prot · G10981 · 1977-12-31 00:00:00 — BrittMogård har tidigare i kammaren uttalat att hon hoppas att ledighet från demedverkandes arbete inte skulle skapa några problem och att en lagstiftningendast i undantagsfall skulle behöva åberopas. Men erfarenheterna visar attsådana problem är mycket vanliga. Jag måste betona att ledigheten frånordinarie arbete och ersättningen till de medverkande tycks vara verksamhetensstörsta problem vid starten av SIA-reformen. De vuxna behövs i skolan, och detär just föreningar som skall anordna denna medverkan, så att eleverna förkontakt med den berikande föreningsverksamheten. Attfrågan inte kunde lösas i anslutning till att SIA-reformen antogs 1976 beroddepå att vid det tillfället ännu inte fatlat beslutet ommedbestämmandelagen. Men det har gått så att regeringen borde 6 protokoll 1977/78:79-82 Torsdagenden 16 febmari 1978 Omtjänstledighet i vissa .fall for .föreningsledare ha kunnat komma medförslag och ge möjlighet att besluta före /78. Jagvar alltså tveksam till om detta förslag verkligen är positivt. Det grundar jagpå att avslog en motion, 1976/ 77:489,somväckts av ledamöterna , med motiveringen att manfrån ulbildningsdepartemenlet inhämtat att frågan utretts och att en PM medförslag till lagstiftning skulle komma . Det är egentligen samma svarsom ger här . Därför hoppas jag verkligen att detta förslagkommer och är positivt, så att problemet verkligen skall kunna lösas. skriftserie från föregående år meddelar man alltså all denna fråga tagitsupp. Det är i och för sig ganska anmärkningsvärt att man behandlar frågorna pådel sättet. Många av de förslag som fanns med i SI A-propositionen var inte sågenomarbetade att de utan vidare kunde sältas i verket. Tvärtom har t. ex.frågan om den s. k. beslyrelsen och frågan om ledighet för föreningsledarefordrat ett omfattande och tidsödande förberedelsearbete med hänsynstagandetill åtgärder på olika områden innan konkreta förslag kan läggas fram. Jagkan nu bara konstalera, gärna med beklagande, att förslag av den här artenmåste la sin tid att genomföra. Jag vill nog också hävda all vi inte harförhalat ärendet. Jaghåller gärna med om att den här frågan måste fö sinlösning på etl eller annat sätt. Men jag vidhåller också min förhoppning -naturligtvis medveten om att den kan komma på skam - alt arbetsgivare ocharbetstagare frivilligt skall kunna komma överens om att arbetstagare skall fömedverka i skolan. Jag hoppas nämligen alt del skall växa fram en insikt om attskolverksamheten inte bara är skolans ansvar ulan allas ansvar. Slutligenvill jag erinra om all SIA-reformen ännu inte har trätt i kraft. Den träder ikraft först . TORSTENKARLSSON (s): Jag vill ändå betona att man i olika kommuner arbetar med dessa frågoroch att skolledningarna där har omfattande kontakter med föreningslivet. Och dåmöter man just problemen med möjligheten till ledighet och - kanske framförallt - frågan om ersättningen, som jag inte har tagit upp i min fråga. Del ärjust de problemen som fritidsverksamheten främst har att brottas med. Därförhoppas man allmänt att det skall läggas fram ett förslag och att vi fårmöjligheter aU behandla det och nå resultat som blir till gagn för den allmännafritidsverksamheten. Överiäggningenvar härmed slutad. § 10 Omoffentliggörande av utredningsbetänkandet Skolplanering och skolstorlek Statsrådet erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1977/78:293, ochanförde: har frågat mig varför betänkandet Skolplanering ochskolstoriek inte offentliggjorts. SIAbeslöt vid sammanträde den 12 febmari 1975 bl. a. alt utredningen skulle låtakartlägga och analysera vissa frågor rörande skolplanering och skolbyggande medsärskild hänsyn tagen till frågor rörande skolbyggnadsplanering. Del uppdrogssamtidigt ål en expert i utredningen att ulföra delta arbete. Denneexpert kallades som sakkunnig till utbildningsdepartementet.Arbetet kunde på grund härav ej slutföras i sin helhet . Delgrundläggande basmaterialet i form av faktaredovisningar och bedömningsunderlagförelåg dock i korrektur med . fann del uppenbart att den genomfördakarlläggningen redan i befintligt skick kunde vara av stort värde förstatsmakterna och bedömde det angelägel att del föreliggande materialet snarastställdes till regeringens förfogande. överiämnade därför,i samråd med utredningsmannen, korreklurexemplarel av Skolplanering ochskolstoriek till mig, och med delta ansåg utredningen om skolans inre arbetesitt uppdrag slutfört. Ålden sakkunnige uppdrogs alt före tryckning i mån av behov aktualiserafaktaredovisningar i materialet. Detta arbete är nu avslutat, och betänkandetSkolplanering och skolstorlek kommer under nästkommande vecka all publiceras iSOU-serien. Omoffentliggörande av utredningsbetänkandet Skolplanering och skolstorlek HANS (): Jag vill tacka statsrådet för svaret på min fråga. Jag hade dockhoppats på ett mera klariäggande svar. Enav orsakerna till min fråga om belänkande har varit detnuvarande läget på skolbyggnadsinvesteringarnas område. Regeringens handlandemed trånga ramar, innehållen ram och sedan extra ramar avarbetsmarknadspoliliska skäl har försatt vissa kommuner i en mycket svårplaneringssituation. Vissa län med byggarbetslöshet har dessutom inte föttnågot med av de pengar som anslagils av arbetsmarknadspolitiska skäl. a. för . Beslutetom de alltför snäva ramarna medför stora svårigheter för många kommuner.Skolarbetet för bedrivas under mycket sämre villkor. Det är bra att regeringennu, sedan vi uppmärksammade denna fråga i en motion av socialdemokraterna iutbildningsutskottet, har beslutat att materialet från skalloffentliggöras, men jag vill ändå fråga: Av vilka skäl har just dettabelänkande hemlighållits i över ? Omoffentliggörande av utredningsbetänkandet Skolplanering och skolstorlek Dessutomvill jag fråga: Är det material som överlämnade exakt detsammasom det som kommer alt publiceras? Om ville föregripa riksdagsbehandlingen avinvesteringsramen för skolbyggnader, skulle frågan kanske hellre ha gälltdetta. Jag har ju svarat på varför det här betänkandet inte har publiceratstidigare. Det beror alltså på att den expert som arbetade med saken fick andraarbetsuppgifter vid sidan om. Betänkandet kommer att publiceras, och faktaredovisningarnahar aktualiserats. Detsom överlämnats av kommer alltså att publiceras som ett betänkande frånSIA, men del kommer också att redovisas all siffer- och tabellmaterial haraktualiserats. HANSJÖNSSON (s): Det är möjligt alt man inom regeringen har behov av alt överarbeta detmaterial som utredningen överiämnal. Men del material som SIA-utredningenlämnade måste väl ändå finnas och kunna dokumenteras. Jag konstaterar att dettaärende i hög grad dragit ut , men vi böriar ju bli vana vid att dennuvarande regeringen lar god tid på sig när det gäller att fatta beslut. Dettog för att få fram detta material. överiämnade utredningen materialet. Regeringen väljer dockatt låta överarbeta materialet, och tiden bara går. Först när visocialdemokrater kritiserade denna handläggning i en motionbeslutade regeringen alt offentliggöra utredningen. Dettavisar ingen större känsla för behovet av del här underiagsmateria-let. Vi i regeringen är vana vid - och det här böriar bli ganska komiskt -att oavsett vilken fråga som las upp fö höra all regeringen lider avbeslutsångest. Jagskall nu be att fö tala om för att i detta fall har vi ickedrabbats av beslutsångest. Det behov vi haft att aktualisera materialet skulleockså ha drabbat en socialdemokratisk regering. Det är nämligen så att tidengår och det händer saker och ting. Det blir nya bestämmelser m. m., vilket göralt man måste se över ett material före tryckning. Omherr tror att en socialdemokratisk motion resulterar iett tjockt betänkande , kan jag inte säga annat än att jag ärförvånad. HANSJÖNSSON (s): Jag är överens med statsrådet om en sak, nämligen att tiden verkligenhar gått när det gäller den här frågan. Överläggningen var härmedslutad. § 11 Om arbetet i "barnkulturgrupp" Nr 81 Utbildningsministern erhöll ordetför alt besvara () den 9 febmari anmälda fråga, 1977/78:286,och anförde: har frågat mig vad jag tänker göra för att skynda påarbetet i den barnkulturgrupp som är knuten tillutbildningsdepartementet. Gruppenhåller just nu på med att sluljustera manuskriptet till sin rapport, och denräknar med att rapporten skall kunna publiceras . Därefterkommer rapporten att sändas ut på remiss. Vi kan alltså se fram emot att mycketsnart få underlagsmaterial för en diskussion om barnkul-lurfrågorna, som jagliksom frågeställaren anser tillhöra de viktigaste på kulturområdet. Torsdagen den 16 februari1978 Omarbetet i "barnkulturgrupp" YLVAANNERSTEDT (fp): Jag lackar utbildningsministern för svaret och är glad att det nuäntligen skall komma något resultat från barnkulturgruppen. Oftakommer barnens behov på mellanhand i olika samhällsplaneringsfrågor, och jagvar rädd att så skulle bli fallet också när det gäller att förbättrakullurulbudel för barn. Imånga andra länder har man den inställningen att barnkultur bör ha högstaprioritet, inte minst vad gäller kvalitet. I däremot har barnkullurenhamnat på undantag. Utbudet är begränsat. Det ger låg status alt skriva ochspela teater för barn liksom alt skriva och recensera barnböcker - med ett parlysande undantag, som dock endast bekräftar regeln. Baragenom att visa ett seriöst intresse för barnkulturen kan vi ändra på delta. Allvisa ett seriöst intresse är att analysera situationen och ge förslag tillåtgärder - inte att liga år , som barnkulturgruppen gjort. Dentillsattes ju och borde rimligen ha kunnat presentera resultat avsitt arbete . Detfinns ytterligare en aspekt på begreppet barnkultur, nämligen att den är detmest effektiva sättet att nå nya kulturovana grupper och på så vis bygga uppett kullurintresse och en kulturkonsumtion som står sig också i vuxen ålder.Det är dessutom en väg alt få med invandrarbarnen i gemenskapen. Man kan varatillsammans och dela en upplevelse utan att språket behöver vara en bartiär. Det finns alltså all anledning att behandlabarnkulluren med största uppmärksamhet, och jag är glad altutbildningsministern delar det synsättet. Jag är den förste att beklaga alt rapporten har bli vit så försenad somden är i förhållande till de urspmngliga planerna. Jag kan inte gå in på skälentill detta, men jag hoppas alt i gengäld det material som gruppen nu skallpublicera skall vara fylligt och konstruktivt. Det är ju först då som materialet kanligga till grund för framtida ställningstaganden i de olika politiska organen. YLVAANNERSTEDT (fp): Att också utbildningsministern har den uppfattningen att gruppen tagitlång tid på sig lar jag till intäkt för att förslaget faktiskt kommer attläggas fram . Låt oss hoppas att de som barnkultur-gmppen dåarbetat också skall bli ett mått på del genomgripande arbete man lagt ned ochpå del omföng förslagen kommer att få, inte bara ett bevis för att man anseratt dessa frågor kan skjutas upp hur länge som helst. Överiäggningenvar härmed slutad. §12 Anmäldes och bordlades 1977/78:1752 av m. fl. med anledning avfullmäktiges i förvaltningsberättelse för (redog.1977/78:8) 1977/78:1753 av m.fl. med anledningav fullmäktiges i förslag(1977/78:13)om disposition av riksbankensvinstmedel för §13 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 16februari 1977/78:300 av WiggoKomstedt (m) till statsrådet om vissa charterflygningar tillSydamerika: Enligt uppgift underrättades statens invandrarverki slutet av om all ett antal sydamerikaner, som vistades i ,planerade att genomföra charterflygningar till i samband medjulhelgen. Flygningarna skulle bl. a. gå . Mångasydamerikaner - bl. a. chilenare - vistas i som politiska flyktingar. Detär anmärkningsvärt om personer som vistas i som politiska flyktingarhar kunnat göra tillfälliga besök i sitt hemland. Detta kan i så fall varanegativt försvenskarnas syn på flyktingpolitiken. Med hänvisning till delanförda vill jag fråga statsrådet: till charlerfiygningarna till under julhelgen 1977? Fannsdet bland passagerarna personer som vistas i som politiska flyktingar? Om så är fallet, villstatsrådet inför redovisa sin syn på detta? 1977/78:301av () till statsministern om lärarens roll i framlidens skola: I en av studieförbundens tidskrifter publiceradeshäromdagen en artikel författad av den nyvalde ordföranden i statensungdomsråd, I denna artikel hävdas bl, a.: "I framtidens skola finns inteplats för lärare." Dåförfattaren arbetar med budget- och utbildningsfrågor i statsrådsberedningen,som är statsministerns eget kansli, synes uttalandet ha utbildnings-politiskbetydelse. Med hänsyn till att det oroar både nuvarande lärare ochlärarkandidater är det angeläget all statsministern själv besvarar följandefråga: Delarstatsministern den uppfattning om lärarens roll i skolan som uttalats avordföranden i och har uppfattningen förankring icenterpartiet? 1977/78:302av () till justitieministern om ökat polisingripande motinnehav av narkotika: Som framgått i massmedia tillåter polisen i en delfall betydande innehav av narkotika innan den ingriper enligt gällandelagstiftning. Eftersom delta strider mot lagens syfte och för svåra socialakonsekvenser för den enskilde, ber jag att fö ställa följande fråga tilljustitieministern: Vilkaåtgärder kan statsrådet tänka sig vidtaga för alt narkotikalagslift-ningenefterföljs? 1977/78:303av () till budgetminislern om lokalisering av statligförvaltning till : har på regeringens uppdrag genomförten inventering av statliga verk som kan länkas få sina framtida lokalfrågorlösta i södra förorter. , och nämns somtänkbara lokaliseringsorter. Detta initiativ måste bedömas som mycketvärdefullt ur regionens synvinkel. Ur arbetsmarknadssynpunkt är det dockmotiverat att även kommun beaktas vid framtida lokaliseringar avstatlig förvaltning. Kommunen har visserligen en hög indusirisysselsätining,men den har ont om arbetstillfällen på förvaliningssidan. Lämplig mark finnstillgänglig, och kommunikationerna är mycket goda. Men en lokalisering tillSödertälje får givetvis inte gå ut över övriga söderkommuners intressen. Är budgetministern beredd att överväga Södertäljesom ett alternativ vid framtida lokalisering av statlig förvaltning? 1977/78:304 av PärGranstedt (c) till arbetsmarknadsministern om medel till viaduklbygge i : genomfördes en projektering av enjärnvägsviadukt i . Avsikten var att byggnadsverksamheten skulle komma igång . SJ hade pengar reserverade för ändamålet. Länsarbetsnämndenvägrade dock igångsällningstillstånd med hänvisning till den fullasysselsättningen på Torsdagenden 16 febmari 1978 byggarbetsmarknaden.Enligt Byggnadsarbetareförbundet i var emellertid byggarbetslösheteni omkring 50 personer och är nu uppe i omkring 100.Enligt uppgift har dock SJ överfört de avsatta medlen till ett annat projekt,och det är i hög grad ovisst när det ur såväl kommunikations- somarbetsmarknadssynpunkt angelägna bygget kan komma till stånd. Ärarbetsmarknadsministern beredd alt medverka till att medel kan ställas tillförfogande för att viaduklbyggel i kan påbörias? 1977/78:305av () till jordbruksministern om förbättrad faslighelsstmktur iKopparbergs län: I existerar , grundat pågammal tradition, landets i särklass svåraste fastighetsstrukturella problem,de s. k. samäganderätterna. Som exempel kan nämnas tolv registerfastighetermed en total areal av 56 ha fördelade på hela 49 andelar. Samäganderätternagör det svårt att bedriva etl rationellt jord- och skogsbmk, eftersom alladelägarna i princip skall vara överens om alla åtgärder på fastigheterna. Detfinns även många andra småfastigheter som förhindrar att skogen skötsrationellt. Följden blir att skogsvården eftersatts och avverkningar intekommer till stånd. Detta medför i sin tur risker för arbetslöshet blandskogsarbetarna. Kaninte fastighetsslrukturerna i länet förbättras blir resultatet förödande. Ettrationellt skogsbruk omöjliggörs till skada för markägare, skogsarbetare ochindustrin, med samhällsekonomiska föriuster som följd. Åtgärder är nödvändigaför alt komma till rätta med ägosplittringen. Länsstyrelseni inkom med ansökan om anslag på 1,4 milj. kr.av statsmedel för utförande av åtgärder i syfte alt förbättrafastighetsstrukluren inom länet. Regeringen lämnade framställningen utanbifall. Jag vill därför till jordbruksministern ställa följande frågor: 1, Varförvill inte statsrådet medverka till att förbättra fastighetsstrukluren i ? Vilkaåtgärder anser statsrådet bör vidtagas för all förbättra ägoförhål landena inom samt för att förhindra ytterligare ägosplitt ring? 1977/78:306av () till industriministern om åtgärder för att tryggasysselsättningen vid gjuterierna i och : En akut sysselsättningskris hotar gjuterierna iNorrtälje och genom att industriverket avstyrkt en framställning omstatliga strukturiån. I anledning härav vill jag fråga industriministern: Vilkaåtgärder avser industriministern att vidta för aU trygga sysselsättningen vidgjuierierna i och ? 1977/78:307av () till handelsministern om enhetlig prissättning på bensinoch olja: Frågan om en enhetlig prissättning på bensin ocholja har varit aktuell under en följd av år. Detnuvarande systemet innebär merkostnader för människor som bor i vårt lands inredelar och speciellt för dem som bor i den norta delen av landet. Långa avståndmedför stor bensinförbrukning och klimatet stor åtgång på brännolja förbostadsuppvärmning. Vidtidigare behandling i har sagts att frågan är viktig, och enligtuppgift har handelsministern också tillsatt en utredningsman. Med hänvisning till delanförda vill jag fråga statsrådet: Närkan vi vänta ett förslag om utjämning av prisskillnaderna på olja och bensin iolika delar av vårt land? Torsdagenden 16 febmari 1978 § 14 Kammaren åtskildeskl.