prot · G10925 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:25 Förhandlingarnaleddes lill en början av andre vice talmannen. §1 Meddelande om ändring i den preliminära tidsplanen Medändring av den preliminära lidsplanen blir kammarens sammanträde torsdagen den17 november ett bordläggningsplenum. Vid detta sammanträde som börjar kl. 14.00besvaras ett antal frågor och interpellationer. Fredagen den 11 november1977 Meddelandeom ändring i den preliminära tidsplanen Omförbud mot kapitalexport till §2 Meddelande om interpellationssvar 1977/78:46om Interamerikanska (IDBj utlåningspolitik HandelsministernSTAFFAN : Herr talman! Angående interpellationen 1977/78:46,framställd av om IDB:s utlåningspolitik, ber jagatt få meddela att jag och på grund av sjukdomsfall i dennesfamilj kommit överens om alt jag besvarar interpellationen först den 21november. § 3 Om förbud motkapitalexport till Handelsministern erhöllordet för att besvara () anmälda fråga, \911I1%:1,och anförde: har frågat mig när de överiäggningar skall inledas somriksdagen uppdragit åt regeringen all ombesörja med närmast berörda förelag isyfte att åstadkomma en begränsning av dessas verksamhet i och påvilket säll regeringen själv kommer atl engagera sig i dem. Riksdagenbegärde all regeringen skulle tillsätta en utredning om förbud motkapitalexport till och i samband med förelagsinvesteringardär. Regeringen utsåg en parlamentariskt tillsatt kommitté för dettautredningsarbete och utfärdade direktiv för denna. Kommitténs arbete påbörjadesi september. I sill beslut uttaladeriksdagen även alt den förutsatte att regeringen Omförbud mot kapitalexport till låter ombesörjaöverläggningar med närmast berörda företag i syfte alt åstadkomma enbegränsning av dessas verksamhet i , och i förekommande fall ,till vad som under rådande omständigheter synes lämpligt. F.d. landshövdingen kommer att som särskilt tillkallad utredare påregeringens uppdrag leda dessa överläggningar. Arbetet härmed kommersjälvfallet alt bedrivas i överensstämmelse med hemställan.Utredaren kommer alt till regeringen rapportera om resultatet av dessaöverläggningar. Denna rapportering kommer att utgöra underlag för regeringensbeslut om eventuella ytterligare åtgärder. Jag ber attfå lacka handelsministern för svaret. Jagställde två frågor till handelsministern. Den ena löd: När skallöverläggningarna med de svenska företag som har investeringar i Sydafrikabörja, och den andra: På vilket sätt tänker regeringen själv engagera sig idem? Denförsta frågan har kommit i ett något annat läge, eftersom regeringen sedan jagställde den uppdragit åt all uppta överläggningar. Jag utgår ifrånatt han gör del ulan dröjsmål. Denandra frågan blir då den som vi har alt intressera oss för , dvs. påvilket sätt regeringen själv tänker engagera sig i överläggningarna. Härvidlagvet vi egentligen inte mer än en sak, nämligen att regeringen har gett beskedom all den själv inte tänker ha överläggningar med företagen. Det blir alltsåinle handelsministern eller något annat statsråd utan en särskildutredningsman, , som skall förhandla. Jagtror att det är rätt angeläget alt regeringen satsar sin kraft och sinauktoritet på all nå resultat vid dessa överläggningar. Visseriigen är detmycket viktigt att understryka atl möjligt bör få det begärdaförslaget om en lag som förbjuder kapitalexport till , men det äricke mindre viktigt alt överläggningarna med företagen verkligen leder lillresultat. Det förhåller sig i mycket hög grad så, att lagen kan bli ett slag iluften, om man inte lyckas utverka åtaganden från företagens sida attfrivilligt dra ned sin verksamhet i på del sätt som harbeställt. En lag kan ju inte hindra, i varje fall är det mycket svårt, allförelagen finansierar sin verksamhet i genom vinster som intjänatsdär, genom lån utomlands eller genom överföringar från ett tredje land.Meningen med överläggningarna är att förhindra den utvecklingen och förverkligadet som avsåg, nämligen en effektiv minskning av de svenskaengagemangen i . Jagvill även fråga handelsministern om han är beredd atl åtminstone här i dagstödja genom atl klart och entydigt deklarera alt han för sin del ochregeringen tänker sälla in all sin kraft på att verkligen åstadkommautfästelser från företagen, som garanterar atl del blir en faktisk minskning avderas verksamhet i . I det belänkande från utrikesulskotiet som låg till grund för riksdagensbeslut i denna fråga förutsattes atl regeringen skulle låta ombesörja enutredning och en förhandlingsomgäng med företagen, och regeringen låter också fn. Efter det atl resultaten härav redovisats finns delanledning all på sakliga grunder avgöra vad som ytterligare kan och bör göras.Del är uppenbart ett intresse att ta steg i en riktning som tillfredsställerolika i utrikesulskollels betänkande uppsatta mål. Dockär det naturligtvis inte alldeles komplikalionsfritt. Lät mig t. ex. peka påall om man tvingar företag alt i mycket snabb takt avveckla sina engagemang,måste det kanske ske till priset av mycket stora kapitalförluster. Dessutomkanske man inte får tillstånd av myndigheterna alt återföra kapital ulan istället blir tvungen atl ha pengarna på bank i . Detfinns komplikationer av det slaget, och det är väl bakgrunden till att herrLidbom själv i debatten faktiskt pekade på ett antal sådana problem.Jag citerar ur anförande: "Ettförbud mot kapitalexport bör därför om möjligt kompletteras med frivilligaåtaganden från berörda företag om successiv avveckling eller nedlrappning avderas sydafrikanska aktiviteter. Avvecklingen bör naturligtvis genomföras i ensådan takt och på ett sådant sätt att det inle uppstår några orimligakapitalföriusler." Motbakgrund av att det - tyvärr - finns problem av delta slag är det rimligt altavvakta vilka resultat den ytterst kompetente utredningsmannen når, innan manbestämmer vilka ytterligare steg som skall tas. För att han skall ha möjlighetatl bedriva ett meningsfullt arbete har man gjort myckel klara meningsyttringari utrikesulskottets betänkande, och det är uttalanden som regeringensjälvfallet står bakom. Omförbud mot kapitalexport till Det är alldeles riktigt atl jag är medveten om atl det finnskomplikationer. Jag har sagt att man naturligtvis får bedriva detta arbete medomdöme, så atl man inle i onödan vållar stora kapitalföriusler och storkapitalförstöring för svenska företag. Men det hindrar inte alt man samtidigtmåste bedriva del med en viss målmedvetenhet. Satsar inle regeringen sinauktoritet på atl det skall bli resultat, tror jag inte atl på egenhand kan lyckas. Det hela hänger betydligt mindre på hansförhandlingsskicklighet än på att företagen när de förhandlar med honomverkligen vet alt han har regeringens auktoritet bakom sig när han kräver atlde skall minska sina engagemang i . Jag har någon erfarenhet redanfrån arbetet med Sydafrikautredriingen av att viljan hos förelagen alt gåriksdagen lill mötes inle är överdrivet stor. Del framgår också av en intervjunyligen i med ' ett par förelags representanter, ochFagersta, att man ingalunda är inställd på att avveckla eller trappa ner sinaengagemang. Omförbud mot kapitalexport till Delvore av värde, om handelsministern åtminstone kunde säga atl han klart ochhelhjärtat stöder ansträngningar att minska företagens verksamheti . betänkande, som handelsministern hänvisar till,är bra i och för sig, men låt oss göra det fullständigt entydigt klart, allmeningen är all de svenska företagens verksamhet i skall minskas! Sägerhandelsministern det, har han redan lämnat ett litet bidrag lill all hjälpaValter på traven. HandelsministernSTAFFAN : Herr talman! Jag är förvånad över atl höra CarlLidboms karakteristik av utrikesulskollels betänkande - som är antaget av enenhällig riksdag och som har legat till grund för de direktiv som regeringenhar givit dels till den parlamentariska utredning som granskar dessa frågor,dels lill - nämligen att belänkandet visserligen är bra i och försig. Det tycker jag är atl skifta position litet för ofta, t. o. m. för altvara . Jagullalar med all önskvärd klarhet all har utrikesutskottetsbetänkande och regeringens parallella uppfattning därtill i ryggen såsomaukloriletsgivande i sina diskussioner med förelagen. CARLLIDBOM (s): Jag har inte på något sätt gjort invändningar emot ut-rikesutskotlelsbetänkande. Men vad jag får ett obehagligt intryck av är atthandelsministern flyr undan. Det som är eller borde vara helt klart villhandelsministern inte ha ulklaral, därför all han egentligen inte vill ta idel här ämnet med tång. Detborde ändå vara ganska enkelt alt tala om atl det är fullständigt uppenbart allvad som slår i utrikesutskottets betänkande innebär att förelagen skall minskasin verksamhet i . Med en sådan enkel lolkningsförklaring - sombekräftar att handelsministern delar denna uppfattning, som säkert 99 96 avriksdagens ledamöter har - skulle saken vara klar här . En som har en imponerande förmåga atl fly undan är , i sinaständiga ansträngningar atl fly undan sig själv. F.n. försöker undfly det betänkande som har antagitenhälligt och som även har underskrivit. Delmåste väl ändå vara tillräckligt alt jag säger all som grund för finns utrikesutskottets enhälliga betänkande. Somjag sade, den som verkligen flyr undan sina positioner , det ärherr . Det har jag märkt, inte minst när han nu inle ensvill erkänna det uttalande som han själv gjorde i riksdagsdebatten ,nämligen alt här finns-enligl sätt all se - en hel del komplikationer. Skallman då inte längre ta hänsyn lill vad själv tyckte ? CARLLIDBOM (s): Del är en egendomlig typ av debatt som för idetta sammanhang. Jag har alldeles sagt att jag varit medvetenom vissa komplikationer. Jag har hela liden sagt all jag till fullo står bakomutrikesutskottels betänkande. Menmöjligen finns här en oroväckande tolkningsskillnad när det gällerutrikesulskollels betänkande. citerade själv attuppgiften är all se lill all investeringarna i och de svenskaföretagens verksamhet där skall begränsas till vad som under rådandeomständigheter synes lämpligt. Förmig - och även för majoriteten av ledamöter, det är jag övertygad om- betyder detta i klarspråk att de svenska företagens verksamhet i Sydafrikaskall minska. Och jag frågar i all enkelhet: Delar handelsministerndenna tolkning? Omåtgärder mot kapitalexport och industriutfiyitning Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Om åtgärdermot kapitalexport och industriutflyttning EkonomiministernGÖSTA erhöll ordet för atl besvara (vpk) den 13oktober anmälda interpellation, 1977/78:36, och anförde: har ställt tre frågor till mig i en interpellation omde svenska företagens direkta investeringar i utlandet. Har tillstånden till direkta svenska investeringari utlandet ökat även , och till vilken totalsumma kan de beräknasuppgå? Har minskningen av sysselsättningen i industri iSverige och ökningen av sysselsättningen i svenskägda företag utomlandsfortsalt även , och vilka kan totalsummorna beräknas bli? Vilka åtgärder avser regeringen all vidta för atlstoppa industri-utflyttningen och kapitalexporten? Jag skall besvara frågornai samma ordning. Desvenska företagens investeringar utomlands har ökat starkt sedan mitten av1960-talei, om man endast ser till de nominella beloppen, såsom . Om inflationen, vilken som bekant varit särskilt snabb ,räknas bort får man en mer rättvisande bild av utvecklingen. En sådan beräkningvisar all utlandsinvesteringarna i volym låg endast ca 5 96 högre änmedeltalet för hela . Under1976 steg tillståndsgivningen visserligen relativt kraftigt lill såväl beloppsom volym. Och som svar på den första frågan kan jag nämna Omåtgärder mot kapitalexport och industriutfiyitning alt tillstånden iår, dvs. för januari t. o. m. , har uppgått lill 3 250 milj. kr.Någon säker bedömning av vad slutsumman kan bli för hela 1977 kan inte göras.Det finns emellertid ingen anledning atl anta alt siffran kommer alt överstigafjolårets, nämligen 3 480 milj. kr. Menökningen förklaras lill avsevärd del av alldeles speciellaomständigheter. a. har svenska varv tvingats allgå in med delägande i utländska rederier för att skydda sina fordringar isamband med fartygsleveranser lill utländska rederier, vilkas soliditetundergrävts av den internationella sjöfarlskrisen. Detta delägande i utländskarederier, som uppgått lill ca 500 milj. kr. 1976 och lill 600 milj. kr. ,har varit nödvändigt för atl inte förvärra en redan förut besväriig situationför de svenska varven. Ennärmare granskning visar sålunda att de svenska investeringarna itillverkningsindustrin utomlands är betydligt lägre än de totalatillstånden. Volymmässigt torde utlandsinvesteringarna bli icke oväsentligtlägre 1977 än 1976. Man kan också konstatera atl de svenska investeringarnautomlands exkl. varven inte har ökat nämnvärt snabbare än industrinsinvesteringar i . Utlandsinvesteringarna uppgick sålunda i årsmedellallill av industriinvesteringarna i 1965-1970och 1970-1975. ligger andelen endast drygt en procentenhethögre. 1fråga om finansieringen av utlandsinvesteringarna har politiken sedan slutet av1960-lalel med ett kort avbrott varit att förena tillstånden till investeringari främst lillverkningsbolag med krav på alt företagen lånar upp en större delav det erforderliga kapitalel utomlands. Den andel av investeringarna somfinansieras med betalning från har successivt sjunkit mycket starkt -från drygt 50 96 i genomsnitt 1970-1975. För 1976-1977uppgår betalningarna från till endast ca 13 96 av investeringsbeloppen,dvs. mindre än 500 milj. kr. Tvärtemot vad gör gällandeär det alltså en allt mindre del av utlandsinvesteringarna som finansieras medkapitalexport från . Närdet sedan gäller sysselsättningen i industrin i vill jag förstkorrigera siffror. Så lill exempel är det rätta talet enminskning med 5 900 personer och inle 15 800 personer somherr uppgav. Även siffran för sysselsältningsminsk-ningen från 1975lill 1976 understiger med några tusental personer. Jag hardärvid använt den officiella sysselsättningsstar lisliken i statistiskacentralbyråns nationalräkenskaper. Under1977 har sysselsättningen i industrin fortsatt atl sjunka. Nedgången från 1976till 1977 kan beräknas bli inemot 40 000 personer. Av intresse är emellertidall de svenska företag som etablerat sig utomlands , dvs. sålångt statistiken når, ökat antalet anställda såväl här hemma som utomlands.Enligt undersökningar som gjorts av och har de utlands- investerandeindustriföretagen ökat antalet anställda i med inle mindre än 25 000personer lill 1975. En stark utlandsverksamhet har hjälpt mångasvenska koncerner atl upprätthålla en ofta rent för-lustbringande produktion iSverige. Vadsedan angår tredje fråga må erinras om att kontrollen av dein- och utgående direklinvesleringarna sker inom ramen för den svenskavalutalagstiftningen. Ansökningarna om utlandsinvesteringarna prövas avriksbankens valutaslyrelse. beviljas tillstånd endast ominvesteringen främjar den svenska exporten eller på annat sätt är gynnsam förbetalningsbalansen. Som jag nämnde krävs också att investeringarna i storutsträckning finansieras utomlands. Därutöver har från genom enändring i valutalagen den penning- och valulapolitiska bedömningenkompletterats med en prövning utifrån industri- och sysselsättningspolitiskasynpunkter. Från nämnda år har företrädare för och LO såsom medlemmar avva-lutaslyrelsen deltagit i prövningen av utlandsinvesteringarna. Jagvill tillägga att frågan om utlandsinvesteringarna har berörts av ett flertalutredningar. Även de fackliga organisationerna har bedrivit ett omfattande utredningsarbete.Vissa delfrågor kommer dessutom alt bli ytterligare belysta i en nära framlid.Utredningen rörande översyn av konkurrensbegränsningslagen har bl. a. tilluppgift att studera de speciella problem som del internationella företagandetkan ge upphov till på konkurrensområdet. fick statensindustriverk i uppdrag att utreda de multinationella förelagens betydelse försvensk industriell teknisk utveckling. Jaghar på regeringens uppdrag utfärdat direktiv för en kommitté som skallse över valutaregleringen. Kommittén skall bl. a. särskilt studeradirektinvesteringarnas effekter på den allmänna ekonomiska utvecklingen påkort och lång sikt, däribland konsekvenserna för utrikeshandel, internationellkonkurrenskraft och bytesbalans. har regeringen påindustriministerns initiativ utfärdat direktiv för en utredning om deinternationella investeringarnas näringspolitiska verkningar. Medbeaktande av tidigare utredningsarbete kan de två sistnämnda utredningarna, somsjälvfallet har all samråda med varandra, förväntas ge ett underlag föromfattande och allsidiga överväganden om de svenska direklinvesleringarna. Iavvaktan på utredningsresultaten föreligger f n. inom regeringen inga planer pååtgärder mot utlandsinvesteringarna i del av angivna syftet. Omåtgärder mot kapitalexport och industriutfiyitning (vpk): På samma gång som jag tackar ekonomiministern för svaret påinterpellationen vill jag sammanfattningsvis konstatera att i saktvingas medge, atl tillstånden till direkta svenska investeringar i utlandetmed största sannolikhet kommer att öka även och alt minskningen avsysselsättningen i industrin i sam- Omåtgärder mot kapitalexport och industriutfiyitning tidigt fortsätter.Regeringen vill emellertid inle vidta några åtgärder för att stoppainduslriulflyllningen och kapitalexporten. Utöverdenna sammanfattning i sak av ekonomiministerns svar vill jag säga att jaganser det otillständigt att så som sker i svaret försöka dölja en del av dessafakta genom atl ofullständigt redovisa siffermaterial som slår tillekonomiministerns förfogande. Han kan möjligen invända all ävensiffermaterialet i min interpellation är ofullständigt. Ja, del är ju därförjag har ställt frågor om dessa problem. Men på ett interpellationssvar måsteman kunna ställa anspråket all det skall ge en fullständig redovisning av allafakta. Jaggår igenom svaret punkt för punkt. försöker hävda att delegentligen inte har skett någon större ökning av utlandsinvesteringarna. Ensådan större ökning får man fram, menar han, endast om man begränsar sig tillde nominella värdena och inte tar hänsyn till inflationen. Men ett faktum är juatl de direkta investeringarna i utlandet har mer äntjugodubblats. En så stark inflation atl den skulle uppväga denna nominellamångdubbling har inle ens lyckats åstadkomma. Vadsedan gäller utvecklingen så söker industriministernhävda alt del inte finns någon anledning atl anta atl årets siffra skulle kommaall överstiga fjolårels, som var 3 480 milj. kr. av 1977 haremellertid tillstånd till direkta investeringar i utlandet lämnats för 3 250milj. eller i genomsnitt 325 milj. kr. Vad finns det för skälbakom det självsäkra påståendet atl tillståndsgivningen inle kommer attfortsätta i samma tempo? Slutsumman skulle då bli 3 900 milj. kr., alltså enväsentlig ökning jämfört med och en mångdubbling jämfört både med1960-talei och med av 1970-lalet. styrker inte pånågot sätt sill påstående alt utlandsinvesteringarna inte kommer alt överstigafjolårels. Han kan f ö. inte göra det - av två skäl: dels är året inle slut ,dels vet ingen i vilken utsträckning beviljade tillstånd utnyttjas. Denobestridliga starka ökningen - en ökning som påandra ställen i svaret närmast anser negligibel -vill han förklara med altsvenska varv tvingats gå in med delägande i utländskarederier. Det kallar han "alldeles speciella omständigheter". Dettaändrar ju inte det förhållandet att det skett en stark ökning avkapitalexporten under dessa år. Siffran för varven berör dessutom en mindre delav ökningen. Många företag skyller på "speciella omständigheter" närde skall försvara sina stora utlandsinvesteringar. Kapitalexporten har hur somhelst skett, det är det avgörande. Dessautlandsinvesteringar vill emellertid i fortsättningen räkna bort,när han skall ge en siffra för utlandsinvesteringarnas relativa andel avindustriinvesteringarna inom . Den borträkningen kan inle ansestillåten. Även med detta olillböriiga räknesätt tvingas ekonomiministern medgeatt utlandsinvesteringarna skulle vara ca 14 96 av de totalaindustriinvesteringarna i landet. Del är ungefär samma siffra somindustriinvesteringarna inom beräknas minska med . Om jämförelseninte säger ekonomiministern något, så är den desto mera talande för de mångasom redan är arbetslösa och de mänga som kommer att slås ut ur industrijobbunder det närmaste året. Ettav regeringens avgörande argument när del gäller att försvara de storautlandsinvesteringarna är all en stor del av det erforderiiga kapitalet lånasupp utomlands. Men vad ändrar det i huvudfrågan? Lån skall ju betalas tillbakaoch dessutom med höga räntor. Man flyttar belastningen framåt i liden,men problemet kvarstår. Möjligen kan säga atl detta får den nyaregering klara som kommer senast efter valet , men i verkligheten är det jusvenska folket som får svida. Deallra största företagen i , som också är de största utlands-investerandeföretagen, har ökat sin sysselsättning både i utlandet och i . Det ärframför allt ett uttryck för den starka koncentration av sysselsättningen,produktionen och kapitalel som skedde under den socialdemokratiska regeringenoch som fortsätter i starkt tempo också under den borgeriiga regeringen. HerrBohman anför bara siffran för sysselsättningsökningen i , ungefär 25000. Det hade varit hederligare och gett en mera rättvisande bild om han ocksåanfört siffran för samma företags ökning av sysselsättningen i utlandet undersammatid, nämligen över 31 000 personer. Ökningen i utlandet av sysselsättningen var12,under dessa två är mot i , alltså väsentligt starkare iutlandet. Dessa stora företags sysselsättning har mer och mer flyttats fränSverige till utlandet. Den utvecklingen har fortsatt också att dömaav de siffror för de största utlandsinvesterande företagen som redovisats avlidskriften . Mankan naturiigtvis diskutera enskilda siffror som bevisar den här processen, menjag kan inte förstå varför intar den attityden atl här egentligeninte existerar några som helst problem. Visst gör del väl det! Visst är dennatendens med en utflyttning av svensk industri frän till utlandet medden starka ökningen av utlandsinvesteringarna ett problem särskilt undernuvarande ekonomiska kris, men också om man ser frågan mera långsiktigt. Slutligen:Herr hänvisar till tillsatta utredningar som ett av skälen till allregeringen inte vill vidta några åtgärder för att stoppa industriutflyttningenoch kapitalexporten. Ja, det är det regeringar brukar göra när de inte villföreta något. utredningarna sitter fortsätter kapitalexporten,fortsätter industriutflyttningen, fortsätter industrijobben i att minskaoch arbetslösheten att öka. Det är en politik som inte kan godkännas. Fredagenden 11 liovember 1977 Omåtgärder mot kapitalexport och industriutfiyttning gjorde gällande att jag inte skulle se några problem iatt svensk industri satsar pengar och kunnande utomlands. Det är klart att deti vissa lägen kan finnas problem i den här processen. Det är av den anledningensom vi har en skärpt prövning 8 protokoll 1977/78:24-25 Omåtgärder mot kapitalexport och industriutfiyttning av utlandsinvesteringarnasedan 1969, då begagnade möjligheten att avvika från dekapilalliberaliseringsregler som vi åtagit oss att följa gentemot -kapilalliberaliseringsregler som generellt sett är till fördel för detinternationella varuutbytet, som i så hög grad är beroende av. Vadsom gör det svårt att föra en meningsfull debatt med isakfrågan - om vi bortser från siffrorna, som jag återkommer till - ärnaturligtvis del förhållandel all vi har olika utgångspunkter för vårbedömning. Jag är anhängare av ett fritt handelsutbyte. Jag tror på möjlighetenatl öka välståndet i länderna genom att kunnande, varor och även kapital kanröra sig över gränserna. Det är till gagn för alla de länder som deltar i dethär fria handelsutbytet. Inle minst är i allra högsta grad beroende avdetta, vilket del krisläge som vi befinner oss i bekräftar. däremot är anhängare av sluten planhushållningsekonomi, där man inteskapar välstånd på det här sättet utan i andra former.