såvitt avser viss del avbudgetdepartemenlets verksamhetsområde 1977/78:17 med anledning av propositionen1977/78:101 med förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /78 såvitt avser statens allmännafaslighelsfond 1977/78:18 med anledning av i propositionen1977/78:100 framlagt förslag om anslag lill avskrivning av oregleradekapitalmedelsföriusler för /79 1977/78:19 med anledning av propositionen1977/78:100 såvitt gäller anslag till stöd lill idrotten jämte motioner 1977/78:41 med anledning av propositionen1977/78:42 om åtgärder för försörjningsberedskapen på lekoområdel,propositionen 1977/78:73 om statliga textil- och konfektionsförelag m. m. ochpropositionen 1977/ 78:100 i vad avser textil- och konfektionsindustriernajämte motioner §13 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivils till kammarkansliet 1977/78:143 av AlfLövenborg (apk) till kommunministern om åtgärder mol flygbesprutning medfenoxisyror: Användningen av fenoxisyror har under många årväckt oro bland befolkningen i olika regioner. En rad tecken lyder på altbetydande hälsorisker är förenade med fenoxisyrornas användning och alt devållat sjukdoms- och dödsfall bland såväl djur som människor. I en norrbottniskskogsarbetarby har hela den manliga befolkningen dött i cancer. Samtliga hadevaril sysselsatta med spridning av fenoxisyror eller på annat sätt kommit ikontakt därmed. Motden bakgrunden är det inte underligt att en växande opinion vänder sig mot användningenav detta gift och kräver alt skogsbolagen övergår till andra metoder inom sittskogsbruk. Man anser också att den kommunala självstyrelsen måste ge kommunalaorgan rätt att värna om människors liv och hälsa. beslut atl efter en lidigareförbudsperiod åter tillåta spridningen av kemiska medel, däribland fenoxisyror,från flygplan har mötts av starka protester i många kommuner. Frånallmänhetens sida förväntar man sig att de lokala hälsovårdsmyndigheternaskall ingripa med förbud mot spridning. Folkopinionen kan alls inte förslå atthälsovårdsnämnderna, som har många viktiga befogenheter, saknar möjlighet attpå laglig väg förhindra spridning av fenoxisyror. rad fall har det förekommit alt hälsovårdsnämnder har beslutat om förbud motspridning av fenoxisyror, men efter en överprövning i anledning av besvär efterdylika beslut har dessa ogilligförklarals. Hälsovårdsnämndernas omsorg omkommuninvånarnas liv och hälsa har vägt lätt i jämförelse med skogsbolagensvinstbetonade argument. Nunärmar sig en ny sommar, och skogsbolagen planerar för nya bespmtningar. En radkonflikter är att vänta. Medhänvisning till det anförda ber jag att till kommunministern fö slälla följandefrågor: Hur ser kommunministern på problemet medskogsbolagens hormo-slyrbesprutning kontra den växande opinionen ute ikommunerna? Avser kommunministern att vidta några åtgärder föralt vidga de kommunala organens möjligheter att sätta stopp för flygbesprutningmed fenoxisyror? 1977/78:144 av AlfLövenborg (apk) lill arbetsmarknadsministern om sysselsättningsfrämjande åtgärderi malmfälten: Regeringen har föreslagit atlLuossavaara-Kiirunavaara AB skall beviljas 2(M) milj. kr. för atl"upprätthålla sysselsättningen vid företagel ". Mendet räcker inte för . Trots de 200 miljonerna sätts kursen på avskedandenoch permitleringar. Den fulla sysselsättningen har inte garanterats. Molden bakgrunden finns del anledning att till regeringen rikta frågan om detförbereds några andra stödåtgärder för att upprätthålla sysselsättningen imalmfälten. Enökning av antalet arbetslösa i malmfälten vore katastrofal. Den drabbar iförsta hand ungdomen. Redan nu går över 500 ungdomar utan arbete, och närskolorna slutar kommer ännu fier nya arbetssökande ul påarbetsmarknaden. Hur tänker regeringen möta denna akuta krissituation? Detfinns också anledning alt penetrera frågan om vad som krävs på . Imalmfälten har sysselsättningen i stor utsträckning baserats på denrena gruvbrytningen. Underiåtenheien att satsa på andra åtgärder för alt breddaoch utveckla näringslivet för nu sina konsekvenser. För atl klarasysselsättningen och kommunernas ekonomi måste det vara elt oavvisligt krav atlsamhället satsar på annan typ av produktion än malmbrytning, att man också gårin för förädling, att man i statlig regi satsar på att bygga upp nya industrieri malmfältskommunerna. Några sådana planer har ännu icke aviserats. Eller nöjer sig regeringen med begränsade stödåtgärder som inte ensräcker till för att klara dagens krissituation? Medhänvisning lill del anförda hemställer jag om kammarens tillstånd att tillarbetsmarknadsministern fö ställa följande frågor: Förbereder regeringen några andra stödåtgärder ändem som föreslås i proposition 1977/78:96 för alt klara den akutasysselsättningskrisen i malmfälten och skapa full sysselsättning? Har regeringen någon plan för att skapa nyastatliga industrier i malmfälten i syfte atl på trygga regionensutveckling? § 14 Meddelande omfrågor Meddelades atl följandefrågor framställts 1977/78:350av (vpk) till statsministern om åtgärder för atl dämpa inflationen: Dennyligen träffade avtalsuppgörelsen innebär ett magert resultat för löntagarna.Det finns väl grundad anledning att utgå från att uppgörelsen inte kommer altge kompensation för redan inträffade och kommande pris- och hy resstegringar.Avgörande i sammanhanget är vilka åtgärder som statsmakterna kommer alt vidtaför atl stoppa infiationstakten. Mot bakgrund av det anförda vill jag tillstatsminislern ställa frågan: Planerar regeringen etl införande av pris- ochhyresstopp samt slopande av moms på alla dagligvaror? 1977/78:351av () lill utbildningsministern om bevarande avstengärdesgårdar och odlingsrösen: har odalmän i brutitmark och byggt upp stengärdesgårdar och odlingsrösen. Dessa är värdefullamonument över våra förfäders slit och möda och påminner dagens svenskar om engången tids kärva förhållanden. Detär angeläget att stengärdesgårdar och odlingsrösen bevaras somkulturminnesmärken för kommande generationer. Därför vill jag frågautbildningsministern: Ärutbildningsministern beredd att medverka till atl stengärdesgårdar ochodlingsrösen kan bevaras och vårdas som kullurminnesmärken? 1977/78:352av () lill statsministern om ämbetsverkens ställning iförhållande lill regeringen: Med anledning av pressdebatten om ämbetsverkens ochgeneraldirektörernas ställning i förhållande till regeringen vill jag frågastatsminislern: Anserregeringen alt ämbetsverkens och därmed generaldirektörernas ställning iförhållandel till regeringen bör förändras, och kommer regeringen atl föreläggariksdagen förslag om sådana ändringar? 1977/78:353av//öns/l/sew(s) till industriministern om åtgärder för att tryggasysselsättningen vid AB och AB , Bergslagsverken i : Sysselsättningen för 500 anställda vid och AB , Bergslagsverken i är allvarligt hotad.Representanter för berörda fackliga organisationer och för kommunuppvaktade med anledning därav industriministern. Vid uppvaktningenmeddelade enligt pressuppgifter statsrådet sin avsikt att i ärendet kontaktadirektör . i Volvos koncernledning. Med anledning av detanförda för jag ställa följande frågor: Hur bedömer industriministern efter sin kontakt medkoncernledningen förutsättningarna för fortsatt verksamhet vid , Bergslagsverken i ? Är industriministern vid behov beredd vidtagasärskilda åtgärder för atl trygga sysselsättningen vid företagen i ? §15 Kammaren åtskildes .