prot · G10937 · 1977-12-31 00:00:00 — Stora delar av vårt land är attraktiva från fritids- ochrekreationssynpunkt. Inte minst gäller detta det län som jag kommer från. Detär naturiigtvis därför som man genom den fysiska riksplaneringen har avsattvissa områden, som från olika utgångspunkter har ett riksintresse. Jag villbetona att det är angeläget för oss att bevara dessa naturtillgångar förkommande generationer. Mensamtidigt måste vi naturiigtvis också vara medvetna om att detta riksintressebl. a. i de norra delarna av leder lill olika intressekonflikter. Förvem skall dessa områden vara tillgängliga? Ja, enligt socialdemokratinsuppfattning naturligtvis för alla människor. Men tyvärr saknas instrumentoch riktlinjer för en socialt inriktad rekreationspolitik. Vikan konstatera att mänga människor saknar ekonomiska möjligheter attexempelvis tillbringa på . Vi kan konstaleraatt 55 96 av semesterdygnen tillbringas i våra bostäder till största delenberoende pä ekonomiska problem. Människor, ofta i de nyare bostadsområdena, fårtillbringa stora delar av sin semester i bostaden beroende på alt de saknarekonomiska förutsättningar att ta vara pä de tillgångar värt land har atterbjuda. belänkande konstateras alt det varje är tillkommer 40uihyrningsstugor med statsbidrag. Detta skall jämföras med 15 000 nya privatafritidshus. Man behöver inte fundera över detta särskilt länge för atl inse attdet kommer att leda till en förstärkt snedvridning av semestervanorna. I dagsatsar penningslarka bolag stora summor pä att bygga fritidshus, allt i syfteatt tjäna pengar och göra goda placeringar. Vi har exempel på detta i Bohuslän.Del finns naturiigtvis andra exempel i andra delar av detta land. PåMalmön ville ett bolag bygga en mängd fritidshus, vilket skulle innebära attden bofasta befolkningen inte hade någon möjlighet att la sig till denna öberoende på trafiksvärigheter och annat. Det skulle också leda till bekymmerför de människor som ville ta sig till denna vackra ö för atl bada eller tillbringanågra dagar där. lyckades man stoppa detta projekt tack vare den bofastabefolkningens insatser. När vifunderar över denna iitveckling, måste vi akta oss väldigt noga för atträka in i de situationer som man har hamnat i nere pä kontinenten. Det finnsmånga avskräckande exempel, som vi inte bör ta efter. Viser med oro pä utvecklingen i . Det är inte enbart detta att storbolagsatsar pengar på att bygga s. k. andelshus - stora frilids-områden som de sedansäljer och tjänar en massa pengar på - och att personer som har en stor plånbokkan köpa tomterna och därmed stänga ute andra människor. Det handlar också omatt mänga av de tidigare permanenta bostäderna nu tas i anspråk förfritidsändamål. Detta leder till att en rad kustorter kommer att dö. Undervinterhalvåret lyser inte många lampor i en hel del av kustsamhällena. Jagvill nämna ett exempel. I Sonetäs kommun har det byggts600 lägenheter i småhus och flerfamiljshus. Nettot av de 600 lägenheterna bliri sista änden 50, eftersom 550 av de fastigheter som finns i kommunen har gåttöver till att utnyttjas för fritidsändamål. Människor med god ekonomi har köptupp fastigheterna. Det kan inte vara rimligt att hela samhällen dör ut enbartdärför att kapitalstarka människor köper upp fastigheter och mark i attraktivaturistområden. De köper ju fastigheterna dels för att göra en godpenningplacering, dels naturiigtvis därför att de vill hindra andra människoralt nä kusten och badvattnen. Manfunderar över den fysiska riksplaneringen, som enligt vår uppfattningnaturiigtvis är helt riktig. Men det kan inle vara rätt, när den planeringenhar blivit en katalog för spekulanter - så upplevs den av mänga människor iBohuslän. De bofasta människorna får vara med och betala mark- ochfaslighetsvärdestegringen. De får vara med och betala en utbyggd kommunalservice, enbart för att tillfredsställa de sommargäster som kommer dit någraveckor eller några månader . Dethär är väldigt viktiga frågor, herr talman. I motionen 753 ställer vi kravetatt del skall bedrivas en socialt inriktad rekreationspolitik. Detta krav ingåri den reservation som kulturutskottets socialdemokrater har fogat tillutskottsbetänkandel. Därför finns det ingen anledning för mig att yrka bifalltill motionen, utan jag yrkar bifall till den socialdemokratiskareservationen. I detta,anförande instämde , och (samtliga s). () kortgenmäle: Jag vet att lack vare sin vackra och attraktiva västkust haflproblem som vi i mänga andra delar av landel har varit förskonade frän. Jaginstämmer helt i de farhågor som har fört fram, och jag hoppasatl vi kan bevara den genuina bohuslänska miljön och bevara den på ett sådantsätt att den kan vara till fortsatt glädje inle bara för bohuslänningarna ulanockså för människor från andra delar av värt land. tog upp frilidshusbyggandet. Jag skulle också önska en bättre ordningdärvidlag. Det satsas två miljarder pä enskilda fritidsstugor - vilketbetyder ca 15 000 sådana hus . När det gäller slugbyar ochcampingplatser är det bara 50 miljoner som satsas. Det borde varabättre balans i de kapitalströmmar till byggande av fritidshus som banker ocholika kreditinstitut styr. Det gäller därför att finna bättre vägar för attåstadkomma den balansen. Stugbyarna och campingplatserna har kommit i kläm -alltså måste vi frän samhällets sida öka de verksamheterna och sätta in dem isamhällets sysselsättningsskapande åtgärder på ett helt annat sätt än vi hargjort tidigare. Slutligenvill jag säga till och hans medmotionärer all stora delar av defrågor som motionen 753 aktualiserar har förts fram av turism- ochrekreationsutredningen. De fanns också med i propositionen 1975.Rekreationsberedningen arbetar febrilt med de frågorna. Utredningensbetänkande ligger också nära i tiden, och jag är säker på alt del blir någotrejält all bita i för politiker både på kommun-och på riksplanet. INGA (vpk): Sex limmars arbetsdag är en grundförutsättning för jämställdhet mellanmän och kvinnor i arbetslivet och i hemmet. Det finns ingen anledning betvivlaatl sextimmarsdagen kommer. Frågan är bara hur snabbi och i vilket omfång. Isamband med genomförandet av sextimmarsdagen måste också åtgärder ha vidtagitsför att möjliggöra en meningsfull fritid. Det borde vara naturiigt alt jämsidesmed debatten om arbetstidsförkortningen dis-kulera den ökade fritidensanvändning. Så har inle skett, och det är beklagligt. Enökning av fritiden borde också ge större utrymme för politiskt och fackligtengagemang, mer samvaro med familjen och tillfälle lill avkoppling ochrekreation. Dessa förhoppningar ställdes även i samband med genomförandet avfemdagarsveckan och de därefter följande arbetstidsförkortningarna. Tyvärr kanman nu konstatera att såväl statens som kommunernas politik för att gemänniskor tillfälle till meningsfulla fritidssysselsättningar har varitanmärkningsvärt passiv och lämnat fritt spelrum åt den privatkapiialistiskakommersialismen all exploatera människors behov av fritidssysselsättningar. Samtidigtsom de negativa konsekvenserna av den s. k. passiva konsumtionsfritidenalltmer breder ut sig och föriamar och passiviserar människor finns detintressen som starkt understöder och driver på denna utveckling.Fritidsindustrin expanderar och är förmodligen långt framme i planeringen avvad människor skall syssla med när sextimmarsdagen väl kommer. Däri ligger enfara för en ytterligare utbredning av pryl-och konsumtionssamhället, där fråganom den sociala nyttan i olika hänseenden kommer i skymundan. Sju kanaler attvälja mellan på TV kan 6 protokoll 1977/78 Nr 37 bli verklighet ,kunde man läsa i tidningarna för sedan. Frågan borde ställas: Till vadskall den ökade fritiden användas för atl ge människorna ett socialt ochkulturellt berikande liv? I betänkandet Barns fritid kan man apropå möjligheternaför fritiden läsa följande: "Fritidsvanornaväxlar kraftigt alltefter yrke, utbildning, ekonomi, kön, ålder och hälsa. Juhögre utbildning människor har, desto större anspråk på och faktiska,ekonomiska, möjligheter lill meningsfulla och berikande fritidsaktiviteter harde. Välutbildade och välavlönade är t. ex. de största bokläsarna och bokägarna.Deras antal överväger också bland teater- och museibesökarna. ---- har vi denstora gruppen människor som på grund av sociala och ekonomiskahinder, kort utbildning eller pä grund av negativa pälagringar till följd aven stimulansfattig uppväxtmiljö inte kan tillgodogöra sig de olikafritidsmöjligheter som bjuds i dagens samhälle. Vikan konstatera att generellt sett allt fler människor genom det ökade välståndethar fått förutsättningar för ell rikare fritidsliv. Fritiden betyder för mångaen lid som ger ökade möjligheter atl bl. a. arbeta i demokratisk samverkan iorganisalionslivel. Genom barn- och ungdomsorganisationernas verksamheter kanbarnens utveckling till demokratiska människor främjas. är dockklyftan fortfarande slor mellan dem som fullt ut kan tilljjodogöra sig fritidenoch dem som är svaga och utsatta i samhället." Demänniskor som har ett innehållsrikt arbete har också den innehållsrikastefritiden. Ett enformigt och trist arbete i urusla arbetsmiljöer minskarmöjligheterna atl vara aktiv - i varje fall finns ett långt störremotstånd att övervinna för all vara det. Personer med osjälvständiga ochmekaniska arbeten är i högre grad än andra hänvisade till passiv konsumtion avfritidsindustrins tjänster. Manmåste med andra ord när del gäller många människor inte bara erbjuda ochstimulera till ett bättre frilidsulnyttjande ulan också förbättra derasarbetsmiljö för att över huvud taget nä något resultat. Del finns också ellklart samband mellan löneförhållanden och rent materiella fri-lidsresurser. Detär oftast de resurssvaga och ulbildningssvaga människorna sorn har dentorftigaste fritidssysselsättningen både ekonomiskt och socialt. Fritidensanvändande blir i det sammanhanget också en jämlikhetsfråga. Det är ofta justdessa människor som dessutom bor i en tråkig och isolerad miljö, långt från deaktiviteter som kan finnas. Undersökningar pekar pä all andelen isolerademänniskor, både kulturellt och socialt, är störst bland arbetarklassen. Inför genomförandel av sextimmarsdagen krävs en offensiv frilids- ochkulturpolitik, som syftar till alt bryta dominansen av passivt konsumeradefritidsaktiviteter och massproducerad skräpkullur, som saluförs avprivatkapitalet i vårt land. Det kulturella fritidsutbudet måste utformas säatl det blir ell alternativ för människor alt utnyttja. Det innebär t. ex. allkommuner och landsting med sitt kulturulbud måsle nå ut lill människorna ideras bostadsområden och pä deras ar- betsplalser, vare sig detgäller kommunala biografer, bibliotek eller teaterföreställningar. Delinnebär också, herr talman, atl föreningslivet, vare sig det är av facklig,politisk eller annan karaktär, måste ges resurser sä att del kan stimulera ochunderlätta för människorna all delta i den här verksamheten. Vänsterpartietkommunisterna anser, precis som remissinstanserna förordat när del gäller denhär motionen, att det är befogat att utreda frågan. Vpk kommer vid voteringdärför att rösta för den reservation som är fogad till belänkandet. HOLGERBERGQVIST (fp): I detta betänkande från kulturutskottet finns en sammanfattning avmånga utredningar och annan dokumentation om del frilidspolitiska arbetet. Jaghäller med utskottsmajorileten, som säger alt det materialet är tillräckligt,att det nu är tid att mer konkret och snabbare än övergå frän ord ochutredningar lill handling. Jagskulle, herr talman, gärna vilja komplettera med en synpunkt som inte framhävssärskilt myckel i belänkandet och som rör idrottsrörelsens roll i del frilidspolitiskaarbetet. Idrottsrörelsen är vår största folkrörelse. Den har särskilt godaförutsättningar att ställa upp för all svara mot de önskemål som alla äröverens om och som redovisas här. LennartBladh nämnde inledningsvis att idrottsriksdagen sammanträtt och fortfarande håller pä med att försöka konkret utforma de förslag som komfram under . Delfinns ett problem som ofta återkommer i den idroltspoliliska debatten, och detär del konkurrensförhållande som råder mellan vad vi kan kallaelitidrotten och breddidrotten. Jag tror det är olyckligt all man enligt minmening slentrianmässigt och konservativt fortsätter all låta dessa båda bitarav idrottsrörelsen slåss med varandra om samhällets stöd i olika former. Elitidrotten- som vi också kan kalla arenaidroiten, underhållningsidrotten - skall intekonkurrera om medlen med breddidrotten utan med annan underhållning somsamhället på olika sätt stöder för att berika medborgarnas fritid. Det handlarom teater och annat som denna un-derhållningsidrolt kan jämföras med.Breddidrolten måsle frigöras från konkurrensen med elitidrotten om stöd och istället jämföras med de andra sociala aktiviteter som samhället ställer upp medför att berika fritiden för medborgarna i samhället. Jag tror del är viktigt atl vi får lill stånd dennagränsdragning mellan elitidrotten, arenaidrotten, underhållningsidrolten å enasidan och breddidrotten, ungdomsidrotten, motionsidrotlen å den andra. tog upp några frågor som rörde mig personligen. Hansade först och främst att vi var överens; det var inle så mycket nytt vi hadeatt komma med. Det har gjorts en massa undersökningar, och regeringen skall setill att dess förslag genomförs. Nuär det så, , all vi inle tror på regeringen i detta fall. Vitycker all del har kommit fram myckel nytt som bör belysas. utredninggav material, men det har skett mycket . Vi har fått fem veckorssemester och vi har fält delpensioner. Det innebär atl stora nya grupper kommittill. Men del mest väsentliga är likväl att det finns grupper som intehar möjlighet att använda våra olika rekrealionsmöjligheler. Det är sominle har möjlighet atl la någon riklig semester, och del har såvitt jag velinle skett någon ulredning om detta. Känner till någon sådan,vill jag gärna ha reda pä var den finns någonstans. Detta är en helt ny grupp,och del är den grupp som mest behöver rekreation och möjligheter alt delta iden allmänna fritidsverksamheten. sade atl del här en ekonomisk fråga: Det kostar mycket pengar. Hansade vidare atl kommunerna satsar myckel. Ja, det satsas myckel a\' kommuner,av länsorgan och på riksnivå. Vi har ett stort kommersiellt utbud, men vi harockså ett stort utbud av aktiviteter som är statligt eller kommunalt styrda. Deskall användas till varje pris i världen. Tänk om vi kunde utforma enfritidsverksamhet sä aktuell och tilldragande att vi lyckades vända några av decharterplan som går söderut, så att de flög tillbaka och droppade ned sina passagerareöver värt land och fyllde slugbyar och anläggningar! Kommunalmännen skulle bliglada och pengarna skulle bli kvar i landel! Ensak till, ! Några av de 400 000 nya jobb, som ni skulle skaffafram enligt vad ni sade vid förra valet, skulle det då också finnas möjligheteratt ordna och ge folk sysselsättning. Det finns mänga skäl för en utredning. När man säger atl det redanfinns tillräckligt med material är det bara något man skyller pä. Det finnsingen vilja. Nuföreslås en massa saker som inle är samordnade, och för de människor som vivill ge ett gott frilidsuibud görs del ingenting alls. Jag tror i varje fallinte atl regeringen gör del. leder en departemental arbetsgrupp som sysslar med defrilidspolitiska frågorna. Jag tror all del frän den gruppen kommer värdefulltmaterial som gagnar våra gemensamma strävanden inom fritidspolitiken, ävensådant som rör samordningsåtgärderna. Jagsade i ett tidigare anförande atl visseriigen har vi ingel heltäckande underiagför vår bedömning av dessa frågor men alt många utredningar och undersökningarhar givit oss ett stort material all arbeta vidare med. Om vi gör vissa kompletteringarfår vi ett mycket omfattande material som vi kan komma långt med i vårt arbeteför atl ge människorna en rikare och mer meningsfull frilid. Svårigheten är,som jag ser del, att kunna göra de ekonomiskasatsningar som krävs för atl följa upp alla de förslag som redan nu finns. Enannan sak är att stora krav ställs på samhället - del är inte bara defritidspolitiska satsningarna som skall göras - här får satsningar på det enaområdet vägas mot satsningar på de andra områdena. En hjälp för den storafritidssektorn tror jag vore om vi finge människorna mer självverksamma och merinriktade på frilidsproduklion i stället för den fritidskonsumtion som i dagofta är mycket kommersiellt inriktad. Kunde vi, kanske tillsammans medfolkrörelserna och människor som sysslar med ideell verksamhet, fä medborgarnamer motiverade alt hjälpa samhället med detta tror jag att vi skulle kunnaåstadkomma en menings-fullare fritid för många fler. Skillnaden i uppfattning mellan den borgerliga utskottsgruppen ochreservanterna är helt enkelt att ni tror, medan vi försöker att i praktiskhandling få till stånd något som vi kan arbeta efter. Jag anser, ,att det inle räcker med all tro. Man måsle försöka skapa någonting fast ochhandlingskraftigt - man måste verkligen gripa sig an problematiken. Enfråga till: Har man i den Rämgårdska utredningen för avsikt att se särskilt påden grupp som inte har möjlighet att tillgodogöra sig semester? INGALANTZ (vpk): finns stora grupper arbetstagare som intehinner mer än arbeta, äta, sova och slötitta litet i tidningen och pä TV.Belägg härför har vi bi. a. i en studie av stålverksarbetare, där mängaarbetare säger att de efter arbetets slut inte ens orkar tala med sin hustruoch sina barn förrän flera limmar efter hemkomsten, när bullret och denmekaniska arbeisryimen har hunnit försvinna ur kroppen. Man varken orkar ellerhinner vara föreningsaktiv eller utnyttja det kulturella ellerutbildningsmässiga utbud som trots alll finns i samhället. Närvi diskuterar vad fritiden skall användas till är del därför väldigt viktigtall också driva kravet på sex timmars arbetsdag. Det finns många skäl attställa kravet på sex limmars arbetsdag för alla arbetstagare, och detta är ettav skälen. EftersomOlle inte alls är lika oroad över denna fråga som vpk vill jag frågahonom: Hur skall man forma motståndet mot ett kommersialiserat frilidsuibud,del som vi har och del som vi kan vänta allteftersom tiden lider och enarbetstidsförkortning kommer? Och hur skall de människor nås av ell riktigtfrilidsuibud som allra mest och allra bäst behöver en stimulerande ochmeningsfull frilid? Det är två frågor som jag gärna vill ha belysta av OlleEriksson. Grundskolansoch gymnasieskolans läroplaner m. m. Jag vet inte om jag kan ge ell tillfredsställande svar lill ,men jag tror att det snabbaste och bästa sättet all uppnå resultat är att låtasamhällets insatser bli en form av hjälp lill självhjälp. Om vi från samhälletssida skall kunna klara av den här stora bilen som gäller människornas frilid,måste vi på ett helt annat sätt än tidigare förmå människorna, som jag nämnde,att bli fritidsproducenter. Vi måste förmå människorna alt även känna ellansvar för sig själva på sin frilid. Man får inte bara inrikta sig på attpassivt konsumera, ulan även hjälpa till all aktivt producera. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av GeorgAndersson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr 14mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Ja- 155 Nej - 147 §21 och gymnasieskolans läroplaner m. m. betänkande 1977/78:6 med anledning av motioner omgrundskolans och gymnasieskolans läroplaner m. m. I detta betänkandebehandlades motionerna 1976/77:145 av MargotHåkansson (fp), 1976/77:277 av MargotHåkansson (fp) och (), 1976/77:368 av GunnarBiörck i (m) och (), 1976/77:493 av BertilLidgard m. fl. (m), 1976/77:498 av RolfSellgren m. fl. (fp, c, m). 1916/11:161 av Hans AIsénm. (s), 1976/77:769 av ElisAndersson (c) och (), 1976/77:773 av MärtaFredrikson m. fl. (c), 1976/77:777 av BengtKindbom (c), 1976/77:788 av BörjeStensson m. fl. (fp), 1976/77:792 av Lars-IngvarSörenson m. fl. (s), 1976/77:795av m. fl. (vpk), vari yrkats all uttalade sig för en nydemokratisk inriktning av grundskola och gymnasium i enlighet med detfempunklsprogram som anförts i motionen, 1976/77:796 av () och (), 1976/77:894 av SuneJohansson m.fl. (s), 1976/77:927 av Kari-ErikStrömberg (fp),.såvitt nu var i fråga (yrkandet 1976/77:1155 av BertilJohansson (c), 1976/77:1159av m. fl. (vpk), vari yrkats att i syfte att bereda dedöva en förbättrad service hos regeringen hemställde all snara åtgärder vidtogsför all åstadkomma en utvidgad användning av teckenspråk samt alt de ekonomiskaförutsättningarna för delta arbete skapades, 1976/77:1166 av CatarinaRönnung m.fl. (s), 1976/77:1172 av UllaTilländer m.fl. (c), 1976/77:1177 av RuneÅngström (fp) och 1976/77:1334av m. fl. (vpk), vari yrkats all hos regeringen begärdeförslag till åtgärder för kamp mot kvinnodiskriminering inom utbildningenfrämst genom 1. införande av ett särskilt ämne i ochgymnasieskolans läroplaner om kvinnans ställning och kvinnofrågans utvecklingsamt införande av kvinnofrågan som ett särskilt högskoleämne, 2. särskild utbildning av yrkesvägledare för all brytakönsuppdelningen i linjeval. Grundskolansoch gymnasieskolans läroplaner m. m. 1. att beträffande en särskild arbetsgruppför frågor om normer och värden i samhället skulle avslå motionen 1976/77:788, 2. all beträffande undervisning i sjövellskulle avslå motionen 1976/77:145, 3. att beträffande undervisning i hälso- ochfriskvård skulle avslä motionen 1976/77:277, 4. all beträffande teknisk-naturvetenskapligundervisning pä låg- och mellanstadierna skulle avslå motionen 1976/77:368 idenna del, 5. att beträffande åtgärder för ökadjämställdhet mellan könen skulle avslå motionen 1976/77:493, 6. att beträffande hälsoundervisning skulleavslå motionen 1976/77:498 i denna del, 7. all beträffande praktisk psykologi igrundskolan och gymnasieskolan skulle avslå motionen 1976/77:773 i denna del. Grundskolansoch gymnasieskolans läroplaner m. m. 8. att beträffande simundervisning skulleavslä motionen 1916/11:171 i denna del, 9. att beträffande undervisning i ekologioch resurshushållning skulle avslå motionen 1976/77:796, 10. att beträffande gymnastik skulle avslåmotionen 1976/77:1177, 11. all beträffande ett ämne i grundskolanoch gymnasieskolan om kvinnans ställning m. m. skulle avslå motionen1976/77:1334 yrkandet 1 i denna del, 12. att beträffande skolkooperaliv verksamhetskulle avslå motionen 1976/77:767, 13. all beträffande engångsservis vidskolmåltiderna skulle avslå motionen 1976/77:1155, 14. atl beträffande isolerteknisk variant avgymnasieskolans tekniska linje m. m. skulle avslå motionen 1976/77:1166, 15. all beträffande utbildning av bussförareskulle avslå motionen 1976/77:1172 yrkandet 1, 16. all beträffande utbildning inomhantverksyrken skulle avslå motionen 1976/77:894, 17. atl beträffande vissainformationsinsatser m. m. skulle avslå motionen 1976/77:792, 18. alt beträffande demokrati i skolan m. m.skulle avslå motionen 1976/77:795. 19. all beträffande utbildning av klasslärarepå det teknisknaturvetenskapliga ämnesområdet skulle avslä motionen1976/77:368 i denna del, 20. att riksdagenbeträffande simlärarutbildning skulle avslå motionen 1976/77:777 i denna del, 21. all beträffande humanbiologiska moment ilärarutbildningen skulle avslä motionen 1976/77:498 i denna del, 22. atl beträffande praktisk psykologi ilärarutbildningen skulle avslå motionen 1976/77:773 i denna del, 23. att beträffande utbildning ibrandförsvarsfrågor skulle avslå motionen 1976/77:927 yrkandet 1, 24. alt beträffande utbildning för studie-och yrkesorientering skulle avslä motionen 1976/77:1334 yrkandet 2,