prot · G10990 · 1977-12-31 00:00:00 — Det är hög tid atlfrågan om utskottens sammansättning och arbete bringas till en riklig lösning. () kortgenmäle: Jag skall replikera på en enda punkt, och del gäller detuttalande av mig som han läste upp utifrån de stenografiska uppteckningarna.Jag tillät mig att driva ganska blodigt med kommuns inställning iden här frågan, och mitt yttrande följdes i utskottet av muntra leenden, t. o.m. från de utpekade borgarrådens sida. Manskall naturiigtvis alltid vara försiktig med alt använda sig av satir, men jagtrodde nog atl om det var någon i vpk:s riksdagsgrupp som skulle förstå satir,så skulle det vara hert . NILSBERNDTSON (vpk) kort genmäle: Det är naturiigtvis väldigt svårt att utläsa om menadenågot annat än vad det stenografiska protokollet berättar. Men det är uppenbartau redan har föu för sig att den här lokalen är en teateriokaloch inte hus. ANDERSBJÖRCK (m) kort genmäle: Nej, , det är inte särskilt svårt atl få klart för sigvad som avses i dessa sammanhang. Det är bara att läsa vidare i destenografiska uppteckningarna, så kommer att få alldeles klartför sig vad jag och andra menade i den här frågan. Detta behöver man inteförflytta sig till någon teateriokal för atl fö klart för sig. ERIKWÄRNBERG (s): När nu står i begrepp atl fatta beslutet om sitt framtidahemvist, så är det ett beslut som i mycket liten grad berör de Med den normala omsättning som sker av de folkvalda kommer dagensgeneration av ledamöter, oberoende av om de är yngre eller äldre, bara altvistas i efter inflyttningen, om man nubestämmer sig föratt flytta tillbaka till . Menansvaret kommer atl vila på denna kammares ledamöter för hur institutionenriksdagen kommer atl ha sina lokalfrågor ordnade generationer framöver, vilkaarbetsmöjligheter kommande ombud för folk kommer aU ha, vilket ansiktefolkrepresentalionen skall visa sina egna medborgare eller gäster från andraländer. Del är heller ingen unken nostalgi eller annan sentimentalitet när mananser att det åvilar dagens generation alt bevara kulturbyggnader som tidigarebetydligt fattigare generationer orkat skapa för alt ge den spirande demokratini vårt land en bostad alt vara i. Del är alltså ett stort ansvar som i dagåvilar riksdagsmännen, och jämfört med de skäl som jag här räknat upp måsteargumenten om elt absolut grannskap till de slora vamhusen eller T-bananshuvudknutpunkt väga ganska lätt -ja, det måsle närmast vara litet genant all dehär argumenten över huvud taget har nämnts. Viktigastav allt måsle, som jag ser del, vara att skapa goda arbetsmöjligheter förkommande riksdagar och att det är de som då verkar som skall bestämma hur desjälva vill ha del. Det beslut som skall fattas bör alltså vara sådant altvalfriheten framöver i största möjliga utsträckning bevaras, inte bara ,som reservanterna vill, utan minst 60, kanske hundratals år. En sak tror jagdock alt vi alla är överens om: skall vara vårt landsstyrelsecentrum, där skall folkrepresentationen leva vidare för så vikan överblicka. Jagtror även atl det finns en stor majoritet bakom åsikten atl riksdagockså bör finnas på en arbetsplats där både exteriör och interiör gör ettvärdigt intryck. Begreppet pompa och ståt vare mig fjärran, men riksdagensegenart kräver en ändå en viss värdighet. Omvi är säkra på kommande ställning i vårt framtida styrelseskick, såkan vi däremot aldrig vara säkra på vilka arbetsformer som framöver kommer atlväljas. Vi som haft uppdraget att försöka utforma lokaliteterna iett permanent riksdagshus har bara att utgå från vad som är beslutat ochge ytteriigare några marginaler på punkter där ändringar kan förefalla troliga.I övrigt gäller del att skapa möjligheter till flexibilitet. Motionerom ändringar i arbetsformer och enskilda ledamöters förutsättningarhar alltid funnits. En del är hugskott, en del är mera sakligt underbyggda, endel rymmer privata önskedrömmar, andra rymmer samhällsperspektiv. Fören byggnadsutredning är det dock omöjligt all la hänsyn till alla önskningarförrän har ställt sig bakom dem. Del hjälper inte om en motionåterges i aldrig så många tidningar - arbetsformer ändras inteförrän beslutat därom. Det finns de som vill förvandlaplenisalens offentliga överiäggningar till någonting som inte angår Nr 90 riksdagsledamöterna mer än under voteringarna, men jag tror del finns den betydligtflera som vill se kammaren mera välfylld av riksdagsledamöter även underöveriäggningarna och som vill ha kammaren som den verkliga centralpunkten i arbete. Jag själv ansluter mig lill den senare lokal- ståndpunkten.Jag vågar t. o. m. säga att kunskapen om vad som händer i frågor oå längre plenisal är en fömlsätlning för att denabsolut livsviktiga r.. kontakten med väljarkåren skall kunna ge det bästautbytet. permanent riksdagshus bördå möjligheter stå öppna för olika meningsriktningar beträffandearbetsformerna. Dagens överiäggningar kan knappast ge svar på frågan omframtida arbetsrutiner. Vi vet vad som gäller, och vi får rätta oss därefteroch ge möjlighet till valfrihet framöver. Vilkafömlsättningar måste då finnas för atl bäst kunna tillgodose den valfrihet somjag här talat om? Viktigast är givetvis aU utrymme står till förfogande, delsför expansion, men dels också för andra förändringar. Lika viktigt är detgivetvis atl själv förfogar över del utrymme som kan tänkas slå tillbuds, delta mol bakgrund av atl vi alla vel hur försiktig hittillshar varit när det gällt att gå bröstgänges lill väga för alt kunna tillgodosesina egna önskemål. Utan ett stort utrymme, som själv förfogar över,kan man alltså säga att saknar valfrihet och fiexibilitet. Avde två alternativ som ligger på bord är del bara etl somuppfyller de anspråk som har rätt alt ställa för att kommanderiksdagar skall vara fria i sitt val. Jag bortser då från förslaget Samspel,som genom sin konslmklion och genom sin ulrenshing av innehållet inte hellerfyller krav på bevarande. Det allernaliv som uppfyller kravet på kommandevalfrihet är Helgeandsholmsalternativet och inte, som reservanterna villpåslå, Sergelstorgsalternalivet. Jag använder fortfarande uttrycketHelgeandsholmsalternativet därför atl även detta alternativ går in i Gamlastan, liksom jag konsekvent använder begreppet , trots deutsvävningar som gjorts av delta alternativ - man ärju redan på andra sidanBmnkebergslorg och på väg alt gå över Drottninggalan. Därför kan vi användabegreppet . VidHelgeandsholmen äger kronan inte bara de fastigheter som man anser sig ha behov av vid inflyttningen 1983 utan dessutom en reserv av om tillsammans 22 000 kvm lägenhetsyta, som man kan ta i anspråk den dag då behov därav föreligger. Vid fattas redan vid inflyttningen 2 600 kvm, om man skall följa del lokalprogram som antagits. Kommunerna har förklarat atl man 1983 kan slälla ca 8 000 kvm lägenhelsyla till förfogande rätt över i ett nybygge. har ingen anledning ifrågasätta detla erbjudande, även om ytan ökade med ett par tre tusen kvadratmeter från det skriftliga meddelande man gav byggnadskommittén och lill den PM man gav ledamöter och press direkt . Av 8 000 kvm blir det bara 5 000 kvar, sedan man läckt de bortfallna ytorna i östra . De 2 600 kvm jag sade alt vi hade behov av och som man skulle få i östra 40 försvinner, eftersom detta inte för tas i anspråk.Det blir alltså bara drygt 5 000 Övrigautrymmen som kan tänkas stå till förfogande är spridda i flerafastigheter. När här talar om atl vi kommer aU ha fyra till sexfastigheter nere vid , så är delta ingenting mot vad det kan bli häruppe, därför alt de alternativ som presenterats offentligen och skriftligentill kommittén omfattar ytor kringkastade på en hel serie punkter kring detlahus. De blir alltså många fler. De är som sagt spridda mnt omkring och deflesta ägs av privata intressenter, vilkas villighet att utrymmadem är lika med noll. I andra fall finns prinvata hyresgäster som måsteavhysas. Det är därför ingen överdrit att påstå alt utöver ett relativt säkertexpansionsutrymme på drygt 5 000 kvm lill f ö. okända kostnader finns baraspridda, osäkra lokaltillgångar här uppe. Byggnadskommitténhar vid sina beräkningar utgått ifrån atl framme vid nästa sekel behövsytterligare ca 15 000 kvm lägenhetsyta. Skulle det vara en felaktig bedömninggenom att den är för hög och att det relativt säkra tillskottet om drygt 5 000kvm skulle räcka till, uppfyller ändå inte Sergelstorgsalternativet anspråkenpå atl ge den framtida riksdagsgenerationen valfrihet, då aldrig kanfå förfoga över fastigheterna vid efter eget val. Antingenriksdagen blir hyresgäst eller köper fastigheterna skall bortåt en tredjedel avdem användas för annat ändamål. Det är eu absolut villkor i stadens offerter.Vi kommer alltså aldrig någonsin att kunna använda en tredjedel av dem tillriksdagshus. Jag har förståelse för kommunens krav i detta avseende. Någrarester av kommunens stolta målsättning om en kulturens högborgbland bankpalatsen vill man givetvis ha kvar. Dessutom är det någonting av ensjälvklarhet atl del skall finnas butiker i stadens centmm där människorströmmar förbi. Menlika fullt är dessa för främmande verksamheter elt stort hinder ivalfriheten alt ordna arbetsförhållandena. Jag skall här inte göra ett alltförstort nummer av säkerhetsfrågorna, men alla som haft med den här saken alt göraförslår själva vad elt offentligt garage och en försörjningsled i källarenbetyder från säkerhetssynpunkt. Jag kan naturiigtvis anföra många praktiskaexempel på den begränsade valfrihet som föreligger när en fastighet härdendubbelanvändning som är fallet vid och som för all framtidskall bestå enligt villkoret i kommunens offert. Jagskall nöja mig med alt anföra ett litet problem. Del finns bara ett kök, ochdelta liksom andra utrymmen är gemensamma med den offentliga restaurangen.Riksdagen är alltså piskad att göra upp med samma entreprenör som har denoffentliga restaurangen under, och helt utan problem kan jag försäkra kammarensledamöter alt del inte varit . Detfinns dock större och allvariigare betänkligheter. I stort sett kan jag intygaatt samarbetet med kommunen har fungerat bra, men det kan finnas skälatt också peka på andra företeelser som inte är bra. Låt mig liksom andratalare här har gjort uttala min uppskattning av de stadshuspolitiker som sagtatt lokalfråga är angelägenhet, medan kommunen i huvudsakhar ansvaret att hjälpa till och dessutom atl bevaka stadsbildsfrågorna. Jaghar exakt samma synsätt. Menriktigt intressant blir den här frågan först när jag beskriver vad som häntunder , 1968 och 1977. sade det ledande borgarrådet, väl altmärka med stöd av sin partigrupp, att för var ettprovisorium och ingenting annat. Alla försök alt undersöka om del provisoriskariksdagshuset kunde bearbetas för att bli etl permanent riksdagshus avvisadesbestämt. Man sade: Hängde sig ändå kvar, skulle man betecknaledamöterna söm kullurbarbarer, vilka inskränkte den kulturella verksamhetenkring . Framme vid 1977 försöker en annan myndighet,fastigheiskontoret - jag förmodar med borgarrådets stöd - att påverka riksdagenåt motsatt håll genom alt vid sidan av sina officiella kontakter dela ut etlmångfaldigat papper till ledamöter med elt innehåll som på mångapunkter är diskutabelt och som jag dessutom kan beslå med direkta felaktigheterpå fiera punkter. Nutror jag förslås atl ledamöter kan stå pall även för sådana härframstötar, men det illustrerar på ett belysande sätt hur valfrihetblir begränsad, om den skall göras beroende av vem som för tillfället sitter påde olika stolarna i . Användningen av riksbyggnaderna borde ha varitsjälvklar-riksbanken tvingades lämna dem 1968 och man tvingades atl bygga eltnyss hus för 150 milj. kr. för atl man inte ens fick utreda möjligheterna attgöra detta hus till en permanent lokal. Det orsakades av Stockholmsstadshuspoliliker. Jaghåller med när han säger att det kanske var en olycka att maninie salte sig på kommunens planmonopol och även utredde markfrågan kringGustav , men hade då den åsikten att hade vi en kommun medplanmonopol skulle delta också gälla . Man borde inte stifta en lagsom förbjöd alt utöva sitt markmonopol. Vi har försökt att finna oss i kommuns önskningar närdet gällt atl stadsplanemässigt få att fungera nere vidHelgeandsholmen. Man kan säga att vi haft ett intensivt samarbete med staden,därför att hela byggnadskommittén delat uppfattningen atl kommunens främstauppgift är atl passa in hus i stadsbilden. Man har hela tidenpå förslag av ansvariga politiker haft etl kontinueriigt samarbete med dem avkommunens representanter som handlägger dessa frågor. Dettaintensiva samarbete har lett till att man nu är helt överens i stadsbilds- ochstadsplanefrågorna. Visserligen har bordlagt själva beslutet,men anledningen härtill var inga erinringar, ulan alt man ville avvaktariksdagens slutliga beslut. Intressantär också att konstalera, som gjorde här förut, atl planverkels chefLennart , i en artikel uttalar sig helhjärtat-inte i något slagssentimentalitet och nostalgi - för det inslag i stadsbilden som en ombyggnad avriksbanken medför och berömmer förslaget kvalitetsmässigt sett, också från allade synpunkter som rör byggnadsplanen. Samarbetetmed kommunen har inneburit att en del förändringar har vidtagits i detursprungliga förslaget, som benämndes alternativ 2, men de viktigaste av dem hartidigare redovisats för . mellan plenisalsfoajén ochkanslihuset har kommit bort och ersatts med en klimatskyddad förbindelse i höjdmed . Detta i sin tur har fått lill följd att gångtiden mellanarbetsrummen och plenisalen har föriängts med en minut. Tiden ligger ändå inomden ram som godkänt, dvs. Kommittén ochförvaltningssiyrelsen har ansett att den miljöbevarande åtgärd som bronsborttagande innebar, och som var etl krav från kommunen, var värd priset av ettpar timmars förlängning av riksdagssessionen - för del är vad det rör sig om.Det är heller inte uteslutet att en ny, mänsklig och trivsamplenisal med vettig takhöjd osv. och med trevliga kringliggande utrymmen kommeratt hålla ledamöterna kvar vid kammaren på ett annat sätt, så att tidsföriustenförsvinner helt. Det går f. ö. även att anlägga förvarningssignaler, om detskulle bedömas som erforderligt. Detär kring den här minuten som riksdagshusfrågan kommit att cirkulera, medlustigheter i pressen och i motioner och med en stor, vetenskapligkommunikalionsutredning som nästan skulle ha hedrat eller SL.Ytterst få har dock förstått att den minut vi har vunnit här vid torghar fått betalas ganska dyrt, nämligen med omöjligheten att slänga avhotelldelen och med att plenisalsfoajén har blivit husets stora trafikled. riksdagsdebatt som den här kan man givelvis inte gå in på några långatekniska förklaringar om vilka utrymmen som finns i de olika husen ocharbetsplatsernas beskaffenhet. Någol om principerna för lokalernas utplace-ringkan dock sägas. Gamlariksbanken har blivit plenisalsbyggnad med alla kammarnära uppgifter, somkammarkansli, stenografer, press, klubb- och läsrum samt restaurang. Sloradelar av del huset har bevarats, lill det yttre nästan helt. Det gamlariksdagshuset har blivit det slora utskotlshusei, men lämnar också plats förmycket annat, såsom upplysningstjänslen, med egen ingång utifrån,administrationen och flera andra saker som inte behöver ligga nära kammaren.Delta hus har bevarats nästan intakt utseendemässigt, men stor möda har lagtsned på att förbättra miljön. Kanslihuset innehåller ledamotsrum, partikanslieroch utrymmen för gymnastik och liknande. Konferensrum finns i alla tre husen,därför att det har ansetts bra. Det är bättre att ha konferensrum där manarbetar än att ha dem samlade i en enda pool på ett ställe; annars hade delnaturiigtvis varit tekniskt möjligt att göra så. har funnits representanter för de olika personalkategorierna,som alla efter slutat arbete ansluter sig lill förslaget om arbetslokalernas ordnande.I etl läge där man har atl bygga om befintliga hus till arbetslokaler i moderntid är del utomordentligt intressant atl kunna konstatera den slorauppslutningen från personal bakom de åtgärder som föreslås. Vadgäller riksdagsledamöternas arbetsplatser är det klart alt omdömet färgas avvad man anser att riksdagsmännen skall ha som främsta arbetsuppgift, men jagtror ändå atl del vid en objektiv bedömning blir svårt atl hitla någon punkt där inteledamöternas arbetsplats blir bättre vid etl förverkligande avHelgeandsholmsalternativet än vad som är fallet vid . Jagvågar säga att funktionsmässigt är Helgeandsholmsalternativet överiägseiSergelstorgsalternativet. Dennaturiiga uppdelning på tre hus som är tänkt vid är inte ennackdel, som en del kritiker velat göra gällande. I stället är det en fördel.Ett hotell ligger bättre i en egen byggnad än med mängder av passager in iplenisalsbyggnaden. ligger bäst med en egen ingång. finnsmellan varje hus minst en förbindelseväg som snabbt kan nås. Varanriksdagen skall hålla till ärdet förenat med kostnader, vare sig man äger sinbostad eller hyr av andra. hade väldigt små lokalkostnader föreenkammarriksdagen, beroende på att huset var byggt för länge sedan men också påalt man eftersatte underhållet. Anspråken var därtill mycket små. haräven den varit hyresgäst i provisoriet vid haft enlåg hyra. Skall man bli permanent bosatt vid , är det ganskasjälvklart atl kommunen nu vill ha ut en hyra som åtminstone är baserad på delhistoriska anskaffningsvärdet. Det är vad kommunen nu har begärt. Föratt få en jämförelse till stånd har byggnadskommittén låtit byggnadsstyrelsenräkna fram en årshyra, där man i botlen för Helgeandsholmsalternativet lagtdet nuvarande avkastningsvärdet på byggnaderna och därtillombyggnadskostnaderna. Iprisläget skulle årshyran då bli . per kvadratmeter vidHelgeandsholmen mot . är det alltsåekonomiskt myckel fördelaktigare för alt flytta tillbaka tillombyggda lokaler på . Jag skulle dock vilja säga att den härsifferexercisen redan har föriorat en del av sitt värde. Man hade i den dågjorda kalkylen räknat med alt 2 600 m yta i östra skulle tas ianspråk. får man 8 OCX) m på andra sidan Drottninggalan, och man vet inteett dugg om vad de kommer att kosta. Skall man bygga nytt och bygga om här ihuset - och det ärju vad reservanterna egentligen vill - skulle man komma upptiMI oerhört höga koslnader; det har redan nämnts av andra talare. Idet duplicerade papper från kommunen som jag talade om förut har gjorts enberäkning, som gör gällande alt vid stark inflation kommer ombyggnadskostnadernaoch därmed årshyran vid atl stiga kraftigt. Men byggenskapenskall ju inte sluta i det här landet trots inflationen, och byggs interiksdags-, riksbank- och kanslihus om för detta ändamål så blir det förnågonting annat, som då får ta inflationspriserna. F. ö. harjag inte märkt atthyresnivån ligger stilla i gamla hus när den stiger i nya. Vi har numera enbruksvärdes- eller marknadshyra, och del blir den som blir utslagsgivande. Vihar märkt inte minst på den nya offert beträffande det här huset som vi fått frånStockholms kommun hur hyreskostnaderna har stigit fram till . Tilsyvende og sidst blir alltså marknadshyran avgörande för beräknadehyressättning. Då den marknadsmässigahyran efter gjorda, mycket vetenskapliga undersökningar ligger 3096 lägre kring Helgeandsholmen-Gamla stan än i City vid , blir delalltså fördelaktigare all ligga vid . Delfinns de som menaratt skall vi titta på de ekonomiska sammanhangen, så måste viockså blanda in kommuns ekonomi. Jag tycker inte man skall göra det,för lokalfrågor skall styras av behov av lokaler, inte avden kommunala ekonomin. Menäven om kommunens ekonomi skulle blandas in i sammanhanget, tror jag det voreoklokt att inte använda elt hus till vad det är egentligen är avsett för.Hotelldelen är byggd till hotell, och jag har den uppfattningen att del ärbrist på hotellrum i . Var kan man hyra eller bygga etlhotell för det pris som kommunen har erbjudit att kvarslanna för? Teaterhusetär byggt till en teater. Enligt gällande avtal mellan kommunen och riksdagenbetalar en stor summa pengar för att lokalerna skall återställas lillteater när flyttar. Skall då kommunen inte bygga någon nystadsteater? Jo, det avser man väl att göra, för annars skulle inte ettborgarråd i tysthet ha låtit göra en ritning för gamla riksdagshuselsomvandling lill stadsteater. Den ombyggnaden kommer säkert att bli dyrare änatt göra om T-huset vid till teater, som man f ö. lill stor delredan fått betalt för enligt hyresavtalet med . Kvar slår då baraglashusen ut mot torget, och efter framgångarna som kommunen haft med östrakulturhuset kan del som är kvar av den västra delen inte vara något problem. har fattal principbeslut om återflyttning tillHelgeandsholmen samt givit förvaltningsstyrelsen i uppdrag att utföra en serieundersökningar för att fullfölja beslutet. Därefter har med mycketstor majoritet utökat uppdraget något därutöver, så att även torgskulle undersökas till en del för att ett utförligare material skulle föreliggaför ett slutligtbeslut. Dessa undersökningar som begärdes har utförts och mol detta har, såvitt jag förstår, inga störreerinringar framställts. Detär alltså dags att avgöra den här frågan . Om vid varje tillfälleden får en förnyad begäran om utredning hittar på någon ny liten del atl utreda,drar den elt löjets skimmer över sig själv. Ävenen riksdag måste veta vad den vill. En sak vet vi direkt. Varje ny utredningkostar pengar. Den miljon som här föreslagits kommer säkeriigen inte attförslå. Varje förändring i huset kostar pengar, varje uppskov komplicerar dethyresavtal som finns med , varie uppskov försvårardepartementens överfiyttning och placering i . För många är i daguppskovet den obotfärdiges förhinder. Jag tror att kritik avHelgeandsholmen och beröm av det här huset kan tolkas i den riktningen. Förmånga är det inte så, utan det gäller ett ärligt upplagt uppskovsförslag föralt se om förslaget om etl bättre kvarstår. finns allade skäl som jag tidigare räknat upp för atl man skall stanna kvar. Hur man ängör kan man inte bygga om detta hus inom några rimliga ekonomiska ramar. Detgår inte, som var och en säkert förslår, att t. ex. sänka delta tak.Atl få den absoluta vetskapen om vad som är möjligt genom en utredning kan intevara värt den slora skada som elt uppskov åstadkommer. Låtmig så någol ta upp etl par saker i reservationen. Där står bl. a. atl det ärsamma projektorganisation som utfört beräkningarna vid och vidHelgeandsholmen, och man kan lätt föriedas atl tro att objektivitetenifrågasatts. Till detta skall då lämnas den upplysningen att visseriigen harberäkningarna ulförts av samma projektorganisation under byggnadsstyrelsensöverinseende, men det har inte i något fall varit samma konsulter som gjortberäkningarna. Man har velat hålla isär projekten, så att ingen skulle kunnakomma och säga att någon har haft ekonomisk nytta av att driva den ena ellerandra linjen. Mantalar vidare om alt utredningsarbetet vilar på ett föråldrat material, och atldetta tydligen beror på atl inga kontakter tagits med stadsrepresentanter. Föratt böria med påståendet att inga kontakter skulle ha förekommit vill jag baraupplysa kammaren om att sådana kontakter på det tekniska planet har skettpraktiskt taget oavbrutet. Ävenom inga protokoll föreligger, har andra kontakter upprätthållits. Reservanternalyssnade troligen inte ordentligt på vad som sades vid utfrågningen inför KU.Där sades nämligen att sådana kontakter har tagits. Därjämte har fleraförfrågningar ställda till kommunen skriftligen besvarats. Offerterna med sinaföljebrev har också varit undertecknade av främstarepresentanter på borgarrådssidan. Jag förstår inte vart reservanterna villkomma med sitt påstående. Möjligenmenar reservanterna alt kommunens folk skulle ha tagit kontakt med utredningen för att tala om atttidigare lämnade uppgifter varit felaktiga, och onekligen skulle detta ha sett snyggt ut. I stället för alt läggaut en stencil på riksdagsledamöternas platser skulle man ha gått lill kommitténoch sagt att de uppgifter som tidigare lämnats var felaktiga. Jag undrar om detär detla reservanterna menar. Utredningenlämnade sill förslag lill förvaltningssiyrelsen den 22 seplember fick förslaget .