prot · G10937 · 1977-12-31 00:00:00 — Då har det intevarit tal om alt dessa människors politiska rättigheter borde förbättras genomatt de lättare erhöll medborgarskap i de länder där de vistas. Dessutom hårdemycket sällan tvingats flytta till något annat land på grund av all de saknatmöjligheter till försörjning. har de flyttal på grund av alt derasförsörjningsmöjligheter varit så goda att de inte velat vara med om att ta påsig bördan av de skatter som följer med inkomsterna. Mennär det gäller att ge flera hundratusen invandrare som sökt sig hit - i deflesta fall därför att de saknat möjligheter till försörjning i sitt hemland -bällre politiska rättigheter genom att kunna delta i val lill , då ärbetänkligheterna så sfora atl frågan inte ens kan utredas. Jag kan inle annat än beklaga all de borgerliga partierna intagit dennaogenerösa och mot invandrarna negativa hållning. Jag är övertygad om atl denhär frågan kommer alt återkomma och att vi då får tillfälle ny diskussion. Jag hoppas alt vi då också skall kunna komma överens om attfrågan har den betydelsen och den svårighetsgraden atl vi har gemensamanledning atl låta den bli ordentligt utredd i parlamentarisk ordning. Jag ber, herr lalman,slutligen att få yrka bifall lill reservationen. Jag känner ell behov av alt mycket bestämt proteslera mot HansGustafssons påståenden all de borgerliga partierna skulle vara negativa tillinvandrarna. Hans uttalanden i den riktningen har inle någonting medverkligheten att göra, och de tillför inte debatten något sakligt stoff Jagerinrade i mitt förra anförande om att vi här i kammaren var ense om all geinvandrarna rösträtt. Från borgeriigl häll har vi varit beredda an förkortakvalifikationstiderna för medborgarskap. Jag tycker att detta är svar nog i dethär sammanhanget. Jagfmner det, hevr lalman, oförsy ni av all säga sådana saker omutlandssvenskarna som han gjorde. Han antydde bl. a. alt utlandssvenskarnaflyttar utomlands därför att de inte vill klara av sin försörjning här hemma.Del tycker jag är en oförsynthet mot de tiotusentals utlandssvenskar somarbetar inom svensk exportindustri och inom internationella organisationer m.m. och som verkligen bidrar till atl vi kan ha del så pass bra som vi ändå harhär hemma. Jag tror att borde resa utomlands litet mera och sehur del fungerar niir man försöker marknadsföra svenska produkter där. Denmarknadsföringen sker med hjälp av de utlandssvenskar, som nugör sig väldigt lustig över. Jagvill :itälla en fråga lill . Om man nu inför ett sådant syslemalt medborgarskapet inle längre har någonting med rösträtt i vare sig kommunal-eller riksdagsval atl göra, vad anser då att man har för glädjeav ett medborgarskap? Vad är det dä som i fortsättningen skall konstituera ettmedborgarskap? Jag vill gärna ha ett klart besked på den punkten. Jag är oerhört förvånad över svepande och förolämpandeomdöme om utlandssvenskarna, och jag antar att han kommer att klariägga sittuttalande litet bättre. Frånvår utgångspunkt är det alldeles klart att den rimligaste vägen för att geinvandrarna vidgade möjligheter att delta i riksdagsvalen är att sänkakvalifikationstiden för medborgarskapet. Vi har upprepade gånger försökt förmåsocialdemokraterna all gå med pä en sådan sänkning. Jag är också övertygad omalt många invandrare för sin del skulle tycka atl det vore fel atl bryta utrösträtten ur medborgarskapet. Gör man en sådan utbrytning minskar man jukraften bakom argumenten för en förkortning av kvalifikationstiden.Medborgarskapet är dessutom eftertraktat även av andra skäl än önskan all deltai riksdagsvalen. NärHans Gustafsson och talar om de grupper av människor somflyttar mellan olika länder förefaller del av deras resonemang som om del voreomöjligt atl byta medborgarskap . Men sä är det ju inte. Vi harmånga exempel på svenskar som flyttar utomlands och som sedan kommer tillbakaoch återtar sitt svenska medborgarskap. Del finns speciella regler för allunderiätta ett sådant återtagande av .svenskt medborgarskap. Precis sammamöjlighet står också utländska medborgare lill buds. Man gör alltså inle någotval för livet när man ansöker om ett svenskt medborgarskap, och det är de hundratusentalsinvandrarna säkert medvetna om. Följaktligen är den väg vi har anvisat,nämligen att la svenskt medborgarskap, en väg som är tillgänglig även för demånga invandrare som har för avsikt alt med tiden återvända lill sinahemländer. HANSGUSTAFSSON (s): säger att jag har beskyllt de borgerliga partierna för attinta en negativ hållning till invandrarna. Del har jag inte gjort. Jag har sagtalt de borgerligas inställning till frågan om en ulredning innebär en negativhållning till invandrarna. Menar verkligen all del skalluppfattas som en positiv hållning till invandrarna atl man vägrar att utredamöjligheterna för dem atl fä vidgad rösträtt? Jag har således inle gjort någotpåstående om de borgerligas allmänna inställning lill invandrarna, utan jag harpekat på att ståndpunktstagandet i den här speciella frågan är negativt fördem. Vidarehar både och sagt atl jag har gjort svepandeformuleringar när jag talat om utlandssvenskarna. Det har jag faktiskt integjort, utan jag tänkte mig noga för. Jag har sagt - och jag läser här direkt urmitt manuskript - atl anknytningen till hemlandet ibland främst kan bestå i attde tjänade ihop sina pengar här. måsle väl ändå instämma i all delförhåller sig sä, eftersom vi har särskilda specialister placerade i utlandetmed uppgift atl hjälpa folk atl flytta från och på så sätt få en bättreekonomisk situation. Jag vill upprepa att jag inle har gjort något svepandeuttalande om utlandssvenskarna. Jag vet lika väl som - även omhan har rest något mer än jag - att det finns många utlandssvenskar som görvärdefulla insatser och som har goda skäl för sin verksamhet utanför det härlandet. och jag har ju träffat en och annan av dem gemensamt. AndersBjörck frågade vad det blir kvar av medborgarskapet om vi ger invandrarnarösträtt. Jag har, , inte tagit ställning till den frågan. Jag harbegärt en utredning av frågan om möjligheterna att ge invandrarna rösträtt iriksdagsvalen. Jag har pekat på stora principiella och praktiska svårighetersom fordrar en bred parlamentarisk utredning. I motsats till larjag inte ståndpunkt först och begär en ulredning sedan. Del finns mänga godaskäl som talar för alt vi skall ge invandrarna denna rösträtt, men det finnsingen anledning att blunda för alt del finns både principiella och praktiskasvårigheter, som vi gemensamt behöver utreda. Jag är glad över atl har lämnat ett klarläggande närdel gäller hans inställning till utlandssvenskarna och betydelsen av derasverksamhet. Vi märkte inle myckel av den positiva inställningen tillutlandssvenskarna när del var fråga om all ge dem den rösträtt som de så välförtjänar. Dä var och hans parti på en helt annan linje. Delfinns sanneriigen utlandssvenskar som gör en väl så stor insats för ochsom har väl sä goda kunskaper om svenskt samhällsliv som mänga här hemma. 3 protokoll 1977/78 Nr 37 Sedan tackar jag också för beskedet atl HansGustafsson anser alt de borgerliga partierna är myckel positiva tillinvandrarna. Om jag förstod honom rätt var del bara i fråga om den härutredningen som han inte gillade vår inställning. Vi kan konstatera atl deborgeriiga partierna har varit beredda alt medverka till allkvalifikationstiderna ytterligare förkortas och all vidta de praktiskaåtgärder som kan behövas för att ge invandrarna möjlighet att snabbi blisvenska medborgare och då också få alla de rättigheter och skyldigheter somföljer med ett svenskt medborgarskap. Fårjag till slut, herr talman, säga att det faktiskt inte är på det sättet attherr bara vill utreda frågan litet lätt. Den socialdemokratiskamotionen nr 586 och den reservation som är fogad till utskottets betänkandeinnehåller en klar beställning. Det är sanneriigen inte bara fråga om altutreda för ulredandels egen skull. Ni har rimligen - det är bara all läsainnantill - ett alldeles klart syfte. Eftersom vi har principiellt olikauppfattningar om hur man bäst skall kunna hjälpa invandrarna au få möjligheterall påverka svenskt samhällsliv, tycker vi inte att del finns anledning atttillsätta en utredning bara för ulredandels egen skull. DANIELTARSCHYS (fp): omdöme om utlandssvenskarna träffade, såvilt jagkunde höra, flertalet av utlandssvenskarna. Denna argumentation som socialdemokraterna drivermot utlandssvenskarnas rösträtt träffar inle bara utlandssvenskarna - denträffar också invandrarna. Vi har i mänga invandrare som har rätt atlrösta i sina hemländer. Den socialdemokratiska argumentationen innebär att delär fel all de har den rätten. Jag tycker alt det är viktigt all den synpunktenkommer fram. Det är därför värt alt ställa frågan: Vill socialdemokraterna attfinländarna i inle skall ha rätt att rösta i de finska riksdagsvalen? HANS (): säger att milt inlägg när del gäller utlandssvenskarnaberör de flesta utlandssvenskarna. Jag vel inte på vilka grunder han drar denslutsatsen när jag säger att det ibland kan ha varit så. Innebär det atl DanielTarschys menar att det inte bara ibland, ulan oftast, förhäller sig på det sättsom jag beskrev? Jag har inte sagt annat än att det ibland år på det härsättet. AndersBjörck tackade för alt jag beskrev de positiva insatser som mångautlandssvenskar gör i andra länder. AndersBjörck lackade mig också för att jag sagt alt de borgerliga partierna varmyckel positiva lill invandrarna. Det har jag inte sagt. Vad jag sade var attjag inle beskyllt er för att vara negativa. Jag har bara gjort del på den härspeciella punkten och vill gärna hålla mig till den tolkningen. Om AndersBjörck vill ge den en annan tolkning, sä är det den resandes ensak. Beträffandefrågan om reservationen och motionen vill jag säga atl re.servalioneninnehåller en hemställan om bifall till motionen. I motionen åberopas bådefördelar och svårigheter med rösträtt för invandrare. säger attdet är fråga om en beställning av rösträtt för invandrarna. Som jag ser delfinns det många goda skäl för att ge invandrarna rösträtt vid riksdagsval, mendet finns också principiella och praktiska svårigheter förknippade med det. Detär dessa vi vill ha utredda! Det är väl ändå så, , att man i enutredning beskriver både de fördelar och de nackdelar en sådan rösträtt kaninnebära. Avsikten med vårt förslag om en utredning är atl den skall ligga tillgrund för ett beslut, där vi bedömer både fördelar och nackdelar.Anders känner sig i motsats till mig kapabel att utan en utredning intaståndpunkten att en sådan rösträtt inte skall ges invandrarna. DANIELTARSCHYS (fp): Ordet ibland gjorde sin entré i första replik, medansamtidigt några andra ord från hans huvudinlägg gjorde sin sorti. Jag ärtacksam för atl de andra orden gjorde sin sorti, och jag noterar medtillfredsställelse att slår till reträtt. ANDERSBJÖRCK (m): har i sina olika inlägg uttalat sig så luddigt atl dethar varit svårt all fä klart vad han egentligen har menat. Är del så som hansade senast när det gäller den positiva inställningen till de borgeriigapartierna i frågan, tar jag naturiigtvis tillbaka det lack som jag riktade lillhonom . HILDINGJOHANSSON (s): Får jag endast svara på fråga om finländare, som borhär i landet, skall ha rätt att utöva rösträtt i sitt hemland när de harfinländskt medborgarskap. Mitt svar är mycket enkelt. Jag anser att varjestat själv skall avgöra om de medborgare som långvarigt vistas utanför del egnalandets gränser skall fä utöva rösträtt i sitt hemland eller inle. Sålundaöverlämnar jag lill den finska - och för socialdemokratins del lillde finska partivännerna - all ta ställning i den frågan. HANS (): Om jag förslår rätt är vi numera inte längre varandranågot tack skyldiga. TillDaniel Tarschys vill jag säga att hans påstående om att ordet ibland kom i minförsta replik är fel. Det kom i mitt huvudanförande, och det står i mittmanuskript. Jag är övertygad om att stenograferna också har uppfattat det. Jaghar inle gjort något tillägg pä den punkten i efterhand. Jag kan ocksåförsäkra om att jag tänkte mig mycketnoga för när jag gjorde milt uttalande. Det är således ingenefter-handskonslruklion. DANIELTARSCHYS (fp): För de finländska invandrarnas skull får jag hoppas attsocialdemokraterna i den finska är klokare på den här punkten änsocialdemokraterna i den svenska . HANSGUSTAFSSON (s): Jag hoppas att de borgerliga partiernas företrädare i den finskariksdagen är klokare än de borgeriiga företrädarna i den svenska . Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen av HolgerMossberg m. fl. samt 3:o) utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall lill motionerna 1975/76:256 av m.fl. och 1976/77:47 av m. fl., och förklarades den förstnämndapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Då begärdevotering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan begärt votering beträffandekontrapropositionen upplästes och godkändes följande voleringsproposition:> Densom vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendekonstitulionsulskollels hemställan i betänkandet nr 9 antar reservationen avHolger m. fl. röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nei har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit utskottets hemställan med denändring däri som föranleds av bifall lill motionerna 1975/76:256 av Carl-HenrikHermansson m. fl. och 1976/77:47 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då KarlHallgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 148 Nej - 14 Avstår - 148 I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill all kammarenbifaller konstitulionsulskollels hemställan i betänkandet nr 9 röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då HildingJohansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Begränsningeni det offentliga uttaget av avgifter Konstitutionsutskottetsbetänkande /78:11 med anledning av förslaget 1976/77:17 om arkivstadga förriksdagen jämte motion. §11 Begränsningen i det offentliga uttaget av avgifter Föredrogskonstitutionsutskotlels betänkande 1977/78:12 med anledning av motion ombegränsningen i det offenfliga uttaget av avgifter. I motionen 1976/77:314 har jag tillsammans med några partikamraterbegärt utredning och förslag syftande till att avgifter som tas ul av stat ochkommun utan atl man har fått någonting i stället inte skall få förekomma. Visäger i motionen att det inom den offentliga verksamheten kan av praktiska skälibland behöva tillämpas schabloner men all dessa måste utformas så all de av deberörda uppfattas som acceptabla och atl huvudregeln alltid måste vara allingen skall behöva betala för sådant som ej erhållits. Jagtycker att det är helt självklart att ingen skall behöva betala för varor ellertjänster som inte har tillhandahållits. I motionen har vi tagit upp någraexempel på sådant som kan vara orättvist. Det gäller på det kommunala planet t.ex. renhållningsavgifter, och det kan gälla teleav-gifter, TV-avgifter osv. Jagväckte en motion med samma innehåll också, och då tyckte företrädareför ulskotlet i debatten att dessa frågor är sä omfattande att de inle går altklara i en enda utredning. anser utskottet all man inte har funnit skäl allfrångå sin intagna ståndpunkt angående behovet av en särskildulredning i ämnet. Del här är litet skilda meningar så att säga: ä ena sidangår det inte atl klara delta i en enda utredning, ä andra sidan behövs del inlenågon särskild utredning. Emellertidhar det hänt vissa saker. finns del en utredning som skall se överrenhållningsavgifterna, och vi kan väl hoppas att det blir bättre förhållandenpå del området. Men det finns också annat som borde ses över. Man behöver inlehänga upp sig på precis de saker som vi har påtalat i motionen. Del viktiga tyckerjag är principen: ingen skall behöva betala för sådant som han inte harerhållit, vare sig det gäller stat eller kommun eller någon annan. Jag tyckeratt det är trist att människor skall behöva betala för sådant som de inte harfått. Jag tycker också alt del är trist atl konslitutionsutskottet inte harfunnit anledning att tillstyrka motionen. Eftersomdet är ett enhälligt utskott som slår bakom betänkandet finns det knappastnågon möjlighet all fä en ändring här i kammaren, och det är den enda anledningentill att jag inte yrkar bifall till motionen. Jag tycker att motionsförslagetär riktigt, och jag anser att det är väldigt olyckligt altkonstitutionsulskoltel inte ser lika allvarligt på den här frågan som vimotionärer gör. Överiäggningenvar härmed slutad. §12 Information rörande arbete Föredrogs konslilutionsulskotlels belänkande1977/78:13 med anledning av motion om ökad information rörande riksdagensarbete. ALLANÅKERLIND (m): Också när del gäller delta ärende har jag väckt en motion, i vilken jagyrkar all informationen om arbete skall förbättras. Jag har imotionen lämnat flera förslag på eventuella åtgärder i det stycket. Enmöjlighet är, säger jag, att inrätta ett direkttelefonnummer lill kammarenshögtalaranläggning. Den saken har redan i någon mån prövats, nämligen 1974, ochdel visade sig då att en sådan direkt utsändning är möjlig. Sådana direktalinjer finns nu också lill kanslihuset, UD och vissa tidningar. De möjligheternabör kunna utvecklas yileriigare. Det är ett av mina förslag. Ettannat förslag är att installera en automatisk telefonsvarare, som före plenumkan redogöra för dagens ärenden, talarlista m. m. Vidare föreslår jag att detpä försök anordnas sändningar från plenum med kabel-TV till olika platser iStockholm. Dettaär alltså några förslag all förbättra den information om vad som händer i dethär huset, som vi vill ha ut lill allmänheten. Tyvärr råder det ju en delmissuppfattningar om del, och då är det ju bra om en bättre och mera rikhaltiginformation om arbete kan lämnas ut till allmänheten. Nuskriver utskottet att det har tillsatts en särskild referensgrupp medföreträdare för de olika riksdagspartierna och alt den gruppen är oförhindradatl överväga bl. a. frågor av den art som har framförts i min motion. Därförtycker utskottet att del inle är påkallat med någon särskild ulredning, som jaghar föreslagit. Ja, del svaret från utskottei tycker jag är myckethoppingivande. Utskottet har ju sagt rent ut att referensgruppen äroförhindrad att överväga dessa frågor, och då läser jag in i det skrivna allgruppen bör kunna se på de här förslagen. Jag hoppas alltså att uppslagen i minmotion om bättre information rörande riksdagsarbetet blir prövade avreferensgruppen i fortsättningen och alt det kommer alt hända något på dettaviktiga område. 1 betänkande nr 13 sägs att harbeslutat om avsevärda informationsinsatser och all detta är ell resultat av deförslag som informationsulredning lade fram för sedan. AllanÅkerlind har också här i sill anförande berört detta. Utskotteterinrar om alt utöver en förstärkning på tjänstemannasidan beslöttalmanskonferensen atl tillsätta en särskild referensgrupp. Dåjag fungerar som ordförande för denna grupp, som i övrigt beslår av NilsCarishamre, , och , vill jag -eftersom konslilutionsulskotlel inte går in på dessa frågor i sitt betänkande -säga ett par ord om vad som ingått i våraarbetsuppgifter och som ligger i linje med beställning till oss. Underdet har ett antal informationskampanjer genomförts i vissa län somförsöksverksamhet. I annonser som infördes i dagspressen i samt i destörsta vecko-, konsument- och facktidningar som sprids i länbehandlades sålunda några övergripande politiska frågor. Texten har handlat omarbetsmiljön, försvaret samt social-, familje-och alkoholpolitiken. Ganskasnart visade del sig dock atl det är ganska svårt alt välja tema i enparlamentariskt sammansatt grupp. Därför lämnades bl. a. energifrågorna samtfrågan om staten och kyrkan utanför diskussionen om detta program. Ettandra projekt omfattade en regional dagspressannonsering i län och varen förenklad version av den tidigare riksdagsrapporten. I dessa annonserbehandlades vissa riksdagsbeslut som får konsekvenser för storamedborgargrupper. Informationen gällde mervärdeskattehöjningen, barnbidragen,socialförsäkringen och u-hjälpen. I annonserna uppmanades läsarna atl takontakt med länels riksdagsledamöter. Etttredje projekt har handlat om en presentation av de frågor som harall behandla under . Del var en kort och populär presentationav föredragningslista. Detta projekt genomfördes i ,och även här uppmanades intresserade läsare att ta kontakt med länetsriksdagsledamöter och partiorganisationer för all få vidareupplysningar. Iriksda:gens informationsulredning hade man tryckt på värdet av alt informeragenom annonser. För gruppen stod det mycket snart klart alt detta är enkomplicerad, tungrodd och myckel dyr informaiionsmetod. Gruppen begärde därförhos talmanskonferensen att i sin försöksverksamhet också få pröva utgivandetav en s. k. riksdagsjournal, som spreds i kommun i 20 000 exemplar.Principen var att en lätlfaltlig information skulle ske i en tidning därregering och opposition delade på utrymmet i tvä lika delar. Heltnyligen har försöksledaren genomfört en utvärdering av dessasamlade informationsinsatser. Undersökningen - som är tillgänglig förledamöterna - visar en del intressanta resultat. En av de mest intressantaiakttagelserna är alt den s. k. riksdagsjournalen hade ett högt läsvärde, dådet visade sig atl 15-20 96 av mottagarna läst tidningen. Meddessa erfarenheter som bakgrund har informationsgruppen hos talmanskonferensenbegärt att ett anslag beviljas på 6,3 milj. kr. för alt en riksdag:>journalskall kunna spridas till samtliga hushåll i hela vid tvä olikatillfällen . Även utgår gruppen från principen allregering och opposition förfogar över journalens utrymme i två lika storadelar. Det anser jag också ligger väl i linje med uppdrag lillarbetsgruppen. Ytterligareett projekt bör nämnas i detta sammanhang. Del gäller ell arbete somskoltjänslen svarar för. Det är en information som sker genom s. k.väggtidning, som presenterar del egna länets riksdagsmän. Avsikten är att dessaväggtidningar skall placeras i skolor och offentliga lokaler för alt underlätta kontaktmellan den valde och valmanskåren ochför au människor i större utsträckning skall kunna bekanta sig medriksdagsmännen i del egna länet. Försöksverksamhetenbegränsas i detta fall i en första omgång lill . Jag har känt ell behov av alt på informationsgruppens vägnar med dessaord redogöra för våra aktuella arbetsuppgifter, när nu konstitutionsutskottetomnämnt gruppen i sitt betänkande i anslutning lill den motion som behandlas. Överläggningen var härmedslutad. Utskottets hemställan bifölls. § 13 Kommunaltsamarbete över nordiska riksgränser Föredrogs konstilutionsulskoltets belänkande1977/78:15 med anledning av propositionen 1977/78:44 om godkännande avöverenskommelse mellan , , och om kommunallsamarbete över nordiska riksgränser jämte motion. Den överenskommelse vi nu behandlar syftar till ett ökat nordisktsamarbete på det kommunala planet. Enligt överenskommelsen förbinder sigfördragsslutande stat alt göra sädana ändringar i lagstiftningen all hinderoch svårigheter när det gäller önskvärt kommunalt samarbete över riksgränsernaundanröjs. Jagvill uttala tillfredsställelse över det positiva mottagande som propositionenfåll. Del finns anledning att motivera den enighet över partigränserna somfinns om värdet av alt driva det nordiska samarbetet vidare och att ständigtsöka nya områden för ett intensifierat nordiskt samarbete . Omfattningoch inriktning av det regionalpolitiska och gränsregionala Samarbete somhitintills har bedrivits redovisas i en berättelse som ministerrådetframlägger inför session.