prot · G10920 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:20 Förhandlingarnaleddes lill en början av förste vice talmannen. §1 Fyllnadsval till utskott FÖRSTE VICE TALMANNEN: De på föredragningslistanuppförda valen är föranledda av atl ersättarna för , och skall beredas plals i utskott Moderatasamlingspartiels partigrupp har anmält som suppleanl iutrikesulskollel och partigrupp har anmält somsuppleant i skatteutskottet och som suppleanl ilagutskottet Meddelandeom ändring i den preliminära lidsplanen Omförvaringen av avfall från kärnkraftverk Förste vice lalmannen förklarade därefter valdatill Suppleant I utrikesutskottet () Suppleanti skatteutskottet () Suppleanti lagutskottet () §2 Juslerades proiokollen för den 21, 25, 26, 27 och 28 okiober. §3 Meddelande om ändring i den preliminära tidsplanen Jagfår meddela all del arbelsplenum, som i den preliminära tidsplanen utsatts , börjar med hänsyn lill attmånga interpellations- och frågesvar då kommer att lämnas. §4 Om förvaringen av avfall från kärnkraftverk StatsrådetOLOF erhöll ordel för att besvara () den 20 okioberanmälda fråga, 1977/78:78, och anförde: Herr talman! har frågat migom regeringen anser att 3 S Omförvaringen av avfall från kärnkraftverk i den s. k. villkorslageninnebär att samma säkerhetskrav måste ställas på den slutliga förvaringen avanvänt kärnbränsle eller avfall från upparbetat kärnbränsle, oavsett omförvaringen sker i eller ulomlands. Jagulgår från att med sin fråga avser innebörden i 2 S villkorslagen,eftersom det är denna paragraf som reglerar den slutliga förvaringen avhögaktivt avfall samt använt, ej upparbetat kärnbränsle. Villkorslageninnebär att frågorom hanteringen av använt kärnbränsle och högaktivt avfallskall vara lösta, innan en reaktor får tas i drift. Lagen är tillämplig padereaktorer för vilka lillstånd har meddelats enligt alomenergilagen och som intehar tillförts kärnbränsle före . I fråga om de reaktorer somfaller under 2 S får särskilt tillstånd atl tillföra kärnbränsle meddelasendast om reaktorinnehavaren har företett avtal som på etl betryggande sätttillgodoser behovet av upparbetning av använt kärnbränsle och dessutom harvisat hur och var en helt säker slutlig förvaring av det högaktiva avfallet kanske. Alternativt skall han visa hur och var en helt säker slutlig förvaring avanvänt, ej upparbetat kärnbränsle kan ske. Innebörden av detta är att detåligger reaklorinnehavaren alt konkret visa all avfallsfrågorna är lösta. Lagengör inte skillnad mellan slutlig förvaring i och utomlands. Frågan harinte heller direkt behandlats i lagens förarbeten. I samband med en ansökan omtillstånd enligt villkorslagen kan naturligtvis frågan om slutlig förvaringutomlands bli aktuell, och regeringen får i samband därmed ta slällning till dekrav som bör ställas från säkerhetssynpunkt. I princip bör dock sammasäkerhetskrav ställas, oavsett om förvaringen sker i eller någonannanstans. CARLLIDBOM (s): Jag ber attfå tacka energiministern för svarel. Jagslällde en enkel och rak fråga till energiministern: Hur är det medvillkorslagen, innebär den att samma säkerhetskrav skall gälla beträffande denslutliga förvaringen av avfallet från kärnreaktorer, oavsett om förvaringensker i eller utomlands? Detborde inte vara svårt för energiministern att svara enkelt och rakt på detla,med ett ja eller ett nej. Det svar jag har fått är ett referat avbestämmelserna i villkorslagen. Sedan lägger energiministern lill följande:"Innebörden av detta är att det åligger reaktorinnehavaren att konkretvisa att avfallsfrågorna är lösta. Lagen gör inte skillnad mellan slutligförvaring i och utomlands." Omenergiministern hade satt punkt där, skulle jag ha varit nöjd i den meningenatt jag då hade fått ett klart och entydigt besked. Men sedan kommer etttillägg som gör mig fundersam. Är det ändå så atl energiminislern slingrar sig ochvill öppna en bakdörr för all kanske bereda vägen för omkastningar iregeringens energipolilik? Energiministernsäger i fortsättningen av sitt svar att frågan inte har behandlats underförarbetena till lagen och fär prövas när det föreligger Då fårregeringen la ställning lill de krav som får siällas ur säkerhelssynpunkt Sedantillfogar han: "I princip bör dock samma säkerhetskrav ställas oavsell omförvaringen sker i eller någon annanslans." Dettatvingar mig att begära en precisering. Vad menas med det helt onödiga tilläggetav orden "i princip"? Finns det över huvud laget några undantag,eller ar lagens tolkning på denna punkt klar och enkel? Och vad menas med attenergiministern bara säger att man "bör" ställa samma säkerhetskravoavsett var förvaringen sker? Är det hans personliga uppfattning eller ärlagens klara innebörd den att samma krav gäller? Delär energiministern som har författat lagen, och han kommer tillsammans medsina kolleger i regeringen att få ta ansvaret för tolkningen och lillämpningenav den. Det bör vara synneriigen enkelt att ge besked i sådana frågor. Hur ärdel alllsä: Menar ni, som och harsagl, att ingen ny reaktor kan startas innan ni fåll se om det finns någonleknik i sinnevärlden i eller ulomlands, som är tillräckligt bra föratt man skall klara den slutliga förvaringens problem? Eller har ni kanske ändåera bakdörrar halvöppna för att smita ut och göra alla dessa känsligasäkerhetsproblem till en fråga om exportaffärer och kommers? Omförvaringen av avfall från kärnkraftverk tycks vara missnöjd med all jag refererar villkorslagen.Det sätt på vilket har ställt frågan visar att det var nödvändigt.Han har nämligen för det första hänvisal lill fel paragraf Del står ingentingom slutlig förvaring i den av nämnda 3 >!. Frågan är alltsåfelställd, och det borde erkänna. Fördet andra är villkorslagen sådan att den inte innehåller några förhandsbeskedav den typ som finns t. ex. i skattelagstiftningen. Regeringen kan således inleannat än i samband med prövning av ansökan om lillsiånd enligt lagen uttala sigi tolkningsfrågor. Än mindre kan ett enskill statsråd göra bindande uttalandeni sådana frågor. Jag har därför med avsikt gett ett principiellt hållet svar,och inga frågor frän kan förmå mig att överge den linjen. CARLLIDBOM (s): Det var ett rätt sensationellt besked av energiministern atl regeringeninle här i kan svara när del gäller tolkningen av de lagar somregeringen själv stiftar tillsammans med . Det var ganskahäpnadsväckande. Vi brukar ofta ha sådana debatter, och vi brukar när frågornaligger på det principiella planet få klara och enkla svar. Vad vi inte kandiskutera i är enskilda fall, som senare kan komma under regeringens,myndigheters eller domslolars bedömning. Men nog brukar vi kunna få besked omvad regeringen menar med sina egna lagar. Del är en självklarhet att lämnasådana besked. Då ni vägrar att preciserasvaret på min fråga kan jag inte uppfatta Omförvaringen av avfall från kärnkraftverk det som annat än enbekräftelse på att ni ändå är mycket angelägna om att hälla vissa bakdörraröppna. Dennadebatt har varit fylld av motsägelser, inte bara mellan de borgeriigapartierna utan för all del också mellan centerpartistiska statsråd. Ärkärnkraften en fråga om ansvar för väriden och för nu levande och kommandegenerationer? Ställer ni absoluta krav? Eller är del en praktisk fråga, där nikan reducera avfallsproblemen till en fråga om eventuell export, kommers - säljavfallet till andra länder, så struntar vi i vad som händer? Attindustriministern , också centerpartist, inte är främmande för densenare, kommersiellt inriktade, linjen visar han ganska tydligt i senastenumret av , där han får frågan: Kan du tänka dig export avkärnkraftsleknologi? svar lyder; Ja, varför inte. Vi har ingenanledning att hindra export av kärnkraft. Delär klarl att har man filosofi, kan man känna ett visst behov avsådana här bakdörrar som, eventuellt, öppnar med sin medvetnaoch insisterande oklarhet. Så länge vi inte har förbjudit kärnkraft i vårt eget land, finns delnaturiigtvis möjligheler att exportera kärnkraft och kärnkrafts-komponenterinom de ramar som vi av bl. a. icke-spridningsskäl har satt upp. Det vet herrLidbom mycket väl, och det är detta som har avsett. Omvi sedan skall gå in på en debatt här, kan jag naturligtvis ur bådeproposilionen och förarbetena till villkorslagen citera vad som sägs i olikaavseenden. Del finns ingenling i villkorslagen som lyder på all kravel på hellsäker slutlig förvaring skulle vara begränsal lill fall av förvaring i Sverige.Inle heller finns det i propositionen eller i utskollsbelänkandei något somlyder på delta. Tvärtom så påträffar man i propositionen uttalanden, som jagvaril med om att formulera - vilket myckel riktigt påpekat - somvisar att man sett förvaringsproblemen i ett globalt och inte i ett nationelltperspektiv. hindrar inle att jag naturiigtvis formulerar mitl svar principielll,eftersom vi ändå har tillståndsansökningar enligt villkorslagen aktuella. CARLLIDBOM (s): Statsministern och energiministern har vid upprepade tillfällen i mångasammanhang sagt all det inte finns.någon leknik i sinneväriden, varken iSverige, eller någon annanstans, som håller mättet när det gäller attta hand om avfallet och den slutliga förvaringen av avfallet frånkärnkraftsreaktorer. Vi ser inte någon sådan teknik i sikte över huvud tageloch kan därför inte begripa hur det skulle gå till att lösa det problemet. Detta har varilstatsministerns och energiministerns uigångspunki när de har sagl att innandenna leknik är uppfunnen och finns någonstans i sinneväriden, så går del inteall i starta en enda reaktor - enligt den villkorslag som ni harstiftat Är detta riktigt? Skallvillkorslagen tolkas på della kategoriska sätt? Omjag får ett klarl och enkell ja pä den frågan, är problemet helt och hålletklariagl. Ellerär tanken i stället den alt bara det inte gäller förvaring i så kan manstrunta i atl pröva om tekniken duger, då behöver man inte se så allvarligt påproblemel, för i så fall kommer eventuella olyckor inle all drabba svenskamedborgare och därför kan vi se lilel mer praktiskt på saken och dämpa oss? Lål mig bara upprepa vad jag har sagt: Del är regeringen som vidlillämpningen av villkorslagen lolkar densamma - inle enskilda slalsråd. Överiäggningenvar härmed sluiad. Statsrådet erhöll ordet för alt iett sammanhang besvara dels (-), dels () den 4oktober anmälda interpellationer, 1977/78:1, till statsministern, resp.1977/78:18, och anförde: delsom regeringen är medveten om att oljan är en ändlig naturtillgång och atl enfrigörelse från oljeberoendet så snart som möjligl är en nödvändighet, delsom regeringen under några omständigheter - och i så fall när - kan övergå lillatt genomföra det energiprogram som riksdagsbeslut innebar, nämligenen planmässig utbyggnad av de 13 beslutade reaktorerna. Interpellalionen haröverlämnats till mig för all jag skall besvara den. BirgillaDahl har frågal mig när de besked om framliden för och de anställdadär som ullovals i komplelleringspropositionen kommer att lämnas. Jag besvarar båda interpellationernai etl sammanhang. PåAlf Lövenborgs första fråga kan jag svara ett obetingat ja. Regeringen ärstarkt medveten om de problem som förestår när det gäller försörjningen medolja. Vi har alt räkna med alt oljan snart - kanske inom några decennier - intekommer att kunna användas som råvara för energiproduktion. Iförsta hand industriländerna måsle således bereda sig på en genomgripandeomställning i fråga om försörjningen med energi. Nr 20 gäller detta oss här i som är beroende av importeradolja för av vårförsörjning. Fråganär dä hur energipolitiken skall ulformas för all vi skall kunna möta desvårigheter som kan förutses. Jag skall inte gå närmare in på Omenergipolitiken denna fråga . Lål mig bara säga att jag för egen del anseratl hushållningen är del primära i energipoliliken och all de ålgärder somsälls in från statsmakternas sida på detla område i första hand bör inriktas påall minska förbrukningen av olja. Vadsedan gäller andra fråga - genomförandel av 1975 årskärnkraftprogram - vill jag hänvisa till regeringsförklaringen den 8 okiober1976, lagen il977:140)om särskill lillsiånd all lillföra kärnreaklorkärnbränsle, m. m. den s. k. villkorslagen - som aniog i vårasoch lill (I 1976:05) direkiiv. Regeringensinslällning är enlydig. En salsning på kärnkraft kan inle ske om inle riskernamed hanieringen av del använda bränslet och del högakliva avfallet kanbemästras pä belryggande sätt. Innebörden härav har preciserals ivillkorslagen. Omdet visar sig atl de problem och de risker som är förenade med kärnkraften inlekan bemästras måste kärnkraften avvecklas. På vilkei säll del skall ske ochvilka ålgärder som behöver sältas in för att bortfallet av kärnkraft skallkunna ersäiias hör lill de uppgifter som arbeiar med ochskall redovisa konkreta förslag om. Redan av direkliven framgår vilkettidsperspektiv som skall vara riktpunkt för kommittén. Dess arbele skall varaslulredovisat senasl näsla år. Regeringenär vidare angelägen om all handlingsfriheten på kärnkraflsområdet bibehålls iavvakian energipoliliska beslul. All binda resurser ikärnkraflsblockel enligl den ursprungliga lidsplanen vore allföregripa dessa beslut. Med hänsyn härtill anmälde jag i årelskompleiieringsproposilion (prop. 1976/77:150 bil. 7) all jag avsåg all föreslåregeringen all ge slalens vaiienfallsverk i uppdrag all förhandla medMellansvensk om en sådan ändring av planeringen förkärnkraflsblockel all handlingsfrihei föreligger all avbryla ellerfullfölja projekiet efter ett energipoliliski beslul av hösten 1978.I uppdragei skulle också ingå en kartläggning av konsekvenserna i olikaavseenden av en sådan ändring i planeringen. Jag är därmed inne påBirgilla Dahls fråga. Uppdrageibeiräffande Forsmark lämnades lill vallenfallsverket i början av juli.Innehållet i och avsikien med uppdragei hade redovisats för deberörda personalorganisationerna i överensstämmelse med bestämmelserna ominformations- och förhandlingsskyldighet i lagen om medbestämmande iarbetslivel. Vaitenfallsverkelhar numera sluifön sill uppdrag. Resullalei av karlläggnings- ochförhandlingsarbetet överlämnades lill regeringen . Regeringensslällningslagande bör kunna redovisas (-): Jag slällde två frågor och måste som etiketten bjuder mig lacka försvaren. Men självfallel är jag inle nöjd med dessa svar. m. när statsrådet svarar elt "obetingat ja", som detheler i interpellationssvarels lext, på min första fråga gör han det med elllillägg, som snarare borde ha moliverai ett "obetingat nej" som svar. "Vi har all räkna med all oljan snarl - kanske inom några decennier - inle kommer att användassom råvara för energiproduklion", säger den minister som ironiskt nog har beteckningen energiminister. Men det är, , inle fråga om några decennier. Del är fråga . En ansvarsfull regering borde inle dröja mer med all lansera en energipolilik som skulle innebära snabba marsch ut ur oljeberoendet - eller rättare sagt beroendet av importerad olja. Oljan kommer mycket snarl all sina, och vad gör vi då för all värma upp bostäder och arbelsplalser och hålla i gäng de många indusirier som har kunnal drivas lack vare lillgången pä billig olja för kraftpro duktionen? Sedanmin inierpellalion iryckles i snabbprolokollel den 4 okiober har del kommit endel nytt material som yllerligare bekräftar hur oerhört alarmerande silualionenär. De 19 kapitalistiska staternas oljeklubb, som lyvärr är medlem av,sammanträdde i den 5-6 okiober och tecknade en dyster bild av läget. Mankom överens om all begränsa sin sammanlagda oljeimport till 28 miljoner fal omdagen . Redan della är ju ett astronomiskt tal - 28 miljoner fat, dvs.43-44 miljoner hektoliter . Men denna överenskommelse betydernaturligtvis noll och intel, så länge de s. k. fria marknadskrafternas spel fårfortsätta ohämmat Den rovdrift på olja som de multinalionella företagenbedrivit har naturligtvis varil den främsla orsaken lill all en bristsitualionnu Slår skrämmande nära i liden. Och denna rovdrift kommer all fortsätla. Framför allt kommer ingentingradikalt all hända med oljebolagens -ellerrättare sagl oljetrustens - oinskränkta grepp om den mest oljeslu-kandemarknaden av alla, nämligen . importerade 1976 olja till elt pris av36 miljarder dollar - dvs. - och beräknas i ärimportera för . Tvärtomtyder allling på alt oljeimport kommer all öka kraftigt Den inhemskaproduktionen av olja låg 1976 i ännu något över den importerade mängden.Men ökningen av oljekonsumtionen i förening med den beräknade minskningen avoljeulvinningen inom landels gränser kan vänias leda lill all blir siörre och större. EftersomBirgilla har ordet efler mig skall jag inle nu gä in på denglobala betydelsen av den myckel nära föreslående oljekrisen. Jag förutsätteratt hon kommer att beröra denna viktiga fråga. Det mesla som Birgilla Dahlanförde i sill slora lal om energipolitik för framliden vid socialdemokralernassiorrådslag och i en artikel, "U-landsvänligenergipolilik", i Dagens Nyheier kan jag oreserveratskriva under på. Del överenssiämmer med de synpunkter vi kommunisteranlagt på energifrågan sedan 1940-ialel, då frågan om kärnkraftens utnyttjandeför fredligt bruk försl kom på dagordningen. De överensstämmer medarbetarpartiet kommunisternas uttalande när den borgeriiga regeringen börjadesälla stopp för Forsmark. Påen punkt har naiuriigivis socialdemokralerna och vi olika åsikter. Det gällerutbyggnaden av vattenkraften. Vi menar ju alt de ännu orörda älvarna börsparas. Vi anser att mera effekl kan utvinnas i alla de älvar som redan harexploaterats. Att det pågår anslrängningar i del syftet betraktar jag sompositivl. Många av anläggningarna för vallenkrafl behöver moderniseras. Delkan bli en beiydande konstruktiv sysselsällning, om denna moderniseringgenomförs. Och del kommer att belyda etl mycket bättre utnyttjande av denoerhört värdefulla kraftresurs som den svenska vattenkraften utgör. Menvarken denna om- och uibyggnad av vattenkraften eller en ulveckling av de s.k. alternativa energikällorna, dvs. sol och vind, kan kompensera mer än enmycket liten del av bortfallet av oljan för värme-och kraftproduktion. Sverigeär dock etl land i norr med elt mycket hårl klimai. Del går ål myckel lyse. Ochdel går åt exceptionellt mycket värme. Inte minst förbrukar slalens järnvägar,med den utbredning som kommunikaiionsnäiei måste ha i förhållande till denglesa befolkningen, myckel elektrisk energi. Förall hushälla med energi behöver man också ha någon energi alt hushålla med,. Innan fusionskraften blir en realilel och ger oss ouiiömligaenergiresurser finns det i prakliken bara fyra energikällor att ta till förett högt industrialiserat land som vårt: vattenkraft, olja, kol och uran. Oljepareniesenär i det närmasle slul. vallenkrafl är i stort sell utbyggd. En ärligimport av många miljoner lon kol skulle med all räu beiecknas som rena ramagalenskapen, inte bara av de verklighetsfrämmande s. k. miljövänner som igrunden liknar maskinkrossarna i den industriella revolutionens början. Dååterstår bara kärnkraften. Jagvill erinra om all alla partier i riksdag var eniga om del svenskakärnkrafisprogrammet så seni som vid allmänna motionstidens ulgång i januari1973. parti, vpk, uttryckte t. o. m. otålighet beträffande taklen iprogrammets genomförande. I en partimoiion, nr 1471, undertecknad av bl. a.dåvarande partiordföranden och nuvarande partiordföranden, sades frånvpk-gruppens sida: "Tillde erkända energipoliliska problemen hör konsekvenserna av knapphelen på oljaoch de väntade stegringarna av oljepriset. Delta accentuerar behovel av altavancera inom bl. Detvar kloka ord som del fanns all anledning all skriva under på - del kan manalltjämt göra - eftersom absolut ingenting har iniräffal sotn frånvetenskaplig, leknisk eller ekonomisk synpunkl skulle molivera en annanslåndpunkl . Tvärtom ligger oljekrisen mycket närmare i tiden än man dåkunde räkna med. I har vi dengynnsamma silualionen alt väsentliga delar av energiproduktionen är isamhällets ägo. Som kommunister släller vi detsjälvklara kravet att hela energisektorn, utom den kooperaliva, skall varasamhällsägd. Det går inle atl hushälla med energi, och del går inle altplanmässigt slyra produklionen av energi, så länge vikliga sektorer är kvar ide multinalionella monopolens händer. Viulgår från del faklum atl energiförsörjningen måsle planeras pä lång sikl. Dellar ett tjugotal år all bygga upp en produktionsapparat för andra förhållandenän dem som gälll under den billiga oljans epok. Redan i dagens läge är delorimligt, även från ekonomisk synpunkl, alt använda en ovärderlig råvara somolja för uppvärmning och kraftproduktion. Tillskillnad från oljan kan uranet inte användas för annal än kraftproduktion.Sverige har nästan unika förutsättningar. är ell av de fem länder ivärlden som inom sill lands gränser kan ulveckla hela kärnkraftscykeln, frånuranbrylningen lill avfallets slutliga deponering. Alla leden i denna vikligaindusiri ligger eller skulle kunna ligga inom den offentliga företagssektorn. Desvenska alunskiffrarna innehåller förmodligen världens största uranfyndigheler.De brytvärda tillgångarna av alunskiffer - i Billingenområdei (),i', på , i och i hela östra fjällområdet från lillNorrbotten - uppskattas lill 50 miljarder lon. Alla dessa fyndigheter kanförmodligen inte brylas även om de är brytvärda. Men en fortsatt prospekleringkan med stor sannolikhet leda till upptäckten av andra alunskifferdepåer som ärså belägna all inga andra värden kommer i kläm vid en exploalering. Utomuran innehållerdensvenskaalunskiffern kolföreningar, vilka bl. a. kananvändas för oljeproduktion och produkiion av metanol, som i vissa proportionerkan ersätta bensin. Här finns alltså alla förutsättningar för all ersätta denolja som annars måste importeras för den kemiska industrin. Uranskifferninnehåller också mycket värdefulla metaller som vanadin, molybden, nickel ochkobolt. En beiydande del av restprodukterna uppges av experlerna kunna användasför produkiion av konstgödsel. Sverigehar vidare en högl ulvecklad reaktorinduslri och komplellerande industriersåsom lurbintillverkning. Vi har en kärnfysisk forskning med långa traditioneroch elt stort anlal kärnfysiker. Vi har lekniker och yrkeskunniga arbeiare medhög kompelens och stora prakliska erfarenheler. har energiminislern, bl. a.genom elt interpellationssvar den 21 okiober, slälli till med oro på Asea-Alom,som enligl del konsortialavlal som 1968 godkände för perioden1969-1979 skall "bedriva utveckling, konstruktion och marknadsföring avkärnreaktoranläggningar, baserade på termiska reaktorer och komponenter lilldem inkl. tillverkning av speciella kärnreaklorkomponenier saml ulveckling,konstruktion, lillverkning och marknadsföring av kärnreaklorbränsle ävensomförsäljning av kompletterande tjänster sammanhängande med sådani bränsle". "Silualionenär inle längre densamma. Marknaden för kärnkraftverk har hårdnal.Ulbyggnadsplanerna har de senasle åren successivi skurils ned kraftigt i deflesia länder." Delta är en falsk beskrivning av verkligheten. ISovjetunionen och de övriga SEV-länderna fullföljer man planmässigt det storagemensamma utvecklingsprogram som man undertecknade . a. en kraftig uibyggnad av kärnkraften i , , , DDRetc. har som bekant också etl kärnkraflsprogram. Imin inlerpellation refererade jag utförligt LO:s och TCO:s gemensammaskrivelse till regeringen, som publicerades i sin helhet i TCO-Tidningen nr 16i är. Jag skall inle i den här omgången upprepa den detalj redogörelse som därgjordes för de koslnader och skador som den borgerliga regeringen haråstadkommit på energiområdet Jag vill hell kort deklarera på nytt attarbetarpartiet kommunisterna släller sig bakom kravel all de 13 beslutadereaktorerna byggs ulan ytterligare käppar i hjulen. Vikommunister var här - liksom i andra länder - de första all yrka påkärnkraftens utveckling för fredligt bruk. Vi står fast vid denna slåndpunkl.Vi har också alllid mycket energiskt krävt att hela energisektorn ochmalmtillgångarna skall vara förstatligade i sin helhet.