prot · G109120 · 1977-12-31 00:00:00 — Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avStig Alemyr m. fl.,och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 20 punkten1 mom.9 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resluiat: Ja- 147 Nej - 139 Propositionergavs på bifall till dels utskoltels hemställan, dels reservationen nr 4 avStig Alemyr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 20 punklen1 mom. 11 rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 147 Nej - 139 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Mom . I och 2 Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Mom. 3 och 4 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 avStig Alemyr m. fl,och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Anslagtill gymnasiala skolor m. m. Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 20 punklen6 mom. 3 och 4 rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 147 Nej - 139 Föredrogs näringsulskollets betänkande 1977/78:50med anledning av propositionen 1977/78:96 om medelstillskolt tillLuossavaara-Kiirunavaara AB för alt upprätthålla viss sysselsättning jämtemotioner. I proposilionen 1977/78:96 (industridepartementet)hade regeringen föreslagit att lill Medelstillskolt tillLuossavaara-Kiirunavaara AB () på tilläggsbudget II lillstatsbudgeten för /78 under fjortonde huvudtiteln anvisa etlreservalionsanslag av . Förslageli proposilionen innebar alt fick ett medelstillskolt på 200 milj. kr. förall upprätthålla sysselsättningen vid företagel . Medlen varavsedda för vissa investeringar i i och Malmberget.Genom dessa investeringar beräknades ca 650 personer av den personal somberäknats bli övertalig vid fö sysselsättning . I delta sammanhang hadebehandlats dels de med anledning av propositionen väckta motionerna1977/78:1760 av m. fl. (s), vari hemställts att riksdagenskulle 1. somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om personalpolitik , 2. /78 på tilläggsbudget II anvisa ett i förhållandetill regeringens förslag med 100 milj. kr. förhöjt reservationsanslag av 300 milj. kr. 1977/78:1761 av m. fl. (vpk), varihemställts all med godkännande av yrkandet i propositionen 1977/78:96skulle 1. uttala att nuvarande sysselsättningsnivå bordeupprätthållas inom , 2. hos regeringen hemställa att den av ledningen förStatsföretag begärde förslag som innebar att sysselsättningen vid kundeupprätthällas på nuvarande nivå. dels de under allmänna motionstiden vid 1977/78 årsriksmöte väckta motionerna 1977/78:224av m. fl. (vpk), vari hemställts att skulle 1. hos regeringen hemställa om att ett statligtutvecklingsprogram för på basis av verksamheten vid redan befintligastatliga företag utarbetades med största skyndsamhet, 2. hos regeringen hemställa aU dettautvecklingsprogram skulle innehålla förslag a) om åtgärder för att förverkliga ett stålcentrum iNorrbotten, baserat på en integrerad gruv-, järn- och stålindustri, b) som innebar att gruvdriften i skulle bibehållas samt attkulsinterverk uppfördes i och apatitverk i , c) om igångsättning av gruvbrytning i Kaunisvaara, d) om utökadprospektering av mineralfyndigheter, e) omanläggning av järnväg mellan och , inför gruvbrytningen i Kaunisvaara, O om ett rättvisaremalmfraktsavtal, g) om åtgärder för attsäkra verksamheten vid hamn, h) om åtgärder för attintensifiera skogsvården och öka förädlingsgraden i) om insatser för att ökautvecklingslakten inom jordbruket, j) om nödvändiga åtgärder för igångsättning av trädgårdsodling i och i-sambanddärmed anläggning av konservindustri, k) om särskilda insatser för att vända utvecklingen i 3. införutarbetandet av utvecklingsprogrammet ge regeringen till känna vad som i övrigt anförts i motionen, 1977/78:397 av EvaWinlher (fp). 1977/78:1302av (apk) och (apk), vari hemställts alt riksdagenskulle 1, hosregeringen hemställa om utarbetandet av en statlig totalplan för full sysselsättning i , 2. hosregeringen hemställa att denna plan i första hand skulle innehålla följande förslag: a. att projektet återupptogs i full skala och kompletterades 2 proiokoll 1977/78:120-122 medvalsverksbygge och åtgärder för en långtgående förädling av stålprodukter, b. atten plan för industriell spridning utgående från 80-projeklet utarbetades, c. attsysselsättningen i malmfälten tryggades genom att beviljades statsmedel för reinvesteringar i gruvorna, att kulsinterverk uppfördes i och apatitverk i , där också ny huvudnivå öppnades, samt alt die.seldriften i största möjliga utsträckning skulle avvecklas och ersättas med eldrift, d. attsysselsättningen i malmfälten breddades genom upprättande av statlig verkstadsindustri, e. attsom förberedelse för gruvbrytning i Kaunisvaara igång sattes järnvägsbygge mellan och , fatt ASSLs industrier i fick de medel som krävdes för nödvändigainvesteringar i Karisborgs bruks befintliga anläggningar och alt tillstånd ochmedel gavs för uppbyggnad av en kartongfabrik samt att vid ASSLs anläggningar iPiteå garanterades driften vid boardfabriken och inleddes planering förbyggandet av fabrik för tillverkning av wellpapp, g.att man påbörjade brytning av uran i Pleutajokk och och exploaterademarmorfyndighelen i Norvijaur, kommun, h.att det påbörjades uppförande av aluminiumverk i , i.alt det utarbetades program för kraftigt ökade skogsvårdsinsatser i enlighetmed vad som angetts i motionen, j.att det utarbetades en plan för att i upprätta statliga ochkooperativa jordbruk och trädgårdsanläggningar. 1977/78:1644 av m.fl. (s), såvitt gälldeyrkandel 2a att som sin mening ger regeringen lill känna vad som imoiionen anförts om särskilda arbeten inom , och 1977/78:1646 av PerPetersson (m). 1. beträffandesysselsättningen vid att skulle a) avslå motionen 1977/78:1761, b) avslå motionen 1977/78:1760 yrkandel 1, 2. beträffande medelstillskott till alt riksdagenmed bifall lill propositionen 1977/78:96 och med avslag på motionen1977/78:1644 yrkandet 2 a och motionen 1977/78:1760 yrkandel 2 lillMedelstillskou lill på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /78 under fjortonde huvudtiteln anvisade ettreservationsanslag av , 3. beträffande lokalisering av altriksdagen skulle avslå moiionen 1977/78:1646, 4. beträffande planering för utvecklingatt skulle a) avslå motionen 1977/78:224, b) avslå motionen 1977/78:1302, 5. beträffande utvecklingsfond för malmfälten attriksdagen skulle avslå moiionen 1977/78:397 yrkandet 1, 6. beträffande mineraltekniskt centrum i allriksdagen skulle avslå moiionen 1977/78:397 yrkandet 2, Följande två reservationer hade avgivits av IngvarSvanberg, , , , iHusum, och (samtliga s): 1. beträffande sysselsättningen vid , varireservanterna ansett att utskottet under 1 bort hemställa a) avslå motionen 1977/78:1761, b) med bifall till motionen 1977/78:1760 yrkandel 1 som sin mening geregeringen lill känna vad reservanterna anfört om personalpolitik underåren 1978 och 1979, 2. beträffande medelstillskott till , varireservanterna ansett att utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen med anledning av propositionen 1977/78:96 och motionen 1977/78:1644yrkandet 2 a och med biföll till motionen 1977/78:1760 yrkandel 2 lillMedelslillskotl lill på tilläggsbudget II lillslalsbudgeien för budgelårel 1977/78 under fjortonde huvud-lileln anvisade ellreservalionsanslag av . Gruvindustrins problem är mycket allvarliga. De hänger delvis sammanmed konjunkturavmaltningen men innehåller också strukturfrågor som måsle lösaspå sikt. De gruvfyndigheter som har öppnats utomlands utgör en svår konkurrensför svensk gruvhantering. LKABhar nu drabbats av hela kraften av nedgången i avsättningsmöjligheterna.Svårigheterna framgår tydligt av lagerökningen i företaget som har inträffatsamtidigt som produktionen radikalt har skurits ned. Trots att slora insatsergörs för att sysselsätta de anställda kommer man fram till att uppemot 350 avdem måste lämna företaget. LKABmåste ses«om ett företag där vi har etl mer utpräglat nationellt ansvar för deanställda än vi har i de flesta andra företag. Malmfältens kommuner är direktberoende av företaget. Så har det alltid varit, och man kan påvisa hurdominerande bolaget är i de berörda kommunerna. betänkande nr 50 framhåller majoriteten: "Företrädareför de fackliga organisalionema har föreslagit ytteriigare arbeten i syfte alltrygga sysselsättningen för resterande del av den övertaligapersonalen. Företagsledningens bedömning grundas på dess ansvar för att tryggaföretagets framtid och sysselsättningen på lång sikt. inteskäl att frångå denna bedömning." Denborgerliga majoriteten i utskottet avvisar vårt krav på ytterligare 100 milj.kr. som skulle rädda sysselsättningen för de uppsägningshotade. Den motsättersig dessutom ett uttalande om personalpolitik innebärande att ingauppsägningar skall ske ulan att alternativ sysselsättning skapas. Löntagarorganisationernainom har utarbetat ett myckel ambitiöst program förarbetsmiljöförbättringar och åtgärder ägnade att förbättra produktionen.Utskottet har, som jag sade, haft möjlighet att gå igenom de uppslag som hararbetats fram av de anställda. Utskottetsborgeriiga majoritet ställer sig avvisande till vidgade insatser för attförbättra arbetsmiljön. Och man gör det i direkt uppseendeväckande ordalag. Mantillerkänner företagsledningen ansvar för bolagets framtid men säger ingentingom det ansvar som de anställda känner. Alla som har besökt malmfälten vet kan göra oerhörda insalser för alt förbättra arbetsmiljön och ändå bara nåeffekter som långt ifrån innebär att man kommer fram till en helt godtagbararbetsmiljö. kastar borgarna ul 300-350 personer ur bolaget trots attsysselsättning mycket väl kan skapas inom företaget. Delär vår uppfattning alt staten som ägare av gruvbolaget måste ta ansvaret förutvecklingen i . Vi har ett nationellt ansvar för vad som händer imalmfälten. Det är orimligt att vi först bygger upp samhällen uppe i malmfältenoch utnyttjar den ekonomiska kraften i malmfyndighelerna för att sedan, närlönsamheten viker, ställa de anställda utan arbete och därtill i onödan. Arbetslösheteni t. ex. är ju något hell annal än arbetslöshet på de flesta andra orteri detta land. Vianser att förhållandena är helt specifika, och del är anledningen till att LOför lät göra en särskild studie av personalpolitik isamband med utredningen och den tekniska utvecklingen. Jagvill citera ett avsnitt i studien: "Del bör här inskjutas all det lugnaförloppet av den omstrukturering som här skisserats inte varit rent slumpmässigt.En översiktlig samplanering mellan företag och samhälle ifråga ominvesteringsverksamhet har således existerat." Deltaär ett utslag aY.Dron_föLävergången från brytning i dagbrott tillunderjordsbrytning, som man visste skulle medföra vissa konsekvenser försysselsättningen. Och detta kan ställas mot den förändring som är på gång -som är av helt annan storteksordning och slår benhårt mot sysselsättningen iKiruna. Dethela kan också ses mot ett uttalande som gjorts i ,där man nu enhälligt reagerar. Man säger i ett uttalande: "Personalorganisationernahar i ett ambitiöst arbete redovisai utvecklingsbara projekt i . Denverkställande ledningen har mött förslag till dessa insatser med uttalanden somtyder på att dessa kommer att avvisas med förklaringen att man saknar'investeringsobjekt'. I samband med statens inlösen av förutsattesbl a alt det allmänna skall ta sitt ansvar gentemot de samhällen som byggts upppå grundval av gruvnäringen. Del finns alltså en förpliktelse gentemot befolkningeni och Malmfälten. Alla ansvariga krafter såväl inom företaget sompolitiskt måsle känna denna förpliktelse. Befolkningens reaktioner får inleförklinga ohörda." Denborgerliga majoriteten får nu ta ansvaret för att hundratals människor förlorarsina arbeten i . Vihar kunnat anvisa hur dessa människor kunnat få behålla sina arbeten inombolaget. Genom de av oss föreslagna åtgärderna skulle bolagel ha gått stärkt urden nuvarande krisen genom arbetsmiljöinvesteringarna, och del utomordentligakapital som finns hos 300-350 yrkesmänniskor inom gruv-hanteringen skulle hakunnat bevaras inom företaget. Därför borde man nu kunna hoppas på att deborgerliga ledamöterna i kammaren stödjer våra reservationer. Men tyvärr trorjag inte alt det är särskilt troligt. Dåvill jag säga till de borgerliga ledamöterna: Ni för en politik mot människomai . Ni för en politik riktad direkt mot de norrländska intressena. Vi konstaterar: Deborgertiga partierna sviker återigen. Jagyrkar bifall till de socialdemokratiska reservationerna i näringsutskotietsbetänkande nr 50. 1 detta anförandeinstämde (). (vpk): I diskussionen om framtid har ett nytt sätt attåskådliggöra problemen kommit till användning. Det är i en skrift av entjänsteman vid , som utifrån ett inträngande material kommer framtill tre alternativ. Fördet första: De nuvarande problemen består och fördjupas i vissa avseenden. Fördet andra: Ett betydande utvecklingsprogram genomförs genom statliga insatser. Fördeltredje: Den formella beslutanderätten i för länet avgörande frågor las över avnorrbottningarna själva. Skriftentolkas nu som bäst i länspressen och bland människor som på ett eller annatsätt är engagerade i kampen för . Budskapet uppfattas på en del hållsom en uppfordran till separatism, till bildandet av ett slags republikenNorrbotten. Andra ser en fara i att tankegångarna kan innebära att länet ledsin på ett blindspår och frånhänds möjligheterna att på ett effekiivt sätt taitu med de problem som finns. Föregen del uppfattar jag det jag haft möjlighet att ta del av som enlarmsignal av samma slag som BD-80 - länsplanerarnas prognos för länelsutveckling fram lill 1980 - en gång var. Där tecknades också bilden av vad somskulle kunna komma alt ske om inte åtgärder vidtogs för att ökasysselsättningen, hejda befolkningsminskningen osv. möjligeni att den nu aktuella skriften riktar strålkastarljuset på de centralamyndigheternas fortsatta oförmåga att se allvaret i situation ochovilja att på ett effektivt sätt ta itu med den. Utifrån delta kommer så tankenall man inom länet självständigare än skall få fatta beslut som rörlänet. Sådana resonemang förekommer redan i debatter om länsdemokratin och börinle automatiskt uppfattas som vilja till separatism. Delalternativ i den här skriften som mest stämmer överens med vpk:s mångårigasträvanden är det andra alternativet, som utgår från alt del genom statligainsalser skall genomföras ett betydande utvecklingsprogram. Vpk:syrkande i motionen 224 bygger på just sådana tankegångar. Vi motiverar vårakrav med att basnäringarna i är i statlig ägo - även om utvecklingeninom stålindustrin beklagligtvis inneburit alt detta statliga ägande nu naggatsi kanten. En samordning av verksamheten vid dessa näringar-gruvdriften genomLKAB, skogsnäringen genom ,energitillförseln genom ,kommunikationerna genom SJ och stålproduktionen genom det numera halvstatligaNJA - skulle enligt vår mening ingå i en planering som inte bara lar sikte påatt komma ur tillfälliga krissituationer inom respektive näringsgren, utanockså att långsiktigt utstaka länets industriella utveckling. Givelvis skullede resurser som finns i länet genom exempelvis tekniska högskolan ochforskningsanstalten i utgöra vikliga delar i en sådan planering. nu i sitt betänkande - som fö., det kanske bör påpekas, ocksåinnehåller de här motionsyrkandena utöver det som anges i rubriken, nämligenLKAB - hänvisar till propositionen 111 om statens stöd lill teknisk forskningoch industriellt utvecklingsarbete villjag i min lurcitera några meningar urden motion, nr 1852, som kommunisternas riksdagsgrupp har väckt tillnämnda proposition. Vi säger där att propositionen visar på "avgörandebrister i helhetssynen på delta område, brister som mot bakgrund av denekonomiska krisen och den långsiktiga samhällsutvecklingen ärallvarliga". Detta konstaterande, liksom motionens fråga "Utvecklingför vem och i vilken riktning? ", är hell tillämpbart på vpk-kraven om ellutvecklingsprogram för . Med en samordning av verksamheten vidbefintliga statliga företag i förening med tillgängliga resurser för tekniskutveckling och forskning skulle en nödvändig helhetssyn kunna åstadkommas. Norrbottendelegationenaren annan ständigt återkommande hänvisning i dessa frågor. Från vårl håll harvi inte ifrågasatt ett sådant organs möjligheter alt arbeta fram förslag omkonkreta åtgärder i syfte att förbättra sysselsättningslägel. Vi har då utgätlifrån att delegationen ges nödvändiga resurser för sitt arbele och alt desssynpunkter beaktas. Alt det brister på den kanten finns det färska exempel på.Delegationen har enligt uppgift diskuterat möjligheten all bygga engalvaniseringsanläggning vid företaget , ägt avNavigatör, som bakom sig i sin lur har och Statsföretag. En sådanutbyggnad skulle betyda en kraftig ökning av antalet sysselsättningstillfällenvid företaget. Norrboltendelegalionen har gjort bedömningen att detta förelag,en specialiserad mekanisk verkstad, behövs i länet. relsensplaneringsavdelning är av samma mening. delgavs allmänhet igårdagens tidningar uppgifter om att företagel skall flytta till för altdär trygga sysselsättningen vid ett liknande företag, som dock till skillnadfrån förelaget i inte är ekonomiskt bärande. Dethär exemplet visar på brister i Norrbottendelegalionens möjligheter att verka,men det är också en illustration till att det behövs en samordning av vad somhänder inom den statliga sektorn. Eller skall det kanske tas som ett nyttutslag av den inställning som Per i Statsföretag har till ? Hantycker ju inte att "är värt att satsa på", han tycker attNorrbotten "kostar för mycket". Dennainställning erinrar man sig osökt också när man tar del av näringsutskottetsmotivering för att avstyrka vår motions konkreta förslag om vad som borde ingåi den utvecklingsplan vi begär. Man säger nämligen alt en del av de projekt somnämns redan är under förberedelse, medan andra "främst av ekonomiska skälmåste anses sakna aktualitet". Näringsutskoitei har naluriigtvis rätt allbegära alt riksdagsmotionärer skall veta exakt vad som avses, men nog vore detur allmän informationssynpunkt befogat att utskottet kostade på sig några flerrader i betänkandet. Vad är under förberedelse? kritiseras ju, inte minstfrån fackligt håll, för fantasilöshet och oförmåga att planera långsiktigt. Ärden kritiken obefogad? Vad säger utskottets socialdemokratiska ledamöter?Sivert har här gett uttryck för stöd åt kritiken från fackligthåll, men de socialdemokratiska ledamöterna står ju också bakom den del avutskottets betänkande som jag talar om. Utskottetsom helhet borde som sagt svara på åtskilliga frågor. Kaunisvaara - är brytningdär under förberedelse? Pågår det förberedelser för att säkra verksamheten vidLuleå hamn? Är det någon som arbetar med förberedelser för att ökautvecklingstakten inom jordbruket, få i gång trädgårdsodling och därmedkombinerad konserveringsindustri i osv.? Skall äntligen fåbesked om vad som skall hända den kommunen ? Borde inte ettriksdagsutskott tala om, vad man vet i de här frågorna? Vad man vet och vad manvill när det gäller stålcentrum i framgick nog så klart under förraveckans stålpolitiska debatt, så om den saken är säkert en intresseradallmänhet informerad. Beskedpå sådana här punkter skulle vara ett sätt att möta kritik av det slag som deni början av mitt inlägg åberopade skriften är etl uttryck för. Det finns f ö.anledning att återkomma även till dessa frågor vid behandling avärendet Regional utveckling, som enligt den preliminära arbetsplanen skallkomma upp . Därför tillåter jag mig att fråga, varförvåra yrkanden om en utvecklingsplan behandlas på ett så kortfattat sätt i dethär betänkandet. Såtill moiionen 1761. Där begär vpk-gruppen att nuvarande sysselsäit-ningsnivåskall upprätthållas inom och att regeringen för all uppnå delta begärförslag från ledningen för . Oronför minskad sysselsättning är klart uttalad i malmfälten - och detta inte barafrån de anställdas sida. Även kommunerna uttrycker sin oro, vilket bl.a. framgår av del uttalande av kommunfullmäktige i som finns med iutskottets belänkande och som citerade ur. Där påtalaskommunens beroende av och de konsekvenser som en neddragning av antaletarbetstillfällen skulle få. Liksom de fackliga organisationerna kritiseraräven kommunen för bristande handlingsförmåga. Vänsterpartietkommunisterna delar kommunens och de fackliga organisationernas uppfattning omatt inga avskedanden får ske i det nuvarande läget. Den borgerligaulskottsmajorileiens benägenhet all mer lyssna lill företagets än till deanställdas uppfattning om hur den aktuella krisen skall lösas och vilka projektsom är värda att satsa på går vi däremot helt emot. Jag instämmer i del avseendeti kriiik mot ulskotismajoriie-lens skrivning. De anställdasfackliga organisationer har visat en påfallande ansvarskänsla i sina strävandenatt finna realistiska arbetsprojekt, och de har också visat sin vilja att slåssför sina arbeten - detta senast i en för de olika fackliga organisationerna iKiruna gemensam demonstration, den största sedan gruvstrejkens dagar. Våramotionskrav är följaktligen väl förankrade både i fråga om och när detgäller planeringen av framtid. Jag vill därför yrkabifall till vpk-motionerna 224 och 1761. Det är givet att vi alla känner sorg över att utvecklingen för ochför de norrbottniska malmfälten har blivit sådan den blivit. Utvecklingenberor, som sade i början av sitt anförande, på att vi har denslora konjunktursvackan världen över, och den harju drabbat i synnerhet stålet,som påverkar malmproduktionen. Dessutom har vi, som ocksånämnde, fått konkurrentländer som har öppnat nya gruvor med en malm som ärfullt ut lika bra som den som vi har. Iproposilionen 96 har regeringen lagt fram ell förslag för att mildra de härsvåra verkningarna för . Enligt proposilionen beräknas I 200 anställda bliöverflödiga, och man har genom reservationsanslag föreslagit 200 milj. kr. föratt ca 650 anställda skall få sysselsättning . Dessutom föreliggerett förslag alt man genom skall försöka sysselsätta ytterligare200 eller 250 anställda. Men efter vidtagandet av den åtgärden har man ändå enpersonalstyrka på 350. som ju också måste räknas till neddragningen på längresikl. Nuär inledet här några nyheter närdet gäller svenskt näringsliv. Vi harju inäringsutskoitei behandlat stålindustrin, och håller vi påmed rederierna. På alla håll råkar man ju ut för friställningar och neddragningarav kapaciteten.