prot · G109116 · 1977-12-31 00:00:00 — Vihar goda erfarenheter av vårt samarbete med Patriotiska fronten och ZAPU. ZAPUhar visat stor effektivitet och förmåga alt väl utnyttja de svenskabiståndsmedlen. finns inemot 90 000 zimbabwiska flyktingar i , ochMozambique, vars regering påtagit sig huvudansvaret för flyktingarnasförsörjning. Vi har därför kompletterat vårt stöd till Patriotiska fronten medextrabisiånd lill och flyklingkommissarie. Under 1977fick sammanlagl 13 milj. kr. för della ändamål. Biståndettill Patriotiska fronten följer de riktlinjer som fastställdes för stöd lillbefrielserörelser i slutet av 1960-lalet, Vägledande är att biståndet skallvara av humanitär karaktär och bygga på FN-resolutionerom sådant stöd. Jag hari annat sammanhang betonat betydelsen av att vårt bistånd tillbefrielserörelserna i södra också omfattar stöd av en mer långsiktigkaraktär med sikte på en framtida majoriteisstyrd förvaltning i ,och . Sverigesbidrag till det ZAPU-anknulna forskningsceniret ZIRIC är en insats i dennariktning. Utbildning är av avgörande betydelse för det oberoende Zimbabwesadministration. Vi stödjer därför FN:s och andra internationellaorganisationers stipendieprogram för flyktingarna i södra . Dessaflyktingar studieplaceras företrädesvis i . Frånsvenskt håll har vi däremot intagit en återhållsam inställninglill studier i . Till språk- och andra anpassningssvårigheter i ny miljökommer de höga kostnaderna. Fler studenter kan få ulbildnings- Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Ombiständssam -arbetet mellan och Patriotiskafronten i Internationellt utvecklingssamarbete m. in. Om biståndssamarbetet mellan och Patriotiskafronten i Om humanitärt bistånd till den palestinska möjligheter för sammakostnad på annal håll. SödraAfrika är inle, herr tal man, det enda konfliktområde som ställer krav påhumanitära insatser av olika slag från och från de internationellahjälporganisationerna. Eninternationell hjälpaktion förbereds för offren i och som enföljd av striderna . kommer genom regeringsbeslut att lämna ell bidrag på 5 milj. kr, till FN:s flyklingkommissarie fördenna verksamhet som omfattar flera hundra lusen människor. SödraLibanon är en annan krigsskådeplats som reser hjälpbehov. Striderna där hardrivit hundratusentals människor på flykt från sina hem. Inte minst har denpalestinska befolkningen i drabbats hårt. Många människor är i behov avhjälp. BertilMåbrink har frågat om regeringen har för avsikt alt till palestinska Rödahalvmånen gå in med humanitärt bistånd. Regeringenavser att lämna ett extra bidrag om 2 milj. kr. lill FN:s hjälpprogram förPalesiinaflyktingar, UNRWA. Därmed kommer bidrag till alt uppgå till 40 milj. kr. Denpalestinska Röda halvmånen får bistånd genom Internationella röda korset.Svenska röda korset har vidarebefordrat etl statligt bidrag på . till Röda korsets verksamhet i . Enligt Svenska röda korset föreliggerdet för dagen inte något ytterligare medelsbehov för Röda kors-programmet iLibanon. Slutligenvill jag nämna alt SIDA kommer att bevilja Frikyrkan hjälper ettbidrag på . för insatser i , bl. a. förde palestinska flyktingarna. Detär vår uppgift som medlem i det internationella samfundet att hjälpa människorsom befinner sig i nöd. Våra insatser kan sällan bli stora när vi mäter dem motbehoven. Det viktiga är att vi gör vad vi kan med utgångspunkt i vår förmåga.Detta gäller både när vi deltar med materiella insatser och när vi politisktförsvarar de värden och principer som måste ligga till grund för samlevnaden,både inom och mellan nationerna. Arbetet för mänskliga rättigheter och folkensfrihet måste gå hand i hand med kampen mot fattigdom och underutveckling. Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. (vpk) kortgenmäle: Jag tackarför svaret på frågan. Jaganser att de insatser som regeringen har gjort för de drabbade i södraLibanon är bra. Men jag frågar mig om del kan vara riktigt, som Röda korsetpåstått, att det för dagen inte föreligger några ytteriigare medelsbehov, OlaUllsten och jag är överens om att det är tusen och åter tusen människor som hardrabbats. Såvitt jag kan förslå är hjälpbehovet oändligt mycket större än denhjälp man kunnat åstadkomma. under debatten attframlägga ell särskilt yrkande om 10 miljoner lill palestinierna och dedrabbade i södra . Vivet att har använt sig av splitlerbomber, och vi vet vad de har försyfte, nämligen blott och bart alt sarga sönder människor. Såvitt jag kanförstå är det många människor som skadats av bomberna, - Det äralll vad jag haratt säga om svaret. Jag vill ha replik ocksåpå anförande i övrigt. Jagtyckeratt är litet slarvig när han viftarbort det jag har talat om.Jag har ändå försökt la upp sakfrågor i mitt inledningsanförande, t. ex.ländervalet. säger all de som står mig nära inte alls äröverens med mig. Del vet jag inte. Men jag kan väl inte tro att faromkring i dessa och frågar: Tycker ni att vi har etl riktigt val avländer? Jag gör det inte. Vadjag utgår ifrån, , är de målsättningar som har fastlagts av regeringoch riksdag. Jag har tittat på hur de i praktiken följs. Jag sneglar alltsåinte på eller eller vad del nu var för länder syftadepå. Jag frågardem inte heller-del är ointressant vad de tycker i del härfallet. Jag utgår ifrån de beslut vi har fattat på del här området och tittarpå hur de i verkligheten följs upp. Vihar sagt alt biståndet skall gå till fattiga länder under förutsättning att delnår ut till de fattigasie. Jag har sagt: Var vänlig och kommentera för migRRV:s studium av och landanalysen från och förklara hur mankan fortsätta att ge bistånd till dessa länder! Utvecklingen där är inte pånågot sätt i överensstämmelse med våra målsättningar, ! Det är densaken jag har tagit upp och lutat om . Och jag tänker fortsättaatt tuta om den tills jag får ett ordentligt svar och inte bara hafsiga,slafsiga uttalanden där man petar undan dessa frågeställningar genom all sägaalt Måbrink inte tycker om biandekonomin och all Måbrinks vänner blandu-länderna sannerligen inte tycker likadant. Del är inte det jag har frågat om.Jag har frågat: Hur stämmer det här överens med våra målsättningar? Det är deljag vill ha svar på. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. () kortgenmäle: talade som väntat om den breda samlingen kring hansbiståndspolitik och ägnade sig åt att recensera sina kritiker utan att isärskilt stor utsträckning svara på kritiken. Stegförsteg har ju biståndspolitiken fjärmat sig från de mål som vi harvarit eniga om. Vi har här diskuterat valet av samarbetspartner i delbilaterala bislåndel, vi har tagit upp fastlåsningen vid oproportionertigtstora IDA-bidrag. säger att inställning avgör uppslutningenkring . Det där är en obevisad myt. har inte ens betalat de bidrag somhar utlovats /77. Är handlande i viktigare änUSA:s? Vadgäller formen för industrisalsningar, som vi skall anslå pengar till, kanvi få uppleva att sammanblandningen av biståndsverksamhet och kommersiellaintressen kan leda lill alt biståndsviljan hos den svenska allmänheten försvagas.Löntagare kan få uppleva att svenska företag med hjälp av bislåndsmedel flyttarproduktion till ullandel. Kvaliteten på denna satsning är så låg alt den enligtdagens internationella normer inte ens får betraktas som bistånd. Detär dessa tre exempel som jag har tagit upp. Andra exempel som har anförts idebatten visar på brister som totalt sett kan leda till en försvagning avbiståndsviljan, och del är något som borde vara bekymrad över. Denekonomiska politik som regeringen för och som delar ansvaret förkan också leda till svagare stöd för biståndspolitiken. Närbruttonationalprodukten sjunker och folk far mindre pengar realt att röra sigmed kan det lätt hända att det vaknar opinioner som vi ännu inte har haft ibiståndsfrågorna. Förmottagarna av det svenska biståndet har regeringens politik betytt inte baralägre kvalitet och sämre biståndseffekler utan också att den realabiständsvolymen har sjunkil genom den sänkta bruttonationalprodukten och genomnedskrivningen av kronan. Det har i betytt några hundra miljonerkronor i lägre bidrag. Dåsäger : Varför har då inte socialdemokraterna föreslagit höjdabiståndsanslag? Med den ekonomiska situation som regeringen har skapat, främstobalansen i utrikesaffärerna, är det inle möjligt att förena ett sådant kravmed en ansvarig oppositionspolitik. frågar om regeringen borde haavstått från att devalvera. Mitt svarar: Regeringen borde ha fört en annanpolitik som föregick devalveringen, så hade det inte varitnödvändigt att devalvera. Då hade också vårt bistånd varit värt mer än det är . frågarom Röda korsets uppgift att det just nu intebehövs ytteriigare medel kan vara riktig. Jag utgår från att den är det. Rödakorset har kompetens att bedöma den frågan, och jag har inga andrainformationer som skulle kunna föranleda mig att göra en annan bedömning. Närdet gäller delta katastrofområde såväl som när det gäller andrakalastrofområden gör vi insatser när sådana begärs av oss i den omfattning somvi har råd med. Ofta har vi också haft möjlighet att göra insatser av denomfattning som begärs av oss. Kommer del förnyade påstötningar tar vinaturligtvis upp också dem till en positiv granskning. BertilMåbrink var naluriigtvis inte nöjd med resten av svaret, och det hade jag inteheller väntat mig. Han upprepar sina frågor som innehåller stänk av påståenden.Han undrar om riktlinjerna för den svenska biståndspolitiken ligger fast, dvs.de riktlinjer som går ut på att vi skall koncentrera oss till de fattigasteländerna men, precis som påpekade, inte bara till defattigaste länderna utan till de fattigaste människorna i de fattigasteländerna. Det är precis den politik som regeringen för. Vi har inte förändratländervalet, även om jag fick ett intryck att försökte göra detgällande. Vi samarbetar nu med samma länder som . ländersom ingår som nya iden krets av ländersom vi barett mera långsiktigt samarbete med är och ,och jag föreställer mig att det är länder som kan accepteras t. o. m. av herrMåbrink. Mensedan vi en gång gjort ett landval nöjer vi oss inte med att acceptera alt detlandet fören politik som vi i alla avseenden kan acceptera. Varje krona av svenskabiståndsmedel som används i utvecklingsinsatser föregås av diskussioner mellanoss och . I dessa diskussioner ger vi utrymme att föreslåpå vilket område satsningen skall göras. Vår biståndspolitik är alltså i höggrad mottagarorienterad. Men självfallet försöker vi också själva att aktivtdelta i diskussionen. föreslår vi ändringar och diskuterar huruvida detinte vore bättre att salsa på andra typer av projekt, etc. Detär genom denna dialog mellan oss och som vi kan tillgodose desvenska statsmakternas biståndspoliliska målsättning att pengarna skall gå justtill de fattigaste människorna i de fattigaste länderna. Sedanundrar hur vi kan fortsätta att ge bistånd lill , eftersomriksrevisionsverket gjort en studie som visar att medlen inte används på ettsätt som överensstämmer med våra biståndspolitiska mål. var del ett tagsedan jag läste den där studien, men jag tror att man gav sig på en fullständigomöjlig uppgift när man försökte bedöma i vilken utsträckning det svenskabiståndet, vilket ju är som en vattendroppe i havet i det stora indiskasamhället, hade bidragit till en allmän ekonomisk och social förbättring iIndien. Jag tror att det är alt begära litet för mycket av analysmetoderna ochkanske också att begära litet för mycket av del svenska biståndet om man trorsig direkt kunna säga i vilken utsträckning de svenska insatserna medverkatlill en allmän ekonomisk förbättring i . Däremot kan vi beträffande varjeenskilt projekt säga att pengarna där har använts för det eller det ändamåletoch att det syftet i hög grad ligger i linje med det pengarna skall användastill. Han tycker att det är felaktigt att tala om en bred samlingi biståndspolitiken. Del omdömet må stå för hans räkning. jaglyssnade till lyssnade jag till -somalltid med litet större behållning. Hon markerade, precis som jag gjorde, attdet finns en bred uppslutning från den svenska och den svenskaopinionen bakom den biståndspolitik som förs. Hon noterade t. o. m. medtillfredsställelse - och jag har för mig att hon gjort det tidigare -att dennya regeringen gått vidare och inte vidtagit några förändringar i politiken.Naturligtvis tillade hon-och varförskulle hon inle fö göra det-alt vi gåttvidare i de socialdemokratiska fotspåren. Får jag om detta bara säga attbiståndspolitiken även tidigare drevs med en bred förankring här i riksdagen.Jag är inte mycket för att skryta, men nog tycker jag att den tidigareregeringens biståndsminister hade nytta av den tidens liberala opposition, somju faktiskt inte skapade några svårigheter i hennes förhandlingar med dentidens finansminister, utan tvärtom stöttade alla de krav som fördes fram och iregel ville göra litet till. Jag tror att densocialdemokratiska versionen av den nya regeringens Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Inlernationelltutvecklingssamarbete m. m. politik, som gett uttryck åt, är den rikliga. påståenden omalt det sker en successiv förändring av de biståndspolitiska målen och ensuccessiv försämring av biståndets kvalitet saknar allt stöd i verkligheten.Det kan inte vara någon försämring av det svenska biståndets kvalitet att vi nuhar en uttalad politisk målsättning att gä av BNP. Det skulle jagaldrig ha gått med på, sade som bekant i en beryktad kommentarlill det. Sedan är det klart att den procenten blir mer i pengar räknatberoende på den ekonomiska tillväxten. Förinte alltför räckte den ekonomiska tillväxten till bara en halvprocent. har vi ansett alt vi, trots våra ekonomiska svårigheter, kan avdelabåde I % och litet därutöver. Del kan knappast vara ett uttryck för att vi ärpå väg att försämra kvaliteten på del svenska bislåndet. Inte heller de nyainslagen i regeringens politik kan sägas vara uttryck för att vi håller på attförsämra kvaliteten på det svenska biståndet. Jag tänker t. ex. på skuldavskrivningenoch att vi inte längre låter föriustanspråk med hänsyn till de s. k.EKN-garantierna belasta biståndsbudgelen, ulan den allmänna budgeten. StureEricson får naluriigtvis gärna påstå alt del hade varit bättre om man hade förten annan ekonomisk politik. Så kan man säga i alla lägen. Men vad man dessutomkan säga är all de alternativ till en annan ekonomisk politik, som har kommitfrån socialdemokraterna , hade lett till en sämretillväxt, högre kostnader för , en sämre bytesbalans och betydligt sämreförutsättningar att föra en generös biståndspolitik. (vpk) kortgenmäle: säger att man kan ifrågasätta om biståndsmedlen lill Indienhar använts på ell sätt som slår i överensstämmelse med de målsättningar somriksdag och regering har fastställt. Det är bra, , Men vi skulleockså kunna diskutera i del avseendet. Jag förslår dock alt OlaUllsten kanske vill undvika det. Jag har nämligen åberopat landanalysen där.Det är möjligt att det i studier av finns vissabrister. Men jag tror ändå att man har lyckats få fram på vilket sällutvecklingspolitiken i slår i överensstämmelse med våra målsättningarför biståndet. Det är inte bara som har kommit med enredovisning, utan även u-landsforskare och andra har beskrivit situationen föross. Den landanalys av , som är mycket gedigen och utförlig, tror jagdet kan vara svårare för att tillbakavisa med motiveringen all denskulle vara besväriig alt göra. Jag tror alt de personer som har gjortlandanalysen är mycket kunniga om förhållandena i från den daglandet blev självständigt fram till . Vilkaslutsatser måste man då dra av delta, ? Man kan inte bara säga attvi skall fortsätta att ge bistånd till länder som vi har som samarbetsländer.På samma sätt som ni säger att nu har blivit så rikt att värt bistånd tilldet landet skall avvecklas, sä måste ni kunna säga alt samarbetet medexempelvis , och Sri Länka har pågått att detbör avvecklas. Utvecklingen i dessa länder har ju gått i en totalt annanriktning än vad vi räknade med när vi upprättade samarbelsavtal med dem. Dåmåste vi väl börja diskutera hur vi successivt skall avveckla biståndet tilldessa länder. Måste man inte dra de slutsatserna? OlaUllslen sade tidigare att jag inte har stöd i den svenska opinionen för allangripa dessa programländer, och . Hur vet det?Jag har, så långt jag har haft möjlighet, talat om för människorna hur mananvänder svenska skattemedel i des.sa länder. Jag har fåll reaktionen: Detta ärinte klokt; så kan det inte fortsätta. Om går ut påarbetsplatserna, talar om hur , , Sri Länka och användervåra biståndspengar samt frågar om vi skall fortsätta med della, då får han ettenda svar: Nej. Internationelltutvecklingssamarbete m. m: STUREERICSON (s) kort genmäle: säger att ländervalet inte har förändrats. Det är väl interiktigt sant. Vissa förskjutningar har skett. Vi socialdemokrater har i årliksom föreslagit större stöd till befrielserörelserna i södra mer bisiåndspengar lill , , , och KapVerde, anser vi att det svenska biståndet till och Pakistanskall trappas av. Detta skulle ge en annan inriktning som bättre motsvararmålsättningen för det svenska biståndet. Men det är riktigt att inga tvära kasthar skett. OlaUllslen förde ett resonemang om bred samling och recenserade anförande. Det går väl att i protokollet ta del av vad hon harsagt. Hon framhöll faktiskt att del är någonting nytt med ell förslag om enfond för industrins investeringar, vilket går emot de allra flesta remissinstanserna.Ni får applåder egentligen bara av och en del andra företagarorganisationer. Ni är på väg attskapa en bred klyfta i den svenska biståndsopinionen genom att blanda sammankommersiella intressen med biståndsverksamheten. Vi får väl se hur pass eniga vi kommer att vara pådenna mycket avgörande principiella punkt när vi skall debattera denna frågaden . pågår ju arbetet med motionerna. Men remissomgången borde hakommit larmklockorna alt ringa på UD:s u-avdelning. Sedan blevbiståndsminister har det skett en snabb sänkning av det reala värdet av delsvenska biståndet. Det är han naluriigtvis ansvarig för. Vi nådde vår högstareala nivå på biståndet 1975/76. Sedan har del sjunkit realt. Detta ärnaturligtvis etl resulat dels av de höjningar som nu berömmer sigav, dels och i huvudsak av den ekonomiska politik och de devalveringar som OlaUllslen självfallet delar ansvaret för. ger sig inte när det gäller . Men jag tror alt viinle kommer så myckel längre. fortsätter sin biståndspolitik i ,därför alt vi anser all vi där kan bedriva den i linje med statsmakternas Internationelltutvecklingssamarbete m. in. Närherr Måbrink förklarar vad som händer i och ,säger folk all såkan del inle få fortgå. Det kan jag myckel väl länka mig. Men jag tror all detberor mer på den typ av förklaring som ger än på verkligheten idessa länder. Detförekommer motstånd mot alla typer av insatser, inte bara i ochBangladesh. Många menar att verksamheten i inle kan få fortgå. Manpekar på Bai , som blir mycket dyrare än man hadetänkt sig. Man glömmer bort att det är precis vad som händer med svenskaindustriprojekl, trots att vi här har oändligt mycket bättre förutsättningaralt genom effektiva prognoser och arbetsinsatser undvika sådant. Det går alltidall smulskasta biståndsinsatser runt om i världen. Jag tycker emellertid altdel inte skall vara någon huvuduppgift för dem som säger sig vara för enprogressiv biståndspolitik. Det kan inte heller vara ell särskilt bra bidragnär del gäller all stärka biståndsviljan, vilket både och andrahar sagt all man bör göra, StureEricsons väldiga attack mot den nya regeringens politik för alt den skulleinnebära ett övergivande av de biståndspolitiska målsättningarna,länderinriktningen, prioriteringen osv. har nu konkretiserats. Hade socialdemokraternafått som de velat så hade del blivit litet mindre anslag till och litetmindre anslag till . Visstkan det diskuteras, del är en lämplighetsfråga. Jag har väldigt svårt att seatt del kan vara en stor principfråga, att det skulle gå en viktig ideologiskskiljelinje just vid hur stora anslagen skall vara till de här två enskildaländerna. Det är två länder som blivit programländer under den socialdemokratiskaregeringens tid och som inte nämnvärt har ändrat sin allmänna politiskainriktning. Vi har fortsatt det samarbetet av precis de skäl som vi har för attfortsätta samarbetet med många andra länder. Vi villandet skall varalångsiktigt. Vi vill inte göra tvära kast. Vi vill inte avbryta samarbetet omdet inte finns alldeles speciella skäl för det, och del finns del inle vare signär det gäller eller när det gäller . Låtmig sedan säga att de små överbud som talar för när det gällersödra är begripliga. Jag minns själv hur del var att vara i opposition.Någonting måste man ju komma med. Men kom inle och säg alt de skulle markeranågot slags skillnad i den politiska ambitionen att stödja kampen för frihet isödra . Någon sådan skillnad i ambitionen finns inte. Detär alllid lätt för oppositionen att i efterhand göra vissa korrigeringar iregeringens budget. Vi har ingenting emot att del sker, men dra inte för storaväxlar på de skillnader som sedan framgår när man ställer siffrorna motvarandra. Diskussionenom industrifonden kommer vi att la tillfälle all föra . Låt mig barasäga, när Slure påstår att man går emot en helt enig remissopinion,attdel är inle sant. Det står ibland i tidningen, men det är i alla fall inlesant. Två så tunga remissinstanser som TCO och KF t, ex. stöder idén. Såvittjag vet är det egentligen bara LO som varil alldeles bestämt emot denav de lunga remissinstanserna. Men även LO har ju vissa reservationer för sinnegativa hållning. Vifår alltså tillfälle alt diskutera del här . Vad vi har försöktåstadkomma - låt mig ändå bara säga det - är en modell för hur man skall kunnautnyttja del enskilda näringslivels tekniska kunnande och kapital iutvecklingsarbetet. Det är inle en åtgärd som i första hand är till för altstimulera den svenska exporten, utan del är just en åtgärd föralt se till använder den svenska industrins resurser också i utvecklingssammanhang. Jaghar väldigt svårt alt begripa varför oviljan mot detta bidrag till utvecklingsarbetetkan behöva vara så massiv. Det är ju här precis som när del gälleren del andrasaker: Vi kan notera kritik hemifrån, men jag iroratl vi kan räkna med ganskastarkt stöd från deras sida som kommer att få nytta av del här och för vilkasskull förslaget har lagts fram. Vadså gäller resonemanget om u-hjälpens realvärde är del alldeles klartatt del i någon mån blir beroende på vilken ekonomisk tillväxt vi har iSverige. har vi en låg ekonomisk tillväxt, och då blir av bruttonationalproduktenmindre än om vi hade haft en högre ekonomisk tillväxt. Det är inte särskiltkonstigt, , Delhar hänt förut att bruttonationalproduktens utveckling har varierat. Den harinte alllid varit klart uppgående. Påslåendet om u-hjälpens realvärde saknar pånågol säll relevans och poäng i den debatt vi för just . Internationelltutvecklingssamarbete m. m. vice talmannen anmälde att ochSture anhållit alt lill protokollet få antecknat alt de inte ägde rättlill yllerligare repliker. () kort genmäle: Även om jag har haft ordet i den här debatten vill jaggärna själv på en punkt understryka vad jag sade i mitt inledningsanförandeoch som jag betraktar som viktigt, nämligen alt detta är första gången ibiståndets historia som det från regeringshåll framförts ett förslag av enräckvidd som inte har klart stöd i en bred opinion utan tvärtom är starkt kontroversiellt.Jag avser förslaget om induslribislåndsfonden. Efter behandlingen i utskottetfår vise huröverensOla ochjagkommerali vara när den processen äröverstökad. MATSHELLSTRÖM (s): Jag får först lacka biståndsministern för svaret på min fråga somgällde den kritik mot det svenska bislåndet som rikiais av en av ordförandenaför Patrioiiskafronlen . I svaret kommenteras inte närmare denkritik som riktats. Nkomo sade i en tidningsintervju: "För sedan badvi regeringarna i , och att fa placera en del av våraungdomar vid universitet. Som ni vet behöver vi utbildat folk när blirfritt. Har vi fall något svar?"