prot · G10911 · 1977-12-31 00:00:00 — I ulskoitsbeiänkandet påpekas atl del finns vissa felaktigheter iutredningen. Vi beklagar del men kan 2 protokoll 1977/78:11-14 Kontrollav inbetalning av mervärdeskatt konstatera atl de inleändrar någonting i princip. I sak är del problem vi tagit upp betydande, vilketutskottet också sagl. Den redovisning som görs i den åberopade ulredningenbelyser ändå på ett väsentligt säll problemet. Det har även ulskollei medgivit. Delär uppenbart atl betydande belopp undandras samhället. Detla är en sida avsaken, och den är nog så allvarlig. Del har utskottet också kraftfulltunderstrukit. En annan sida, som vi också antyder i motionen men som ulskolleikanske inle fastnat för, är all della förhållande släller seriösa förelag ochansvariga förelagsledare - inle minst sådana företag som arbetar med sloröppenhet och under demokratisk styrning - i etl konkurrensmässigl sämre läge.Del är också allvarligt. Jag lycker all del förtjänar all påpekas i deltasammanhang. 1motionen, som är ganska korlfallad, har vi visal på att problemel inle bara rörmervärdeskalleredovisning - del gäller också i vissa lägen arbetsgivaravgifteroch andra sociala avgifter. Ävenom jag inledningsvis sade all uiskoltels hemställan inte känns särskilt positivkan jag konstatera atl utskottet klart har dokumenterat samma uppfattning sommotionärerna och i sak biträder motionen, i varje fall dess syfle. Utskottetföljer visserligen inie vårt förslag atl kammaren skulle ge regeringen lillkänna vad vi anfört i motionen men anvisar i stället vägen genom den s. k.mervärdeskatteutredningen och del s. k. RS-projeklei, som jag inte närmarekänner till men som jag förmodar är av den karaktären all del verksamt kan bidralill all denna fråga löses. Vimotionärer har alltså ingen erinran mol del ulskotlsförslag som föreligger. Vihoppas all del skall ge frågan en tillfredsställande belysning och skapaunderlag för vidare åtgärder frän samhällets sida. Men självfallet skall vifölja frågan och återkomma om det visar sig all de vägar som utskottet nuanvisar inle leder lill det mål som vi menar är vikligl all uppnå. Efter HansAIséns anförande kan jag falla mig myckel kort. Ulskolleiinsiämmer i alll väsentligt i vad som har sagts i motionen. Det är, sägerutskottet, myckel angelägel all kontrollen av mervärdeskatten förstärks, ochdetla är en fråga som bör kunna lösas inom rimlig lid.Mervärdeskalleutredningen skall bl. a. behandla kom roll frågorna, och dennautredning beräknas vara klar . Dessutom har RS-projeklel alt laupp frågan om hur mervärdeskatteenhelerna skall samordnas med den nyaskalteorganisalion som kommer, och då finns del enligl vår mening ingenanledning - vi tror inte ens all det vore särskilt bra - all göra en särskildskrivning lill regeringen om denna fråga. Delviktiga är, tycker jag, all med anledning av motionen klart uttalaratt åtgärder i riktning mol vad som har angivits i motionen är nödvändiga.Utskottet har också sagt alt man förutsätter all mer- värdeskalleutredningenkommer all belysa personalbehovet för att nå en rimlig kontrollnivå. Utskottetsäger vidare alt man förväntar sig all regeringen och andra berörda myndigheterägnar hithörande problem och frågor stor uppmärksamhet. Ulskolleiär enigl i sin bedömning av angelägenheien av ålgärder för bättre kontroll ochöver huvud taget ett bäiire grepp om denna fråga. Om släller sigbakom den skrivning som ulskollei har gjort bör därför både regering och andramyndigheter känna sig förpliktade all la hänsyn till den vid den fortsattahandläggningen av dessa frågor. Viär alliså i sak överens med molionärerna. Ulskollei anser alt della är en sloroch viklig fråga, och vi förvänlar oss all den kommer alt lösas inom en mycketnära framlid. Med detta, herr lalman,yrkar jag bifall till ulskotiels hemställan. Ändradebeskattningsregler vid uthyrning av fastighet HANSALSEN (s); Jag vill bara yllerligare underslryka vad jag sade lidigare, all vimotionärer inle har någol annat yrkande utan insiämmer i ulskotiels hemställan.Efter all ha hön deklaration känner jag mig ännu tryggare - delvar ett belysande och klart anförande som höll, och jag lackarför del. Överläggningenvar härmed slutad. 1977/78:4 med anledning avmotion om differentierad hundskatt 1977/78:5 med anledning av motion om förenkladelullklareringsbestämmelser för allmänflygei 1977/78:6 med anledning av motion om beskattningenav radhussamfällighel Kammarenbiföll vad utskottet i dessa belänkanden hemställt. §12 Ändrade beskattningsregler vid uthyrning av fastighet Föredrogsskalleulskoltels belänkande 1977/78:7 med anledning av moiion om ändradebeskattningsregler vid uthyrning av fasiighei. 1 skatleulskolleis betänkande nr 7 behandlas motionen 1976/77:171 omändrade beskauningsregler vid uthyrning av fastighet. I motionen hemställs som uthyr fastighet eller del därav får rätt lill samma skaiiemässigabehandling oberoende av om uthyrning Ändradebeskattningsregler vid uthyrning av fastighet sker för rörelseändamäleller annan verksamhel med undanlag för bostadsändamål. 1motionen har jag tagit upp några icke önskvärda konsekvenser av de nu gällandebeskattningsreglerna för fastigheter, som visal sig vid den praktiskatillämpningen av lagsiiftningen. Genomden nya lagstiftningen, som började lillämpas vid taxering, gavs bl.a. möjlighel lill avskrivning enligl rörelsereglerna av hyresfastighet ellerdel därav, som är uthyrd för rörelseändamål. Redan lidigare gällde all sådandel av annan fastighet, i vilken fastighetsägaren själv bedrev rörelse vidinkomsttaxeringen, hänfördes lill rörelse, och avskrivningsreglerna förrörelsefasligheler blev då alliså lillämpliga. Vid uihyrning av lokaler för avannan bedriven rörelse kunde däremoi avskrivning av dessa lokaler ske endasipå samma sätt som för bosläder. Iföreiagsskalleulredningens betänkande SOU 1968:26, som ligger till grund för1969 års lagsiiftning, motiveras de olika avdragsreglerna för beräkning avinkomst av rörelse resp. inkomst av annan fasiighei med att rörelsereglernautformats med hänsyn lill de speciella förhållanden och risker som är förenademed rörelseanvändningen, medan bestämmelserna om avdrag vid beräkning avinkomst av annan fasiighei i första hand anpassats för fastigheter använda förbostadsändamål. Vidden praktiska tillämpningen har de nya reglerna visal sig få icke önskvärda ochorättvisa konsekvenser. Om uihyrning av lokaler sker för verksamhel som inte ärhänförlig lill rörelse enligl 27 ;; kommu-nalskailelagen är rörelsereglernainle lillämpliga. a. av ett utslag i regeringsrätten i ettförhandsbeskedsärende. Viduthyrning av t. ex. kontorslokaler till en rörelseidkare får rörelsereglernatillämpas. Hyrs lokalerna däremot ut lill stat eller kommun för derasförvaltning är rörel.sereglerna inle lillämpliga. Rörelsereglerna får hellerinle lillämpas om lokalerna hyrs ut för fastighetsförvaltning, då verksamhetenju beskattas som inkomst av jordbruksfastighet eller annan fastighet. Medhänsyn till atl lagstiftningens syfte har varil atl lokaler som används församma ändamål skall kunna skrivas av enligl samma grunder, oavsett vem somanvänder dem och oavsett hyresgästens inkomstbe-skaltningssiluaiion, upplevsden skillnad som görs mellan rörelsedrivande hyresgäster och t. ex. en statligförvaltning eller myndighel som omotiverad och inkonsekvenl. Det är t.ex. mera förmånligt för en fastighetsägare alt hyra ut lokaler lillprivatpraktiserande landläkare och läkare än all hyra ut lill landslingei. Ibelänkandei uilrycker skaiieulskoiiel försiåelse för önskemålei au fastigheterskall kunna behandlas mer likartat vid beskattningen, men med hänvisning lillpågående utredningsarbete inom föreiagsskaltebe-redningen hemställs all riksdagenavslår motionen. Jag har fördagen inget annal yrkande än uiskoltels. Jag vill endasi uttryckamin förhoppning om alt frågan skall få en snabb lösning vid en framtida översynav avskrivningsreglerna. Överläggningenvar härmed slutad. Föredrogs skaileutskoltets belänkande 1977/78:8 medanledning av motioner rörande villabeskattningen. BOLUNDGREN (m); Del finns i vårt land ett stort anlal en- och ivåfamiljs-fasiighetersom kan bedömas vara i behov av reparationer och underhåll, något som mångagånger inte kräver så stora ekonomiska insaiser men som icke desto mindre pålång sikt betyder myckel för dessa fastigheters fortbestånd och kvalitet. Detkan vara så, att dessa åtgärder inte vidtas därför alt de kostnader som detmedför anses för höga jämfört med resultatet. Det kan inte minstgälla sådani underhåll .som skulle kunna leda lill vissa energibesparingar, förvilka man inte får stöd genom de energisparstimulansålgärder som finns . Detförslag om reparaiionsavdrag som framförts i motionen 1976/77:323 skulle enliglmoderata samlingspartiets uppfattning innebära att man stimulerade denna lyp avunderhålls- och reparationsåtgärder, med de positiva konsekvenser som jaglidigare har redovisat. Man skulle också genom alt införa reparaiionsavdraggöra del betydligt mindre intressant all byta tjänster eller få reparationerutförda, som det heter, ulan kvitton för att pä så vis undgå beskattning. Däavdrag för reparationskostnader inte medges, innebär detla självfallet ocksåatt hantverkaren kan ulföra arbetet till en lägre kostnad om han inie behöveruppge sin inkomst i deklaration, någol som del finns anledning för villaägarenall acceplera eftersom han inie har möjlighel all göra avdrag förreparalionskosinaden. Införs ett reparaiionsavdrag har fasiighelsäga-rensjälvfallel elt siörre intresse av all redovisa kostnaden i och med att han fårgöra avdrag för den. Det skulle också innebära vinster för samhällel. Medlanke på au bosiadsskaltekommilléns förslag f n. övervägs och alt skalleulredning,som också sysslar med denna fråga, kommer all framlägga sill slutbetänkandeinom kort, har vi inle anledning all nu yrka bifall lill denna moiion. RUNECARLSTEIN (s); 1 skatleulskolleis belänkande nr 8 behandlas två motioner från moderalariksdagsledamöler i vilka de lar upp villabeskatiningen. Den ena motionen gällerinförandet av ett reparaiionsavdrag för villor, och den andra lar upp frågan omöversyn av småhusbeskattningen års allmänna fastighetstaxering. Denär framflyttad lill 1981. Riksdagenhar tagit ställning till bostadsbeskattningens allmännautformning. Vid justerades villaschablonen med anledning avutfallet av fastighetstaxering. De s. k. skiklgränserna justerades ochschablonavdraget, som tillkommer alla villaägare, fördubblades . Utskottetutgår ifrån all , när resultatet av kommande fastighetstaxeringföreligger, kommer atl få la slällning lill om det erfordras ändringar avvillabeskatiningen. Fråganom införande av särskilda reparaiionsavdrag för villaägare har utskottetbehandlat åtskilliga gånger förut men stannat för elt avslagsyrkande.Ulskollei anser all det inte nu har åberopats några nya omständigheter sommotiverar etl ändrat ställningstagande, ulan ulskollei hemsiäller all riksdagenavslår motionerna. Jag ber atl få yrka bifalllill skalleulskollels hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Uiskoltels hemställan bifölls. §14 Föredrogs Skatleulskollets belänkande 1977/78:9 med anledning av motioner angående vissafrågor rörande rea-lisaiionsvinslbeskallningen § 15 Översyn avbevissäkringslagen Föredrogs skatteutskottets belänkande 1977/78:10med anledning av motioner om översyn av bevissäkringslagen. Idetla belänkande behandlades motionerna 1976/77:604 av i Örebrom. (fp, c, m) och 1976/77:936 av m. fl. (m), varihemställts atl hos regeringen begärde förslag om ändring ibevissäkringslagen i enlighet med vad som anförts i motionen 1976/77:935,innebärande all bevissäkringslagen borde ändras så alt den endasi flcklillämpas om skälig misstanke om skattebrott förelåg och all endastlänsskalieräll borde kunna besluta om säkringsålgärd. 1. motionen 1976/77:604, 2. motionen 1976/77:936. belänkande nr 10 gäller några motioner, som tar uppbevissäkringslagen till granskning och kräver viss översyn. Ett enigl utskottfinner tydligen inte all det kan finnas anledning lill vissa frågeteckengentemot denna lag och hemställer om blankt avslag på motionerna. Jag delarinte ulskotiels mening. Vihar i vårt land ett högt skattetryck. Del fordrar troligen i sig effektivarekontrollåtgärder från samhällel än om skatterna vore lägre. Fler människorförsöker sannolikt komma undan sin del av skattebördan, ju hårdareskattetrycket är. Del kan samhällel naturligtvis inte acceptera. Kontrollenmåsle vara så effektiv som möjligt. Men konlrollreglerna måsle stå iöverensstämmelse med grundläggande rättssäkerhets-principer. Från många hållhar skarp krilik riktats mot bevissäkringslagen i della avseende. Den kritikenkan enligl min mening inle ulan vidare avvisas. Det finns delar av lagen sominte tillräckligl beaktar den enskildes legitima behov av rättsskydd molstatsmakternas företrädare när lagen lillämpas. Lagen borde därför förbättras ide delarna. Motionen1976/77:935 - med såsom första namn -vars yrkande beträffandebevissäkringslagen återfinns i motionen 1976/77:936, tar upp två frågor: Vilkakriterier skall föreligga för atl lagen skall få lillämpas? Vem skall fåbesluta om säkringsålgärder? Lagenkan nu lillämpas utan atl misstanke om brott föreligger. I sill betänkande1975/76:12, när denna lag antogs, sade skalleutskoltel: "1 de situationer,då bevissäkringslagen är avsedd all lillämpas, finns ofta inte anledningmisstänka brott." Syftetmed de föreslagna säkringsåtgärderna är alt granskningsledaren skall fåtillgång till de räkenskaper och andra handlingar som den granskade utangodtagbar anledning vägrar all utlämna. Vem avgör då om anledningen ärgodtagbar? Jo, herr lalman, del gör granskningsledaren. Detverkar som om också skalleulskollel känt på sig att delta kan ge dennegranskningsledare alltför stora befogenheter. I en senare mening sade ulskolleiall de ökade befogenheterna måsle användas med "omdöme ochurskillning". Avdella drar jag slutsatsen all del måste vara någol speciellt med denna lag. Jagtrodde faktiskt alt del ålåg varje företrädare för statsmakterna atl i varjeagerande gentemot den enskilde medborgaren uppträda just med omdöme ochurskillning, ulan alt della särskilt behövde anges i lagens motiv. Beslutetom säkringsåtgärder ställer utomordentligt stora krav på granskningsledaren,som ensam skall besluta om dessa på den enskilde individens sektor mycketinträngande åtgärder. Rättssäkerheten skulle stärkas väsentligt, om det i ställetvar t. ex. länsskaiterätten som beslöt i dessa frågor. Trots alt ett enigt utskott tydligen har en annan mening än jag, anserjag alt bevissäkringslagen i sin nuvarande utformning strider Jag yrkar därför bifall lil lionen 1976/77:936. OLLEWESTBERG i Hoförs (s); Som sade slår elt enigl utskott bakomskatteutskolleis betänkande. Men jag har anledning att någol belysabevissäkringslagens användningsområde. Bevissäkringslagenför skalle- och avgifisprocessen har ersatt den lidigare lagen om handräckningvid taxeringsrevision. Anledningen till della var all handräckningslagen pågrund av sin utformning i praktiken var otjänlig för sitt ändamål. Båda lagarnatar sikte på del fall då en skallskyldig vägrar atl lämna ul de handlingar somhan skall föra enligt lag och är skyldig all förete för granskning på anmodanav vederbörande myndighel. Iverkligheten kom handräckningslagen i stort sett all sakna belydelse av fleraanledningar, som jag ej skall gå in på. är dock all den hade etl flertalbrisler. Som belägg för della kan omnämnas au den fram lill 1976 hadetillämpats endasi ca tio gånger sedan den infördes . F. ö. vill jag ocksåframhålla all handräckningslagen fick stark krilik. Särskilt åberopades all deninle tillgodosåg rältssäkerhelssynpunkier -tyvärr en vanlig åsikt på vissahåll, vill jag säga, gentemot all lagstiftning som avser all komma lill rättamed skattefusket. Dendebatt som förts och förs kring bevissäkringslagen har i praktiken inletillräckligt beaktat det ändamål som denna lag har all tillgodose, nämligenmöjligheten alt få tillgång lill det material som den skaltskyl-dige dels harskyldighet att upprätta, dels är skyldig all tillhandahålla för granskning. Detär väl uppenbart alt de lagregler som föreskriver dessa skyldigheter skulle bliulan verkan, om möjlighel saknades atl ta dessa handlingar med tvång vidtredska från den skallskyldige. Eljest skulle den skallskyldige som har nyttadärav utan risk kunna sabotera hela granskningsförfarandet. Denförda debatten grundas inle på fall som förekommit i praktiken ulan tyvärr påkonstruerade situationer som ger en vrångbild av lagen. Bevissäkringslagensslörsla belydelse ligger i all den finns lill. Den har huvudsakligen enpreventiv verkan, vilket framgår av alt den hillills använts endast ett fåtalgånger. Om jag inle är fel underrättad, har den använts sex gånger hillills,och den har inle föranlett någon krilik vid de tillfällen då den hartillämpats. Imotionen 936 föreslås att bevissäkringslagen ändras så atl den kan användasendast om skälig anledning till skallebrotl föreligger. Förmodligen avsermotionärerna atl del skall vara om skälig anledning finns att anta attskallebrotl föreligger. Liknande krilik har framförts även i motionen 604.Detla innebär alt man skall ha skäl all anta atl skatt-skyldig lämnat oriktiguppgift i deklaration eller i handling som avser redovisning av innehållenskatt eller alt han inte fört de räkenskaper han är skyldig alt upprätta - delsista fallel är dock uteslutet på grund av sakens natur. Medandra ord syftar molionärerna lill all ändra ändamålet med bevissäkringslagenlill all avse bevisning för skaitebrolt i stället för all som framtvingaräkenskaper lill grund för granskning. Därmed skulle lagen kunna avskaffas,eftersom man vid misstanke om skallebrotl, .som inte är hell obetydligt, kantillämpa reglerna om husrannsakan, kropps-visitalion osv. enligl rättegångsbalken.Misstanke om skattebroil kan endast undanlagsvis anses grundad ulan all manhar tillgång lill räkenskaper eller liknande handlingar. Såviii jag kan seframför molionärerna krilik mol atl det över huvud laget finns bestämmelser somskyddar det allmännas räll all få hand om räkenskaper för granskning. Jagvill också påminna om alt lagen har granskals av lagrädel, som ialll väsenlligl bilrätt del då remiuerade förslaget eller fåll sina synpunktertillgodosedda i propositionen. En översyn av bevissäkringslagen bör intebeslutas förrän lagen har tillämpats någon tid, så all underlag finns för enbedömning av frågan om den avfattats så atl den i praktiken inle lillgodoserberättigade intressen från den enskildes eller det allmännas sida. F. n. saknasunderlag för en sådan bedömning. Med det anförda yrkar jag bifall till skatleulskollets hemställan. Jag vill stryka under för all jag yrkar inte atl lagenskall upphävas. Jag yrkar på förbättringar i två avseenden. Härkan del te sig som en motsättning mellan effektivitet och rälls-säkerhei. Debegreppen sätts ofta emot varandra, och ibland är del riktigt. Jag menar alleffektiviteten inte får drivas så långt atl den inie kan förenas med åtminstonerimliga krav på rättssäkerhet. Detkan knappast ha undgått alt del har funnits en seriös debatt ivän land efter det atl bevissäkringslagen kanske alltför lättvindigt gickigenom här i . Representanter för skilda verksamheter - domare,advokater, vetenskapsmän, företrädare för näringslivet m. fl. - har hävdateller i varje fall ifrågasatt om inle vissa regler i den här lagen naggarlegitima rättssäkerhetsiniressen i kanten, för all nu uttrycka mig försiktigt. Medden nuvarande utformningen kan lagen bli ett hot mol den enskildes integritet,en enskild mot vilken ingen som helst misstanke om brott föreligger. Låt mig laett exempel; Jag tycker alt granskningsledaren har fått för stora befogenheternär han ensam skall besluta om säkringsåtgärder. Det är väsentliga risker förfelbedömning, när en person skall göra den här bedömningen myckel snabbi. Och allmäni har varit medveten om riskerna visar ju del förhållandel all då delgäller de mera ingripande säkringsålgärderna, nämligen i privalulrymmen, harlagen redan - hell riktigt, tycker jag - kravet au åtgärderna skall föregås avbeslut av länsskallerätl. Men rhenar vi motionärer all kravet på beslul avlänsskallerätl måsie uppställas också för beslul om säkrings- ålgärder i andra utrymmen. Jagvill slutligen säga, herr talman, alt motionen 936 begär inga långtgåendeändringar i bevissäkringslagen. Lagen skulle också med de här ändringarna blimycket effektiv och vara en utomordentlig tillgång i kampen mol det skattefusksom vi alla vill beivra. Men just de här ändringarna bevissäkringslagen skulle ta bort de värsta riskerna för övergrepp mol den enskildes integritet. OLLEWESTBERG i Hoförs (s); Jag vill försl och främst säga lill all del finns ingetbelägg för au bevissäkringslagen hillills i varje fall har naggaträttssäkerheten i kanten. Därförbör vi, som jag sade , avvakta och se omdet kan befaras alt lagen skulle kunna verka på del sällel. Del har inteframförts någon krilik över huvud laget de få gånger då lagen tillämpats. Sedanvill ni ändock all del skall föreligga misstanke om skattebrott för atl bevissäkringslagen skall få lillämpas. Man kan ju inle misslänka skattebroil, om man inte får tillgång lill underlaget för bedömningen av vad den skallskyldige skall betala i skatt. Man måste ha tillgång lill de handlingar, de räkenskaper som finns i första hand, och del kan man inte få med den modell som ni förordar och sominnebär all man skall Delbehöver ju inte vara fråga om skallebrotl alla gånger för all vederbörande inleskall vilja tillhandahålla räkenskaper och andra handlingar som underlag. Närdet gäller förslaget all länsskailerällen bör få fatta beslut, så kommer vilillbaka lill den handläggningsgång som förekom när handräckningslagen fanns.Det log för lång lid. Taxeringsrevisorerna var vanmäktiga: den somdel gällde skulle föreläggas viie, och del var också myckel annal som skullegöras. Det tog alltså för lång lid, så atl den som man granskade hann smusslaundan och förvanska de handlingar som skulle ligga som underlag för bedömningav laxeringen. Det är den faran jag ser - skall länsskailerällen falla beslutenfår den som är utsatt för granskning god lid på sig atl undandra handlingarosv. Ochsom jag sade ; Vi bör avvakta och låta bevissäkringslagen verka längre,innan vi företar undersökningar eller gör ändringar i lagen. HÅKANWINBERG (m): 1 skalleulskoltels förra belänkande, /76, sade man just atlvederbörande, som skall utsättas för granskningen, med den här lagen"inför hotet om säkringsåtgärder blir benägen att i ökad utsträckningfrivilligt förete bevismaterial och att lagsiiftningen därigenom kommer att fåen betydelsefull preventiv effekt". Det är ju del som har skell. Vi vetinte i hur många fall man med lagen som hot har kunnat driva fram de häråtgärderna, som kanske för många enskilda ändå har varil ett intrång i derasintegritet. Delär väl riktigt som säger, alt formellt har lagen inle 26 tillämpats så myckel. Men just del här hotet hargjort all själva verk- ningarna av lagen harkunnat sträcka sig över många områden. anser all risken ärtillräcklig för atl man skulle göra denna, som jag Onsd-ieen den lycker,ganska begränsade översyn. i (s): Jag kan inte förslå vad säger om faran av det hot som degranskade kan vara utsatta för. Det måste ändå vara så all de har vägrat allutlämna handlingar och annal material som skulle ligga lill grund för taxering.De är ju skyldiga all tillhandahålla sådant material. Skall då inielaxeringsrevisorn eller granskningsledaren kunna tala om, all man harbevissäkringslagen all tillgå för all kunna få fram handlingarna? Jag kan inle förslå alldella skall vara så farligt ur den här synpunkten. HÅKANWINBERG (m): Det är del jag menar, all risken är alt granskningsmannen gör enfelbedömning i sin iver och i sitt nit alt få etl gott resultat, och därförborde den bedömningen ligga på länsskallerällen. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels uiskoltels hemställan, dels motionen nr 936 av IngerLindquist m.