prot · G109132 · 1977-12-31 00:00:00 — Däremot framfördes sådanasynpunkter från annat håll, inte minst från . har naturligtvissocialdemokraterna och kanske också statsråd i en tidigare socialdemokraliskregering vissa svårigheter när del gäller att läta bli 64 att blanda ihop fackliga uppgifter och partipolitiska ambitioner. att det skall kunna gå meden viss träning. Detär alltså inle fråga om kritik mot fackets sätt att arbeta utan mot Torsdagenden socialdemokraternasskrivning i motionen och även i reservationen. Min slutsats kvarstår,herr talman, nämligen att reservationen 3 närmast är,precis som reservationerna 1 och 2, ett fruktlöst försök att politiskt Ledighet för vård attackera ettreformförslag som man har svårt atl hitta några angreppspunkter av barn m m GERTRUDSIGURDSEN (s): Det är just arbetsmetodiken, , som jag har tagit upp imitt inlägg. Jag har inte gäll in pä sakfrågan. Det skulle jag mycket väl hakunnat göra, eftersom det i och för sig är intressant att se hur den borgeriigapolitiken utformas. Men just arbetsmetodiken! Visst är det viktigt medsamarbete, men jag kallar inte det för samarbete, när man kallar löntagarnatill en hearing - ungefär som när vi har hearings med olika grupper i utskotten-och när man lägger ett förslag på bordet och sägen Det här tänker vi läggafram. Remissförfarandet,del ärju inget nytt. Det är precis som tidigare: Man skickar utredningar påremiss. Men i förarbetet, innan man lägger fram ett förslag som i sä hög gradrör förhållandena på arbetsmarknaden, hade det varit naturligt att ta inarbetsmarknadens parter. Dessa representerar ju -det kan väl inte heller ElverJonsson ifrågasätta - sakkunskapen på det här området. Det är här arbetssätteti dag betydligt skiljer sig från arbetssättet tidigare. Detta är inle den endagången vi har kunnat konstatera det här förhållandet. Vi har bara fått enbekräftelse genom tillvägagångssättet den här gången. GABRIELROMANUS (fp): Eftersom jag till skillnad från var närvarande vidöveriäggningarna med arbetsmarknadens parter, kanjag tala om att det inte gicktill så som hon har beskrivit del. Detförekom två överläggningar. Vid den första presenterades tankegångar.Organisationernas representanter tog dem med sig hem och funderade, varefterde kom tillbaka och lade fram sina synpunkter. Vid del första tillfälletgjordes det inget uttalande om att vi inte tänkte ändra på förslaget, ifallvederbörande skulle komma med synpunkter, absolut inte. Dessutomhar förslaget varit ute på remiss, och regeringen har hafl möjlighet att tainlryck av ytterligare synpunkter. Ensådan anda som den har talat om var det absolut inte fråga om.Det kan jag säga eftersom jag var närvarande. Vidarekanjag notera, att ytterligare en socialdemokrat hartalat ulan alt ge besked omhuruvida socialdemokraterna sluter upp bakom denna lag, eller omsocialdemokralerna tänker ändra den, för den händelse socialdemokraternakommer tillbaka i regeringsställning. har tydligen sammauppfattning om läget som , nämligen alt det skall ges 5 prolokoll 1977/78:132-133 Nr 132 besked i en regeringsdeklaration efter nästa val - om det då blir enny Överläggningen var härmed slutad. av barn m. m. ANDREVICE TALMANNEN: Propositioner ställs först momenivis beträffande utskottetshemställan och därtill hörande motivering. Därefter ställs särskildapropositioner belräffande utskottels motivering till den del den berörs ireservationen nr 3 av m. fi. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels utskoltels hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motionen nr 1770 av . fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottels hemställan i betänkandet nr 31 mom. 1röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill motionen nr 1770 av m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då EivorMarklund begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 281 Nej - 18 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avBirger m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 31 mom. 2röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då IngridLudvigsson begärde röst- räkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning Nr 132 gavföljande resultat: den ''ä - 154 Ledighetför vård av barn, m. m. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avBirger m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 31 mom. 3röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då IngridLudvigsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Utskottets motivering till den del den berördes ireservationen nr 3 av m.fl. Propositionergavs på godkännande av dels utskoltels motivering, dels den i reservationenanfördamotiveringen,och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren godkänner arbelsmarknadsutskotieis motivering ibetänkandet nr 31 till den del den berörs i reservationen nr 3 av BirgerNilsson m. fl. röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarengodkänt den i reservationen anförda motiveringen. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Nr 132 rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat. den "'"§g följande resultat: _ Nej - 145 Skattpå fritids- t, 14 Föredrogs 1977/78:24 med anledning av propositionen1977/78:104 med förslag om utvidgad räll lill ledighel för vård av barn, m. m.,såviu avser lagförslag 2, jämte motioner Konstit ulionsulskol tets belänkande 1977/78:38 med anledning av motion angående denstatliga förvaltningens organisation m. m. Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §15 Skatt på fritidsbåtar Föredrogs skatteulskolteis betänkande 1977/78:47med anledning av motioner om skatt på fritidsbålar. PAULJANSSON (s): För ledamöternas information kan jag redan nu meddela att jag intekommer att framställa något yrkande i detta ärende. Isitt betiinkande nr 47 behandlar skatteutskottet bl. a. motionen 510 som jagoch några medmotionärer har väckt till årets och där vi har hemställtatt beslutar anhålla hos regeringen om förslag till registrering ochärlig beskattning av vissa lyxbetonade fritidsbåtar. Närfrilidsbåluiredningen lade fram sill belänkande är 1974 beräknade den all vihade drygt 600 000 fritidsbåtar i landet. Med den snabba expansion som ägl rumpå della område lalar myckel för all antalet sådana bålar i nu närmarsig miljonen. Del är utan ivivel på del sätiei all denna snabba ökning avantalet friiidsbåtaräven har medfört betydande problem då det gällersåvälsjösäkerhelen som miljövården. Frilidsbåtärnas ökade närvaro i våra insjöar ochkuslvallen medför alll slörre bekymmer i form av nedsmulsning, buller och iövrigt störande inverkan på frilids- och djurliv. Ivår motion har vi framfört två yrkanden, nämligen att vissa typer avfritidsbålar skall registreras och alt en årlig beskattning av mera lyxbetonadefritidsbåtar skall införas. Vitycker all starka skäl lalar för en sådan beskattning. Först och främst vet vi att den snabba tillväxten av antalet fritidsbåtar i landei otvivelaktigt förorsakar samhället en hel del kostnader, vilka vi lycker del är rimligt att bålägarna medverkar lill all bestrida. Fritidsbålulredningen föreslog som bekant på sin lid alten registrering skulle införas förvissa slag avfritidsbålar. 68 Ulredningen föreslog även alt de registreradebålarna skulle beläggas med en årlig avgift, som dock varmycket blygsam -den rörde sig, villjag minnas, om Nr 132 ca . Med denna avgift skulle båtägarna i varje fall i någonringa den mån bidra lill de samhällskostnader som är förenade med båtlivets utövande. Fritidsbålulredningentog däremot inte upp frågan om eventuell beskall- Skatt på fritids-ning avfritidsbåtarna. Vi kan vidare konstatera alt de förslag som utred- båtarningen i övrigt lade fram inle har blivit föremål för några beslutfrån staismaklernas sida. Fråganom beskattning av vissa lyxbetonade fritidsbåtar kan även i hög grad sägas varaen rättvise- och jämlikhetsfråga. Man kan naturligtvis med fog fråga sig varförden som väljer att skaffa sig ett fritidshus, där han bor under sin lediga tidpå året, skall behöva betala skatt för detta i form av fastighetsskatt - hanmåsle dessutom betala renhållningsavgifter och andra avgifter till kommunen -under det att den som väljer att skaffa sig en påkostad fritidsbåt att leva ochbo i under sin lediga tid inte drabbas av någon som helst beskattning ellernågra andra avgifter för denna mycket exklusiva form av fritidssysselsättning.Många människor ställer sig naturiigtvis frågande inför sådana förhållanden. Vikonstaterar vidare alt beskattningen av nyttotrafiken i landet blivit allthårdare i form av höjda fordonsskatter och drivmedelsskatter,varför man ur rättvisesynpunkt kan anse del rimligt att en årlig beskattninginförs också på vissa lyxbetonade fritidsbåtar. Slutligenkan man konstatera att dessa luxuösa fritidsbåtar av ägarna ofta används sommycket fördelaktiga avskrivningsobjekt vid beskattningen. Det förekommer oftaatt de exempelvis höjer inteckningarna i sina ägandes fastigheter för att köpapåkostade fritidsbåtar och på så sätt kunna utnyttja gäldränteavdraget ochreducera sin egen skatt, som de skattefritt utnyttjar förmånen av attäga en lyxig fritidsbåt. Skatteutskottethar nu inle velat pröva beskatiningsfrågorna i våra motioner förrän, som mansäger, har tagit ställning till ett väntat regeringsförslagbeträffande registreringen. Och etl sådant förslag förbereds ju enligt uppgiftinom . En registrering av fritidsbåtarna är ju denförsta förutsättningen för att en beskattning skall kunna genomföras. Skatteutskottetgör emellertid en viktig markering, där utskoUet slår fast all de i motionernaframförda yrkandena måste ses som skattefrågor och inte som yrkanden omavgifter. Jag tycker det är viktigt att konstatera det ställningstagande som skatteutskottetgör i det här avseendet. uttalar sig positivt om en registrering av fritids bålarna och detta har en avgörande betydelse för en eventuell beskattning, så får jag väl för dagen nöja mig med det. Jag har således, som jag sade inledningsvis, inget yrkande. Men jag vill, herr talman, gärna säga att jag lycker del är litet svagt av skatteutskottet att inte uttala någon mening om sakfrågan. Ett principiellt ställningstagande från skatteutskoltet till tankenpå beskattning av vissa lyxbetonade fritidsbåtar skulle ha varit välgörande, inle minst med hänsyn till den debatt som ändå pågår på detta område. Nr 132 (): Inte heller jag kommer att framställa något yrkande i den här '"'ägan. Detfigurerar en massa siffror i debatten om fritidsbåtarna - hur många de Skatt på fritids- är osv. Den korrekta siffran på antalet båtar torde vara ungefär 750 000. jyätar ' 96 av dessa är övernattningsbara, vilket motsvarar ungefär90 000.Ungefär 90 000 är också det antalbåtar som har motorer som är starkare än 10 hästkrafter men inte harövernaltningsmöjligheien Det är alltså dessa båtar vi talar om. De övriga -kanoter, små roddbåtar osv. - är de allra flesta. Detta reducerar onekligen denmiljon som talar om till betydligt blygsammare siffror. Förfritidsbåtarna betalas det in en hel del pengar på olika sätt, genom olikaavgifter, till staten. Den största enskilda posten är drivmedelsskatten. Efterden höjning som triider i kraft kan man beräkna att del kommer all belalasin någonstans mellan 120 och 130 miljoner i skattepengar den vägen.Statens utgifter för båtlivet är 10-15 miljoner, och kommunerna subventionerarfritidsbålarna med kanske 5 miljoner totalt. Fördella vill man alltså dra i gång en byråkrati. Vad innebären registrering annatän atl det skapas en byråkrati för alt ha hand om registreringen? Man kan naturligtvisfråga sig: Behövs den? Det hänvisas till betänkandet frånfritidsbålulredningen, som kom , och även till betänkandetfrån den senare utredningen,som speciellt utredde registreringsfrågan. Vadman är försiktig med att nämna i sammanhanget är hur utredningarna blevbehandlade av remissinstanserna när det gäller registreringsfrågan. Båtliv, blev direkt sönderskjuten. Den andra kom fram till allregistrering nog är bra om man skall ha skatt på båtarna - annars är det ingenstörre nytta med den. De remissinstanser som i det här sammanhanget kan sägasha den största sakkunskapen, och ,ställer sig bägge avvisande lill en registrering. Manjämför med fritidshus och säger: Det är så hemskt orättvist. Ja, för fritidshusär kontantinsatsen låg, och man har lång amorteringstid, , i vissa fall20-30 år. Ett fritidshus betraktas som säkerhet - del är intecknings-bart. Mankan alltså få lån på förmånliga villkor med ett sådant som säkerhet. För en båtligger normalkontantinsatsen någonstans mellan 30 och 40 96 av inköpspriset.Normalt skall den betalas på ca fem är, och räntan är betydligt högre. Båten äringen säkerhet. Man betalar inte drivmedelsskatt på ett fritidshus. Orättvisanär nog mera inbillad än verklig. Vidarehävdar man, som om det vore ett argument, atl båtliv är en exklusiv form avfritidsaktivitet. Ca 17 96 av hushållen här i landet har egen fritidsbåt. Detär faktiskt inle så förfärligt få. Om man skall skapa en ny byråkrati här i landet skall man göra deldärför att det verkligen behövs en ny byråkrati. Jag anser att det redan nusannerligen finns nog med byråkrater. Låt oss fråga: Behövs verkligen dennaregistrering och byråkrati? Jag tycker det är hög tid att vi 10 ställer frågan: Är detta nödvändigt eller är det bara bra att ha?Kommer man fram lill svaret att dettaär bra att ha men inte nödvändigt, då skall vi inte Nr 132 skapanågon ny byråkrati. Det är riktigt attfritidsbåtarna drar med sig en del kostnader, men vad är det för fel med tanken atlbåtägarna själva skall få betala dessa kostnader Vad är det för felatt man betalar vad en hamnplats kostar i Skatt på fritids-hamnavgift? F.ö. betalar man ju redan nu för båtar hamnplalsavgifter, båtaruppläggningsavgifter och annat som man inte betalar för fritidshus. Vad är delför fel att man när man så att säga konsumerar en viss sak med direkta avgifterbetalar för den? Den frågan har inte utretts. Den frågan är det ytterst få somvill ta upp till debatt. Manär på många håll mycket ivrig att försöka få igenom en ny byråkrati, som kanskeöver huvud taget inte behövs. Som jag sade har de tungaremissinstanserna ställt sig avvisande. Jag tycker att vi skall vara mycketförsiktiga i den här frågan och inte rusa åstad och införa någonting som vikanske inte vill ha. PAULJANSSON (s) kort genmäle: siiger alt vi kan reducera det antal som jag nämnde. Jagsade att det finns närmare en miljon fritidsbåtar. Är det riktigt som TorkelLindahl säger att det finns 750 000 så är det ju ändå ganska nära en miljon.Att sedan inte alla kan tänkas bli föremål för beskattning är väl ganskauppenbart, om man i det antalet räknat in småbåtar, kanoter o. d. TorkelLindahl är tydligen inte alls intresserad av några som helst åtgärder på dethär området. Han anser inte ens att en registrering av båtarna är önskvärd. Ensådan skapar byråkrati och krångel enligt hans mening. Jag kan bara ge honområdet att vända sig till den ansvariga regeringen. Det ärju ändå så alt maninom förberedereller i varje fall överväger införandetav en registrering av fritidsbåtar. Det hänvisar skatteutskotlet lill i sittbetänkande. Sedantycker att vi överdriver, när jag och andra påstår att det ärfråga om förmåner när man har dessa mera lyxbetonade fritidsbålar hellskattefria. Det råderdelade meningarom den saken. Jag har naturiigtvis möttbåtägare som är förgrymmade över tanken på beskattning, men jag har å andrasidan, , också mött bålägare som säger alt det är mycket rimligtatt man genomför en sådan beskattning. TorkelLindahl påpekar att båtägarna får betala drivmedelsskatt i den mån de användermotorer att driva båtarna med. Fattas bara annat! Skulle man gå så långt atlman t.o. m. lät dem slippa del, atl de skulle få någol slags restitution avskallen på drivmedel lill fritidsbåten, då blev detju ännu värre. Jag vet inieom var inne på en sådan linje all man egenlligen skulle ha ävenden förmånen när man ulövar sin bålspori. Jag tycker trots allt all del här ären rättvisefråga och anser all man skall lilla noga på de här problemen. TorkelLindahl kan inte bestrida atl människor verkligen använder de stora lyxbetonadebåtarna - som jag talar om - som avskrivningsobjekt. Man utnyttjargäldränieavdragen för atl få ned sin skall. Nr 132 () kort genmäle: Torsdagenden '' talman! Jag måste tydligen göra klart -jagtrodde au det framgick av Jg ~ a' ägarna till fritidsbåtarna betalar en hel del till statskassan redan somdet är . Eftersom de betalar in så pass mycket som de gör torde Skattpå fritids- ' ' '' " hävda att de medför någon sorts nettokostnadför båtar staten. Föratt bestrida båtlivets kostnader behöver staten inte ta in någon skatt. Detenda argumentet för atl ta en skatt på fritidsbålar som verkligen är hållbartär om man av stalsfinansiella skäl behöver pengarna! O.K. del är en sak. Dåbehöver vi antagligen en registrering också. Men om vi inte behöver pengarnakan jag inte se atl del finns någon anledning all införa en registrering baraför att den kan vara bra atl ha i största allmänhet. Detfinns ett litet antal båtarsom verkligen kan räknas som lyxbåtar,och ni anföratl de är skattefria. vel lika bra som jag och alla andra att deinte är det. De förmögenhetsbeskatlas som vilken annan tillhörighet som helstsom är av det värdet. Eller är inne pä tanken att vi skall införabeskattning på konst, frimärken, prydnadssaker och sådant, sorn ofta kan kostalika mycket som en båt? I så fall är det åtminstone etl konsekvent resonemang. PAULJANSSON (s) kort genmäle: säger att båtägarna får betala vissa avgifter tillsamhället, för hamnplatser etc. Ja, visst. Sedan gör han jämförelser medbiltrafiken. Bilägarna får ju också betala parkeringsavgifier om de ställerifrån sig bilen någonstans. De får betala garageavgifter i den män de utnyttjargarage som exempelvis är samhällsägda. Det resonemanget håller alliså inte!Dessa kostnader, utöver de särskilda skatterna, har även andra trafikanter somkör exempelvis på våra vägar. TorkelLindahl säger alt den här skatten endast behövs om det stalsfinansiella lägetär sådant atl staten behöver inkomstförstärkningar. 1 det avseendet har vikunnat konstatera alt det, inle minst genom den borgerliga regeringens politik,sanneriigen finns anledning alt plocka fram de skatteinkomster som kan ståtill buds. Men jag tycker samtidigi alt det är en principfråga och att man börinföra en beskattning på de lyxbetonade fritidsbåtarna. Detvar bra au tog upp frågan om konstsamlingar, smycken, frimärkenosv. Jag har faktiskt som ledamot av realisationsvinst-skattekominiltén yrkatpä atl man skulle pröva möjligheten alt beskatta även de här objekten. Jag harockså väckt motioner om detta i . På den punktenär tyvärr kontrollmöjligheterna mycket dåliga, men man får ändå inte ge upp.Jag har fortfarande den uppfattningen - som jag alltså framförde irealisationsvinstskattekommittén - att man bör försöka undersöka demöjligheterna till beskattning. Av det framgår alt vi är konsekventa. () kortgenmäle: Nr 132 Jag erkänner med glädje att åtminstone när det den gäller det sista är konsekvent i sitt resonemang, och det hedrar honom. Antingen uttryckte jag migslarvigt eller också hörde inte på vadjagsadenärdetgälldeavgifter.Jag sade i mitt första anförande: Vad är det Skatt på fritids-för fel attpröva tanken att låta båtlivet så atl säga betala för sig självt genom j)åtar avgifterna? Del är ell enklare och mindre byråkratiskt system än attbygga upp en byråkrati för att klara av registrering och indrivning av någotslags avgift, skatt eller vad man nu skall kalla det för. Detär en sak som vi inte nämnt i den här debatten, och det är atl ensådan här byråkratisk apparat skulle kosta en hel del pengar. Jag har sysslatmycket med dessa frågor, och jag vet att man fick ha räu saftiga avgifter föratt man skulle göra någon nettovinst på det hela. Jagmisstänker att håller med mig om alt det inte är någon störremening med att lägga ut en skatt eller avgift som man får in 50-100 miljonerpå, om det sedan kostar ungefär lika mycket att driva in dessa pengar. Jagvet att socialdemokraterna när del gällde reklamskatten lyckades medkonststycket att införa en skatt som gav mindre i inkomster än den kostade attta in, men del får vi väl betrakta som ett olycksfall i arbetet, som man i allafall inte kommer att upprepa med öppna ögon. vice talmannen anmälde att att till protokollet la antecknat all han inte ägde rätt lillytterligare replik. RUNECARLSTEIN(s): har i belänkande nr 47 haft att behandla ett antalmotioner i vilka krav framförs på registrering och beskattning av fritidsbåtar.Kraven motiveras främst av de kosiander som det stigande antalet fritidsbåtarmedför för samhället. Somframgår av utskottsbetänkandet har frågan om registrering av fritidsbålarnavarit föremål för utredningar. Omfattningen av och motiven för en registreringär sålunda väl kartlagda, och enligt vad ulskottet nu inhämtat förberedsregistreringsfrågan f. n. i . En proposition i ärendetkan förväntas till niisia . Nuhar anfört en rad skäl mot en sådan registrering. Jag skall inteta upp dem. Jag kan instämma med i att det är lämpligt att TorkelLindahl tar upp den diskussionen med jordbruksministern när propositionenligger på bord. kan lämpligen återkomma då. Registreringsfråganhar enligt utskottet en avgörande betydelse för möjlig heterna till en eventuell beskattning av fritidsbåtarna. Eftersom vi nu har au vänta ett registreringsförslag från regeringen anser utskottet att det är lämpligt att först tar ställning till det förslaget och därefterprövar beskattningsfrågorna. Därför ber jag, herr talman, att få yrka bifall till utskottets förslag. Nr 132 (): Jag lyssnade med stort intresse lill plädering för Jag kanske hade väntat mig alt det skulle framföras några nya argument.Och del gjordes det faktiskt också! Skatt på fritids- beskatta också störande ljud och nedsmutsning. Med denna specialskatt vill luätar ''" '' drabba båtfolket. Det finns onekligengott om nya skatteobjekt om man ser det som PaulJansson gör. jämförde också båtar och fritidshus. Jag vill hell Inslämma i vadTorkel på denna punkt sagt i sina repliker till . Jag konstaterar också,liksom , all del i högsia grad måsie ifrågasätlas all del skullevara något exklusivt med fritidsbåtar. De har ju i stället stor omläilningbland svenska folkel. säll all angripa objekiel är all användauiiryckel "vissa" lyxbåiar. Vad är vissa? Vilken dilTerenliering villhan ha? Skall man sätta en tröskel vid ett visst taxerings-ellerförsäkringsvärde eller något annal värde på bålen och sedan abrupt införabeskailning? Eller skall del vara någol slags progressiv skalleskala'.'