prot · G10999 · 1977-12-31 00:00:00 — Del gäller alltså ganska myckel pengar -inte bara normala driftkostnader, som här gjordes gällande. frågade om Lv 6 i , och på den punkten har utskottet mycketklart uttalat att de ställningstaganden man gör bygger på att bådeövningsmöjligheterna på och skjutfältet vid , som ligger iMölndals kommun, kan behållas . Det ärbakgrunden till att vi anser all markfrågorna i för Lv 6 ärtillfredsställande lösta. Vadgäller de frågor som tog upp hållerjag med om alt Åstön är ettalldeles utmärkt skjutfölt. På hans fråga om en nedläggning av 5 innebär etländrat försvarspolitiskt ställningstagande när det gäller kuppberedskapen villjag säga att så inte är fallet. Det är viktigt att hålla isärfredsorganisalionen, som till stor del är en utbildningsorganisation, och krigsorganisationen,som skall fungera i krig. Under detta anförande övertog talmannen ledningenav kammarens förhandlingar. () kort genmäle: Herr talman! Jag kan inte underiåta alt erinraulskottets talesman om de skäl som förelåg vid beslut, eftersom jagnämnde att då fällde propositionen. I statsutskottets utlåtande, somdet då hette, sade man att om den aktuella indragningen gjordes så skulle delicke finnas något fredsluftvärnsförband mellan och , en sträckapå . Vi befinner oss nu i precis samma läge. Elt stortoch viktigt område i Mellannorriand skulle få en betydlig försämring vad gällerförsvar mot kuppföretag och även i andra avseenden. Vi skall kanske också kommaihåg alt vi i nära anslutning till Sundsvallsområdel har vitala transportledersom det är speciellt väsentligt att skydda. Vi har också sårbara insitutionersom Skogsbrukels Datacentral och många andra. Försvaret är givetvis en stor och komplicerad apparat och självfalletoerhört viktig och betydelsefull för vårt land. Vadbeträffar lokaliseringen av försvarsförbanden och förändringarna inomförsvarsorganisationen kommer jag här alt endast beröra flyttningen av Lv 4från till och P7 från till Revingehed och . P 7 betyder mycket förYstads kommun. Inte minst i skattemässigt hänseende är det av mycketstor betydelse för kommunen att få behälla detta stora regemente. Mänga blandpersonalen vid P 7 har i förtroendeställning fött en icke oväsentlig betydelseför kommunens utveckling, och lack vare ett intimt samarbete mellan dem ochkommunen har markfrågan för P 7 vid olika tillfällen kunnat lösas på eltfriktionsfritt sätt. Såsent som 1970 beslöt dåvarande stadsfullmäktige att överlåta stora faslighels-och markbeslånd inom Fredriksbergsområdet till kronan. Delta område var en visskomplettering lill del militära övningsfältet vid . Denna överlåtelsegrundade man på de förväntningar om en utökad militär verksamhet somförespeglades från militärt håll vid Lippgörelsen, då man sade atl "för P7 anses goda förutsättningar föreligga, ej blott för regementets bibehållandeutan även för en utökning av Ysladkontingenten, därest förbäuradeövningsmöjligheter här kan åstadkommas." Detvar inte utan en viss tveksamhet man sålde detta från kommunens synpunktbetydelsefulla markområde, som hade förvärvats av kommunen för alt vid senaretillfälle användas för industriändamål och i den södra delen förfritidsändamål, eftersom del låg intill vår s. k. Sandskog. Medanledning av den planerade lokaliseringen av pansarkadettskolan till hadekommunen också tillgodosett de militära önskemålen om mark i Ystads kommunstätorter med ca 15 000 m-, men tyvärr förlades inte pansarkadetiskolan tillYstad. Manhar från kommunens sida alltid bedömt det vara synnerligen angeläget atlmedverka lill en lösning när det gällt atl utöka markområdet för regmentet föratt på så sätt säkerställa dess behov av övningsmark, anpassad lill de anspråk pansarutbildningen har. Kommunenhar därför med stor förvåning uppmärksammat att man i utredningen,propositionen och försvarsutskoitets betänkande har föreslagit attpansarutbildningen skall avvecklas i och flyttas till Revingehed ochHässleholm. Man harju planerat för en pansarutbildning iYstadsområdet, och det. måste då enligt kommunens mening från bådesamhällsekonomiska och militära synpunkter vara otillfredsställande atl enavveckling föreslås av pansaruibildningen i Ystadsområdet. I stället bordeutbildningen utökas för atl man skulle kunna utnyttja de stora invesleringarna. Utöver de betänkligheter jag här har räknat upp är de föreslagnaförbandsflyitningarna förknippade med en rad andra aspekter, såsom etlregementes av tradition starka bindning till den region därdet ligger samt allade starka person- och familjeband som knutits . Människor somhar rotat sig kan inte länka sig en förflyttning. Här är vi väl inne på sammaproblem som när en industri läggs ner och de anställda blir tvingade lill enprövande flyttning till en annan kommun. Dessa problem känner vi redan, och jagfrågar: Varför då skapa flera nya sådana? De försvarsanställda bör få kännatrygghet i sin anställning lika väl som andra. Det kan inte vara motiverat meden personalomflylining på det sätt som här kommeratt ske. Förslagel skulleinnebära att ca 200 familjer vid P 7 tvingades flytta eller finge myckelbesväriiga arbetsreseförhållanden. Däremot kan man med säkerhet utgå från attde som är anställda vid 4 kommer alt bo kvar Vissaoiganisa-tionsfrågor m. m. rörande föisvarei Vissaorganisationsfrågor m. m. rörande fÖi svaret Konsekvensen blirdå att det blir fler som flyttar från än till . Detkommer också att bli en viss försämring för de värnpliktiga. FFU-utredningenhar betonat atl man bör undvika omfattande personalomflyti-ningar. Därför börLv 4 få vara kvar i och P 7/Fo 11 fö ha kvar sin utbildning i ochRevingehed. Jag ber alt fö yrka bifall till reservationerna 1 och 2 som är fogadetill försvarsutskottets betänkande nr 11. Vi har gått varvet runt och är tillbaka på Malmöbänken. Regeringenföreslår i den proposition vi behandlar att Lv 4 skall flyttas från tillYstad, medan pansarutbildningen i skall flyttas därifrån. Enligtpropositionen skall åtgärderna ses som elt led i rationaliseringar för attåstadkomma kostnadsbesparingar, vilka för de här redovisade förändringarnaskulle-efter genomförandel -uppgå lill ca 16 milj. kr. Som lidigare harnämnts har i varit kritisk mot hållfastheten ifredsorganisationsutredningens beräkning av besparingseffekterna. Ocksåchefen för armén har kommit till ett annat beräkningsresultat än FFU. Fredsorganisalionsutredningenhar beräknat skillnaderna mellan besparingar ochkostnaderna för genomförandet lill ca 49 milj. kr., medan chefen för armén finnermotsvarande skillnad vara endast ca 24 milj. kr. Idessa beräkningar har hänsyn då inte tagils till kostnaderna förvärnpliktsresor. En minskning av utbildningskapaciteten i med 500utbildningsplatser- 700 försvinner från och 200 tillkommer på Revingehed- innebär att antalet skånska värnpliktiga som under närmast överskådlig tidmåste grundutbildas utanför länet ökar med samma antal. Detla bedöms medförakoslnader för värnpliktsresor med drygt I milj. kr. Efter hand ökandekostnader för energi kommer naturligtvis att ytteriigare öka dessa koslnader.Till detta kommer kostnader för de värnpliktigas egna resor, som de självabetalar. Debegränsade besparingseffekterna av en omfattande och för personalen påfrestandeförändring av fredsorganisationen i skulle kunna accepteras om av andraorsaker, t. ex. personalpolitiska, operativa, utbildningsmässiga,värnpliktssociala eller regionalpolitiska skäl, en omorganisation bedömdesnödvändig. En granskning av dessa skäl talar emellertid klart emot enförfiyttning av Lv4 från . Först villjag ta upp de personalpolitiskaskälen. Både från rekryteringssynpunkt och med hänsyn till möjligheterna förfamiljemedlemmar atl behålla sina arbeten är en föriäggning av Lv 4 i attföredra. Flyttningav förband påverkar erfarenhetsmässigt negativt förbandensrationella drift. Det bör uppmärksammas atl sammanlagt arbetsuppgifter för ca650 personer flyttas till annan ort om utredningens förslag avseende Lv 4 och P 7genomförs. Operativaskäl talar starkt för alt genom sitt strategiska läge, den storahamnkapaciteten och betydelsen ur försörjningssynpunkt bör ha omedelbartillgång till ett fredsförband med hög mobiliserings- ochkuppför-svarsberedskap. Vad överbefälhavaren lidigare har framhållit om krav påett kuppförsvarsförband i äger, menar jag, fortfarande giltighet. Närdel gäller utbildningsmässiga skäl är övningsbetingelserna för Lv 4 i Malmögoda. Markproblemen för utbildningen har överskattats av utredningen. Somframgårav och kommunfullmäktiges i yttrande ärfredsorganisationsulredningens uttalande inte i överensstämmelse med deverkliga förhållandena. Den planerade yttre ringvägen i kommer bara iringa mån - om ens så mycket - att påverka regementets utbildningsmöjligheter. Malmökommun önskar att luftvärnsregementet skall bli kvar i och är beredd attpå allt sätt medverka till att eventuella ytteriigare behov av övningsmarktillgodoses och säkras för framtiden. Jag kommer så till problemen i anslutning tillskjutfällel i . Av skjuifälien i är delta det som är lämpligastför luftvärnsskjutningar. Det därnäst lämpligaste är Ravlunda, medanHammar/Kabusa med hänsyn till störningar från båttrafiken är del minstlämpliga. Luftvärnsskjutningar måste därför genomföras på Falsterbofältel, ävenefter en flyttning av regementet från . Farhågorna beträffande skjutfälleli är inte av den art och omfattning atl de motiverar en flyttning avregementet. Enflyttning av regementet till skulle däremot negativt påverka denomfattande frivilligutbildningen i . Där finns ca 20 000frivilliga inom totalförsvaret. De har behov av nära tillgång till utbildningsservicei form av instruktörer, materiel, förråd, övningshallar och fordon. Jag tyckerdet är bra atl försvarsutskottel starkt betonar att fortsatl service åtfrivilligorganisationerna måsle garanteras även om fattar beslutetatt Lv 4 skall flyrtas till . Delär också av värnpliktssociala skäl önskvärt att utbildningen av de värnpliktigasker så nära hemorten som möjligt. Detla är önskvärt även med hänsyn tillsamhällsekonomiska synpunkter. Inomtvå mil från bor ca 70 96 av de värnpliktiga vid Lv 4. Påregementet placeras i viss utsträckning värnpliktiga som bor inomMalmö-Lundområdet och som kan åberopa särskilda sociala skäl för utbildningnära hemorten. Regionalpoliliskaskäl brukar jag inte framföra. Men eftersom de har anförts av andraintressenter vill jag peka på dem. De talar också för att Lv 4 skall få varakvar. Både och Ystads kommuner påverkas negativt av det nu föreliggandeförslaget, som framgår av de yttranden som har lämnats från kommunema. Tilldet anförda kommer också önskemålet alt underlätta försvarsupplysningen. Vitalar ofta i den här kammaren om behovet av atl öka försvarsupplysningen. Härhar vi ett utmärkt tillfälle atl ge försvarsupplysning till del Vissaorganisationsfrågor m. m. rörande försvaret Vissaorganisationsfrågor m. m. rörande försvaret stora antalet grundskole-och gymnasieelever i . En nära kontakt mellan förband och samhälleär en bra grund all bygga försvarsupplysning på. Sammantagetframgår alltså att en förflyttning av Lv 4 till inte är rationell. Detvore rikligare atl arméns utbildningsorganisation totalt i sågs över iett större sammanhang, varvid inte minst pansarels och infanteriets utvecklingpå sikt skulle tas med i bedömningen. Jag förmodar alt detla icke är den sistaomorganisationen när det gäller fredsförbanden i - tyvärr. Jagförslår i och för sig försvarsministern, som behöver vartenda öre och varendakrona som han kan skrapa ihop till anslag för materielanskaffning inomkrigsmakten. Och när del finns en enig uiredning och uttalanden frånmilitärbefö'lhavaren, chefen för armén och överbefälhavaren som alla accepterarutredningsförslaget - då förstår jag atl det är svårt atl lägga fram ett annatförslag. Menjag menar atl det vid remissbehandlingen av utredningsförslaget har kommit frammånga synpunkter som man borde tagit större hänsyn till, och jag menar allockså mina argument är bärande när det gäller ställningstagandet till omregementet skall flytta eller inte. Delgäller då var vi skall la pengarna ifrån, om vi nu ändå kan göra besparingar.Jag vill då erinra om att en annan motion redovisar besparingar som väluppväger de eventuella merkostnader som kan uppkomma om Lv 4 blir kvar i . kom in på litet historiska sammanhang. Han skall inte bliensam om det. Försvaretav har av svenska myndigheter i regel getts hög prioritet. Omedelbartefter övergång till anlades en stark svensk garnison i Malmö.Man kan naturligtvis kalla det för en ockupaiionssiyrka om man så vill. Det varnaturligt alt styrkorna rekryterades med svenskt manskap, och till att börjamed var det folk från Bergslagen. medgavs rätten att rekrytera högst 20skåningar per kompani till de förband som skulle försvara . Så småningomrekryterades emellertid allt fler från den egna bygden lill stadens garnisonoch regementen, och kronprinsens husarer blev verkligen etl skånskt förband,etl Malmöförband, med vilket stadens invånare kände stor gemenskap. den stora regementsdödens år, när den socialdemokratiske försvarsministern-jag tror han kallades krigsminister - drog in 14 fredsförband ochminskade arméns officerskår med 37 96 och dess underofficerskår med 48 96, dåred kronprinsens husarer bort . Menbara - inför hotet utifrån genom Nazitysklands framväxande -fick ett hytt förband, etl luftvärnsförband, som sedan kom att hetaSkånska luftvärnsregementet. Offerviljan hos malmöborna var vid den tidpunktenmycket stor när det gällde alt samla in pengar till luftvärnskanoner ochluftvärnskulsprutor för hembygdens försvar. samlade man in en halvmiljon kronor,.och det var mycket pengar på Del kom instora och små bidrag. En skolfiicka skickade in . och bifogade en vers: Vårt försvar är litetdåligt, men soldaten väntartåligt. Här kommer en litenpeng till fier kanoner påRibersborgs äng. - Och nog behövde vi depengarna. Malmöbornaslår vakt om sitt regemente. Vi tycker atl stadens värnpliktiga i storutsträckning också i fortsättningen skall kunna utbildas vid stadens regemente.Vi behöver ha del regementel kvar. Jag yrkarbifall lill motionen 1032. Vissaorgan Isa-tionsfrågor m. m. rörande försvaret I detla anförande instämdeJoakim Ollen (m). ULLATILLÄNDER (c): och har redan kommenterat flyttningen av Lv 4från , och jag har inte mycket mer att tillägga. Jag vill bara understrykaett par av de skäl som talar för alt Lv 4 bör få stanna kvar i . Manmåste starkt ifrågasätta om det är rikligl att lämna största stadmed så många betydelsefulla och strategiskt viktiga funktioner och med såutsatt geografiskt läge som utan något regemente. Även en lekman vet omoch känner väl till att är föremål för intensivt intresse från allahåll med sitt nyckelläge i den strategiska världsbild som f n. är dominerande.Det egna försvarets förmåga alt snabbi ställa upp till försvar står ju ändå idirekt relation lill avståndet, och föriängs delta så försämraskuppberedskapen. Ettannat skäl är socialt - ett skäl som man måste fösta ett visst avseende vid. Närhetentill - varifrån de fiesta kommer som på någol sätt är knutna till Lv 4,kanske främst de värnpliktiga - gör det möjligt för dem atl utnyttja rättentill naltpermission. Del är en förmån som förvisso inte alla inkallade har. Manskall kanske inte underskatta betydelsen av den. En nedläggning innebär endirekt försämring för en stor grupp värnpliktiga. Det är visserligen svårt atti kalla siffror mäta fördelen med elt sådant här syslem, men med kännedom om depsykiska påfrestningar som värnpliktsliden innebär för många, borde man ikostnadskalkylen ta med dessa positiva värden. Nedläggningenfår också negativa konsek venser för fri villigverksamheten i . Del ärfakliskl så atl tyngdpunkten för frivilligverksamheten inom länet ligger iMalmö. Desysselsättningsmöjligheter som finns på regementet belyder en icke föraktlighjälp ål en kommun som har del ganska bekymmersamt att fö debet och kredit attgå ihop. Med detla yrkar jag bifall till reservation 2 i försvarsutskottetsbelänkande nr 11. Vissaorganisationsfrågor m. m. rörande försvaret Jag ber atl få yrka bifall lill reservationen 1 om vissa markfrågor. Påden punkten ansluter jag mig till den argumentation som inleddesill anförande med. I övrigt biträder jag utskottels synpunkter och förslag. Mittsamvete är väl inte känsligare än andras, så jag är nog inte ensam om attegentligen vilja slicka in brasklappen "härtill är jag nödd ochtvungen" under beslutssigillet. GunnarBjörk i inledde sitt anförande med all helt riktigt säga att föreliggandeförslag är en följd av förra årets långsiktiga försvarsbeslut. Sedan gjorde hansig tyvärr skyldig till samma föriöpning som jag har hört statsministern göra ien radiodebalt. "Med socialdemokratisk försvarspolitik skulle vi ha föttlägga ned fiera förband", sade både den äldre och den yngre centerpartisten.Båda får vara vänliga att hålla reda på att majoritet och reservanter inteskiljer sig åt vad gäller nedläggning av förband. Vi räknade båda med enminskning med elt par tre regementsadminislraiioner. I del här avseendet har visamma ansvar och bör inte kasta grundlösa beskyllningar mol varandra. Menarvi något med vår neutralitetspolitik måste vi ha ett försvar. Vill vi verka föravspänning längs en lång gränslinje måsle det vara uppbyggt så alt del intebara ger vårt folk trygghet mot yttre hot utan också ger öster och väster dentrygga förvissningen atl vårt land inte kan bli etl uppmarschområde. Gränsernaär långa, och den landyla som skall försvaras är stor. Det här blir dyrt, sådyrt atl det uppstår konfiikl mellan kraven på medel lill yttre trygghet ochmedel lill den inre trygghet som är försvarsviljans förutsättning. I denavvägningen har socialdemokrater och borgerliga kommit på skilda linjer. Enyttring av delta är den penningmässiga skillnaden om 362 milj. kr. I elt längre perspektiv rör det sig om miljarder. Minoch mina meningsfränders uppfaltning är atl del i första hand är de högsta ochkostsammaste tekniska kraven som måsle begränsas, men inte hellerfredsorganisationen kan förbli oförändrad om folket skall orka bära elt försvar,starkt nog att ge oss yttre trygghet. Men,blir naturligt vis in vändningen, ofrånkomliga fö rändringar för inte ske påett sätt som äventyrar trygghet för personal - och för kommuner som under mångaår burit en uppgift som social basorganisation för ett militärt förband ochdess anställda. Det här har t. ex. varil bärande för envisaagerande. Det går inte all komma ifrån den frågeställningen. Jagupplever problemet också i mitt hemlän. F 11 skall ju läggas ned och det gårtrögt att fö fram alternativ sysselsättning. Just med hänsyn till den totalatrygghetsproblematiken är det en bjudande plikt för statsmakterna atl intespara någon möda när det gäller att med sysselsättningsskapande ålgärder setill att förändringar i organisalionen för vår yttre trygghet inte äventyrarden inre tryggheten i form av utkomstmöjligheter i kommuner som visat slorförståelse för del militära förbandet och dess verksamhet. i (c)kort genmäle: Del är ändå så all socialdemokraterna hade ett lägre alternativ närriksdagen tog det försvarspolitiska beslutet. Del innebär, såsom jag också haruppfattat det, en större ambition när det gäller personalminskningsmålei. Detär därför intressant att konstatera att en av de ledande socialdemokraterna,, inte ställer sig bakom del. Han haren reservation, där hanföreslår atl ett förband inte skall läggas ned, men han föreslår ingetalternativ till nedläggning. Jag förslår all i det läget ärbekymrad för den socialdemokratiska trovärdigheten på del här området. Det äretl rimligt krav att man skulle ha presenterat andra alternativ. Närdel gäller personalminskningsmålei vill jag anföra följande. Socialdemokraternahar samma mål som vi när det gäller fredsorganisationssidan, säger - tre fyra regementsadminislraiioner. Man har inte heller gåttlängre när det gäller de cenirala staberna, som behandlas i nästa betänkande påföredragningslistan. Men om socialdemokraterna haren större ambition än vi attskära ned personal vore det värdefullt för kammaren om sin pedagogiska skicklighet och förklarade hur socialdemokraternaspersonalminskningsmål verkligen ser ut och hur det skall konkretiseras i dengrå och bistra verkligheten. Vissaorganisationsfrågor m. m. rörande försvaret BENGTGUSTAVSSON (s) kort genmäle: Socialdemokraternas personalminskningsmål - för att använda detförskräckliga ordet - har skilt sig från regeringssidans i elt avseende. Jagvidhåller, och det bör veta, all i såväl försvarsulredningen somförsvarsutskottet talade vi om nedläggning med elt par tre administrationer.Sedan har i försvarsministerns direktiv till fredsorganisationsutredningensiffran tre fyra administrationer nämnts. Men del är en process som jag integår in på . Det är sådant som återkommer lill . Men vi var precis på samma linje när det gälldeförbandsenheter, och försöker komma ifrån del genom att ta upp endiskussion med på den här punklen. Det var inte alls detjagvände mig mol, ulan det var att , vilket förvånade mig, lika demagogisktsom statsministern i radiodebatten ställde frågan: Vilka förband ytterligare ärdel ni socialdemokrater vill lägga ned? På den punkten, del upprepar jag, harvi varil på samma linje. Del har skill sig på del saltet all vi iförsvarsulredningen och i reservationer till försvarsutskottets belänkande räknade med någol slörre neddragning på de centrala staberna ochförvaltningarna än motsidan då gjorde. Men på den punklen har vi överträffatsrejält av försvarsministern, och jag har inte kritiserat honom där. Men där hardel skill sig på personalsidan, inte när det gäller nedläggning av förband. i (c)kort genmäle: Jag tycker ändå atl om en av socialdemokraternas ledande företrädare iutskottet, f d. försvarsministern, säger all vi inte skall lägga ned så mängaförband som man tänker sig från majoritetens sida vore det klädsamt om hanpresenterade etl alternativ. Vissa organisations frågor m. m. rörande försvaret () kortgenmäle: Det här är egentligen debatt. Jag kan bara konstateraatt i beskyller för något som han inte gjortsig skyldig till. har argumenterat mot neddragningen av Lv 4.Men han har inte sagt något om del totala antalet förband som skall läggas ned. Mennu är medveten om alt han är ute och åker cykel. Vad jag reagerademol var det där skrämskottet som liksom en bred hagelsvärm skulle gå ul ilandet, att socialdemokraterna egentligen vill lägga ned flera förband. Det ärdet inte fråga om. Vi har satt på pränt exakt samma siffra frånsocialdemokratiskt håll som man gjort från regeringslägret. Talmannenanmälde att i anhållit atl till protokollet få antecknat althan inte ägde rätt till ytteriigare replik. Jag har begärt ordet därför all jag enligt replikreglerna inte kunde fåreplik på i när han skulle besvara vad jag hade tagit upp imitt anförande. Närdet gällde bedömningen av Lv 5:s bibehållande eller nedläggande tog jag uppnågra synpunkter. Jag kom in på markfrågorna, jag kom in på deregionalpolitiska värderingarna. Beträffandemarkfrågorna hänvisade jag till atl man haft atl göra en avvägning mellan Lv 5och Lv 6. Jag påpekade alt markfrågorna i var lösta eller kunde lösasutan konflikter med andra intressen, medan de enligt ulskottets uppgifter inteär lösta i . Man säger att de anses kunna lösas. Det sägs iulskousbeiänkandet att utskottets ställningslagande bygger på alt man skall fåbehålla områdena . Medhänsyn till alt markfrågorna har skjutits fram undrade jag hur vederbörandekommuner hade ställt sig lill utskottets skrivning. Jag fick ingel svar på del.Jag frågade hur man ämnar lösa frågorna , och jag frågade om markfrågornaenligt utskottets mening är en faktor som talar för nedläggning av 5 ochbibehållande av Lv 6. Del varde frågorjag ställde till utskottets talesman. Närdet gällde ekonomin talade i som om ingenting hade häntsedan FFU lade fram sin uiredning.