prot · G10950 · 1977-12-31 00:00:00 — Minfråga lill industriministern är alltså: Vilka jobb skall de människor få som nuaviseras om att bli ulan? Stålindustrin,m. Omåtgärder JÖr att trygga sysselsättningen i () kortgenmäle: Jag skall inte kommentera det som industriministern berörde. Jag kändestor tillfredsställelse med hans inlägg. Jag skall i stället peka på det somindustriministern inle berörde. Jag tänker på den uppkomna frågan omutdelningspoliliken. Jag hade naturiiglvis hoppats all indu.siriminislernskulle kommentera detta. Ivillkoren för lånet till ingår att inga pengar får utdelas lillaktieägarna förrän företaget börjar betala räntor och amorteringar. Det låter ioch för sig bra, t. o. m. bestickande bra. Men antag att det dröjer tre årinnan så blir fallet, eller att det dröjer fem eller innan företagetkommer i en sådan situation att man kan börja betala räntor och amorteringar.Man kan teoretiskt föreställa sig delta. Man kan även fråga sig vad andra somhar ännu närmare kontakt med Uddeholms-företagel anser om delta. Vad kommer atthända om aktieägarna börjar sälja sina Uddeholmsaktier, som visserligen skullefå ett mycket lågt börsvärde? Delta har intresse inte bara för utanför hela det svenska näringslivet. Mankan tillspetsa frågan -jag gjorde delta i mitt tidigare inlägg. Vad händer omman börjar köpa tavlor i stället? Skall vi uppmuntra folk 4 protokoll 1977/78:50-51 Nr 50 att köpa värdefulla tavlor med t. ex. vackra motiv från ?Eller Onsdaeenden '" ' "PPmuntra folk alt behålla sina aktier, eller kanske t.o. 14december 1977 ytteriigare aktier i ett sådant förelag som ? Stålindustrin,m. Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i säger att mycket av del regeringen nu gör är grundat påtidigare förberedelser. Jag skall gärna erkänna att vi övertog ett välfungerande regeringskansli med utmärkt personal och ambitiösa medarbetare. Mankan också notera, när man vill vara vänlig som t. ex. , altskillnaderna mellan den socialdemokratiska näringspolitiken sådan den framståri reservationerna till näringsulskottels betänkande och den politik somregeringen för inte är så förskräckligt stora. Socialdemokratin har vissaideologiska blockeringar men ansluter sig i stort sett lill den socialtanpassade marknadsekonomi vi företräder. Detta vill jag gärna notera och riktaell erkännande lill och andra företrädare för oppositionen som ärnärvarande här i kammaren. Feletvar att socialdemokraterna inte förutsatte, drömde om eller över huvud tagetföreställde sig att detta gamla land skulle kunna råka in i ett konjunkturlägesom det nu rådande. Landet var inle förberett för denna situation. Tvärtom hadeett antal svåra problem i den ekonomiska politiken dämts upp,vilka tillsammans med de strukturella svårigheter vi nu drabbats av slårförödande hårt på hela den svenska samhällsekonomin. Detta kan man med foganklaga den gamla regeringen för. Jagvill sedan notera att inte tar upp min polemik motstrukturfonden. Jag förslår det. Strukturfonden är en luftig konstruktion utanförankring i verkligheten. Jag tycker att det är lika bra att oppositionenerkänner detta. Strukturfondenär inget instrument i en offensiv näringspolitik som måste vara integrerad ihela samhällets politik i alla dess sektorer. Skulle man ta den beskrivning avstrukturfonden som oppositionen gör i motionen och reservationerna, är detingenting annat som föreslås än en investeringsbank nummer två.Invesleringsbanken är ju lill för att ställa kapitalresurser till förfogandegenom utländsk upplåning, att gå in i strukturprojekt och andra projekt somandra banker inte finansierar och alt finansiera forsknings- ochutvecklingsprojekt. Vi är beredda all successivt stärka Investeringsbanken somett myckel värdefullt operativt instrument i näringspolitiken . Varförskall vi bygga upp en bank nummer två? Del finns ingen anledning. Jag kan juerinra om att mitt parti och parti var överens om upprättandetav Invesleringsbanken när den bildades. Vitycker inte att del är obehagligt med strukturförändringar så att det är av denanledningen som vi lägger ut ansvaret för strukturförändringarna lill ensärskild delegation där regeringen kommer att vara företrädd avstatssekreteraren i industridepartementet som ordförande och som den som direktsköter kontakterna med industridepartementets Men det gäller alt finna operativa former i näringspolitiken för allnå maximal effekt. Genom alt lägga ansvaret för detaljutformningen av destrukluranpassningsåtgärder, som måste komma, till ett separat organ i näraanslutning till Investeringsbanken tror vi att de bästa förutsättningar skapatsatt nå en maximal effekt av åtgärderna. HerrHagberg diskuterar utifrån ett helt teoretiskt perspektiv. om ett land oberoende av världsmarknaden, ett land som flyteromkring fritt som en lycklig ö i världsrymden. Så är det inte. Vi måste säljavår produktion. Svensk ekonomi är i hög grad integrerad i världsekonomin. Om viinte kan sälja våra produkter måste vi vidta åtgärder för all öka vårkonkurrenskraft genom en effektiv stabiliseringspolitik men också genomstrukturanpassningsåtgärder. Vad vi kan göra är alt se till att dessa åtgärderkommer att vidtas under så pass all vi har en reell chans all styra inproduktionen på andra områden, alt skaffa ersättningsindustrier, att utvecklatänkandet i de befintliga industrierna mot nya produkter etc. Det är det som ärden modell vi arbetar efter. Jag har goda förhoppningar om att vi skall lyckasmed att på det här sättet också trygga sysselsättningen för dessa orter. TillAlf Wennerfors vill jag säga att det är rimligt, om samhället går in i ettföretag som med ett mjukt lån, att aktieägarna gör en motprestationoch avslår från utdelning som den här krediten har sin alldelesspeciella karaktär. Om man vill koppla detta till en filosofisk utläggning omaktiemarknadens utveckling, är det att dra konsekvenserna litet för långt. Jagskulle vilja säga att människor som investerar på aktiemarknaden måste i dettaläge, fristående från utdelningspoliliken, ändå försöka bilda sig enuppfattning om enskilda företags, ja hela det svenska näringslivets,framtidsutsikter i ett längre perspektiv. Då är inle perspektiven mörka.Tvärtom. Svenskt näringsliv har betydande och lovande utvecklingsmöjlighetersett i ett längre perspektiv, och del bör i så fall med tanke på huraktiekurserna ser ut vara en avgörande stimulans för människor ochinstitutioner som söker placering av kapital på den marknaden. Stålindustrin,m. Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i () kortgenmäle: Låt mig gärna salutera herr industriministern och önska honom all lyckaoch välgång med sin vänliga dag. Jag har gjort delta privat och jag vill gärnaönska honom lycka till på 50-årsdagen även här. Men jag vill inte tillåta allhan använder födelsedagsrusei - jag höll på alt säga lyckokänslan, men50-årsdagen inger väl knappast en sådan, det är bara det all man kommer upp ålder - lill att framställa saker och ting på felaktigt sätt. I det härrosenskimrei förvanskar faktiskt industriministern verkligheten. Hanframställer sin egen politik som oerhört mycket vackrare än den är. Hansäger: Skillnaden mellan socialdemokratin och den nuvarande regeringen är inteså stor. Det är bara så all vi för formens skull bråkar Stålindustrin,m. Omåtgärder för all trygga sysselsättningen i Vi ansluteross i stort. TidningenMetallarbetaren skrev : Åsling blir nog socialdemokratbara han hinner lära sig. Han håller på att lära sig dessa problem och kommeratt inse att den förra regeringens politik är den enda rimliga. Jag villgratulera industriministern till att han nog kommer dit. Jag tror all han är påväg, men jag tvivlar litet på all han når riktigt fram. Vad han förespråkarär nämligen inte en riktig näringspolitik. Han förespråkar ell slagsdirektörssocialism, så vi är ganska långt från varandra i det sammanhanget.Han skall överlåta hela planeringen av detta näringsliv till ell antalmänniskor i en delegation. Mensedan säger han något väldigt lustigt om den gamla regeringen. Felet med denvar inle att den inle hade ett bra kansli, osv. Nej, felet var all den inteinsett all det kunde komma en sådan här kris och förberett sig för den. Men delfår väl ändå finnas rimliga anspråk på föregångarna, herr industriminister.Skulle den ha jämnat vägen för den nuvarande regeringen ochförutsett allt som kunde hända och givit den recept - nu skall ni göra så här,nu skall ni göra så där? Enpartivän sade i något sammanhang. Har du hört, regeringen tycker att detär svårt att regera. Ja, ni tycker tydligen del, men begär då inle att dengamla regeringen skall klara det åt er. Låtmig bara om strukturfonden säga alt den behöver inle mycken förklaring. Manskulle kort kunna beskriva skillnaden mellan och min uppfattningmed att säga: Vi föredrar att använda pengarna när det gäller att stödjanäringslivet med att göra riktade insatser där de behövs i stället för att görasom den nuvarande regeringen: gödsla litet jämnijockt över det hela och hoppaspå att del skall hända någonting. Del gläder mig att industriministern säger att vi ställerupp gemensamt för den. Det är vad han gör , men det har runnit myckel vattenunder broarna sedan Investeringsbanken bildades. Då sade nämligen den dåvarandecenterpartiledaren: En statlig bank är föreslagen. Den skulle som jag ser detkunna utgöra inkörsporten till ett förstatligande i betydande omfattning avvårt näringsliv. För den som i likhet med mig tror att det vore till skada förvårt land och vårt folk är del naluriigl alt ställa kravet att den statligabanken inte skall få rätt alt förvärva aktier i bolag. behandla den så snålt man kunde. Två gånger har vimotionerat om att Investeringsbanken skall få 500 miljoner ytterligare iaktiekapital. Detta går regeringen emot därför all man vill göra en översyn avbanken. Tror industriministern på Invesleringsbanken? Tro då litet mera starktoch handlingskraftigt och lev efter den tron. (vpk)kort genmäle: Industriministern påstår att jag talar som om vi vore på en lycklig ö -från teoretiska utgångspunkter. All specialstålinduslrin befinner sig i kris,alt många hotas av arbetslöshet, att de måste ha ett jobb - det skallalltså vara teoretiska utgångspunkter. Vad som är lyckönskningar och vadsom är trosbekännelsen här är verkligen regeringens propositioner - man troratt del skall bli någonting. På mina konkreta frågor om vad det blir förersättningsjobb får vi höra alt man tror att utvecklingen skall bli bra på etteller annat säll. Mende som drabbas vid , i , i , i , i ,skall alla de nöja sig med det beskedet då de sett storfinansens härjningar påalla dessa platser - skall de tro att allt löser sig med dessa stimulanser? Medinvesteringar i mister 300 sina jobb, med gruvorna räknat 480. Vilkenpolitik för regeringen för alt skaffa ersättningsjobb? Hur är del medförädlingen och vidareutvecklingen, som skulle kunna konkurrera med vissaprodukter på väridsmarknaden? Vem får bestämma över den utvecklingen, vilkakrafttag tas på del området? Som jag ser del görs ingenting. Del är därför jagtror att staten måste ta hand om alltihop och styra inriktningen mot förädladeprodukter som kan konkurrera och som även kan bära mindre lönsamma produktersom är av samhällsnytta , och som vi inle kan lämna. Denpolitik industriministern står för gäller bara företagsekonomiskt lönsammaprodukter. Detta betyder att sådant som kanske inte är företagsekonomisktlönsamt, men som vi behöver i vårt land av samhällsekonomiska skäl, fallerutanför. En sådan politik är enbart på storfinansens villkor. Den utgår frånvinstmaximeringsresonemang. Mankan fråga som centerpartist, som lovade så många jobb i valet menhela tiden glider undan den här frågan: Var del beredskapsarbeten, var deljobb på 75-procentiga bidrag, var det AMU-utbildning som var meningen? Vadkrävs nu för att de här människorna skall få ett vettigt jobb ? Ärdet bara tron på kapitalismen man har kvar? Stålindustrin,m. Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i () kortgenmäle: Visst är del rimligt att aktieägarna tar sill ansvar. Del låter framför allt rikligt när man kan påstå att företagen ochderas ägare har "sovit över" utvecklingen. Men vad gäller i företagdär man inte kan påstå del? Det finns företag i som råkat illa ut medsin lönsamhet av helt andra orsaker, t. ex. oljekrisen. Resonemangetkan också ses kortsiktigt. Det kan vara rimligt att man tar sill ansvar etteller , men då är del som sagt kortsiktigt. Vad gäller för lång sikt? Jagskulle vilja slå fast, och jag gör del verkligen inte som aktieägare - jag ägerbara två aktier, och det är för all jag skall kunna vara med på det egnaföretagets bolagsstämma - utan som löntagare och som aktiv i ett fackförbund,alt det är ofantligt viktigt all vi nu löser lönsamhetsproblemen i svenskt näringsliv.Miljonförlusterna måste stoppas. Vi måste spara och rationalisera. Vi måsteforska och salsa på nya idéer och projekt. Vi måste skapa förutsättningar förett konkurrenskraftigt näringsliv, och till detta krävs kapital. Stålindustrin,m. Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i alltså skapa intresse föratt salsa pengar i det svenska näringslivet. En av förutsättningarna för det äratt man får avkastning på kapitalet, vilket man bl. a. kan få genom utdelningpå insalta pengar. Annars går del som jag sagt, man börjar köpa tavlormed motiv från del vackra . ont sagt om de vackra tavlorna från , men jag tror, AlfWennerfors, att man inle skall bedöma aktiemarknadens framtid utifrån detkursläge och perspektiv man har f. n. Jag tror alltså alt del finns anledningför människor, företag och institutioner som investerar kapital all se litetlängre fram mot horisonten. Då kan man också med säkerhet notera att svensktnäringsliv har inle bara betydande livskraft ulan också en betydandeutvecklingspotential inför framliden. IngvarSvanberg karakteriserar arbetet i den tillämnade stmkiurdele-gationen somdireklörssocialism. Jag är inle rikligt på del klara med vad han avser meddetta, men det viktiga är naturiiglvis inte beteckningen. Slrukturdelegationenskall inte syssla med socialisering av förelag ulan med aU med statensmedverkan initiera, främja och påverka nödvändiga strukturförändringar, så allvi på nytt får en konkurrenskraftig specialslålindustri, vilket vi hargoda förulsäuningar alt åstadkomma. Jaghade vidare efterlyst ett besked från oppositionen om del reella innehållet iden plan som oppositionen vill sätta i stället för en struk-lurdelegation. Jaghar inte fått något svar. Jag beklagar delta, men del kan väl illustrera vadjag förmodade i mitt första anförande, nämligen alt oppositionen inle har någotall komma med på lång sikt. Skulle man i kammaren besluta om en strukturplanför specialstålinduslrin, skulle man ju skapa en byråkrati ulan like. Manskulle på ett myckel olyckligt sätt binda upp de förelag ochsamhällsinstitutioner som är involverade i denna process. Del gäller attsnabbt, med de anställdas medverkan - och den är mycket viktig - skapa enändamålsenlig struktur i spe-cialslålbranschen, och då får man inle skapa nyainstitutioner och bindningar. Då gäller det i stället alt seförutsättningslöst på vad som är rationellt. Att vi skulle kunna göra det genomalt binda oss till en plan låter vackert, men vi skulle då spolieramöjligheterna lill rationella lösningar. Fråganom Investeringsbanken är intressant. Vad förordade var enmodifierad form av investeringsbank, och det blev den investeringsbank som vi har. Vi blev ju eniga på den punkten. Investeringsbanken är ell värdefulltinstrument i strukturpolitiken. Vi är beredda att i den takt som anspråken påInvesteringsbanken ökar se lill alt den också har kapitalresurser för att klarasin uppgift. IngvarSvanberg tyckte slutligen att det måste vara svårt att regera. Jag villförsäkra all del inte är svårt, med den opposition vi har. vill jag säga att vi är beredda till krafttag för utvecklingenoch all det är därför som vi lägger fram ett sirukturprogram för specialstålbranschen.Del kommer att följas av program för bransch efter bransch. Man får inte - ochdär tycker jag att alla andra jämförelser självfallet är uteslutna - som AlfWennerfors och tycks göra bedöma framliden med utgångspunkt inuvarande speciella konjunkturiäge. Vi harändåen tillväxt och en utveckling ivårt näringsliv. Viförsöker nu skapa rådrum för att dra nytta av den tekniska, kommersiella ochkonjunkturella utveckling som vi väntar oss. Med de förutsättningarna bedömerjag det inte bara möjligt utan också högst troligt att vi skall klara enväsentlig del av de sysselsättningsproblem som följer i strukturförändringarnasspår inom specialstålinduslrin. Stålindustrin,m. Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i (vpk): Om man vill studera maktkoncentrationen i detta land, är ettutmärkt studieobjekt. Bolagsväldel är där särskilt påfallande. ochBillerud är bolag som har lagt under sig betydande delar av länet. Över 10 000värmlänningar arbetar inom Uddeholmsbolaget. Bolagets verksamhet omfattar bl.a. gruvor, stålindustrier, skogsbruk, sågverk, massafabriker, pappersbruk ochkemisk industri. Omman lägger karta framför sig - jag skall försöka visa den påTV-skärmen - och markerar Uddeholmsbolagets verksamheter, skall man finna all istora delar av länet är detta bolag helt dominerande. Låt mig nämna någraexempel: 1Hagfors kommun svarar Uddeholmsbolagel för en tredjedel av allaarbetstillfällen och för av industrisysselsättningen. IMunkfors kommun svarar Uddeholmsbolaget för hälften av alla arbetstillfällenoch inemot 100 96 av industrisysselsällningen. I är situationendensamma. Dejeoch är andra orter, där Uddeholmsbolagel har en dominerande ställningnär det gäller sysselsättningen. Fören tid sedan började delta mäktiga bolag tala om nedskärning av antaletanställda med fiera lusen personer. Plötsligt var vart tionde arbetstillfälle iden värmländska industrin i farozonen. För vissa orter skulle det bli mycketallvarliga verkningar. Uddeholmsbolagetshandlande i är ett typexempel på följderna av storfinansens välde. Hurkan då ett så mäktigt företag plötsligt börja vackla? Vinstutsiklerna ansågsogynnsamma och företaget gick med förlust. Aktieägarnas utdelning var i fara.Då gäller inte längre talet om riskvilligt kapital. Var finns riskviljan här?Man var beredd att vältra över följderna på de anställda och påsamhället. Men det är ju inget fattigt förelag, som inte skulle kunna möta entillfällig nedgång. Uddeholmsbolagethar hämtat väldiga vinster ur den värmländska naturen genom formlig rovdriftoch genom utnyttjande av.skickliga ar- Stålindustrin,m. Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i belares och tjänstemänsinsatser. I de norra delarna av länet har skogen kalhuggits, och ingenting harlämnats kvar som kan ge arbete och utkomst åt befolkningen. är man tydligenberedd att tillämpa denna plundringspolitik också på andra delar av länet. Meninte kan man väl lägga ner ? Måste man inte ingripa från staten?Tydligen tyckte också bolaget och aktieägarna - som annars talar om att stateninte skall lägga sig i för mycket - att nu borde staten träda in. Såmeddelades alt staten skulle gå in med ett lån på 600 milj. kr. Innebar dådetta att jobben skulle räddas? ta tillbaka hotet omavsked för tusentals anställda? Skulle de av dominerade kommunernakunna leva vidare? Helt naluriigl ställdes sådana frågor. För att få veta vadlånet innebar riktade jag en interpellation tillindustriministern. Jag ville vela: Om det statliga lånet tillUddeholms AB var förbundet med några villkor i fråga om sysselsättningen. Om regeringen förberedde någraåtgärder i syfte att trygga sysselsättningen i . Industriministernlät meddela all han ville besvara frågorna i samband med behandlingen avtilläggsbudget I, där lånefrågan skulle utvecklas närmare. Så kom då förslagettill tilläggsbudget. Vad som däri redovisades ledde till följande slutsatser: Detföreslagna lånet innebär inte att hotet om avskedanden vid Uddeholmsbolagetförsvinner. Tvärtom utgår man från sådana strukturförändringar som medförfärre anslällda inom koncernen. Deföreslagna lånevillkoren är myckel gynnsamma för bolaget, utan att förpliktelseri fråga om sysselsättningen ges i utbyte. Del är inte särskilt förpliktande attindustriministern förutsätter alt "bolaget inte utan tvingande skälvarslar om uppsägning av personal innan de strukturfrågor som berör resp. ortkan överblickas". Uddeholmsbolagel kan göra sina bedömningar av vad som ärföretagsekonomiskt tvingande skäl. Redanhar bolaget fattat beslut som innebär alt antalet anslällda kommerall minska med över 1 000 personer, och industriministern förutsätter betydandepersonalförändringar även om det statliga lånet kommer till stånd. Därförförordar han kraftfulla regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska insatser. Audet handlar om att avskeda tusentals anställda men att staten skall medverkatill all det hela kan ske någoriunda snyggt kan man utläsa ur propositionensformulering, att långivningen skall möjliggöra "all UHB kan genomföranödvändiga förändringar av sin verksamhet i balanserad takt". Denna hållningär densamma som i fråga om stålindustrin i övrigt. utgör ett varselom vad som tydligen är att vänta på en rad orter med stålindustri. Menär del verkligen så statsmedel skall användas? Det är heller inte småsummor.Enligt propositionen är bolagets aktiekapital 600 milj. kr., dvs. av samrnasloriek som del föreslagna statliga lånet. Vänsterpartietkommunisterna yrkade i en motion att de statliga resurserna borde användas förell förstatligande av i stället för till den föreslagnalångivningen. Isamma motion yrkade vi också att bör uttala att inga avskedanden fårske innan fullvärdiga, bestående alternativa arbetstillfällen skapats. Jag ber, herr talman, att fåpassa på att yrka bifall lill motionen 205. Jagtycker att hela handläggningen av denna fråga präglas av undfallenhet förbolagsintressena. Dit hör också arbetsmarknadsutskottets behandling avvpk-yrkandel om förbud mot avskedanden. Man talar om kraftfulla insatser föratt skapa nya sysselsättningstillfällen utan att närmare beskriva hur dettaskall gå lill. Så kommer en vördnadsfull bugning mot bolagsherrarna i ,som hotar tusentals anställda med avskedanden. Det heter: "Utskottetnoterar med tillfredsställelse att bolaget förklarat sig berett all medverka isådana strävanden." Jag tycker delta är en skrämmande passiv hållning. Omman studerar del avtal som har lagts till grund för regeringens framställningom all bevilja ett lån på 600 milj. kr. kan man inle komma lill någonannan slutsats än att detta sker på bolagets villkor. Jagvill till , som bekymrade sig för aktieägarna, säga alt lånetställs lill bolagels förfogande som en ränlelös fordran. Det heter också att"betalningarna lill staten inle får vara till förfång för bolaget,innebärande att hänsyn skall las till sådana faktorer som rimlig soliditet,utdelningspolilik etc. med beaktande av bolagets långsiktiga utveckling." Mennär det gäller statens insyn då? "skall verka för att enav regeringen föreslagen representant kommer all ingå i bolagets styrelse frånordinarie bolagsstämman 1978 och så länge någon del av lånet kvarstårogulden" - det är vad man säger om detta. Det är då inte förvånande attUddeholm förklarar sig inle ha något all invända mot de föreslagna villkoren! Jagtycker nog, apropå inlägg, att det är betydligt allvarligareatt förlora jobben än all gå miste om utdelningen på aktierna. ,Industriministerns interpellationssvar, för vilket jag i vanlig ordning villlacka, innehåller inget nytt utöver vad som slår i propositionen. dock ett viktigt besked: "Något särskilt villkor i fråga omsysselsättningen avses inte bli knutet lill lånet." Sedan upprepas dentill intet förpliktande förhoppningen att bolaget . Menpå en punkt måste dock industriministern förtydliga vad han menar! I svaretsägs nämligen: "Syftet med lånet är all skapa förutsättningar för bolagetatt genomföra nödvändiga strukturförändringar i verksamheten i sådan takt attde enskilda människornas trygghet värnas." Menhur skall detta gå lill?