prot · G10953 · 1977-12-31 00:00:00 — är del ur flera synpunkteren regional fråga - och då inte minst när del gäller investeringskostnaderna!Skall utvidgas så skall vara med och betala avkostnaderna - och det för en lösning av flygplalsfrågan som man inle vill ha.Stockholms läns landsting drabbas dessutom av dylika investeringskostnader förtvå storflygplatser. Landstingetanser att upprustning av regionens storflygplatser skall bestridas avluftfartsverket, som i sin lur skall ta ut kostnaderna av flygresenärerna. Menkommunikationsministern säger att det inte kommer att ske någon ändring på denpunkten, utan stockholmarna får -för all klara den nu aktuella kostnaden på ca200 miljoner - kanske räkna med höjd landstingsskatt. liksomkommunens synpunkter bör därför väga mycket tungt när det gäller Bromma.Göteborg och har ju flyttal ut sina flygplatser långt utanför sinastadskärnor. Del har vi i inte lagt oss i. Utan att vilja locka uppRolf Clarkson i debatten vill jag bara registrera hans benämning"bypolitik". När ni ute i landet driver bypolitik, dåheter det alt ni tillvaratar er regions eller er landsändas intresse. Vi iStockholm har också väljarinlressen att ta lill vara men i del här fallet ävenriksintressen. Sedan vill jag säga lill : Dessutom flyger de sombor vid flygplatsen. Apropåresor så nämner utredningen, och även kommunikationsministern och ulskotlet,alt det lar längre all resa till än till . Dettakonstaterande är inget anmärkningsvärt. Däremot är det kanske förvånande närman räknar ut alt kostnaden för denna tidsspillan skulle uppgå lill 770miljoner ! Tydligen räknar man med all del är personer med högalimpenningar som kommer au använda flyget! Men undviker man att pånågot sätt jämföra vad vanliga dagliga arbetsresor i så fall kostarmedborgarna, Del kunde ha varit intressant - inte minst nu när t. ex.restiderna för dem bor runt kan komma att föriängas på grund av denföreslagna vägom-byggnaden! är det, som Jag sagt, beräknat att skall ha9 miljoner flygpassagerare mot 1,8 miljoner om även SAS flyttar över sininrikeslrafik lill , något som man uttalat önskemål om. De nuvarandevägarna och broarna kommer väl knappast all räcka lill. Till kan delkanske komma all ta nästan lika som det nu tar alt resa till . Denav utredaren föreslagna utbyggnaden av är så omfattande närmast måste karakterisera den som en nybyggnad. Man borde då också lahänsyn lill de normer som gäller för nyanläggning av flygplatser. Sombekant fyller flygplatsen f. n. varken svenska eller internationellasäkerhetskrav. Del har bl. a. kraftigt undersirukits av luftfartsinspektionenoch pilolföreningen. Banan måste byggas om och föriängas med , varvidden kommer nära villaområdena och Bällsta samt . flyttas minst 200 meteroch få nya och komplicerade irafikansluiningar. Förvärrat vägtrafikbuller idessa bostadsområden blir följden, liksom större störning även frånflygplatsen, inle minst vid varmkörning av maskinerna på själva plattan.Nödvändig borlsprängning av ett berg, som tjänat som ett naluriigl bullerskydd,gör all bullret blir särskilt besvärande. Stor oro har också redan visat sigbland invånarna i de här områdena, och de har på olika sätt, som vi hört PärGranstedi säga, protesterat mot den framlagda propositionen. Eftersom de är ca16 000 personer kan man inte nonchalera deras ängslan. Del säger jag som enkomplettering till uppgiften om de 3 000 namnunderskrifter som . Jag vet också all precis som allaandra är myckel oroad av förslagen i propositionen. Man ställer villkor - detär riktigt. Men jag kan inte finna att de villkoren uppfylls i trafikutskottetsbetänkande. Bindningen till den fortsatta linjeflygtrafiken på ärfortfarande för fast, anser jag. Såett par frågor lill kommunikationsministern, om vi hinner med dem. Kankommunikationsministern garantera att Fokkern inle kommer tillbaka lill ?Kommer Bällslavägens flyttning och den förlängning av landningsbanan på 200meter som jag nämnt att få förberedas eller påbörjas innan alla förhandlingaroch alla beslut beträffande Bommas framlid är klara? Eller kan vi få en garantiför att så inte sker? Beträffandebullret säger "att det i högsta grad är en subjektiv bedömninghuruvida man blir störd eller inte av den flygtrafik som tillåts påBromma". Liknande påståenden har ju också framförts tidigare i debatten.Men de som bor under bullermatlan och i dess omgivningar har verkligen enannan uppfattning. De känner sig i högsta grad störda av bullret, och det harju också bekräftats av de bullermätningar och beräkningar som gjorts av bl. a.miljö- och hälsovårdsnämnden i . Dessa mätningar har utförts enligtirafikbullerutredningens förslag till gränsvärden för acceptabel bullernivå.Vid en beräkning av trafikvolym är det vid , vilket är detgränsvärde som gäller för befintlig eller nyplanerad flygplats, 83 000 personersom störs av bullret från , Vid gränsen är bullerstörningarna såallvariiga att de inle kan accepteras. Bullret utgör då en stor sanitärolägenhet, såsom också någon av remissinstanserna påpekat. Under bullermattanvid bor då ca 5 400 personer. All bostadsbebyggelse bör man vid en såhög bullernivå i princip söka avveckla, och del skulle i del här fallet gällaca 1 200 lägenheter i småhus och 700 lägenheter i hyreshus, varav ca 470lägenheter innanför 70 dB-gränsen och ett 30-tal villor innanför 75dB-gränsen. De boende känner sig faktiskt inle trygga trots propositionen -eller på grund av propositionen. Utredningenkommer också fram till alt antingen måste fastigheterna i fråga inlösas ellerockså bullerbekämpande åtgärder sällas in, t; ex. i form av treglasfönster. Menman förutsätter då tydligen all de boende inte på daglid vistas utomhus elleröppnar sina fönster. När del gällerluftföroreningarna, som har debatterats men som jag inte tänker gå in på, villjag bara understryka viklen av fortsatt forskning om acceptabla värden just pådelta omtvistade område. De remissinstanser som främst kritiseratGullnäsulredningen är, som vi redan hört, de som främst har alt tillvaratamiljö- och hälsoaspekierna, nämligen planverket, ochsocialstyrelsen. säger att den föreslagna lösningen medinrikesflyget förlagt till är helt omöjlig att genomföra med beaktandeav vedertagna plankrav vad del gäller frihet från oacceptabelt flygbuller. Mansäger att Linjeflygs verksamhet på därför bör avvecklas. Eftersom kvällen är sen och vi har fler ärenden all behandla, skalljag inle citera vad de andra remissinstanserna säger. Men deras yttranden går isamma riktning. Låt mig bara nämna den särskilda rapport tillkommunikationsdepartementet som den arbetsgrupp redovisar som med IngvarGullnäs i spetsen besökt olika flygplansiillverkare. Arbetsgruppen har som vihar hört besökt olika förelag i , , och . Åtta olikaprojekt har studerats hos olika fabrikanter. Arbetsgruppen - eller åtminstonenågon i gruppen - har därvid konstaterat att alla dessa projekt endast är påutvecklingsstadiet och ännu inle har börjat tillverkas. Del är därför trots vadsom sagts ändå ovisst om några av dessa projekt finns tillgängliga för leveransi början av 1980-lalet. De studerade projekten redovisar en bullerreducering iförhållande lill nuvarande F-28 på (A). Fyra projekt redovisar enbullerreducering med högst (A) och två projekt en bullerreducering med 6-7dB(A). projekt kommer upp till del tal som propositionen nämner, nämligen10 dB(A). Även om man skulle få fram de i rapporten redovisade tystare planen,skulle bullergränsen i vissa områden ligga över (A) och skulle inte kunnaaccepteras från bullersynpunkt enligt de antagna gränsvärdena. har haft kontakter med och beträffande de tystareplanen, men den informationen har tydligen inle gjort särskiltoptimistiskt. Verket konstaterar att det när det gäller de framlidafiygplanstyperna inle alls är klariagt all ens de som produceras på 1980-taletkommer att ha en ljudnivå som är väsentligt lägre än den för t. ex. FokkerF-28. Eftersom Airbus omnämndes i debatten vill jag medela all berördaVäsierorlsbor minsann inle upplevde dess ljudnivå som lägre än Fokkerns. och råder enighet om all jet-trafiken skallbort från . Del har klart sagts ifrån i såväl som Stockholmskommuns yttrande. , och säger t. ex. ikommunstyrelsens yttrande att F-28 på är en sanitärolägenhet för de närboende och all man ej kan acceptera denna olägenhet efterden . Återstående alternativ syns enligt dem vara en flyttning avverksamheten till . Ett behållande av allmänflygel på kan tillsvidare övervägas. De anser också att kommunen i avvaktan på statsmakternasslutliga ställ- ningsiagande bör inleda enplanering för alternativ markanvändning. Remissyttrandena från samtligapoliliska instanser i stämmer alltså illa med vad somföreslås i propositionen, vars huvudsyfte, som jag redan sagt, är att i detaljklarlägga förutsättningarna för linjetrafiken på . Med anledning av mitttidigare engagemang i denna fråga och det ställningstagande som gjorts av depoliliska instanserna i och i kan jag ej tillstyrkapropositionen. Närmast till hands för mig vore naturligtivs att yrka bifalllill min motion nr 100. Eftersom den - visseriigen inle i allt men i huvudsak -har blivit tillgodosedd i reservationen kommer jag emellertid vid den voteringsom jag förmodar följer att rösta för reservationen. Del var inle min avsikt att ytterligare föriänga debatten, men eftersomMargareta har ställt ett par direkta frågor lill mig måste jag ta någraminuter i anspråk. Innanjag svarar på dessa frågor vill Jag passa på att kommentera några av MargaretaAndréns påståenden. Hon säger all flygtrafiken bör sällas in i sitttrafikpolitiska sammanhang. Ja visst, det är vi överens om. Det skall vi göra iden trafikpolitiska propositionen. Jagfick del intrycket att menar att flygtrafiken till dess inleskall utvecklas ytteriigare och inle expandera. Jag har litet svårt all se hurman skulle förhindra del. Man kan väl ganska allmänt säga att inrikesflygetunder den senaste femårsperioden har ökat med omkring 5 96 . Det harinte skett på bekostnad av passagerar-trafiken på järnväg, eftersom den harökat med 2 96 . Ökningen av inrikesflyget är alltså ett utslag av ettökat resande i landet, som har kommit både inrikesflyget och järnvägstrafikentill del. Dettotala persontrafikarbele som utförs här i landet beslår till avbiltransporter, till ungefär 19 96 av tågtransporter och till 1,2 96 avflygtransporter. Flyget svarar alltså för en mycket liten del av det hela. Jagkan inte se hur vi skall kunna förhindra flygresandet att växa ytterligarenågot, om den tendensen som har varit så stark under en så lång följd av årskulle fortsätta. MargaretaAndrén ville också göra gällande att det inte behövs två flygplatser iStockholmsområdet. Jo, del gör del om man räknar med - och detta har jagförsökt klarlägga i mitt huvudanförande - behovet för dagens linje- ochallmänflyg. Då behövs det två flygplatser, av säkerhetsskäl. Del går inte attklara sig med en flygplats, av säkerhetsskäl. Del går inle ens om man bygger utden tredje banan på Arianda. Jagvill påpeka att naturvårdsverkels, planverkels och yttrandenavser del buller som förorsakas av nuvarande version av F-28. MargaretaAndrén ifrågasatte om den framräknade merkostnaden för den ökade reslängdentill Arianda i stället för var beräknad efter höglöneinkomster. Nej, denär beräknad efter industriarbeiariön. 12 protokoll 1977/78:52-53 Flygplatsfrågani Stockholmsregio -nen precis efter samma mönstersom t. ex. använder när det gör motsvarande beräkningar. Sålill de två frågorna. frågade om jag garanterar att Fokkerninte kommer tillbaka sedan den har flyttat från den 31 december 1978.Jag kan väl utan alt på minsta sätt sväva på målet säga att det är heltberoende av miljö- och hälsovårdsnämndens i ställningstagande. Sålänge miljö- och hälsovårdsnämnden i anser alt F-28 är ensanitär olägenhet är den också borta från . Denandra frågan gällde om jag kunde garantera - kanske del var försäkra, jag minnsinte riktigt - all förberedelser för flyttning och andraåtgärder på inte sker innan definitivt beslut fattats. Det är klart attvi inte kan sätta i gång några arbeten beträffande förränStockholms kommun har föranstaltat om stadsplaneändring och alt vi vadbeträffar andra arbeten inle kan göra någonting förrän har beviljatanslag. Också på den frågan kan jag alltså svara att något sådant kommer inlealt ske genom ensidiga ställningstaganden från luftfartsverket ellerkommunikationsdepartementet. MARGARETAANDRÉN (fp) kort genmäle: Min uppfattning är inle den att flygtrafiken inte alls skulle fåexpandera, men Jag blev litet förskräckt och också skeptisk när jag läste deprognoser som finns med i utredningen och även i propositionen och iutskottsbetänkandet. Jagtycker fortfarande att jag i propositionen ser bevis för att behovet av tvåstorflygplatser inte är aktuellt . Även utredaren säger att det blir förstom . Jag har stöd av kommun, som anför all inle ens den tredjebanan behöver byggas ut . Men det är klart att jag är inle själv expert pådel här, och Jag får väl lita på vad kommunikationsministern säger, även omjag vet att det är flera som har en annan uppfattning. Frågorna om Fokkern och ställde jagJust därför all jag vet alt många Väsierorlsbor är oroade. Närkommunikationsministern hänvisar lill miljö- och hälsovårdsnämnden i Stockholmskommun känner jag mig ganska trygg, för Jag känner Ju lill dess inställning.Detsamma gäller beskedet i fråga om . Herrialman!Med anledning av vad trafikutskottets ordförande mycket klart uttalat i slutetav sin replik lill vill jag säga att det nog inle har någonbetydelse vilket årtionde man har i kyrkboken eller hur man har variti del här huset för att kunna yttra sig i en trafikfråga. Etteventuellt flyttande av angår ju inte bara . Det är enfråga som berör hela landet, i synnerhet de regioner som har dåliga andrakommunikationer med huvudstaden, särskilt med Närdet nu är nödvändigt - och det har ju framgått här av debatten och av statsrådetsmotivering - alt ha två flygplatser i , då tycker Jag det ärett starkt skäl att försöka finna den andra platsen där man har den,nämligen inom Brommaområdet. Man kommer inte ifrån att dessa från Arlandaför resande från de andra regionerna ändå känns som en mycket lång sträcka tillcity. Mantalar om miljöfrågorna i . Men många av bostäderna där har ju kommit ditefter del att flygplatsen anlades. De människor som bor där har i viss månredan gjort ett ställningstagande - de har valt den platsen. Det bör väl hanågon betydelse när man talar om miljön och människornas möjligheter all bedömaden miljö där de skall bo. Idebatten har sagts att man inte hört några klagomål från de län från vilka manflyger på Arianda. Jag har inte heller hört någon som har klagat på ialla de delar av land från vilka man reser via till Stockholmscity. Jagtycker det är tveksamt alt använda en limad olycka - den enda som hittillsskett - som argument för för en trafikanläggnings vara eller inte vara. Om viskall gå efter sådana bedömningar, hur skall vi då ställa oss till den väldigamängd bilolyckor som sker ständigt och jämt på våra vägar? Alladessa motiv tillsammans - inrikesflyg och allmänflyg, kapacitetsförhållandenmed två flygplatser, regionala skäl, ekonomiska beräkningar, trängsel påArianda och friställd personal - talar för vad propositionen är inriktad på. Jagvill uttrycka en förhoppning att de förhandlingar som kommer lillstånd med och kommer att ge ett gottresultat. Det skall bli intressant att se de handlingarna, när de kommer påbordet en gång. Jaguppfattade att var beredd att krångla till resvägarna för skulle resa mer med tågen. Del är verkligen ett nytt argument, men det ärganska unikt i hela väriden. Frågan om måste självfallet bedömas i ett störreperspektiv än enbart . Våra ställningstaganden måste grundas på ensammanvägning av lokala synpunkter, regionala synpunkter och rikssynpunkler,både på kort och på lång sikt. Min inställning lill flygplalsfrågorna iStockholm grundas således inte enbart på det förhållandet att Jag representerarStockholms kommun här i kammaren. Jaghar inte väckt någon motion med anledning av den proposition som behandlas.Jag vill ändå anmäla att Jag känner tveksamhet inför vissa inslag i utredningenoch propositionen. Min inställning sammanfaller väl med vad som framförts imotionen 101 av m. fl. Jag inskränker mig därför lill att göranågra kortare noteringar. FlygplatsfråganI Stockholmsregio -nen Ettbeslut i flygplatsfrågorna bör, som jag redan anfört, utgå från enhelhetsbedömning av flygtrafiksyslemets uppbyggnad på . Frågan ärom alla aspekter, trots åratal av utredande, tillräckligt beaktas. Förutom deteuropeiska och det skandinaviska flygtrafiknätets uppbyggnad,efierfrågeutvecklingen på flygresor, flygtrafiksystemets tekniska utvecklingoch önskvärdheten att sär- eller samlokalisera olika kategorier av fiyg börockså trafikpolitiska avvägningar göras mellan skilda ira-fikslag. För mig ärdet ingalunda självklart att flygtrafiken vare sig kommer att eller börutvecklas som den skisserats i flera utredningar. Energifrågan är enomständighet som borde övervägas ytterligare när det gäller såväl val mellanjärnväg och flyg som val mellan olika flygplanstyper. Avkommunikationsministern har vi hört att en sådan diskussion måhända kankomma senare i ett annat trafikpolitiskt sammanhang, och det noterar Jag medtillfredsställelse. Men redan i propositionen borde som ett alternativ förkortdistansflygei Järnvägarna ha diskuterats. Propositionenär också enligt min mening alltför inriktad på Jetflygel. Särskilt på kortadistanser borde såväl tystare som mindre energislukande flygplan föras fram. Jagär också kritisk till att man skjutit fram investeringar i Brom-mafältel utövervad som behövs av säkerhetsskäl. I motionen av m. fl. hemställsatt nu slår fast att en återflyttning av linjeflyget lill -eller investeringar som syftar till en sådan återflyttning - inte får ske ominle färdiga och realistiska lösningar anvisas på miljö- ochsäkerhetsproblemen. Jagfinner del vara både onödigt och ävenlyriigi att starta så omfattande arbetensom aviserats med förlängning av banan och flyttning av vägar och anläggningar.Vi bör enligt min mening fästa stort avseende vid de meningsyttringar frånBrommaborna som vi fått, särskilt som tillräckligt starka skäl inte kunnatvisas för att nu forcera en utbyggnad. Altjag ändå är beredd att stödja propositionen, med de förutsättningar som dethemställs om i motionen 101, beror på att oppositionen inte lar någon definitivställning till framlid. Som fiera talare framhållit, och som framgårav propositionen, måste lösningarna nås i samförstånd med kommunoch landsting. Vi har hälsovårdslagstiftningen och miljöskyddslagsliftningenoch vi har också planlagslift-ningen i kommunerna att ta hänsyn lill. Nyastadsplaner måste las fram vid utbyggnader av flygfältet. Jagär självfallet av den uppfattningen att en samförståndslösning bör komma tillstånd, så att osäkerheten i flygplatsfrågorna i så långt som möjligtundanröjs. Jag hoppas och tror att en uppgörelse kan komma till stånd somtillgodoser de motstående intressen som gör sig gällande. Jag ber med detta att få yrka bifall lill motionen 101 av . Skulle yrkandet falla kommer Jag att stödja utskottets förslag, avsamma skäl som anfört. Eftersom jag suttit med i den referensgrupp, som varit knuten tillGullnäsulredningen, har jag mera i detalj kunnat sätta mig in iutredningsmaterialet än vad kommunikationsministern efter vad jag kan förståkunnat göra. Innan denna debatt är slut finns det enligt min mening anledningatt bemöta ett påstående av , som jag tycker utgör ett något grovtförsök att förvränga sanningen. av argument för bevarande avBromma var att vi måste ha två flygplatser i , eftersom viannars måste minska på flygverksamheten. Sanningenär ju en helt annan, . Siffermaterialet visar att om vi vill tillåtaen ohämmad utveckling av flygverksamheten blir det en femdubbling avpassagerartrafiken på Arianda. Passagerarantalet i inrikes linjefart uppgicknämligen lill 1 815 000 och skulle ha ökat till 9 miljonerpassagerare. Under sådana förhållanden behöver vi kanskeytteriigare en flygplats förutom Arianda för inrikes flygtrafik i vårt land.Detta är, , något helt annat än en minskning av flygverksamheten. Jagvill sedan anföra några siffror om , som inte heller har nämnts idebatten. Vad är det som inträffar, om vi fortsätter med inrikestrafiken påBromma? Jo -jag citerar fortfarande siffermaterialet -hade vi 990 000passagerare på . kommer denna siffra all vara uppe i 5 220 000passagerare. Dettaär vad som händer med flygtrafiken, men vad är det som händer på marken? Ifråga om hade vi 1976 8 000 fordon i båda riktningarna. Ominrikestrafiken fortsätter på , kommer vi all ha 24 000 fordonper dygn. Eftersom förhållandena på redan nu är störande, visar dessasiffror au de kommer att bli olidliga . Därför, herr talman, gerdessa siffror ytterligare belägg för all linjetrafiken skall flyttas ut lillArlanda. Flygplatsfrågani Stockholmsregio -nen Underdetla anförade överlog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Jag hade inte tänkt lägga mig i denna debatt, men eftersom jag har ellförflutet i den här frågan vill Jag la lill orda helt kort. Jaghar tidigare motionerat om bibehållande. Jag har ocksåinterpellerat i den här frågan, och jag har deltagit i fyra uppvaktningar införförutvarande kommunikationsministern och förutvarande statsministern. Jag ärdessutom på annat sätt engagerad i flygtrafikfrågan. Jag tror att man iStockholmsområdet kommer att behöva två flygplatser. Del är hellklart alt det är störande och bullrigt att bo i närheten av en flygplats. Menmed dagens forskning och skickliga tekniker tror Jag all man kan lösa dessaproblem lika väl som man kan fara till månen och återvända därifrån. Det voresynnerligen oklokt alt avhända sig en sånärbelägen flygplats som just . Meddessa få ord har Jag velat deklarera alt jag kommer att rösta för Brommasbibehållande och all jag därmed kommer att vara konsekvent i min uppfattning. Jag är tyvärr tvingad att med anledning av oförsyntapåstående, alt jag här skulle komma med lögnakligheter och försöka vilseledakammaren, bestämt förneka detta. Det är minst sagt oförskämt att komma medsådana påståenden! Jagvidhåller all summan av linjeflyg, inrikes och utrikes, som finns plusdet allmänflyg som utnyttjar IFR kräver två flygplatser iSlockholmsregionen. OLLEÖSTRAND (s) kort genmäle: Kommunikationsministern sade att utvecklingen av flygtrafiken krävertvå flygplatser i och att vi, om vi inle får tvåflygplatser, måste minska ned flygtrafiken. Del var detta som föranledde mittinlägg. Jag tycker att de siffror jag tidigare nämnt visaratt vad vi saknar är ett nytt trafikpolitiskt beslut, och ett sådant, BoTuresson, måste med all nödvändighet innebära alt vi får en övergång lill enenergisnålare kollektiv trafik i vårt land. På så sätt kan det bli möjligt -och Jag tror alt det är helt sannolikt - att vi inom en överskådlig framtid kanklara oss med Arianda för inrikestrafiken. Som ett sista klarläggande lill protokollet vill Jag anföra följande. Jagsade tidigare att den socialdemokratiska regeringen enligt ett pressmeddelandeav hade fatlat beslut om att avsluta flygverksamheten påBromma flygplats senast den . replik senare sade kommunikationsministern alt det inte var någotregeringsbeslut, ulan alt det var kommunikationsminister som själv varute i det här ärendet. Det gällde alltså inte något formellt regeringsbeslut. Somjag sade hade jag inte pressmeddelandet då eftersom Jag hade lånat ut det lillslenograferna, men har det kommit tillbaka och jag är angelägen om att sägaatt det inleds på följande sätt: "Regeringen har beslutat all LinjeflygAB:s flygverksamhet på skall vara i sin helhet avslutad senastden ." Upprepade gånger återkommer kommunikationsministerNorling i det här pressmeddelandet lill att del grundar sig på ettregeringsbeslut. Mina uppgifter i den här debatten beträffande pressmeddelandet äralltså fullständigt korrekta. Det må slå en sak hur som helst i ett pressmeddelande -finns inget regeringsprotokoll om samma sak, är det inget regeringsbeslut. OSKARLINDKVIST (s):