prot · G10921 · 1977-12-31 00:00:00 — beklagar all vi har tagit upp en diskussion om denfrågan, men del är han själv som har inbjudit lill den dansen genom all göradenna proposilion lill ell nummer i sitt försvar. Jagskall bidra med ell försök lill förklaring av varför denna proposilion har dyktupp. Den är helt enkell nödvändig för all rälla lill ett myckel dumt beslut somde borgerliga partierna drev igenom i , nämligen atl lillvägverket överföra det s. k. 200- miljonersanslagel, som stod till regeringensförfogande. Om hafl della anslag lill sin disposition , hadeproposilionen delvis varil onödig. Den politik som skall föras är i slort settdensamma som förut Vägplaneringen blir bara mer byråkralisk och mindreflexibel. Sanningen är den all propositionen främst är all betrakta som etlomstruklureringsförslag för all binda upp inom gällande resursramar,och den har myckel liiel med en ny vägpoliiik all göra. Menpropositionen är inlressanl frän en annan utgångspunkt Den är nämligen etlulmärkl exempel på atl det går att bryta ul delar ur en i och för sig önskvärdsammanhållen irafikreform. Och om det nu går att göra del pä vägpolilikensområde, varför gör då inle del också på andra områden - påkollekiivirafikområdel och handikappområdet osv. - där del finns vikligaavsnitt som kan särbehandlas, för alt därmed förbättra de ekonomiska reformernanär de kommer? haren kollega i regeringen som lycker all man skallersälla pengar med fantasi. Jag anser kanske all hon går lilet för långt i sinentusiasm, men nog skulle det vara bra om kommunikationsministern prövade liletav hennes recepl. Handlingsförlamning kan få förödande verkningar förframliden. Dehandikappade skall slå över på grund av brisl på pengar - del har vi fått redapä , och jag har sagt vad jag lycker om det förut ganskablygsamma förslag har vi inle råd med, trots att de handikappade självahar satt jusl de här reformerna på kollektivtrafikområdet högst på sin lista.Men regeringens prioriteringar, , verkar för mig lilelegendomliga. Pä ell annal område som ligger ansvarsområde nära,nämligen radioomrädel, har regeringen dammai av elt gammall förslag frånteleverket som skulle kunna ge organisationerna en egen radio. Det betackar signu de allra flesta organisalionerna, bl. a. handikapporganisationerna, för. Devill inte ha en sådan radio. Men det de inle vill ha skall regeringen pracka pådem, det har den pengar till. Man kan verkligen undra hur del slår lill medsamordningen och prioriteringarna inom regeringens kansli. Omåtgärder för att förbättra kollektivtrafiken Jag fann ett engagemang hos statsrådet som bådade gott Han lovade medviss emfas au verka för förbättringar av vagnarna, när några var i bruk. Del äralldeles klarl all man kan se behov av förbättringar, när vagnarna väl är ibruk, men jag är helt övertygad om atl myckel kan göras med dem för all ökabekvämligheien och ålkom-lighelen redan pä riiningsstadiet Med lanke pä detengagemang som statsrådet visade här tror jag au de samlal som han avser allhålla redan pågår; jag har en känsla av att han bara inle lalar om det. Delskulle vara bra, om slalsrådel gjorde klart för oss att han verkligen har dehär konlaklerna - de kan ju förbättras efter de klara åsikter som har uttrycktshär i . Visstär den här debatten något förvillande eller förvirrande - del beror på vem somsäger del. Och del är den verkligen, även beroende på vad som sägs av dem somframhåller del. Jag lycker att både och skryterväldigi myckel över vad den förra regeringen har gjon. Man märker hur kammenväxer på dem för varje anförande de håller och ju längre de lalar. Men vad ärdel den förra regeringen har gjon? Varför siariade den della omfattandeutredningsarbete? Innan del utredningsarbetet kom i gång krävdes del kraftigapåtryckningar från den dåvarande opposilionen om all man verkligen skulle seöver den slalliga Irafikpoliliken. Den regeringen hade sannerligen brisl päfantasi när del gällde vad den skulle ta ilu med. Den behövde en rikliglordentlig spark för atf komma i gång med utredningsarbetet har fräckheten alt säga all del ekonomiska lägel är en följd av vadden nuvarande regeringen har siälll till med. Man saknar ord för atl kunnabemöla sådani; del är en fräckhet så djup atl , med den heder hani övrigt visar, borde rodna medan han talar. Aupå nytt la upp de 200 miljonerna för ell slalsrådsslyre lycker jag verkligen ärau visa brist på fantasi. Har några pengar vållat problem, är del väl desärskilda anslagen! Och jag länker mig all de skulle vålla ännu större problemi dag. Från , från facket och frän andra håll har klargjorts atlsådana särskilda anslag inte är specielll prakliska och skulle vara ännusvårare au adminisirera i ell kärvi ekonomiskl Nr 21 läge - inte beroende pä den nuvarande regeringen, utan framför alllbe- Måndaeen den roendepå del internationella läge vi befinner oss i, den slrukluromvand- ''" ' befinner oss i och även, i icke ringa utsträckning, beroende på konsekvenserna av den regeringspolitik som fördes före regeringsskiftet Om åtgärder för att 1976. förbättra kollektiv trafiken (): Det kanske ändå finns vissa utsikter alt börjar länka om,såsom jag avslutningsvis i mill förra inlägg uppmanade honom alt göra. Jagskall åierkomma lill del. Hansäger nu all de nya vagnarna inle är bätlre för en viss grupp, nämligen för derullslolsbundna. I sill interpellationssvar säger han all "den allmännamålsältningen om integrering av de handikappade i samhällslivet bör vara ensjälvklar utgångspunkt vid utformningen av trafikpoliliken". Jag villfråga statsrådet om inte också de handikappade kan göra anspråk på dennaintegrering. De som är rullslolsbundna lorde tillhöra de grupper som allra bästbehöver samhällets slöd. Denna integrering skall inte bara vara etl vackerttalesätt, som vi som har våra lemmar i behåll använder oss av ibland, ulan jaganser alt del ligger makl uppå all se till all vi verkar för all dennainiegrering även inkluderar de rullslolsbundna. Jagmåsle säga all del förvånar mig au vidhåller all de här nyavagnarna i väsentliga avseenden skulle vara bättre än de vagnar vi nu kännertill. Såvida jag har uppfatlat honom rikligl har han nämnt bara en endaförbäliring, nämligen all fotslegen är lägre och atl del följaktligen ärlällare all la sig upp på dem och atl dörrarna är bredare.Detla är bra, men det uppväger inte den omsländighelen all man måste nöja sigmed en in- och utgång. Varför inte sälla dessa förnämliga dörrar i båda ändarnapå vagnarna, såsom vi har del ? Del skulle innebära siörre irivsel ochbäiire säkerhel för de resande. Kommunikationsministernlovar nu atl verka för ombyggnad av vagnarna någon gäng i framliden. Jag velju inie om han blir i tillfälle all lösa in den växeln; jag är lilel tveksam päden punkien, måste jag tillstå. Hur som helst tror jag del är klokare alt länkaförsl och handla sedan, dvs. all göra en konslrukiion som man kan påräknakommer all fylla de krav som man kan siälla. Sedangav ell löfte om au han skall uppdra ål SJ all låta arbeta fram en ny konstruktion, som väl skulle vara speciellt anpassad för de handikappade, om jag förstod saken rätt Del är också ulmärkl, men del kan inle molivera den försämring för den stora breda resan dekåren som här kommer alt ske. Jag lycker all i någon mån ägnar sig ål all lala med kluven lunga. Särskill som han i sill in terpellationssvar har hämtat näring i HAKO-ulredningens förslag lycker jag all del naluriiga hade varil alt han hade slulai med ell löfte om I5R all han skall, ulifrån sin uigångspunki och demöjligheler han har - och de är inle sä små juslnu - söka verka för all vi får vagnar som sedan inle behöver byggas om. Minsista maning lill kommunikaiionsminislern -jag hoppas all del också blir minasisla ord i den här deballen - måste bli atl han snarasl bör medverka lill allgenomföra HAKO-ulredningens förslag. Då är jag övertygad om all de härvagnarna, såsom de är länkia all ulföras, inle kommer lill ulförande. Omåtgärder för att förbättra kollektivtrafiken Kommunikaiionsminislern säger fortfarande atl de nya vagnarna blirväsentligen myckel bättre för människorna. Jag kan väl medge atl del sker endel lekniska förändringar av vagnarna, men i slorl sell innebär vagnarna enförsämring för samlliga resenärer. Man ökar ju anlalet sittplatser. Iandraklassvagnarna blir del yllerligare 26 sillplalser och iförstaklassvagnarna yllerligare 18 sittplatser. Avståndet mellan stolarnaminskar. Del blir alltså irängre i vagnarna, och del blir svårare, inte baraför handikappade ulan också för familjer med barn och för många äldremänniskor, all la sig fram i vagnarna. Ellallvarligt fel är också all del endast blir en in- och utgång. I della liggeren slor säkerheisrisk. Jag slällde en fråga i min förslå inlägg lillkommunikationsministern: Vad händer om det börjar brinna i en fullsall vagn iden del där dörren finns? Jag lycker att kommunikationsministern skall länka pådel litet grand. Del är förvånande alt del inle finns någon myndighel somingriper mol della, för del är ju hell fantastiskt atl man vägar införa en vagnav den här typen. Motslutet av sill anförande medgav atl det inle blir bättre förrörelsehindrade. Jag vet all SJ-ledningen har sagl all rörelsehindradepersoner inle har på tåg all göra, och efler inlägg får jag denuppfattningen att del också är kommunikationsministerns mening. Jagförslär atl är något på reträtt, för han kastade slutligen framell förslag om all deparlemenlel lillsammans med SJ-ledningen skulle ulvecklaen vagnslyp där man lar hänsyn lill de handikappades behov. Jag missiänker på del sällel vill vinna lid. Del är hell onödigl all plocka fram en sådanhär vagnslyp, för del finns redan ritningar, modeller och uppslag över hur manskall handikappanpassa en lågvagn. Del behövs inle någol yllerligareulvecklingsarbele. Under liden man utreder ytterligare bygger man ju de här 150vagnarna färdiga. hänvisar beträffande det ekonomiska lägel lill arvet Jag lycker altdet är svagt all föra en sådan argumeniaiion. Regeringen är ju frikoslig i sämånga andra avseenden. Man har genomfört stora skallelällnader förhöginkomsllagarna, och man delar ui frikosliga bidrag lill näringslivet Mansänker arbetsgivaravgiften. Spelel om kärnkraften koslar många miljarder,mångdubbelt mer än vad som behövs för all genomföra de förslag del här gäller.Har man pengar att dela ut till dessa grupper, då lycker jag all man också harpengar alt genomföra HAKO- Omåtgärder för ari förbättra kollektivtrafiken utredningens förslag - fördet är viktiga förslag. Det gäller möjlighelen för många människor all åkakolleklivt i vårt land, all leva aklivi i samhällslivet Jag lycker all herrTuresson skall la sig en yllerligare funderare på della, för del är ensynnerligen viktig fråga. INGEMARKONRADSSON (s): I en replik lill mill inlägg säger sig kommunikationsministern strävaefler en rationellt väl fungerande kollektivtrafik. Men han delar minuppfallning om nödvändigheten av ändringar i yrkesirafiklagsliftningen. Hananser det också nödvändigl med ett ändral huvudmannaskap. Åtminstoneuppfatlade jag hans replik pä det sättet Han lycker dessuiom atl vi bör fä etländral bussbidragssyslem. Menvem är skuld till de här bristerna, säger han. Ja, felet måste väl rimligenvara kommunikationsministerns. Vi skulle ha fåll en proposilion hösl omden socialdemokraliska regeringen sullil kvar. Enligl de uppgifter jag harfinns det eller har åtminstone funnits ett färdigl lagförslag inomkommunikationsdepartementet, som även remiss-behandlats. Men del har intekommil längre. Vadjag vill säga är att vi saknar instrument för atl genomföra en raiionellbusslrafik i länel. Utredarna har med slor samslämmighel pekat på lösningar somskulle ge oss ett sådani instrument Flera förslag får inga budgetmässigakonsekvenser alls, andra har en mer omfördelande karaktär. Vad är del då somhindrar regeringen alt lägga fram förslag i de avsnill av trafikpolitiken sominte pä någol sätl är kostnadskrävande men som skulle kunna få en avgörandebelydelse för en rationell busslrafik? Omjag uppfattade kommunikationsministern rätt måste min sista fråga bli; Kan viräkna med all kommunikationsministern i vår lägger fram förslag lill enreformering åiminsione på de ire områden vi lalar om här? Mitl förra inlägg inledde jag med alt beklaga all vi diskuterar å enasidan detaljfrågor, å andra sidan allmänna principer på trafikpolitikensområde. När jag sade della kunde jag konsialera att herrkommunikationsministern nickade instämmande. Men när sedan kommunikationsministernkom upp i talarstolen sade han: har deballen blivii än mer förvirrad, för nuhar varil uppe och hänvisal lill en proposilion om vägpoliiik.All jag gjorde della berodde på all kommunikaiionsminislern i sillinierpellaiionssvar hänvisat till just della. Han säger all delirafikpoliiiska reformarbeiet ingalunda har avstannat Regeringen har här lagten proposilion. Jag försöker då visa all den proposilionen på intet sällsvarar lill de krav har ställt . MedSlor förvåning konstaterar man den metamorfos som har genomgåll närdess nuvarande talesman angriper och mig för allvi lar upp denna debatl . med herrGustafson i och i spetsen som i trafikutskottet krävde -trots atl kommittén för långsiktig vägplanering inte var klar - att riksdagenskulle skriva lill regeringen atl vi ville ha en plan om den långsiktigavägpoliiiken. får vi ingen sådan plan och jag ciierar vadkommunikationsministern säger i sin proposition som vi skall behandla såsmåningom: "Regeringen avser all lämna och länsstyrelsernade föreskrifter, vilka uppräiiandel av fördelningsplanerna skall baseras på.Därvid.kommer frågan om del bedömda framtida resursuirymmet allbehandlas." Men vad är del har begärt? Jo, har begärtatl få en vägplan i vilken vi får la ställning till de olika konkreta frågorna.Jag ställde en mängd frågor till kommunikationsministern, men jag fick ingelsvar. Del är verkligen förvånande all icke har ell ord att sägaom detta, trots att och var de som 1974 drev fråganhårdast i trafikutskottet. Vadär det vi har sagt, , , jag och andrasocialdemokrater, här ? Jo, vi har sagt: Presentera en princippropositionpå trafikpolitikens område! Vi har förståelse för del statsfinansiella läget,men redovisa för de principer som den nuvarande regeringen anserskall ligga till grund för den framtida irafikpoliliken! Delär bara detta vi har aktualiserat, och vi tror all det är utomordentligt väsentligtatt alla de människor som har all syssla med den framtida irafikpoliliken fårklart för sig vad det är för allmänna principer som skall ligga till grund förden. Är det strikt företagsekonomiska bedömningar som skall ligga till grundför trafikpolitiken, eller skall vi väga in samhällsekonomiska bedömningar iden? Vi hävdar det sistnämnda, och successivt har trafikpoliliken på senare årunder den socialdemokraliska regeringen riklats in mer och mer pä ettsamhällsekonomiskt länkande. Det är de principerna vi har efterlyst . Vibeklagar mycket djupl alt vi icke får den här propositionen. Vi beklagar allkommunikationsministern icke har kunnal få regeringen med sig. Och vi beklagaralt vi uppenbariigen icke får la ställning lill den framlida vägpoliiiken ienlighel med beslul 1974, 1975 och 1976 - beslul som folkpartietstalesman nu icke har elt enda ord atl säga om. HerrSellgren nämnde icke med elt ord sjöfartspolitiken och de framtidasjöfartsavgifierna, trots atl sä sent som i är i Nordiska rådethar skrivit om att det gäller för svensk trafikpolitik all slå vakl om Nordensenda cenlralhamn i . Genom det förslag som regeringen lagl när delgäller utformningen av de framtida sjöfartsavgifierna riskerar - ochSkandinavien och - atl bli av med den enda cenirala hamn vi har förtransoceant gods. Jaghar ställt frågor lill kommunikationsministern på vägpolilikens område och påsjöfartspolitikens område, men jag har icke fått någol svar. Jag beklagardella, därför alt del gäller utomordentligt viktiga frågor för det svenskanäringslivet. Omåtgärder för att förbättra kollektivtrafiken 11 protokoll 1977/78:20-21 Omåtgärder för att förbättra kollektivtrafiken situation som svenskt näringsliv befinner sig i och i den ekonomisktallmänt bekymmersamma silualion som Väsleuropa befinner sig i tror jag att detär utomordentligt viktigt atl vi även på trafikpolitikens område ser till attslyra över invesieringar så alt vi siärker näringslivet . För del vitalar om, herr kommunikationsminister, är i förlängningen ytterstnäringspolitik. Hur skall svenskl näringsliv kunna klara sig ? Fördel krävs en samhällsekonomiskt inriktad trafikpolitik. Det är ytterstbeklagligt att inte får möjlighel att la ställning lill denna fråga iår. Låt mig först ännu en gäng återkomma lill de av SJ konstruerade nyapersonvagnarna. Manhar frågat mig om jag har tagit kontakt med SJ-ledningen. Jag har haft mångasamtal med SJ-ledningen om de här vagnarna. Utan atl tillskriva mig någon del ide förändringar som har skell under ulformningen av vagnarna vill jag barakonstatera den lilla detaljen alt det från början var tänkt att varje vagnskulle utrustas med en toalett men att del kommer atl finnas två. Jagvill rälla till några fel som har förekommil här. Stolarnas ryggstöd kommer allvara fällbara. Det var inte tänkt så frän början, men del kommer de att vara.Sätena kommer att bli smala, har man sagt, men del blir ingen skillnad molnuvarande bredd. I andra klass är bredden på en dubbelstol över armstöden 1 115mm. I de nya vagnarna kommer mättet atl vara detsamma, . Man har sagtatt avståndet mellan stolarna blir så litet atl vagnarna kommer all liknacharlerflygplan. I 1970-talels ombyggda vagnar är avständel mellan slolarna iandra klass . I den nya vagnen blir del . Del är ingaskillnader, mina vänner. Dörrarnasbredd i de ombyggda vagnarna är , i de nya vagnarna 800 mm.Det är klart alt del inle är en så stor bredd att den på något nämnvärt sättgör vagnarnas fyllning med eller tömning av passagerare snabbare, men denbredden medger för den som är rörelsehindrad alt ha hjälp vid ingåendet ieller utgåendet ur vagnen. De nuvarande dörrarna är så smala att detla inte ärmöjligt. Jagmenar att dessa förbättringar gynnar alla passagerare utom de rullstolsbundna.Vad jag tillkännagav i min förra replik var alt vi kommer atl uppdra åt SJ atti samråd med representanter för de handikappades organisationer ochHandikappinstitutet utforma en speciell vagn som är ägnad atl möjliggöra förrullstolsbundna att åka tåg. Men alla vagnar kan i all rimlighets namn integöras pä det sättet De aktuella 150 vagnarna, som kommer att påbörjas nästa åroch varav de första skall vara i Irafik , kommer aldrig all kunna användasav rullslolsbundna. Men vi skall utforma en specialkonstruerad vagn förrullstolsbundna, och vi skall ge SJ speciella pengar för att anskaffa sådanavagnar. Ni förstår väl att man aldrig kan komma därhän att rullstolsbundna män- niskor kan la sig upp ioch fram genom alla vagnar i alla tåg. Det är en orimlighet, och den sanningenmåste vi se i vitögat Men får vi en specialgjord vagn för rullslolsbundna,vilken kan kopplas till de mindre frekventa tågen eller på etl eller annal säiibeslällas -jag vel inle vilken metod man skall använda - blir det ell enormtframsteg, som möjliggör för rullslolsbundna atl som vanliga passagerare användajärnvägen. Jagskulle därför vilja råda kriiikerna av den nya vagnen all lugna sig lilelgrand, att vänta och se. När vagnen kommer är jag övertygad om alt flertalet avdem som är kriliska blir positivl överraskade. Det största felet med den härvagnen är att den pä ell olyckligl sätt har fått en negaliv PR. Härhar sagls att man förväntar sig all jag skall ingripa, att man har krav på migatt jag skall stoppa den nya vagnen, osv. Jag skulle vilja fråga dem somställer det kravet: Hur menar ni att man skall göra? Här har SJ fåll etlanslag, till vilket icke knulils några villkor. Det finns inga formellamöjligheler enligt våra grundlagar all gå in och säga: Ni får inle användapengarna på del eller det sättet lalade om risker för all de nya vagnarna skulle vara svära all uirymmavid brand. Jag vill erinra om atl det kommer alt finnas nödutgängar, som gördet möjligl alt utrymma en sådan vagn lika snabbt som en vanlig med dörrar ibåda ändar. sade också alt jag var på reträtt när jag hade kungjort att enulredning skulle göras om framtagandet av en specialvagn, i vilkenrullslolsbundna kan åka. Han sade att departementet lillsammans medSJ-ledningen skall göra en sådan utredning. Del är inte meningen. Deparlemenlelkommer att uppdra ål SJ all tillsammans med representanter för de handikappadegöra en sådan konstruktion. efterlysle på nyll förslag lill om ändrat huvudmannaskap,om nytt bussbidragssystem och om ny yrkeslrafik-förordning. Jag har redan saglatt det kommer förslag till i dessa frågor under näsla år. Jagdelar uppfattning att vi skall väga in samhällsekonomiskafaktorer vid den trafikpolitiska bedömningen. Det är naturiigtvis angelägetalt åtgärder av regionalpolilisk art som samhället vidtar, t ex. för attfrämja näringslivets ulveckling och utvecklingen av försörjningstillfällen ochsysselsättning för människor pä en ort, inle får minskad effekl eller heltraseras genom åtgärder på det trafikpolitiska området som elt annalsamhällsorgan vidtar. Den ena handen måste veta vad den andra gör. Vi måsteväga in sådana samhällsekonomiska argumenl vid dessa bedömningar. Men vi måstedå ha klart för oss all del kostar pengar, och all vi får beiala vad delkoslar. BeträffandeKurt anknylning i deballen lill sjöfartsavgifierna och derasinverkan på hamns kostnader vill jag bara erinra om alt jag delar -del harjag sagt - uppfattning om värdet av att vihar en svensk, eller varför inte skandinavisk, cenlralhamn för den transoceanasjöfarten. Omåtgärder för att förbättra kollektivtrafiken Omåtgärder för att förbättra kollektivtrafiken Men har varil enig om principen försjöfartsavgiflernas uttagande, nämligen all koslnader skallbestridas med dess intäkter. Vi har hillills bara haft alt effektuera dettariksdagens beslul. Jag vågar påstå all den beklagliga höjning av avgifterna somvi nu måste företa får en likformig effekl på väst- och östsidan av vårt land. ROLFSELLGREN (fp): Jag förstår alt de kommeniarer jag gjorde lill och herrZachrissons inlägg sved ordentligt i skinnet på . Närhan skall exemplifiera på vad säll han känner sig stungen refererar han lill degoda insatser vi i gjorl och gör när del gäller trafikpolitiken:Vi har krävt ett program för den framtida vägplaneringen, vi har gjort vissainsaiser i för att få erkänd som en nordiskcentralhamn. Det är rikligt och bra. Vad vi gjort lidigare och vad vi gör i dagvisar all jag inte genomgått någon metamorfos. Den förvandling som inträffatkanske fär söka litet närmare sin egen sfär. drar in frågorna om vägplaneringen och sjöfartspolitiken. Men i dagdiskuierar vi inle de propositionerna, . Man skall väl inte behövaha två deballer om dem! Pä någol sätt har tagit fel. Eller kanskehar han bara lagil exempel från dessa områden för all visa vad han i övrigt villha sagl. Del må vara hänl. Men del är befängt och fåfängt att ha en deball omden framlida vägpoliiiken och om sjöfartsavgifierna när proposilionenjust har framlagts, när vi inle selt några moiioner och inle behandlat ärendeli utskottet. Menjag tackar för hans omdöme atl vi gjorl bra insaiser när detgäller vägplaneringen och sjöfartspolitiken i övrigt. Kommunikaiionsminislern har via massmedia meddelal atl det inteblir någon ändring av de beställda SJ-vagnarna, men de blir i alla fall bättreför de handikappade - ungefär sä är del uppläst i radio. Det är en felakligupplysning lill den svenska allmänhelen. Kommunikationsministern plockar framnågra tekniska förändringar såsom bredare dörrar. Del är bra all dörrarna blirbredare, men i slorl blir det försämringar. De nya vagnarna blir irängre ochdefinilivi sämre för den resande allmänhelen än de nuvarande vagnarna är. Kommunikationsministernsäger också all han skall la fram en personvagn för rullslolsbundna. Del är enalllför låg ambition.