prot · G109123 · 1977-12-31 00:00:00 — Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbe-tetsomfattning och inriktning, m. m. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetetsomfattning och inriktning, m. m. Johanssonoch , men därvid framkom inget som tydde på atl er förmodan varriklig. förnekade t. o. m. uttryckligen atl han blivit utsatt förministerslyrande. Såvittjag vel hävdar ni inte heller det i er reservation. Vad ni talar om i reservationenär att ni tycker illa om regeringens energipolitik. Ni vill ha kärnkraft tillvarje pris, så myckel som möjligt och så snabbt som möjligt och utan attavvakta pågående värderingar av säkerhetsaspekterna. Det är er sak och jagförmenar inte er alt driva er hårda kärnkraftslinje, men kom inle och påstå altdelta är en konstitutionell fråga eller en granskningsfråga av den karaktär somni tidigare menade att granskningsfrågorna skulle ha. HILDINGJOHANSSON (s) kort genmäle: Så länge det har utförts någon granskning från konstitutionsutskottetssida i riksdag har man gått in på handläggning av ärendena. Vi hargått igenom handläggningen i fråga om vissa ärendegrupper. Avlidsskäl har viinle kunnat gå igenom alla de ärenden som handläggs inom regeringen. På allapunkter har vi redovisai alt vår granskning gäller handläggningen, och när vikommer in på de enskilda frågorna skall vi visa var felaktigheterna i dennahandläggning ligger. Sedanför läsa reservationen på det sättet att vi till varje prisvill ha kärnkraft, men lala om för kammaren på vilken rad i reservationen dettastår. behöver inte göra del . Han kan vänla till dess vikommer lill den frågan. Då kan han läsa upp den rad där del står: Socialdemokraternavill lill varje pris ha kärnkraft. Innan har lyckats med detta,måste jag säga all det är synneriigen fri läsning, fjärran från vad som står itexten. Närdet sedan gäller propositionsavlämnandet vill jag framhålla att jag kritiseradedetta även under den föregående regeringens tid, och jag kommer att fortsättamed delta, men jag måste konstatera att det är svårt att finna gehör fördenkriliken. Men lål oss fortsätta tillsammans, ,atl rikta kriiikmot della så kanske del blir en förbättring. Närdet gäller påslåendet atl jag är motståndare till koalitionsregeringar vill jagpåpeka atl jag inte har ulvecklat några sådana tankegångar, men jag menar atten koalitionsregering måste arbeta på ett sådant sätt alt inte de konsekvenseruppstår som jag har pekat på lidigare i mitt anförande och som ytteriigarekommer atl belysas under debattens lopp. Numenade all vi socialdemokrater skulle vara motståndare lillkoalitionsregeringar utifrån en socialistisk doktrin. Tala om, ,var denna socialistiska doktrin är till finnandes. Jag kan inte erinra mig alldet står en rad om detta i det socialdemokratiska partiprogrammet. Däremothåller vi på all vi skall ha handlingsdugliga regeringar och atl man inle skallbehöva fundera över vad som är regeringens mening eller om det i etl visst fallär regeringen som talarellerom det ärett enskilt statsråd som går upp och förfram sin uppfattning. () kortgenmäle: Det är alldeles uppenbart, om man utgår från alla de debatter som harförts här i kammaren i energifrågan, alt socialdemokraterna är ivriga anhängareav en snabb och kraftig utbyggnad av kärnkraften och att de har nonchaleratsäkerhetsaspekterna och visat myckel litet intresse förden sidan. Alla vel attdet är på det sättet. Jag har inte velat förmena socialdemokraterna att drivaden linjen även i samband med konslilutionsutskolleis granskning av regeringen,men jag vill hävda att man i den här reservationen inte hittar några frånkonstitutionell synpunkt intressanta anmärkningar, utan vad ni göt" är allni kritiserar regeringens kärnkraftspolitik. Del för ni naturligtvis göra, menjag ifrågasatte om den kritiken hör hemma i det här sammanhanget. Mankan alltså inte hävda att energifrågan som sådan är en konstitutionellgranskningsfråga. Men om ni nu verkligen är så upprörda över regeringensenergipolitik som ni vill göra gällande här i kammaren, dåborde ni ju ta till det vapen som viftade med för ungefär 14 dagarsedan, nämligen misstroendeförklaring. Men del vågar ni inle. vek juockså snabbt undan sedan han gjort det här uttalandel. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbe-tets omfattning och inriktning, m. m. HILDINGJOHANSSON (s) kort genmäle: Jag har väldigt svårt att hitta detkonstitutionella i senaste inlägg. Han sade attsocialdemokratin så och så träder fram och talar ienergifrågan. Men den rätlen har vi ju, och den förmenas inte heller BertilFiskesjö. Vi måste också ha rätten att oberoende av vår inställning tillkärnkraftsfrågan granska regeringens handläggning av energifrågorna, exempelvisutbyggandet av vattenfallen, vilket jag har svårt att se urkärnkraftsperspektiv. Årets granskningsbelänkande är ett i många avseenden märkligt dokument.Det innehåller dels avsnitt som är föga kontroversiella, dels frågor därregeringspartier och opposition skiljer sig åt. Så har det i och för sig ocksåvarit vid tidigare tillfällen, men det intressanta är-och det har redan berörtshär i debatten - att socialdemokraterna den här gången på punkt efter punkt harvalt atl göra renodlad partipolitik av någonting som ändå borde vara enkonstitutionell granskning. Jag skall, herr talman, strax åierkomma till detta. Detfinns inledningsvis anledning alt uppehålla sig vid inriktningen avgranskningsarbetet och säga några ord om de frågor som inte kommer upp senare idebatten under särskilda punkter. Jag vill då peka på att utskollet liksomtidigare ägnat en beaktansvärd lid åt regeringsärendenas beredning. Ettförtjänstfullt arbete har utförts på konslitutionsulskottets kansli. Detförtjänar påpekas att de uppgifter som på detta sätt tagits fram utgör etlvärdefullt bidrag till frågan om vilka förändringar som successivt äger rum närdet gäller regeringskansliels beredningsarbete. En mycketviktig fråga avslår utskollet från att redovisa i det Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbe-letsomfattning och inriktning, m. m. Del gäller frågan om den förhandlingsverksamhel avseendevissa regeringsärenden som handhas av . Det gäller med andra ord MBL-lagens tillämpningpå vissa av de beslut som fattas av regeringen. förekommer det faktisktatt man MBL-förhandlar om såväl utredningsdirektiv som propositioner. Atl dettainte är utan belydelse för den politiska demokratin torde stå klart för alla,och det är därför naturligt att det riksdagsutskott som har ett specielltansvar på delta område, nämligen konstitutionsutskoltel, noga följer vad somhär händer. Dellagäller så mycket mera som det här handlar om en ny verksamhet som ännu icke harfunnit sin form. I årets granskningsbetänkande meddelas atl utskottet avser attfortsätta behandlingen av dessa frågor . Det har inte varit möjligl atlunder våren genomföra bl. a. de hearings med berörda parter som är nödvändiga.Utskottet återkommer på denna intressanta punkt, och det är att hoppas attdetta blir så snart som det över huvud taget är möjligt. Jagvill fästa uppmärksamhelen på frågan om remisser till lagrådet under 1977.Genom de beslut som fattade 1970 och 1971 upphörde fr. o. m.sistnämnda år skyldigheten för Kungl. Maj:latt inhämta yttrande av lagrådetbeträffande viss lagstiftning. Om denna förändring rådde politisk oenighet, menden genomdrevs av socialdemokraterna. Konstilulionsutskottethar regelbundet diskuterat frågan . De borgertiga ledamöterna ikonstitutionsutskottet har gjort en rad påpekanden som syftat till att fö flerlagar granskade av lagrådet. SomBertil Fiskesjö har konstaterat granskades 1977 inte mindre än 26 propositionerav lagrådet. Det är den högsta siffran sedan den obligatortskalagrådsgranskningen upphörde . Närmast föregåendeår var siffran 11, år 1975var den 20, bara 10, 1973 var den 13 och 1972 15. Rättighelsskyddsutredningenkommer atl föreslå en förändring i detta avseende - ett nytt system förlagrådsgranskningen där bl. a. nya avsnitt kommer att bli föremål för sådangranskning. Del gäller t. ex. skattelagstiftningen, vilket är att hälsa medtillfredsställelse. Mot den bakgrunden skall jag, herr talman, inte gå närmarein på frågan om lagrådsgranskningen. Vi för alltså lillfälle alt här i kammarenåterkomma till den frågan års val. Beträffandepropositionsavlämnandet har utskottet en enhällig skrivning. Också harutskottet påpekat det otillfredsställande i atl propositioner i alltför storutsträckning avlämnas . Det finns all anledning att göra della ocksånu. För sent avlämnade propositioner eller propositioner som inle ens finns medi proposilionsförteckningarna leder till betydande problem för riksdagensarbete. Detkan inte vara rimligt att eller i bästa fall någramånader skall behandla propositioner som har varit föremål för flera årsutredningsarbete, remissarbete och propositionsskrivande. behandlingav regeringens propositioner har allt oftare blivit mera formell än reell.Riksdagen, som borde underkasta regeringsförslagen en sorgfällig granskning i lugn och roinnan slutgiltigt beslut fattas, har små möjligheter atl göradelta. Föralt verkligen fö tid att göra denna granskning måste utskotten och iökad utsträckning skjuta för sent avlämnade propositioner till en kommanderiksdagssession. Om detta oftare blev fallet torde vi, oavsett vilken regeringvi har, fö denna att lägga större vikt vid att proposilionstiderna hålls.Möjligheten alt på detta sätt skjuta propositioner framåt i tiden har ,och har sig själv att skylla om den inte utnyttjar den. Eftersomen del av den bekymmersamma arbetssituation som vi nu har i harskyllts på för sent avlämnade propositioner, vill jag framhålla alt detta inteär hela sanningen. Jag vill gärna passa på tillfället - man kan som bekant inteställa en interpellation till en en lalman -att peka på viklen av atl ocksåaviserade plenitider hålls i så stor utsträckning som det är möjligl. Också deenskilda ledamöterna av kammaren har engagemang som hänger samman med denförändrade politikerrollen, engagemang som utspelas utanför detta hus. Detbehövs ibland drastiska metoder föran klara av dem. Ingen torde vara specielltförtjust i sena nattplena, men jag tror att de ofta är nödvändiga för alt viskall få balans i vårt arbete. Då bör man från talmännens sida inte hellertveka att tillgripa sådana. Dettavar en parentes, herr lalman, men jag har velat framföra detta i det sammanhangsom vi nu diskuterar, eftersom det är intimt förknippat med riksdagensarbetssituation just . Vi skall diskutera sex socialdemokratiska reservationer.Inte i mannaminne torde det i ett dechargebetänkande ha funnits reservationerav detta slag som har så litet med konstitutionella frågor att göra. Det gällerinle minsl två av reservationerna - den som handlar om energipolitiken och densom handlar om devalveringen . Reservationenom energipolitiken är ett generellt angrepp på regeringens energipolitik, ochvi kommer förmodligen att fö en energidebatt här i kammaren . Den debattom devalveringen som vi också kommer alt fö utgör en led i densocialdemokratiska kampanjen mot ekonomiminister och motregeringen på delta område. Vi kommer alltså atl fö en devalveringsdebatl i dagigen - en av de många som vi haft och som sanneriigeninte inneburit att vi sparat tid åt kammarens ledamöter. Jag lycker all vi.skall föra den här typen av debatter i andra sammanhang, och del har vi alltsåockså gjort. Dessa debatter hör inle hemma i årets dechargegranskning. Jag villbestämt hävda alt när vi från den lidigare oppositionens sida gick till angreppmot socialdemokraterna och den dåvarande regeringen i dechargearbetet bemödadevi oss om atl verkligen se lill all det fanns konstitutionella infallsvinklarpå de frågor som vi behandlade. Jagser, herr talman, de socialdemokratiska reservationerna som ett tydligttecken på alt man har mycket litet att komma med och att regeringen ikonstiiutionelli avseende skött sig bra; hade den inte gjort det, skullenaluriigtvis de skickliga socialdemokratiska utskoltsledamölerna kunnal Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetetsomfattning och inriktning, m. m. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbe-tets omfattning och inriktning, m. m. hitta en lång rad sakligakonstitutionella angreppspunkter, men det har man inte lyckats med. Det är baraatt notera. Just mot denna bakgrund finns det all anledningatl yrka bifall lillutskottets på konsiilutionella sakskäl grundade skrivningar på samtligapunkter. Konstitutionsutskottethar ju enligt regeringsformen till uppgift att "granska statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning", och dagens debatthandlar om "vad utskottet vid sin granskning har funnit förtjänauppmärksamhet",såsom del står i 12 kap. Del här är en granskning som harförekommit ända , och skall sanningen fram utvecklades den redan på1800-talet lill en rätt ledsam exercis i partipolitik. Förfatlningsutredningenoch grundlagberedningen funderade över den här kontrollformen och stannade föratt behålla den i stort sett oförändrad. Jag tror emellertid alt vi ganskasnart bör se över de metoder som vi använder för att utöva riksdagenskontrollmakt och då bl. a. söka finna en effektivare och mer tidsenlig teknikatt granska regeringens fögderi än dechargegranskningen. Som det nu är blirreservationen i KU:s granskningsbelänkande alltför lätt ell slags resumé överalla möjliga frågor som grundligl diskuterats tidigare , en resumédär anmärkningar därtill riktas inte mot de sakliga bedömningar som manegentligen vill ifrågasätta utan mot diverse perifera hanteringsfrågor ochföregivna formfel i regeringens handläggning. Det behövs naluriigtvis enbevakning av statsråden från konstitutionella och lagliga utgångspunkter, menjag menar för min del att granskningen av regeringsmakten blir alldeles försnäv och ineffektiv, om den inte kan kränga sig ut ur sin gamla1800-talskostym. Grundlagberedningen var faktiskt inne på atl man viddechargen skulle kontrollera regeringen även ur förvallningsekonomisksynvinkel. Den föresatsen har än så länge stannat på papperet,eftersomriksdagen inte beviljat sig själv resurser för en granskning av den sorten. på årets promemoria kan vi försl och främst konstatera att denna innehållernågra värdefulla kartläggande avsnitt. KU har undersökt regeringensarbetsformer och redogör för en del förändringar som genomförts. Ett annatavsnitt behandlar de rättsliga förutsättningarna för besvär över sådana beslutsom departementschef kan fatta på egen hand. Sådana besvär är inte särskiltvanliga, men del är bra att rättsläget klarläggs. I det här stycket innehållerdechargepromemorian alltså ett auktoritativt förtydligande av gällande rätt. Påflera punkier återkommer KU med en kritik mot regeringen, som framförts underflera . Det gäller utgivningen av , somsläpar efter. Det gäller också det sena propositionsavlämnandet tillriksdagen, som försvårar vår arbetsplanering. Och det gäller handläggningen avbesvärsärenden i . Utskottet har särskilt uppmärksammat denstora anhopningen av oavgjorda ärenden i och inskärperatl den inle är acceptabel. För egen del skulle jag vilja tillägga, atl denhär balansen inte bara behöver bekämpas genom större resurser i departementetoch slörre beslutsamhet på högsla ort - del vore också värt att fundera över omman inte kunde decentralisera beslutandemakten och överlåta åt länsstyrelsernaatl vara sista instans i vissa ärenden av mindre betydelse. Låtmig så övergå till reservationen. Den är som vanligt ett polpurri på gamlaskivbekanta från många tidigare debatter. Om det är någonting som överraskar,så är det att socialdemokraterna av någon outgrundlig självplå-garinstinkttycks ha dragits mot frågor som slår hårdare mot dem själva än mot regeringen.Eftersom tidigare talare redan har tjuvslartat debatten i sakfrågorna, skalljag tillåta mig atl ge några exempel på denna självplågar-instinkt. Där vet ju varje människa att socialdemokraterna gjorde enkapital felbedömning . Det var redan vid regeringsskiftet klart alt densvenska kronan var väsentligt övervärderad. Under socialdemokraternas sistamånader vid makten flöt miljarder ut ur landel, fler miljarder än vad somförsvann . De tre justeringarav växelkurserna som den nyaregeringen har vidtagit har haft en avgörande betydelse för att förbättra vårhandelsbalans och därmed trygga en hög sysselsättning. Och del gäller inteminsl den sista devalveringen , som socialdemokraterna motsatte sig och,såvitt jag förstår, ännu inte har accepterat. Hade kronan varitkopplad lill den västtyska marken,skulle vi ha befunnit oss i ett oerhörtbekymmersamt läge - det tror jag alla seriösa ekonomiska bedömare är överensom. Sakligtsett var det alltså en grov felbedömning som socialdemokraterna gjorde i fjol.Och inte bara det. I den socialdemokratiska reaktionen fanns det också en tonav småskurenhet och stingslighel. Vad som utlöste de skarpaste gensagorna iaugusti tycktes inte vara devalveringen i sig, utan det förhållandel attsocialdemokraterna inte hade blivit underrättade i lid. Man hade blivit trampadpå tårna av att inte regeringen tog upp överläggningar före - det varden sårade föfängan som präglade partiledningens devalveringskommentarer mer änoron över landets ekonomi. Och läser man reservationen märker man att detfortfarande är den sårade föfängan som talar. På den här punkten tycksoppositionen vara precis lika långsint som den är småsint. Utskottethar under behandlingen försökt skapa sig en föreställning om vad som är praxisinför den här sortens beslut, och det material vi tagit fram tyder på attregeringen till punkt och pricka följde det handlingsmönster som tillämpats vidtidigare valutapolitiska åtgärder. Reservanterna påstår motsatsen men kommerinle med minsta tillstymmelse till belägg. Vadman i stället skjuter in sig på är del uttalande som ekonomiministern gjordeför ett internationellt nyhetsblad. Vi har noga granskal det uttalandel ochäven haft en utförlig utfrågning med . Och vi kan efter denprövningen inte finna någon grund för en dechargekrilik av ekonomiministern.Senare talare kommer närmare att belysa denna fråga. En andra yttring avsjälvplågarinstinkten hos socialdemokraterna är att Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbe-tets omfattning och inriktning, m. m. 2Riksdagens protokoll 1977/78:123-124 Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetetsomfattning och inriktning, m. m. man vill ta upp en nydebatt om kommunindelningsfrågorna. Det är med all säkerhet en av de storasymbolfrågor som skadat partiet . Man har varit så ivrig atldriva fram större och effektivare enheter atl man helt negligerat de iblandvälmotiverade protester som invånarna i dessa kommuner har riktat. ärkanske det bästa exemplet på den här ångvältspolitiken. I valet lovade denuvarande regeringspartierna atl vara lyhörda för invånarnas åsikter ochpositivt pröva en delning av de kommuner där det fanns en stark opinion ochgoda sakliga skäl för en sådan åtgärd. En passus av den innebörden fanns ocksåi regeringsdeklarationen. Nuklagar reservanterna över atl regeringen är beredd att hålla det löftet. Manhar hängt upp sig på alt kommunministern i en del intervjuer fastslagit vissarimliga förutsättningar fören positiv prövning av yrkanden om delning, ochhävdar alt dessa uttalanden står i strid med indelningslagen. Det är en alldelesbefängd invändning. I lagen ges regeringen ytterst vida befogenheter atlbestämma när en förändring skall ske - i själva verket obegränsadebefogenheter, om det rör sig om en kommun som själv yrkar på delning. I detfallet räcker det med att förändringen anses vara "till gagn". Enförändring som kommunen motsätter sig måste däremot prövas efter strängareregler. Detär givet att man i de berörda kommunerna haren stort intresse av att fö vetavilka kriterier som regeringen tänker låta sig vägledas av. Den grundläggandemålkonflikten är den gamla vanliga - det gäller kraven på effektivitet ochkraven på demokrati. Det råder ingen tvekan om att vi genomkommunsammanslagningarna har fött mer slagkraftiga enheter och alt denkommunala servicen har förbättrats. är det nog svårt att bestrida attdemokratin kan ha skadats. Avstånden har blivit längre, och antaletförtroendevalda har minskat kraftigt. var 1 medborgare på 100kommunfullmäktig. är det kanske 1 på 400 eller 500. Det storakommunalforskningsprojektet under professor visade redan islutet av att demokratin i allmänhet fungerar bättre i små kommunerän i stora. Återigenärdet alltså svårt att förstå hursocialdemokraterna i utskottet kan ha resonerat.Man riktar uppmärksamheten på en fråga, där det egna partiet har gjort enfelbedömning, en felbedömning som genom sin stora symbolverkan säkert harbidragit till regeringsskiftet. Man riktar vidare uppmärksamheten på attregeringen håller på att uppfylla sina löften, och man riktar slutligen enanmärkning mot kommunministern för alt han talat ur skägget och givit klarabesked. Men det kan bara vara irritation över sakinnehållet i regeringensställningstagande som ligger bakom denna invändning - någon som helsl förseelseav konstitutionell karaktär har kommunminislern inte gjort sig skyldig till. Lålmig så slutligen la upp det som läggs statsministern till last. Hans hisnandeförbrytelse består i atl han har lämnat över en del frågor och interpellationertill andra statsråd alt svara på. Sluderar man den sammanställning som finns idel gula betänkandet, kan man konstatera att del är någonting som hanantagligen har lärt sig av sin föregångare i ämbetet - gjordenämligen precis likadant. Jag tycker nu att varken eller herrFälldin skall ställas vid skampålen för just den här sakens skull. Det skallfinnas en arbetsfördelning inom regeringen, och det är fullt i linje med grundlagensregler om regeringsarbetet, att de ärenden som kommer in skickas i väg till deolika departementen - frågor och interpellationer skall i det avseendetbehandlas som vilket ärende som helst. Om statsministern för en fråga omsocialpolitik eller ekonomisk politik, är det därför fullkomligt i sin ordningatt han bersocialministernellerekonomiministern svara på den. Del komiska medreservanternas kritik på den här punkten äralt den saknar varje samband med deprotester som man framför i andra ärenden. Här klagar man över atl regeringenfungerar som ett enda arbetslag och att man inte kan fö komma till tals med enenskild ledamot av regeringen. I andra delar av granskningsarbetel har manvarit lika bekymrad över motsatsen, dvs. att statsråden uppträder på egen handoch tenderar att bedriva vad som kallas "ministerstyre". Någon litenkonsekvens i kritiken kanske man kunde begära, även om det har varit svårt försocialdemokraterna att få ihop den här reservationen. Den här genomgången hade kunnat fortsätta, men dels ärjag i grund ochbotten en mycket vänlig människa och dels skall vi ju ha speciella utföriigadiskussioner om dessa frågor . Jag nöjer mig därför med dessainledande kommentarer. Jag vill sluta med en liten from förhoppning, nämligenatt vi skall fö se några statsråd på besök här i kammaren. Under tidigaredechargedebatter har det varit litet si och så med den saken. Denna maninggäller kanske inte så mycket statsråd, eftersom de inte utsättsför någon personlig kritik vare sig av utskottet eller av reservanterna. Menjag hoppas att de statsråd vilkas fögderi las upptill behandling kommer attvara närvarande här i kammaren när diskussionen i de olika delfrågorna börjar. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbe-tets omfattning och Inriktning, m. m. () kortgenmäle: Jag skall på mina självfallet inte gå in på de sakfrågorsom tog upp. Men jag förstår att han på slutet av sittanförande måsle karakterisera sig själv såsom vänlig, för de ord han gav osssocialdemokrater kan knappast betecknas såsom särskilt vänliga. Han började medatt lala om alt dechargen är en ledsam form av partiexercis. Sedan förklaradehan au socialdemokratin ägnar sig åt självplågeri, att socialdemokraterna ärirriterade och alt en reservation var komisk. En annan var lågsint ochlångsint.