prot · G109123 · 1977-12-31 00:00:00 — Vi konstaterar altregeringen inte har gått till med dessa frågor enligt intentionerna ibeslutet . Jag måsle erkänna alt jag blir litet förvirrad av den här diskussionen.Kerslin inlägg har inte gjort saken direkt klarare. Menar socialdemokraterna är ute för att bygga 80? Eller vilket löfte vardel hon menade atl man inle hade glömt bort? Det har onekligen frånsocialdemokratiskt håll avgivils etl antal löften . och jag är inle rikligtklar över vilket det var hon menade i del här fallet. Vi kanske skall besparakammaren en total uppräkning av gamla svikna socialdemokratiska löften. Vihade uppe frågan om 80 och NJA , och för den som inte harsatt sig in i frågan kan jag hänvisa till utskottets betänkande från förraårel. Där framgår det helt klart att det torde vara svårt att använda någotannat ord än skandal när man kommer in på 80-affären och hur densköttes av den förra regeringen. Detenda jag kan beklaga föregen del i den saken är att jag själv var med och engång röstade för utbyggnad av 80. Det var, herr talman, onekligen ettmisstag från min sida. Men att här nu stå och kräva att regeringen skulle hafullföljt den huvudlösa politik som fördes förut är ändå väl mycket. Dessutomhar det ju kommit in andra saker i det här fallet, även de andra stålverken häri landet och . Det ärju något som behandlade för baranågon vecka sedan. Detär svårt att se vad de socialdemokratiska anklagelserna grundar sig på, om maninte vill väcka till liv drömmen om luftslottet 80. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Om vi håller oss till de gamla besluten så tror jag att vimåste notera atl de har kommit surt efter, precis som Arbogaölet. Men vad vi nuskall diskutera, alltså med avseende på dechargegranskningen, ärju beslutet ianledning av näringsutskotiets betänkande som antogs av den 3 mars1977. Lål mig beträffande det betänkandet bara föreslå att det ett mera ingående studium. KERSTINNILSSON (s): Företrädare för den nuvarande regeringen är inte de rätta att tala omsvikna löften. Det har rått inflation i borgerliga svikna löften under de ettoch etl halvt år som vi har haft borgerlig regering. Imitt första inlägg citerade jag vad som skrevs i propositionen från december1976 om regeringens utfästelser alt bygga ell metallurgiskt centrum. Jag gårtillbaka till regeringsdeklarationen och citerar: "iLuleå skall byggas ul till ett metallurgiskt centrum." Vadmenar den borgerliga regeringen? Vad menar de som företräder de borgeriigapartierna med det uttrycket? Låt mig ställa den frågan till borgeriighelenstalesmän i den här debatten. Sedande under avsnittet Regeringens åtgärder rörande efterutskottets granskning av 80-ärendel anmälda talarna nu haft ordetövergår kammaren till att debattera Regeringens handläggning av energifrågorna. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. HILDINGJOHANSSON (s): Förvirring och försening är de två ord som beskriver regeringenshandläggning av energifrågorna. Regeringen skjuter avgörandena framför sig.Man märker både beslutskampen och besiutskrampen inom regeringen. Redan dessaförseningar vållar förvirring. Beslut och uttalanden förstärker förvirringen. Ikonstitutionsulskollels material finns en rad exempel på detta. Lål mig nämnanågra. ansökte om tillståndför fortsatt drift av denna kärnkraftreaktor. Företaget hade rätt atl hållareaktorn i drift t. o. m. . Regeringen fattade sitt beslut den22 december. Beslutet om rullar regeringen framför sig. Närdetgäller det tredje aggregatet i Forsmark har regeringen åstadkommit myckelförvirring. Regeringsdeklarationen, villkorslagens utformning och olika staisrådsuttalandenhar fött en osäkerhet som föranledde Forsmarks-bolaget all begränsautbyggnadstakten. Regeringenhar också uppdragit åt vailenfallsverket att förhandla med övriga intressenteroch leverantörer om en senareläggning av utbyggnaden. Det blir en betydandefördröjning. Enligt de ursprungliga planerna skulle det tredje aggregatet hatagils i drift 1982. Under denna försening uppslår, såvitt jag förstår,betydande ekonomiska problem för förelaget. Frågan är om pengarna ens räckertill för att betala räntorna. Energiministernoch jordbruksministern har i olika sammanhang gjort uttalanden om statenssamarbete med ASEA inom kärnkraftsområdet som åstadkommil mycket slorförvirring. I utskottets material redovisas några ullryck för den osäkerhet ochotrygghet som dessa uttalanden ger upphov till hos de anställda i Asea-Atom. Omdenna oro vittnade en av våra riksdagskamrater, folkpartisten , i endebatt här i kammaren . Det har vidare skett en betydandefördröjning när det gäller utbyggnaden av vattenkraftverken. Handläggningen avfrågorna om uranprojektering och uranbrytning har också inneburit betydandeförseningar. Närvi socialdemokrater i utskottet har påpekat dessa och andra exempel påförvirring och försening, svarar den borgerliga utskollsmajorilelen väsentligenmed att hänvisa till säkerhetsaspekten. Den får inle nonchaleras. Men denförsvarar aldrig en handläggning som föder förvirring och onödiga förseningar.Säkerhetssynpunkterna har från regeringens sida gällt kärnkraften. Detär svårt att se alt man med hänsyn till della säkerhetskrav kan försvarahandläggningen av utbyggnaden av vattenkraften. Säkerhetskravetkan inte heller motivera del sena beslulel om . Snarare borde man frånsäkerhetssynpunkt ha nått fram till ett beslut tidigare. Om man ansåg attBarsebäck innebar säkerhetsrisk hade man praktiskt laget inga möjligheter altfatta ell negativt beslut när regeringen log sitt beslut.Strängt taget hade regeringen ingen annan möjlighet än att bifallaframställningen, eftersom det var praktiskt ogörligt all stoppa driften mellanjul och nyår. Uranprojekieringeni faller inte under villkorslagen. När det gäller , sommajoriteten verkligen uppehåller sig vid, förklarar majoriteten all denlångsamma byggnadstaklen motiveras av den osäkerhet som finns rörandemöjligheten att uppfylla de villkor som stadgas i villkorslagen och som innebäratt handlingsfriheten för framtiden bevaras. Visseriigen är villkorslagenoklar. Men den innehåller ingenting om utbyggnadstakten. Den ställer upp vissavillkor. De skall gälla vare sig utbyggnaden går snabbt eller sakta. Haderegeringen velat stoppa utbyggnaden av kärnkraftsreaklorer hade den givetvismåsl föreslå della. Så har inte skell. Möjligen har ell avregeringspartierna utgått ifrån all prövningen skall bli så sträng allutbyggnaden blir omöjlig. Det är emellertid dess egen förhoppning. Lagen sägerinte detta. Därför har inte heller uttalanden om Asea-Atom stöd i lagen. Denförbjuder inte svenska företag atl bygga alomreaklorer, och som jag nämndereglerar den inte heller uibygg-nadstakten. Resultatetav regeringens handläggning av energifrågorna har blivil denna förvirring ochförsening. Detta har i sin lur föll osäkerhet och oro bland många människor,vilket har lett till arbetslöshet och ökade kostnader. Förvirringen har ocksåfött rättsosäkerhet. Man vet inte vad som skall gälla. Dettabelyses framför allt av en händelse som skildras i konslitulionsul-skoilelsmaterial. Del gäller energiministerns samtal med generaldirektörden i Ijol. Under della samial diskulerade och bl. Energiministern förklarade då alt kraftföretagen görklokt i alt skaffa sig handlingsfrihet enligt de båda alternativ somvillkorslagen ger med tanke på osäkerheten vad gäller upparbelningens framtid.Men han anser sig också ha klargjort atl det räckte med ett alternativ för att fåfrågan prövad. JonasNorrby uppfattade energiministern på det sättet, alt regeringen nog villejämföra de båda alternativen som anvisats i villkorslagen och att ansökandärför borde kompletteras med en ansökan om direktförvaring. Som svar på enfråga i gjorde denna förklaring, som jag nu citerardirekt efter snabbprotokollel: "Självfallet inte helleratl idagdranågra bestämda slutsatser om vilka resullal som utvärderingen kommer att ge.Det är bl. a. mot denna bakgrund viktigt att vi håller öppna de olika vägar somfinns närdet gällerslutförvaringav utbränt kärnbränsle och inteensidigi låseross vid det ena eller del andra alternativet. Del bör därför ligga ikraftföretagens intresse alt ägna ökad uppmärksamhet åt del alternativ sominnebär direktförvaring av utbränt kärnbränsle. Det kan också ligga i deraseget intresse atl ansöka om tillstånd enligt del alternativet." Detta uttalande av energiministern är anmärkningsvärtmot bakgrunden av villkorslagens utformning. Den öppnar två alternativ:upparbetningsallernativet och direktdisponeringsalternaiivei. Del ärkraftföreiagel som har att välja alternativ. Det skulle bara fattas altenergiministern skulle fordra att ett företag lägger in ansökan på bäggealternativen. Men det är tillräckligt anmärkningsvärt att han till ett företag,som lagt in en ansökan enligt det ena alternativet, säger att del är klokt ochligger i kraftföretagels intresse att söka även enligl det andra alternativet.Ett Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. sådant råd saknar stöd ivillkorslagen. Där står eller, inte och. Önskar regeringen en prövning av bådaalternativen får den lägga fram en proposition till så attvillkorslagen ändras. Energiministernsrådgivning får sin belysning av ett uttalande som han gjorde på enpresskonferens i - alltså efterjusteringen av konstitutionsutskotlets dechargebetänkande. referat klagar han över "att statliga verkoch myndigheter inte är tillräckligt lyhörda för den nya regeringens politik. -Delfinns en iröghelsmekanism. Många myndigheter är delaktiga i de beslui somarbetades fram under den gamla regeringens tid. Somliga regeringsbeslut harhelt enkelt inte effektuerats, sade som dock undvek att ge någrakonkreta exempel. Hanefterlyste ett sätt alt delge verken information på ett mer otvunget sätt änvad han tvingas till numera, då det krävs formella regeringsbeslutför all verken skall följa den nya regeringens politik. dock frågor om att han skulle vilja utöva ministerstyre." Så långt referatet iGöteborgs-Poslen. Manmå kalla detta ministerstyre eller någonting annat. Det är emellertid uppenbartatl vill slippa - enligt della uttalande - formellaregeringsbeslut och att han vill delge verken information på ett mera otvungetsätt än . Det finns knappast något annat svenskt ord för detta änministerstyre. Möjligen kunde man lala om stalsrådssiyre, men vad skillnadenär kan inte jag avgöra. Enskilda statsråd skulle alltså avgöra ärenden på sittområde och verken följa deras anvisningar. Sålunda skulle exempelvis OlofJohansson bestämma energipolitiken inom vidare ramar än . Motdenna bakgrund har jag svårt atl uppfatta råd till Vattenfallsgeneraldirektör som etl olycksfall i arbetet. Snarare verkar del vara ettförsök att praktisera den metod han beskrev vid sin presskonferens iVallentuna. Jag har inte heller kunnat finna alt energiministern haft stöd inågot regeringsbeslut för sin rådgivning. Regeringsformen förutsätter regeringsbeslututom i vissa bestämda undantagsfall, och den bygger på ett system medsjälvständiga ämbetsverk. Under arbetet med grundlagsreformen rådde enighet omdessa principer, och har statsministern i ett frågesvar till mig klartmarkerat verkens självständiga ställning. Detfinns en praktisk synpunkt på delta som jag gärna vill tillägga. För ett verkuppstår slora praktiska svårigheterom det inte vet om statsrådet för framregeringens mening eller utvecklar personliga uppfattningar när han för samtalmed verket. Det finns mot denna bakgrund anledning att fråga de borgeriiga häri kammaren: Är ni på väg att överge den ordning som är inskriven iregeringsformen? Frågan haren särskild adress till ochfolkpartiets företrädare i konstitutionsutskoltet. Ensak bör vi kunna vara eniga om: vår regeringsform tillåter inte en sådanordning som önskade sig på presskonferensen i . Då börvi också vara överens om att kritisera varje ansats till ministerstyre. Detfinns anledning att också fråga och företrädare ikonstitutionsutskottet, som ulan ens en antydan till avvikande mening ställtsig bakom utskottets betänkande: Kan ni godta en handläggning avenergifrågorna, som innebär så stor förvirring och så avsevärda förseningar,med som konsekvens arbetslöshet och stora kostnader, när detta inte behövs föratl tillgodose berättigade säkerhetskrav? Frånsocialdemokratins sida riktar vi en skarp kritik mot regeringens och framförallt energiministerns handläggning av energifrågorna. BENGTKINDBOM (c): I regeringsdeklarationen av framhålls beträffandeenergipolitiken bl. a. att regeringen skall föra en energipolitik, som tryggarenergiförsörjning och sysselsättning samt ger handlingsfrihet för framtiden.Vidare anges att man avsåg atl presentera program för effektivareenergianvändning, framför allt i bostads- och lokaluppvärmning, och en plan förutbyggnad av kraftvärme. Man skulle satsa på ökad energiforskning och inriktaden på atl utveckla teknik för användning av förnyelsebara energikällor. Detframhålls vidare: "Kärnkraften är förenad med stora problem och risker.Främst gäller del hanteringen av det använda bränslet och det högaktivaavfallet. Satsning på kärnkraft kan inte ske, om inte dessa risker bemästras påbetryggande sätt. I nuvarande läge måsle ställas som villkor attkärnkraftsaggregat, som f n. är under byggnad, inte får tas i drift, om intedet berörda kraftföretaget dels kan förete godtagbart avtal om upparbelning avutnyttjat kärnbränsle, dels kan visa hur och var en hell säker slutligdeponering av det högaktiva avfallet kan ske." Därefter redovisasundantaget för , beträffande vilken regeringen kräver att avtal omupparbelning skall ha företetts före . Detanfördes också i regeringsdeklarationen att man skulle tillkalla en särskildkommission, vars uppgift skulle vara "att granska och utvärderaerfarenheter och forskningsrapporter rörande kärnkraftens säkerhet ochmiljöpåverkan samt hanteringen av det högaktiva avfallet". Kommissionenskulle vidare ange tänkbara modeller för ett nytt energipoliliskt förslag attföreläggas 1978. Del framhölls vidare: "En beredskapsplan föravveckling av kärnkraften skall upprättas för att sättas i kraft, omsäkerhels-problemen inte kan lösas." Anledningentill att jag uppehållit mig vid delar av regeringsdeklarationen, som så mångagånger tidigare upprepats i kammaren, är att jag anser att det behövs som enbakgrund till den debatt vi för om den del av granskningsbetänkandet som nubehandlas. Genom regeringsskiftet skedde ett nytt avstamp på bl. a.energipolitikens område, ett förhållande som inte borde ha förbigåttsocialdemokraterna. Att döma av reservationen 4 tycks så ändå vara fallet.Socialdemokraterna har ju i den långa reservationen inte funnit konstitutionellgrund för anmärkningar utan gör etl tillkännagivande för . Faktumkvarstår ändock atl en förändring har skett av energipolitiken. Låt mig nämnade insatser som regeringen har gjort när det Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. 5 protokoll 1977/78:123-124 Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. gäller energisparåtgärderoch forskningsinsatser avseende förnyelsebara energikällor. harfattat beslut i dessa frågor, och förslag om ytterligare åtgärder är underriksdagens prövning. tillsattes den särskilda kommission som jag nämndetidigare. Ett betänkande är redan presenterat och säkerhetsfrågorna kommer attbehandlas i ett kommande betänkande. arbete utgör ett led iarbetet att ta fram underiag fördel energipolitiska beslut som skallföreläggas förslag om . Mestdiskulerade och uppmärksammade - det har vi redan hört här av frågorna om kärnkraften varit. 1 utskottets granskningsarbete har dessafrågor intagit en framskjuten plats. Det gäller tillämpning av villkorslagen,handläggning av frågor rörande , framtiden för AB Asea-Atom,tillstånd till prospektering av uran och avtal med . Säkerhetsfrågornahar i regeringens arbete ägnats det intresse som är nödvändigt med hänsyn lillansvaret för framliden. har ställt sig bakom villkorslagen och därmedockså bakom kravet på att sätta säkerheten främst. Detta innebär atl det ställskrav på kraftföretagen som socialdemokraterna aldrig har ställt. Allvarje prövning enligl de nya säkerhetskraven görs noggrant är för migsjälvklart. I ell sådant läge kan beslutsprocessen inte forceras. Socialdemokraternahar genom kraven på laddning av i praktiken velat gå förbi även denprövning som skulle ha gälll om ingen förändring skell. Jag tänker påkärnkraftsinspeklionens prövning, som enligt uppgift i eninier-pellaiionsdebail i kammaren inle skulle vara klar förrän den29 april. Ändå framförs argumentet om kapitalförlust och om stora brister iregeringens handläggning därför att den reaktorn inte har fått startas. Vidgranskningen har utskottet inte funnit annat än atl regeringen handlagt dessafrågor med del ansvar som medborgarna har rätt att kräva mot bakgrund av deförändringar på energipolitikens område som jag i det föregående berört. Lålmig därför något kommentera reservationens avsnitt. Avsikten med granskningenär au pröva om regeringen har följt beslut och om s. k.minisierstyrelse har utövats. På ingen punkt har delta kunnat påvisas, vilketockså framgår av det material som ligger på kammarens bord. togockså upp detta tidigare. Även reservationen slutar med att utskottet ger riksdagendet anförda till känna. Omvi ser på de olika avsnitten i reservationen, kan det väl vara värt någrakommentarer. Jaghoppas atijag hörde fel, men tog upp någol som inte varilföremål för granskning lidigare och sade atl statsministern hade sagt att ingenreaktor kunde laddas om en vetenskapsman sade nej. Jag har en utskrift av denintervjun, men jag kan inte finna någol stöd för detta i utskriften. Föratt återgå till reservationen vill jag när det gäller villkorslagen påpeka attäven reservanterna gör ett viktigt påpekande, nämligen att reaktorinne- havarnahar två alternativ att grunda sin ansökan på. Det framgår också klart av lagen.Men att sedan dra den slutsatsen, som och socialdemokraternagör, alt det skulle vara fråga om ministerstyrelse när energiministern har ettsamtal med chefen för vailenfallsverket, finns det inget stöd för. Man sägerockså i reservationen att det kunde uppfattas som om regeringen ville hamöjlighet att jämföra de båda alternativen. Deutfrågningar som vi har haft inför utskottet med båda parterna har också givitstöd för att det inte uppfattades som att nya krav framfördes från regeringenssida. Företagen har alltså att avgöra vilket av dessa alternativ de vill grundasin ansökan på. Närdet gäller beslutet om så är väl detta ett tekniskt problem, menjag vill ändå påpeka något som förbigick. Ansökan lämnades inden . Det framgår också av det material som är fogat vidbetänkandet aU det fanns en remisslid fram till , innanyttrandet skulle vara inne. Jag tycker det är naturtigt atl också regeringenhar tid på sig att granska det yttrandet. Fråganom att stoppa driften är, som jag ser det, ett tekniskt problem. Åtgärder föratt stoppa den torde vara möjliga att vidta . Hur det sedan i övrigtskall förfaras rent lekniskt när reaktionerna i reaktorn upphör osv. vill jaginte här ge mig in på. Fråganom utbyggnaden av Forsmark upptar också en betydande del av betänkandet. Jagfinner att socialdemokraterna i denna del närmast riktar sin kritik motriksdagens beslut. har med anledning av kompleite-ringspropositionenställt sig bakom den förändrade inriktningen och sagt att en ändring avplaneringen för kärnkraftsblocket skall göras på så sätt atthandlingsfrihet föreligger att avbryta eller fullfölja projektet efter ettenergipoliliskt beslut av . Avsikten ärju att ettbeslut om kärnkraftsprogrammets omfattning skall intas i det energipolitiskabeslut som vi då har att fatta. Jag ser framför mig en fortsättning av dendebatt om ekonomin som förs beträffande , ifall man utan att vidtanågra åtgärder obehindrat hade fortsatt investeringarna i Forsmarksblocket. Jagnoterar också att socialdemokraterna har varit medvetna om förändringen avplaneringen för Forsmarksbolaget - i annat fall hade de inte haft någonanledning att skriva någon reservation eller att motionsvägen påyrkaytteriigare åtgärder eller nya medelsanslag för . mening i reservationen klarar de också av en del andra saker, nämligenuranbrytning och uranprospektering, som jag tycker del är angelägel att ta upp.Uranprospekteringen är redovisad i budgetpropositionen. Jag återkommer därförtill att det i realiteten är kritik av beslut som socialdemokraternaägnar sig åt. Däremotförstår jag inte vad det är som socialdemokraterna riktar sin kritik emot ifråga om uranbrylningen, eftersom den vidtagna förändringen av uranbrylning - ivarje fall i - var en följd av att och den förutvarande regeringenkommit överens om att dra tillbaka den tidigare ansökan om uranbrytning. Isamband med alt denna ansökan återtogs fastställde den dåvarandebosladsministern att ny ansökan skulle prövas Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. enligt byggnadslagen 136 aS. En sådan prövning har också företagits. Är felet i del avseendet attkommunerna fullgjort sin prövning enligt 136 a S? Del kan näppeligen vara motregeringen som har riktat kritiken i det fallet, ulan i såfall är det väl mot del kommunala vetot? del av anförande upptogs av utläggningar omkringreferat ur , vilka jag här inte skall ge mig närmare in på. Jagvill bara säga atl det för vår del är lika angelägel som det är för HildingJohanssons del att understryka att vår konstitution inte medgerminisierstyrelse. Såvitt jag vet har vi inte diskuterat etl införande av ensådan, och det finns heller inga punkter där man har påvisat detta i detföreliggande materialet. Det mesta i reservationen rör sig också omkring valelav ord som "osäkerhet", "oro" och "otrygghet",och då mer om sådant som ständigt har återkommit i den allmänna debatten än omsådant som är upptaget i granskningsbetänkandel. Jagvill slutligen bara säga att en förändring av politiken på ett så kompliceratoch omfattande område som energipolitiken givetvis tar tid. Vi har i utskottetsagt att vi finner det väsentligt att beslutsprocessen inte påskyndas på ettsådant sätt alt säkerhetsfrågorna åsidosätts. Ulskoltel har vid sin granskninginte funnit annat än att regeringen behandlat dessa frågor med det ansvar sommedborgarna har rätt att kräva. I övrigt har granskningen inle gett anledningtill utttalande från utskottets sida. Meddelta, herr talman, yrkar jag bifall till ulskolleis belänkande i denna del. () kortgenmäle: Flera talare i debatten har återkommit till uttrycket "geriksdagen till känna" och menat att det var ett tecken på brist på kritikeller i varje fall brist på mer allvarlig kriiik. Så är inte fallet. Efter denya reglerna i regeringsformen har vi velat välja denna form. Men är del så attherrarna begär atl vi skall rikta anmärkning så får vi väl göra det, om del ärett mer begripligt språk. För min del tycker jag att man kan nöja sig med attge till känna och sedan läsa vad som står i texten. Men vi förval la upp endiskussion om detta i konstitutionsutskoltet, eftersom man gång efter annantycker alt det hela är litet milt och menlöst - så är det i varje fall intemenat. Belräffandegrundvalen för besluten står beslut kvar. Det har kompletterats medvillkorslagen. Detta är de två beslut vi gått ut ifrån vid vår granskning.Däremot fattar jag regeringsdeklarationen som en programförklaring frånregeringens sida, och jag kan inte tänka mig annal än att regeringen ser den påsamma sätt och inte betraktar den som en lag. Den häri varje fall inte antagitsav som lag. Omjag sedan går över till frågan om minisierstyrelse kan jag inte se annat än attdet samtal hade med var en form avministerstyrelse. Han talade om att det kunde vara nyttigt och önskvärt altäven komma in med en annan ansökan. Det är ändå som i egenskapav ansvarigt statsråd skall bereda ärendel. Lål vara att Vattenfallsgeneraldirektör kanske inte uppfattade det hela som uttryck för ministersty- relse - från sialsrältsligsynpunkt harjag svårt att uppfälla del på annat säll.