prot · G109110 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:110 Förhandlingarna leddes böoan av förste vice talmannen. § 1 Särskild ersättning till kommun (forts.)Fortsattes överläggningen om finansutskoiteis betänkande 1977/78:19. ALFLÖVENBORG (apk): Det känns visseriigen en smula besynnerligt med en replik efter en ochen halv timmes debattuppehåll, men jag vill kort bemöta , somtalade om del nödvändiga återtåget från 80. Viskulle naturiigtvis nu kunna starta en ny stålverksdebatt, men den ambitionenborde vi kanske spara lill . Jusl nu vill jag bara säga att jag tror påprojektet. Det hade slöd av en överväldigande folkopinion i landets mestutsugna län, där man trodde att man äntligen skulle få en chans tillindustriell utveckling i slor skala. Men man blev bedragen, och del är kallafakta. Framföralll kommun blev i högsta grad bedragen av när projektetspolades. Jag tycker också atl höll ett synnerligenpliktskyldigt och oinspireral försvarstal för det här belänkandet. Riksdagenhar mol bakgrund av vad som skett inte bara den ekonomiska utan också denmoraliska skyldigheten alt gollgöra kommun. Det går inte atl göra det ensom man betalar hela den stålverksnola som kommun har presenterat, men detär i alla fall del minsta man bör göra. Frånregeringens och utskottets sida tycker man att kommun inte skall föersättning för exempelvis uppskrivning av utlandslän till följd av devalvering,och del lycker tydligen också . Jag anser an man här för ettmärkligt resonemang. Länen togs ju upp för att klara kommunala investeringar isamband med alt 80 skulle byggas. sägs i utskottets betänkande attdet är ytterligt svårt att uttala sig om storleken eller ens förekomsten av enkursföriust totalt sett för kommunen. Jag vill framhålla att man kan vara heltövertygad om att det blir en förlust, och den måste betalas. Det dåvarandekommunalrådet fick åka som ett torrt skinn och vigga pengar av oljeschejkerna, ochdel är bl. a. dessa län som blivit dyrare. Sammanfattningsvisvilljag säga till alt alla poster i kommuns nota hängersamman med ålgärder som är vidtagna med anledning av stälverksprojektei, som jugick upp som en sol och ner som en pannkaka. Kommunen har här gjort en myckelsnäll uppskattning, och del 9 protokoll 1977/78:109-110 Särskild ersättning till kommun minslamanenligt min mening kan begäraäratt samma riksdagsomställt lill det här eländetockså utan knöt belalar räkningen för del. Det är nämligen beslulsom har föranlett kommunens svårigheter. Varje prutning som görs innebär anföljderna av beslutet vältras över på kommunens skattebetalare, och det är interikligt. bör alltså enligt min mening ta de fulla konsekvenserna avsina lidigare beslul. 1 likhet med AlfLövenborg vill jag säga atl min replik inte känns särskill fräsch, eftersom delhar gått näsian ett par limmar sedan jag begärde den och jag får den först nu.Också i likhet med föste jag mig vid elt uttryck som HolgerBergqvist använde, och del var atl han lalade om det nödvändiga återtägel närdel gällde 80. Han sade atl notan för detla har blivit ganska dyr. Lålmig dä för min del deklarera att jag inte ser det här älerläget som definitivt.Vi socialdemokrater anser fortfarande all del bör finnas möjligheter atlgenomföra denna salsning i . Är det så att och hansparti har en annan uppfattning och menar alt detta är det definitiva slutet påprojektet, vore det myckel intressant att fö en sädan deklaration avgiven här . Det skulle vara ganska betydelsefullt i sammanhanget. NärHolger i sitt anförande försökte reda ut vissa begrepp som han ansåghade blivit ihopblandade, fick jag för min del inlryckel all han blandade ochgav ännu värre. Han lalade om kommuns likviditet och menade an stateninte skulle behöva ersätta kostnader som kommunen ådragits föi de aktuellabostadsområdena. Låtmig säga all kommuns likviditet inte har ett dugg med del här all göra.Har kommunen åsamkals en kostnad på grund av all slaien inie har fullföljtstålverksprojekiet, skall detta ersättas. Jag vill gå så långt som alt saga,alt om så vore landets rikaste kommun med den bästa likviditeten och denlägsta kommunalskatten, hör resonemangen om likviditeten inte hit. Har kommunenåsamkats en kostnad lill följd av all staten icke har fullföljt del härprojektet, skall den ersättas. Jag vill fråga : Betraktar ni deinvesteringar som gjorts i dessa bostadsområden som en kostnad eller ej? När började sill inlägg med atl konstatera alt Luleåkommun presenterade en räkning i samband med det nödvändiga återtåget tillverkligheten, kom jag osökt atl tänka på vad en byggnadsarbetare sade vid enTV-intervju. Han hade blivit arbetslös när Hammarens utbyggnad .stoppades. Päen fråga frän reportern om del inte skulle ha blivit några problem, om OlofPalme hade varit statsminister svarade han: Visst skulle det ha funnits problemnu liksom lidigare, men de skulle ha mötts pä ett annat säll. Jag hade inie vänlat migatt en företrädare för de borgerliga partierna i dennakammare skulle visa den cynism som gjorde sig skyldig lill.För en sak är jag tacksam: alt de många människor som drabbais så hårt avStålverk 80-projektets uppskjutande inte behövde lyssna till eller den borgerliga verklighetsbeskrivningen 1978. Tidigareharjag citerat , men jag tror också atl del kan vara värdefulltatl citera den borgerliga verklighetsbeskrivningen 1974: "Stålverk80 har fått en mycket bred politisk uppslutning bakom sig och inget parti gåremot. Så finns del ett faktamaterial alt grunda bedömningen på som göratt man också pä s. k. nykter kaluv vill tillstyrka företaget. Efter att haläst igenom det material som finns i ärendet är min bedömning att 80aren bra chans för AB att göra en god affär i en typisk lågtillväxtbranschdär värt land har unika förutsättningar, vi har råvara, infrastruktur ochkunskaper och framför allt: marknadsbedömningarna är goda." Delvärden borgerliga verklighetsbedömningen 1974. Därför är jag ytterst förvånadöver att de borgerliga ledamöterna inte lar konsekvenserna av sina tidigareuttalanden utan kryper ifrån genom att säga att kommuns kreditvärdighetär så bra . Men vi kommer att framåt fö lida av konsekvensernaav de beslut som har fattats här. När nu olika företrädare för de borgerligapartierna har förklarat hur de vill salsa på och Norriand i övrigltyckerjag därför att åtminstone de borgerliga ledamöter som har lyssnat på demborde besinna sitt ansvar . Jag sade i mitt första anförande att det som skiljer mellan utskottetsföreträdare och övriga som har deltagit i debatten i stor utsträckning tordebero på missuppfattning. Efter de inlägg som därefter har kommit harjag styrktsi min mening att man -jag vågar säga del - mer eller mindre avsiktligt harmissuppfattat vad som sagts från utskottets sida. Härhandlar det dels om den tidpunkt då kostnader uppslår eller blir definitiva,dels om den sammanblandning av kostnadsfråga och likviditets-fråga som jagnämnde. Äskandena frän kommun är i slor utsträckning osäkra i dagslägel,och det är orsaken till all man har lålil ell flerårigt extraskalteutjämningsbidrag bli bas för statens ersättning. På det viset skall manöver åren kunna anpassa sig lill inträffad verklighet. FörPaul vill jag särskill peka pä att mitt yttrande var riktat gentemotmolionen 1746 av m. fl. Där talas det klart om att den kontantaersättningen är otillräcklig, och man åberopar behovet av att omgående lösavissa byggnadskrediliv. Detta kan inte uppfattas på annat sätt än som enlikviditetsfråga. Däremothar utskottsmajoriteten en annan motivering förde . Denfrågan harjag besvarat med hänvisning till - som jag sade -alt här finnsskäl atl låta framtida kostnader bli konstaterade innan man går in pä denslutliga ersättningen. Jusl tekniken med flerårigt extra skalle- utjämningsbidragsom bas för ersättningen har legat till grund för utskottets ställningslagande. AXELKRISTIANSSON (c): Efter att ha följt del här ärendets gång och debatten i kammarenmäsiejag säga att propositionen och tillika molionerna har fåll en ovanligbehandling; del gäller främsi molionerna med lanke på att de är så alt sägalokala aktioner. Del är inte så ovanligt alt vi har sådana i , men somregel samlar de några få röster i den närmaste regionen. Mera sällan, kanskealdrig, har del väl inlräffai all hela partieiablissemang har hoppat påmotionerna med överbud gentemot varandra. Del är del vi har fått åskådliggjorti dag. Ävenom man inom socialdemokratin, som är den tunga parten här, har anledning allkänna ell siort ansvar geniemol kommun, tyckerjag atl man kunde haavstått från del harlaklikspelet-fördel kan rimligen inte vara någonting annal.När vi behandlade det här ärendet trodde jag faktiskt att vi var överens om atlregeringen hade gjort en skälig avvägning. Men det visade sig att det var viinte, utan socialdemokraterna reserverade sig slutligen. Helaräkningen från kommun ärju specificerad i utskottsbelänkandet, och baraen liten prutning har gjorts. Därtill är också den specificerad, så att detklart framgår var prutningen är gjord. Till socialdemokraternas heder isammanhanget kan sägas att de inte helt har velat följa upp de krav som ställis - man har även på densocialdemokratiska sidan således ifrågasatt vissa delar - men en överbud skulle man ändåkomma med. Jagkan inte finna annal än att både departementschefen och utskottsmajoritetenmed sina förslag har velat gå kommun till mötes genom atl ge ersättningså långt som denna kan bedömas vara erforderlig . Pä majoritelssidan haraldrig ifrågasatts annat än skälighet härvidlag. Det är klart alt man kan räknafram forisaiia förlusler för kommun i framliden, men detta är knappastreella föriuster, utan förluster räknade mol förväntningar sorn man gåttförluslig. Jag är ganska övertygad om alt del finns kommuner som gör myckelvärre förlusler än idessasirukluromvand-lingens lidevarv, där kommunernamisler induslrier som de lidigare haft. Hur de skall skriva sina räkningar veljag inie; dessa blir säkerligen myckei svårare alt skriva, men förmodligen ärdet ännu slörre anledning all beiala ul ersällning i dessa fall. Slutligenvill jag påpeka en sak, inte minsi med anledning av vad yltrande.Han bekräftade här vad ledande socialdemokrater redan någon vecka efter sittvalnederiag sade, nämligen: När vi vinner valet skall vi bygga 80,sedan vi också har skiftat ledningen i Statsföretag! Då vill jag fråga PaulJansson med tanke på det uttalandet, som han alltså bekräftade : Tyckerman från socialdemokraternas sida alt det finns anledning att gå in för enersättning som täcker in alla förluster framöver, när man nu utgår från attStålverk 80 inte skall byggas? Min slul.sals är således all ni har lämnatendera av föresatserna därhän: antingen atl ni vinner valet eller atl ni kanbygga 80. (apk): HolgerBergqvist försökte krypa undan ansvaret med all påslå atl alla andra harmissförslåll allling: kommuns besvärliga läge, grundvalen för notan ochinnehållet i betänkandet. Men den gubben går inte! Vi har myckel väl förståttvad det handlar om. Del handlar om att man försöker smila undan sill ansvar,del handlar om en utmanande snålhet och del handlar om all man inte är villigall beiala kommunens mlnimiräkning -jag betonar ordel mlnimiräkning. Jag blirinte mer övertygad om atl man bör pruta på notan efter de senasie inläggen. Jagunderskattar inie belydelsen av del anslag som ges, men man mäsie ha klart försig atl del är otillräckligt. Vilka blir konsekvenserna av prutningen? I enintervju i Flamman sade budgeichefen i altpenningborifallet skulle motsvara en skaltehöjning för är 1979 på 1:90, någotsom borna säkert inte kommer att gå med på. Den totala skatten i ärnu . - närmare bestämt 30:10-per skattekrona. Om kommun intefår den minimihjälp som kommunen har begärt innebär det inte bara attkonsekvenserna av manövrerna kring 80 övervältras på kommunen utanockså alt sådana kostnader vältras över som man åtminstone i del härsiimmanhangei skulle kunna hjälpa lill med. tyckerjag är felaktigt ochomoraliskt. Ju mer debatten lider - den som egentligen skulle vara ett replikskiftemen som blev en ny debatt, vilket inte jag kan hjälpa - så får man intrycketatt det är en myckel dålig sak som den borgerliga majoriteten i utskotiei haralt försvara. Här uppträder ju flera talare från den borgeriiga majoritetenssida. Nyss var uppe, och väntar vi bara på att en moderatföreträdare också skall rycka ut till den borgerliga majoritetens försvar idetta ärende. Jagkonstaterar alt jag inte fick något svar av om han ansåg attde här investeringarna i bostadsområdena var en kostnad eller inte. Och jagfick inte heller något svar av om det här s. k. återtåget frånStålverk 80 var definitivt för del eller inte. Han undveksorgfälligt att svara på dessa som jag ser del ganska viktiga frågor. Jag barakonstaterar att frågan nu står öppen. Vi får väl höra vad partivännen kommer att säga när han tar del av den här debatten - då kanske hanhar anledning att ge några tips till . Sedanvar ju min gode vän ganska skojig i sitt inlägg. Först ochfrämst försökte han påstå att det här ifrån socialdemokraternas sida ärettlaktikspel som vi hittat på. Del har aldrig hänt förut, sade han, att ett heltparti har hoppat på en lokal motion. Det är ett ganska märkligt resonemang. Omvi från socialdemokratiskt häll råkar anse alt det här är en rättvisefråga ochom vi nu råkar ta större ansvar för statens uteblivna satsningar i kommunän vad , och gör-då kallar man det förtaktikspel. Det är ett sätt atl debatiera som inte är likt Axel . Sedan angrep Axel min deklaration omatl värt parti fortfarande anser att satsningen i norr på 80 förreller senare måste ske. Han sade: Varför skall vi bevilja kommun ökadtäckning för dessa kostnader, när vi ändå skall köra i gång 1979? Man måste däutgå ifrån att Axel räknar med att den borgeriiga regeringen intekommer alt sitta längre än lill 1979 och att vi kommer att vinna valet - det ärkontentan av resonemanget. Men vägar vi inte för vår del vara så tvärsäkra idet avseendet. Man skall aldrig la ut några segrar i förskott. Och därför villvi genom denna bättre satsning på kommun uppfylla ett större ansvar fränriksdagens sida än vad de borgeriiga vill göra - det är den klara sanningen. Axel ondgör sig över alt partietablissemangel stödjer enlokal moiion. Ja, det är en ganska allmän uppfanning i alt detsocialdemokratiska partietablissemangel stödjer oss lokala politiker, och delmärks också i den här frågan. Ensamma kan vi norrbottningar ingenting göra -det vel vi. Vi måste ha partiet med oss. Och vi har fått del socialdemokratiskapartiets stöd, vilket framkommer i den reservation som finns. Vivel att de lokala borgeriiga kommunalpolitikerna är mycket oroliga införframtidsutsikterna. Men vi vet också efter dagens diskussion atl de inte kan fånågot stöd från sina partietablissemang. Del är bra att få det klariagt, såsomvi fått det i Axel inlägg. Jagsade i mitt första inlägg all jag tyckte att del hade varit motiverat atl Luleåkommun hade fält ersättning för räntorna. Om vi hade haft en socialdemokratiskregering trorjag alt partietablissemangel hade varit med kommun, atlkommunen inte hade fält denna utgift utan atl skulden hade reglerats före 1977års utgång. Jagsade också att jag gör en eftergift: jag yrkar inte bifall till min moiion. Detvar min förhoppning att de borgerliga ledamöterna, som i så många sammanhanghar sagt och säger att de vill stödja en utveckling i vårt län - i del härfallet i komun - skulle ha lättare för att stödja ett förslag som innebär19,5 milj. kr. än ett förslag som innebär ett större belopp. Del var alltså eltförsök all rädda pengar lill kommunen, pengar som den så väl behöver trots alltborgerligt prat om likviditet. Omman tar del av kommunens ekonomi ser man att av skattekronan gårtill räntor och amorteringar. Om kommunen inte löser byggnadskrediliv kommerräntorna att växa. Undan för undan blirdet mer och mer räntor, och så kan maninte ha det i en sund ekonomi. Även de borgeriiga ledamöterna i kommunen ärvilliga att försöka sanera ekonomin, så atl man kan tänka sig att bo kvar ochleva i kommunen under den borgeriiga regeringens tid. Sedan trorjag att det ärväldigt många som hoppas att del blir ett annat partietablissemang ikanslihuset som ger norrbottningarna och luleäborna det stöd som vi behöver. Vi är väl medvetna om atlvi behöver stöd från del övriga landet. klararvi inte problemen. Därför tyckerjag atl det är märkligt alt ingen av deborgerliga ledamöterna från eller , som i vanliga fall ärså pigga på att diskutera i denna kammare och har gjort det så oändligt mångagånger, inte säger ett knyst ulan är alldeles tysta. HOLGERBERGQVIST (fp): Jag tror att det har framgått att del finns en klar ambition hosstatsmakterna att göra rätt för sig när det gäller de kostnader som Luleåkommun har fött. frågar mig om de investeringar som gjorts i bostadsområden i äratt betrakta som kostnader. Jag vill bli trodd, , när jag säger attdet har förekommit kostnader som orsakar hyresförluster, om vilkas slutligabelopp vi inte har någon klar kännedom. Av det skälet har tekniken medett extra skalteutjämningsbidrag tillämpats. Så har skett för att vi, som jagsade i mina tvä tidigare inlägg och som även framgår av utskottsbetänkandet,skall fä möjlighet att se hur dessa kostnader utvecklas och därefternaturiigtvis finna någon form för anpassning därtill. Jag hoppas att jag hargivit elt klart besked på den punkten, så att ingen osäkerhet råder. AXELKRISTIANSSON (c): gjorde i sitt senaste anförande förmodligen ettoavsiktligt uttalande, när hon sade ungefär som så, att hon är rätt övertygadom att om vi hade haft den socialdemokratiska regeringen kvar skulleersättningen ha blivit bättre. Del är ett ganska intressant uttalande, för detbekriiftar, ehuru del inte hör lill denna debalt, alt även om den socialdemokratiskaregeringen hade varit kvar skulle 80-projektei ha avbrutits. Men varinte så säker, , på atl de socialdemokratiska reservanternaskulle ha varil djärvare under de förutsättningarna. Det måste vara betydligtlättare att ställa yrkanden pä höga belopp när man barden här regeringen ochsjälv är i opposition, men ändå - märk det - har man inte gäll på hela den notasom kommun har skrivit ut utan man har gjort vissa prutningar.Taklikspelet, , ligger i atl lägga sig några miljoner över för attha elt bättre utgångsläge. Sedan må man göra vilka bedömningar som helst omvad som kommer att ske 1979. Det här bragelöftet jag talade om gavs redan eftervalet . Med anledning av senaste inlägg vill jag säga att vifrån socialdemokratins sida aldrig har gett oss ul för att ha outtömligaresurser. Det har vi framhållit i väldigt många sammanhang. Men vi har ocksåsagt att det är viktigl att man använder de resurser man har på elt sätt somtillgodoser de enskilda människornas intressen. Vadjag möter i mitt eget län är t. ex. diskussionen om det slöseri som sker ibrist på en energipolitik. Det finns de som säger till mig: Varför har dennanota blivit naggad i kanten när man samtidigl från den borgeriiga regeringens sidalåter energipolitiken vara som den är och inte startar ? En man komtill mig och sade: Om startar lidigare än avsett skulledet innebära 31,5 miljoner, som kunde användas på annal sätt. De kundeexempelvis ha gått lill ersättning åt kommun. Man kan alltså använda deekonomiska resurserna på olika sätt, och vi har lidigare påvisat den borgerligaregeringens brist pä ekonomisk planering. Närdet gäller ersättning för 80 vet lika väl som jagatl den socialdemokratiska regeringen hade lovat kommun atl den skulle fäett skalteutjämningsbidrag som motsvarade en krona i skaltehöjning, alltsåungeför 100 milj. kr. När den borgeriiga regeringentillträdde blev det väldigt stor oro inte bara bland socialdemokraterna utanockså bland de borgeriiga ledamöterna t. ex. i denna kammare. Min bänkkamratvar en av dem som först ställde en fråga till kommunminister . Hanfrågade om den borgerliga regeringen skulle fullfölja den socialdemokratiskaregeringens politik på den punkten. Det svar han fick, säger ,var betryggande, nämligen att man skulle fullfölja den socialdemokratiskapolitiken på den punkten. Mitt förra inlägg gjordes med hänsyn lill detta. Detfinns mycket att säga om de borgeriiga politikernas agerande i den här fråganliksom i många andra sammanhang. Jag kommer åter till frågan ompartietablissemanget och konstaterar att de borgeriiga kommunalpolitikerna iLuleå inte har myckel atl hämta hos sina partier i etablissemanget. PAULJANSSON (s): Det är ganska många ledamöter inne i kammaren , men det är säkertinte för all lyssna på denna debatt utan de väntar på att få votera. Det härskall därför bli milt sista inlägg. Jagbara konstaterar an inte på ett nöjaktigt sätt svarat på minafrågor. Han medger nu att kommun haft kostnader för de härbostadsområdena, men han har ingen uppfattning om hur slora dessa kostnader är.Nu har vi bara alt vänta på att skall få en uppfattning i denhär frågan. talade om överbud. Ja, det är enväldig skillnad mellan den nuvarande oppositionen och den tidigare då detgäller överbud. Lål mig bara erinra om alt vårt parti har ett budgetalternativsom är 5 miljarder starkare än regeringens. Vi har varit myckel anglägna alticke bjuda över utan ha täckning för de ökade kostnader vi föreslår. Det kännerAxel mycket väl till. Detta är icke ett taktikspel, utan del härär en rättvisefråga. Därför är vi beredda att låta ta ett störreansvar i denna fråga än vad den borgeriiga majoriteten i utskottet är. (apk): Jag lycker att anförande var en illustrationtill det gamla talesätiet "Det dunkelt sagda är det dunkelt tänkta".Det gav verkligen inga argument för att man skulle pruta pä notan lill Luleåkommun. Från borgeriigt håll har man saboteratNorrbottens vitala Nr 110 intressen. Behandlingen av det här ärendet ger mig en bekräftelse på all den sabotaget fortsätter. Överläggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1747 av LarsWerner m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Propositionergavs på bifall lill l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen avKjell-Olof m. fl. samt 3:o) molionen nr 1722 av , ochförklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. DåPaul begärde voiering upptogs för bestämmande av kontrapropositionenånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o)angivnaförklarades ha flertalels mening försig. Sedan begärt voteringbeiräffande kontrapropositionen, upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angående finansutskottetshemställan i betänkandet nr 19 mom. 3 antar reservationen avKjell-Olof m. fl. den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit motionen nr 1722 av AlfLövenborg. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då AlfLövenborg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ienlighet härmed blev följande voteringsproposilion uppläst och godkänd: Den som vill atl kammarenbifaller finansulskollets hemställan i betänkandet nr 19 mom. 3 röstar ja, dendel ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallil reservationen avKjell-Olof Feldl m. fl. Höjningav bensinskatten, m. m. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvoiering med omröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 163 Nej - 153 § 2 Höjning avbensinskatten, m. m. Föredrogs skatteutskotlets betänkande 1977/78:39med anledning av propositionen 1977/78:94 om höjning av bensinskatten, m. m.jämte motioner. Regeringen(budgetdepartementet) hade i propositionen 1977/78:94 föreslagit all riksdagenskulle dels anta vid proposiiionen fogade förslag till 1. lag om ändring i lagen(1961:372) om bensinskatt, 2. lag om ändring ivägtrafikskatlelagen (1973:601), 3. lag om ändring i lagen(1976:338)om vägtrafikskatt pä vissa fordon,som icke är registrerade i riket,