prot · G10924 · 1977-12-31 00:00:00 — Minandra invändning är all bristerna inom vårdområdet inte gäller avsaknadenav lugnande medicin ulan brislen på lid lill förebyggande åtgärder, dvs.åtgärder för att minska bruket av lugnande medel. Distriktssköterskornas storaarbetsuppgift är av förebyggande art. Dessutom är det helt orimligt atlförsöka lägga på dem nya arbetsuppgifter utan att avlasta dem på andra områden. Statsrådetsäger i sitt svar atl man inle vet vilken omfattning det här kommer all få, menredan i dag är distriktssköterskorna så belastade att de inte kan la på sig meruppgifter ulan all man ändrar på andra arbetsuppgifter. Mångadistriktssköterskor upplever säkerligen att de inle räcker lill. Tiden ärför knapp. Det är alltså inle brislen på lugnande medel som är problemet idagens sjukvård, utan det är helt andra saker. Tror statsrådet attdistriktssköterskorna kommer atl uppleva sin situation som mindre byråkratiskom de vet alt patienterna i alla fall har en pillerburk lill tröst? Redani dag upplever många patienter att lugnande medel får ersätta andra, mertidskrävande behandlingsformer, exempelvis samtal. Man har diskuteratoch sagt att det behövs en bättre ordning och striktare regler för utskrivningav läkemedel. Bättre resultat når man inte genom att spridareceptskrivningsrälien, utan det är viktigare att se lill att de som har rättatt skriva ut medicin också har kunskaper för det. Omrätt för sjuksköterskor att förskriva lugnande medel m. m. Barnmorskor som har särskild utbildning skall försöksvis få rätt altskriva ut recept på p-piller och andra medel som används Omrätt för sjuksköterskor att förskriva lugnande medel m. m. Förslaget att snabbt skulle utreda frågan om rätt förbl. a. distriktssköterskor att förskriva vissa läkemedel är ytterligare ettförsök att decentralisera vården. "Avsiktenär", som jag sade i mitt frågesvar, "alt öka möjligheterna förpatienter all - utan avkall på medicinska säkerhetskrav - tidigt och på ettsmidigt sätt få en lämplig behandling med läkemedel." Jag angav även imitt frågesvar: "I uppdrag kommer också att ingå all beaktautbildnings- och ansvarsfrågor." Det är helt självklart atl så måste ske. FridaBerglund uppehåller sig uteslutande vid lugnande medel. För min del harförskrivning av lugnande medel varit det som kommit i absolut sista hand i denhär diskussionen. Del finns mer angelägna områden atl se på i det härsammanhanget. Jagär väl medveten om att många distriktssköterskor har en utomordentligtbetungande arbetsuppgift. Jag är säker på att man kommer atlförsöka öka antalet distriktssköterskor och minska deras distrikt för att de pådet sättet skall komma närmare patienterna. Jag vet också atl mångadistriktssköterskor måste ägna åtskillig tid ål att försöka få lag i enläkare som kan skriva ut recept på läkemedel som bedöms lämpliga. Dettaär bakgrunden till det utredningsuppdrag som kommer att lämnas tillsocialstyrelsen. Statsrådet säger atl jag uppehåller rnig vid lugnande medel.Men det är ju just sådana som rnin fråga gäller. Detär inte tid att ta upp alla synpunkter här, men det finns faktisktgränsdragningsproblem när del gäMer andra medel också. Jag har emel lertidkoncentrerat mig på lugnande medel. Uppgifterna om försöken med lugnande medelhar oroat miria kolleger. Jag har haft rnånga samtal där det här tagits upp,och distriktssköterskorna upplever sig ofta som de inom vårdapparaten somlyssnar på patienterna, som de som inte i första hand ger patienterna entablett eller en spruta utan försöker lösa problemen på andra sätt. Manmåste se det här förslaget i ett större perspektiv, liksom allting annat. Idagens läge upplever människor stor oro och ångest på grund av ekonomiskaproblem och arbetslöshet. När de läser artiklar som den jag talat om förstärkskanske deras inställning att lugnande medicin är någonting som man skall ha. Vikan inle helt vara utan lugnande medel, men jag tror atl map skulle kunnaminska medicinförbrukningen väsentligt. Därför är del enligt min mening fel börjar med atl förskriva lugnande medicin i stället för att försöka lösadistriktssköterskornas arbelsproblem t. ex. genom alt ge dem mindre distriktoch mera tid. Jag tror all det är en mycket väsentlig sak, och man skall inlege patienter som redan har en övertro på mediciner ett sådant här tillfälle. Man skall inte börja med att ge sjuksköterskorna en rätt att skriva utlugnande medel, säger . Del är naturligtvis inle heller avsikten.I alla sammanhang brukar framhållas -jag gör det också - alt lugnande medelinte på något vis får vara en ersättning för trygghet, tröst och tålamod närdet gäller patienterna. Detta är vi fullständigt överens om. Mensamtidigt kan det naturiigtvis förekomma situationer där kunskap och kännedomom patientens miljö och levnadsförhållanden har stor betydelse. Är del fråga omen distriktssköterska som myckel väl känner sin patient och dennes miljö ochlivssituation i övrigt och distriktssköterskan märker alt patienten i frågaskulle behöva ett sömnmedel, så förstår jag inte varför möjligheten att honförskriver ett sådant skulle vara helt utesluten i sammanhanget. I de direktivsom jag avser att ge till kommer däremot inle att räknas uppvilka sammanhang som kan vara aktuella, ulan det blir ett allmänt uppdrag åtsocialstyrelsen all se över det här fältet. Omrätt för sjuksköterskor att förskriva lugnande medel m. m. FRIDABERGLUND (s): Det är riktigt som säger, alt många distriktssköterskorkänner sina patienter väl. Men vi får också komma ihåg att del i dagens lägefinns många vikarierande distriktssköterskor som kanske enbart har femterminers grundutbildning och inle specialutbildning. Var kommer då gränsenall dras i försöksverksamheten? Är del sådana som har en utbildning som skallfå möjlighet all förskriva lugnande medel, och hur skall man i praktiken lösadel? Ena dagen kan det ju vara en distriktssköterska som känner tillpatienterna, kan del vara en vikarie som inte känner lillpatienterna. Hur skall man i praktiken lösa de frågorna? Jag är inte emot att man förändrar strukturen på svensksjukvård. Men vad som stöter och oroarmig är att man börjar med all gå ut och säga atl nu skall ni få skriva utlugnande medel. Varför inte i stället säga: skall vi se efter hur vi kanändra på utbildningen, så atl sjukvårdsbiträdena kan göra så och så och ta påsig arbetsuppgifter som de inte tidigare haft, att undersköterskorna kan göraså och så och att sjuksköterskorna kan göra så och så, alltså hela vägen? Jag tror atl speciellt de här artiklarna somförekommit i har varit vilseledande och oroande. säger att hon inte är ernot atl man förändrarstrukturen inom svensk sjukvård men alt man skaM börja på annat sätt än genomatt ge distriktssköterskor rätt att förskriva lugnande medel. I mitt frågesvarnämnde jag en lång rad utredningar som påverkar strukturen inom svensksjukvård. Jag skulle kunna räkna upp fler men skall inte göra det. Idet pressmeddelande som var bakgrunden lill den nyhetsartikel i en dagstidningsom förorsakade fråga framhöll jag bara att jag hade för avsiktatl uppdra ål atl utreda frågan om rätt för distriktssköterskoratt förskriva vissa läkemedel. Lugnande medel och psykofarmaka har kommit in idebatten, främst genom en gravt missvisande rubrik. FRIDABERGLUND (s): Frågan om lugnande medel och psykofarmaka intresserar inle bara vissatidningar. Den upplevs som ett stort och oroande problem av väldigt mångamänniskor. Om flera förskriver läkemedel, finns del också större risk förspridning, och del vill många undvika. Jagmenar att vi bör försöka få ned konsumtionen av lugnande medel, och för alt viskall lyckas måsle mera lid ägnas åt patienterna. Man måsle ha mer tid atl talamed dem. Skall nu också distriktssköterskorna - som har varitprivilegierade i detta fall, eftersom de inte behövt ta pennan ochreceplblocket i brist på lid - få använda sig av den här nödfallsålgärden? Jag är helt överens med om att del är angelägel aitförsöka nedbringa förskrivningen av lugnande medel och sömnmedel. Skall detlyckas tror jag atl det krävs bättre kunskaper om patienternas miljö ochlevnadsförhållanden än vad kanske framför allt många unga läkare har. Viär helt överens om den saken. Närdet gäller utbildningen vill jag bara säga till all precis påsamma sätt som då det gäller barnmorskornas rätt att förskriva p-piller kommerdel givelvis alt krävas speciell utbildning också för distriktssköterskornasrätt all förskriva vissa läkemedel. Överläggningenvar härmed slutad. § 22 Om införandeav KommunminislernJOHANNES erhöll ordet för att besvara () den 27oktober anmälda fråga, 1977/78:108, och anförde: har frågat mig om ett eventuellt införande av sommartidhar varit uppe för behandling i regeringen och när ett nytt ställningslagandekan bli aktuellt för svenskt vidkommande. hänvisar i sin fråga till atl en utveckling mot nu pågårinom EG. Det är riktigt all alla utom och harinfört sommarlid. I har redan givit regeringen fullmakt attbesluta om införande av sommarlid. danska regeringen inväntarutvecklingen i , där en proposition från regeringen om sommarlidhar tillstyrkts av förbundsrådet och fortfarande behandlas i förbundsdagen. Delär nu för vidkommande försent att fatta beslut med verkan redanfrån 1978. Däremot antas det alt man senare kommer alt fatta beslut om atlinföra fr. o. m. 1 så fall är det sannolikt att följerefter. Den harännu inte tagit ställning i frågan. Fråganom införande av eller ny normaltid i bl. a. utreddes senast1974 i en gemensam nordisk utredning. Diskussionen gällde då en isolerad svenskeller nordisk åtgärd. Medanledning av den nya situationen i kommer endepartementspromemoria, som belyser de olika aspekterna på frågan, alt sändasut på remiss till ett mycket stort antal myndigheter och organisationer.Remissvaren skall komma in . Därefter avser regeringen attdiskutera frågan. EVERTSVENSSON (s): Jag lackar kommunministern för hans svar på min fråga. Jag vill göraett par kommentarer lill det. Riksdagenhar haft detta ärende uppe till behandling och 1976, och även ommotionerna då formellt avslagils har tanken på införande av aldrigavskrivits ulan man har helt enkelt avvaktat utvecklingen i våra grannländer.Detta gällde både 1964 i allmänna beredningsutskottet och isocialutskottet. Det framgår av kom-munminislerns svar atl så också är fallet . Nuverkar del alltså som om EG-landel kommer att genomföra ,och då kommer också att följa efter. har som bekant haftsommartid 1959-1965, men det var tydligen en alltför isolerad åtgärd i ,och man återgick därför till den ordning som gäller bl. a. i . Kommunministernnämner också tanken på ny normallid, och den frågan togs upp i vår motion. Jagskulle vilja vädja till regeringen att pröva om man inte kan införa finsk . k. östeuropeisk tid. Därmed slipper vi införa en särskild när vianpassar oss till våra grannländer . Jag anser att det äruteslutet att skall kunna stå ensamt med en egen linje vadgäller och utgår därför från att 1979 kommer atl införasommartid eller eventuellt ny normaltid, dvs. finsk eller östeuropeisk lid. Jag mötte en vän till oss, nämligenCarl , när 1964 hade behandlat denna fråga och vi hadefått avslag. Han sade då lill mig: Den här frågan är så viktig att den förreller senare kommer att genomföras, och om jag inte tolkar utvecklingenalldeles fel , så får rätt. Jag vill ta tillfället i akt att försäkra om 5 protokoll 1977/78:24-25 att även frågan om nynormaltid kommer att ingå i regeringens prövning när man skall la ställningtill de remissvar som har kommit in. Jaghoppas att inser atl jag inte vill eller kan ge uttryck för enbestämd personlig uppfattning här . I så fall skulle ju remissförfarandetvara tämligen meningslöst. Jag vill emellertid erinra om alt remissbilden förragången var mycket splittrad. Bland de organisationer och myndigheter somavstyrkte befann sig bl. a. , , , fiskeristyrel-sen, ett antallänsstyrelser, och , medan en radandra organisationer och myndigheter tillstyrkte. är självfallet atl vi, om hela EG-området , i regeringen fåranledning att göra en mycket noggrann prövning med ledning av remissvaren.Denna prövning kommer också alt ske från aspekten atl det är troligt attEG-området i sin helhet . EVERTSVENSSON (s): Tolkningen var givetvis min egen, och del framgår ju alldeles klart avsvaret på min fråga atl det pågår en remissbehandling vars resultat man nu haratt invänta. Men jag drar den självklara slutsatsen atl det, om helaEG-området , är omöjligt för , med alla dekommunikationer som vi har med utlandet, atl slå mitt emellan länder som ,, och med en egen tid. Remissvarenvar naturligtvis splittrade, och det beror på den situation som vi hade då. Menav den utredning som gjordes 1974 och som är utgiven i Nordisk Utredningsserienr 1974 framgick all ett införande av var förenat med betydandefördelar. Det var energisparande, och del påverkade positivt trafiksäkerhetenoch turistområdet, liksom även frågorna kring människors hälsa och trivsel.Samtliga hälsovårdande myndigheter i ansåg att fördelar var all vinnamed sommarlid eller ändrad normaltid. Jaghar inte mer all tillägga än all jag vill tacka kommunminislern för all ocksåfrågan om normaltid kommer atl prövas. Överläggningenvar härmed slutad. § 23 i Södertäljeleden KommunminislernJOHANNES erhöll ordet för att besvara () den7 november anmälda fråga, 1977/78:120, och anförde: har frågat mig vilka omedelbara ål-gärder som jagavser att vidta för all försöka hindra ett upprepande av oljeolyckan utanförTorö i Söderläljeleden. Det ryska tankfartygetTsesis om ca grundstötte den 26 oktober omkring kl. 11.00på Käringklabben söder om vid in-fartsleden lill . Fartyget,som var lastat med ca eldningsolja 4, var på väg från Stockholmtill . Vid grundstötningen skadades sex av fartygets lasttankar, ochuppskattningsvis 1 600 lon olja ur lasten läckte ut. Inommindre än två limmar efter grundstötningen lade loisarna från Landsort ut ca300 meter oljelänsa runt haveristen. Delta bidrog till all begränsautbredningen av den utläckande oljan. Efter ytterligare någon timme hadekustbevakningens första enheter nått haveriplatsen. Fram hadekustbevakningen kompletterat de först utlagda länsorna med tyngre s. k.högsjölänsor på läsidan av haveristen och börjat att la upp den inlänsade oljanmed mekaniska upptagningsanordningar. Så snart olyckans omfattning hade blivitkänd vidtogs åtgärder för atl förstärka oljebekämpningsresurserna i området.Förstärkningarna kom i första hand från andra delar av östra tullregionen, menockså från andra lullregioner. Sålunda dirigerades läktringsulruslning förtömning av de skadade tankarna samt ytterligare länsor, oljeupptagare,bekämpnings-fartyg, pråmar, bogserbålar, tankfartyg och personalförstärkningartill ska-deområdel. Under den mest intensiva delen av bekämpningsoperationendeltog på sjösidan inte mindre än 28 fartygsenheter. På landsidan svaradeNynäshamns brandkår för skydd av de känsligaste stränderna med halm-balar ochupptagning av olja med slamsugarbilar. har praktiskt taget alllöskommen olja tagits upp av . Några återstående kubikmeterfinns samlade i ett par mindre vikar inom området och kommer att i samarbetemellan och vara upptagen . Karl-ErikStrömberg har i sin fråga gjort gällande alt kompelensivister skulle hafördröjt räddningsarbetet. Så har inle varit fallet. Ansvarsfördelningenmellan , och är helt klar.Sjöfartsverket är ansvarigt för de åtgärder som vidtas med fartyget,svarar för bekämpningsinsatserna lill sjöss utanför fartygetoch för bekämpningsålgärderna från land. Det är självklart att deolika åtgärderna måste ske i intim samverkan mellan de ansvarigaledningsorganen. Enligt samstämmiga uppgifter har detta samarbete i del aktuellafallet fungerat utomordentligt väl. Resultatetav bekämpningsarbetet kan enligt min uppfattning betecknas som gottoch visar att vår beredskapsorganisaiion mot oljeutsläpp har fungerattillfredsställande i delta fall. Organisationen är dock - och del vill jagbetona - fortfarande under uppbyggnad, och jag är medveten om alt ytterligareresurser behövs. Medel härför har ställts till arbetsmarknadsstyrelsensförfogande från anslag för sysselsätl-ningsskapande åtgärder. Anskaffning av bekämpningsmaterielskall ske i samråd med . Frågan om ytterligare uppbyggnad under nästabudgetår prövas i del nu pågående budgetarbetet. Jag ber altfå tacka statsrådet för svaret. Jagvill allra först klargöra att jag är medveten om atl kommunminislern i junilog ett utmärkt initiativ genom att tillsälta en kommitté under ledning avlandshövding som skall arbeta med frågor i anknytning lill den enklafråga jag har framställt. Imin fråga var jag tyvärr litet oklar på en punkt: med kompetenstvister avsågjag de tvister med fartygets befälhavare vilka fördröjde räddningsarbetet. Detvisterna har blivit föremål för en särskild interpellation och kommeralltså att behandlas senare, men jag ville bara klarlägga detta. inträffade i min hembygd har jag vid ett flertal tillfällen, ända fråndet att olyckan hände och under hela räddningsarbetet, hafl tillfälle alt följavad som skett med kusten ute vid . Jag har också kunnat samtala medpraktiskt taget alla de människor som på olika sätt varit engagerade iräddningsarbetet eller åtminstone med dem som kan anses representera alla deolika grupperna, och jag vill säga ifrån all våra resurser enligt minuppfattning inte fungerar tillfredsställande. Sedan väl kommitut har den visserligen tagit upp olja, och detta har gått bra, men min kritikgäller själva insättandet av resurserna. FartygetTsesis grundstötte efter , och länsor blev efter drygt tvåtimmar - - utlagda av loisarna. Men märk väl all det inte varhögsjölänsor, utan länsor som inle helt stod emot sjön. kominle till olycksplatsen förrän -kl, 14 - men enligt deuppgifter som jag fått från ett flertal håll och som inte motsagts av någonhade det kustbevakningsfartyget som anlände icke någon bekämpningsutrustningmed ombord. Först efter -jag har inte kunnat få fram den exakta tiden -hade ett fartyg med oljebekämpningsmateriel ombord där ute. Kustbevakningenhade visserligen en båt stationerad i , men den var vid tilirället utei , och en annan bål låg i , men ombord på den båten fannsdet ingen besättning. Det log alltså att få fram materielen!Lika dröjde det , när ett annat fartyg, ,grundstötte i Södertäljeleden. Jag tycker del är - det skall intebehöva ta att få fram de erforderliga resurserna, som ju ändå skallfinnas i våra mest trafikerade leder! Det är viktigt atl de kommer fram snabbt.Nu har strand skadats. Jaghar mot bakgrund av dessa fakta frågat statsrådet, om han inle anser delnödvändigt atl försöka göra någonting för atl snabbare få fram de nödvändigaresurserna. Låt mig säga att vi vid våra innanhavskuster väl får anses ha en ganskatillfredsställande oljebekämpningsutrustning. En helt annan sak var del fråga omnär vi kunde konstatera den stora oljeolycka som inträffat i Nordsjönoch konstaterade att en större ol-jeutrinning var ett faktum. Del vardå jag tillsatte denna utredning, som naturiigtvis också skall se överbekämpningsresurserna inom våra kustområden. Jagtycker alt frågan i och för sig är en, om inte direkt anklagelse, så dockantydan om atl oljebekämpningen inle fungerat på ett sådant sätt som den bör.Vederbörande myndighet är säkert angelägen om -och har också ansvaret för - altresurser sätts in så snabbt som ske kan. Jag är naturligtvis beredd altundersöka, om det har brustit i något hänseende - den saken kan jag inte bedömanu - men enligt de rapporter jag har fått är uppgifterna samstämmiga om altbekämpningen har fungerat rätt bra och atl samarbetet mellan de olikaenheterna varit tillfredsställande. Detta framgår också av att den allrastörsta delen av oljeläckagel har kunnat bekämpas. När del gäller ett så passstort utsläpp av olja är del sällsynt alt man kan få i gång räddningsarbetet såfort och att man kan reda upp situationen så snabbt och i sådan utsträckningsom i det här fallet. Nej, det här är ingen anklagelse mot någon, herr statsråd! Det är baraett konstaterande av att jag tycker att det är med sex limmarinnan oljebekämpningsfartyg hinner fram. Jaghar i min hand interna meddelande från den olycka som ägde rumi mars. Där har man i den rapport som kommer från lolsplalschefen talat om attdet den gången log sex limmar. Enligt den uppgift jag har fått log det likalång tid den här gången atl få fram oljebekämpningsfartyg. trånga farvattnen runt är del viktigt alt oljebekämpningsfartygkommer fram ; vi har till land.Även om oljan nu tagits upp ute till havs, så är det stränder som ärskadade. Där kommer man inte alt kunna sanera förrän efter islossningen. Det ärde skadorna som måsle kunna undvikas, och det är därför tiden är så dyrbar ochdet är därför som oljebekämpningsfartyg måste komma fram snabbi. Jagtror atl man måsle se över del här mycket snabbi, och del är några saker somman måste göra för all det skall gå snabbare. Man måste se över malerielen. Nuvar del brist på pråmar - det har sagts klart från flera håll. Jag tror all manskulle kunna genomföra det förslag som en fiskare lämnade, atl alla fartyg medmiljöfarlig last i trånga farvatten skall ha länsor med ombord, så atl desjälva kan skjuta ut dessa länsor . Del lär vara tekniskt möjligtenligt folk som jag har talat med. Överhuvud taget tror jag alt man måste göra en översyn av hur man skall organiserade här miljöfariiga transporterna i skärgården. Det kanske inle är statsrådetAntonssons uppgift, utan del får bli ett samarbete. Man måste också ha reda påvad det är för miljöfarlig last. var del olja, men i denhär leden fraktas många andra miljöfarliga saker - där fraktas bl. a. fenol regelbundetupp till . Vad händer om sådant kommer ut? Detta måsle man klargöra. Jagtror att man med ledning av delta måsle se över resurserna och göra någontingganska snabbt. Del är del jag ville trycka på. Låt mig för det första säga att enligt de uppgifter jag hartillgängliga var det tullens länsor som lotsarna lade ut. Fördel andra - och del är viktigare - vill jag tillägga atl förslå alt det dock tar en viss lid på sjön innan bekämpningsfartygenkan nå fram till bestämmelseorten. Del är ju ovanligt långa kuster i ,och vi har i det här hänseendet delat in landet i fyra regioner. Det ärnödvändigt all göra delta ur säkerhetssynpunkt. Man måste ha en spridning påbekämpningsmaterial - båtarna och de på båtarna och i andra sammanhangbefintliga bekämpningsmedlen. Det är alltså inle så lätt att nåfram. Sedanvill jag gärna säga att jag av en tillfällighet råkade observera all antingenen fiskare, som säger, eller en lots förordade den praktiskaåtgärden att oljefartyg skall ha länsor ombord. Jag är inte främmande för dentanken; den verkar praktisk. Men om åtgärden skall få effekt, så måsle del jubli något av en internationell överenskommelse, så att alla tankbåtar frånolika länder har dessa länsor ombord. Det fordras utrymmen och tekniskadetaljer. Men i och för sig tycker jag atl uppslaget är värt att undersökas. KARL-ERIKSTRÖMBERG (fp): Statsrådet har i svaret sagt alt statsrådet tycker atl vårberedskapsorganisation mot oljeutsläpp har fungerat tillfredsställande. I ochför sig kanske man kan säga del, men den måste kunna bli bättre. ärför , och det gäller här mycket hårt trafikerade farvatten med utomordentligtmycket miljöfarligt gods som transporteras där. Oljetransporterna i ledenuppgår f. n. till ungefär 2 . Dehär länsorna som lades ut var visserligen , men del varlotsarna som lade ut dem. Det har de all heder av, för det är desnabbi har kommit dit. Men sex limmar tycker jag alltså är för lång lid i såtrånga farvatten. Då har oljan nått land, och där har den ställt till medenorma skador. Del tar lång lid alt få bort de skadeverkningarna, om vi någongäng kan få bort dem. Jag vill att statsrådet på något sätt skall se över omman kan nedbringa den tid det tar för oljebekämpningsfartyg all nå fram. Överläggningenvar härmed slutad. § 24 Om sjökorten för och Nr24 Kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga,1977/78:119, och anförde: har med anledning av oljeolyckan utanför iSödertäljeleden frågat mig om jag anser att sjökorlen för.