prot · G109147 · 1977-12-31 00:00:00 — Jagär övertygad om alt skulle komma tillbaka till kammaren med nyaidéer och atl detta i sin tur skulle innebära mycket för vården. Vi måste kombinera teorioch praktik. Överiäggningenvar härmed slutad. FÖRSTE VICE TALMANNEN; Utskottets hemslällanföretas lill avgörande på sådanl sätt, alt propositioner ställs särskilt i frågaom vartdera av de motionsyrkanden som behandlas i delta moment. Moiionennr 727 av m. fl. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels denna motion, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanJörn begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemslällan i belänkandet nr 42såvitt avser motionen nr 727 av m. fl. röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammaren bifallit motionen. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 147ledamöter ha röstal för ja-proposilionen. Då begärde rösträk- Fredaeen den ning verkslälldes votering med omröstningsapparal. Dennaomröslning gav iq mai 1978 Motionennr 1396 av m.fl. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels denna moiion, ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan OveKarlsson begärl votering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemslällan i belänkandet nr 42såvitt avser motionen nr 1396 av m. fl. röstar ja, den det ej villröstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit motionen. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då OveKarisson begärde rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: §6 Föredrogs Socialutskoltets betänkande 1977/78:43 med anledning av motion om ändringar ilagen (1964:143) om bidragsförskott FöredrogsIrafikulskoltets betänkande 1977/78:25 med anledning av propositionen1977/78:166 om vissa sjöfartsfrågor jämte motioner. Ipropositionen 1977/78:166 hade regeringen ()föreslagit delsatt anta inom upprättat förslag lill lag omfortsatt giltighet av lagen (1977:494) om tillstånd lill överiåtelse av fartyg, dels att bemyndigafullmäktige i att 5 protokoll 1977/78:147-148 Nr 147 1978- belopp som resterade av delgaraniibelopp om . 19 mai 1978 "" beslöts av med anledning avförslag i propositionen 1976/ 77:146. I detta sammanhang hadebehandlats motionerna 1977/78:1934av m. fl. (s), vari hemställts 1. att i fråga om översyn av reglerna för s.k. bare-boat charter gav regeringen till känna vad som anförts i motionen, 2. att skulle anhålla hos regeringen atterforderiiga åtgärder vidtogs för atl tillgodose vad som anförts i motionenangående den statliga upphandlingen av sjöfraktsljänsler, och 1977/78:1935 av m. fl. (vpk), variföreslagils atl beslutade 1. att avslå regeringens förslag till lag om fortsattgiltighet av lagen (1977:494) om tillstånd till överiåtelse av fartyg samt atlhos regeringen hemställa om utarbetande av förslag till lag om förbud motöverlåtelse av fartyg till stater med s. k. bekvämlighetsflagg, 2. att avslå propositionen i vad gälldekreditgarantier med kvarvarande belopp av tidigare beslutade 500 milj. kr. 3. att likviditetsstöd i form av kreditgarantier pä100 milj. kr. skulle utgå till den mindre skeppsfarten fram lillden . 1. att med bifall till propositionen1977/78:166 och med avslag på motionen 1977/78:1935, yrkandel I, skulle antainom upprättat förslag till lag om fortsattgiltighet av lagen (1977:494) om tillstånd lill överiåtelse av fartyg, 2. att med bifall till propositionen1977/78:166 och med avslag pä moiionen 1977/78:1935, yrkandena 2 och 3,bemyndigade fullmäktige i atl den 1 juli 1978-den30 ikläda staten garantier till svenska rederier till högst detbelopp som resterade av det garantibelopp om ,som beslöts av med anledning av förslag i proposilionen 1976/77:146, 3. all skulle a. avslåmotionen 1977/78:1934, yrkandet 1, b. avslåmotionen 1977/78:1934, yrkandet 2. Följande två reservationer hade avgivits av SvenMellqvist, , , , , och (samtliga s): 1.beträffande bare-boat charter, vari reservanterna ansett att ulskollel under 3a bort hemslälla attriksdagen skulle med anledning av motionen 1977/78:1934, yrkandet 1, 66 som sin mening ge regeringen till känna vad reservanternaanfört rörande reglerna för bare-boatcharter. 2. belräffandeupphandling av fraktljänster, vari reservanterna ansett atl Nr 147 utskottetunder 3 b bort hemställa Fredaeen den att skulle medanledningav moiionen 1977/78:1934, yrkandel 2, j jyg som sin mening geregeringen lill känna all erforderliga åtgärder borde vidtas _ föratt tillgodose vad som anförts i motionen angående den slalliga yisjöfartsfråsor upphandlingen av sjöfrakttjänsler. BIRGERROSQVIST (s): I trafikutskotlets betänkande nr 25 behandlas regeringens förslag omförlängning ytterligare etl år av temporära åtgärder som - i avvaktanpå resultatet av den sjöfarlspolitiska ulredningen - beslutade om för elt årsedan. Det gäller dels likvidiletsstöd lill rederier i form av statligakreditgarantier, dels lagen om tillstånd till överlåtelse av fartyg. Medanledning av motionskrav behandlas också frågan om uthyrning av obemannatfartyg och dessutom frågor som rör statlig upphandling och utnyttjande avbekvämlighetsflaggade fartyg i sädana fall. Fränsocialdemokratiskt håll har vi i likhet med de ombordanslälldas organisationergjort uttalanden mot systemet med bekvämlighetsflaggning av fartyg. Vi anseralltjämt alt bekvämlighelsregislrering är etl ovälkommet inslag i deninternationella sjöfartsnäringen och reagerar starkt mot bekvämlighetsflaggningav svenska fartyg. Det ärenligt vår uppfattning nödvändigt med lagstiftning somhindrar sådan utflaggning. Vislog i vår motion i anslutning till det förslag som regeringen presenteradeförra året fasl, att den då föreslagna lagstiftningen måste kompletteras medrelativt vittgående tillämpningsbestämmelser för atl förhindra atl man kringgårsyftet med lagstiftningen, nämligen au fä kontroll över utflaggningarna. Så hari viss mån skeU genom den förordning, "Om tillstånd till överlåtelse avfartyg", som gällt sedan förra årel. Enligt denna förordning skall frågaom tillstånd prövas av kommerskollegium i samråd med . Om ett ärendehar slörre principiell betydelse eller allmän räckvidd, skall kommerskollegiumhöra och med eget yttrande underställa ärendet regeringensprövning. Sådan prövning hos regeringen skall också ske, om de ombordanslälldasorganisationer har motsatt sig bifall till ansökan. Den ordningen tycks hafungerat, och syftet med lagstiftningen -atl svensk sjöfart så långl möjligtskall drivas under svensk flagg - har uppnåtts. Det är bra, och viutgår ifrån att prövningen av fartygsöveriålelser även under det år somlagstiftningen nu föreslås förlängd med skall ske på ett sådant sätt och undersådan kontroll atl syftet med lagstiftningen uppfylls och inte kringgås. Men,herr talman, regeringen aviserar nu översyn och ny lagstiftning som gällermöjligheten till uthyrning av fartyg, s. k. bare-boat charter. Vi konstateraderedan förra året att konsekvenserna av en sådan uthyrning skulle kunna blimycket likartade dem som skulle uppkomma vid utflaggning. Regeringenmenar att en sådan uthyrning till utländsk befraktare för en svensk redare, som till följd av det internationella konkurrensläget finner det 67 Nr 147 omöjligt att sysselsätta elt fartyg, kan framstå som etl allernativ till Fredaspn dpn försäljning.Det sägs att ett sådant arrangemang kan vara atl föredra även från 19 mni 1978 allmänsynpunkt, eftersom fartyget dä kan behållas under svensk flagg. villbetona orden "under svensk flagg". /..../. ., / » . Mot bakgrund härav vill vi socialdemokrater i utskottetåterigen understryka vikten av att lagstiftning och tillämpningsföreskrifterutformas så att syftet med lagstiftningen om utflaggning inte kan kringgås.Innan ställning tas till ny lag och nya regler för bare-boat charter anser videl synnerligen angeläget att denna fråga behandlas i samråd med de anställdasorganisationer. Bare-boatcharter, dvs. uthyrning av obemannat fartyg, har mycket nära samband medbegreppet "överlåtelse av fartyg", dvs. överlåta fartyg lill person,fysisk eller juridisk, i utlandet. Med andra ord utflaggning av fartyget. Bare-boatcharter innebär alt svenskt fartyg fär, som det heter i regeringensproposition, hyras ut till "utländskt rättssubjekt". Fartyget hyrs utobemannat. Det enda som skulle kunna bli svenskt ombord blir en befälhavaremed svenskt pass i befälhavarhytten och den svenska flaggen i aktern påfartyget. Besättning, avtal, förhållanden i övrigl skulle hell kunna bliberoende på vem den är som hyr fartyget och var denne hör hemma i världen. Omdenna form av av fartyg blir möjlig, blir också svensk flagg endasten täckmantel för bekvämlighetssjöfart. Svensk flagg skulle fylla samma funktionsom exempelvis eller flaggor. Ändå skulle det kunna sägas attkravet på att sjöfarten bedrivs under svensk flagg är uppfyllt. Men, herrtalman, var det så regeringen menade, när den i propositionen skrevatt "svensk sjöfart sä långt möjligt skall drivas under svenskflagg"? Jagkan knappast tro alt majoritet tänkte sig en sådan tolkning när viförra året log beslut som gäller den svenska handelsflottan. Jag vet, herrlalman, att vi socialdemokrater med "sjöfart under svensk flagg"avser fartyg där man tillämpar principer i enlighet med svensk lagstiftning,exempelvis arbetsrätt, rätt att sluta kollektivavtal, svensk sociallagsiiflningoch andra ur svensk synpunkt viktiga principer. Vitog upp della i vår motion i anslutning till det som i propositionen antytts ombare-boat charter. Vi socialdemokrater ville ha dessa synpunkter med iutskoltsbetänkandel, åtminstone att förutsatte att svenskarättsprinciper och sociala förhållanden skulle föreskrivas bli beaktade, ombare-boat charter av fartyg skulle övervägas. Delblev ett bestämt nej frän de borgerliga ledamöterna i ulskollel. Det är förvånande att samtliga borgeriiga ledamöter, liberaler och andra som säger sig förespråka jämställdhet, kategoriskt sade nej. Vad kan hända med alla dem som har sin utkomst frän vår handelsflotta, om den skall bemannas med lågavlönade Hongkongkineser eller filippiner? Vad kan hända med alla dem som arbetar i olika befattningar pä rederikontoren, om en stor del av administrationen blir överflödig och sköts från kontor i andra 68 länder, där gott utbyte för den som lever päaffärs- och kapitalintäkter är det väsentligaste och där ävenlagarna är utformade med hänsyn därtill? Vem kan det "utländskarättssubjekt" vara som skall hyra de Fredaeen den fartyg som dettalas om i propositionen? Det finns mer än ett företag i länder in inyg som exempelvis somhar svenska rederikoncerner - dotterbolag med andra ord - bakom sig.Om etl sådant bolag till en låg penning hyr yj siöfartsfrågor moderbolagets svenskafartyg, vart går då vinsten på hyresavtalet? hyr ut billigt görförlusten, den som hyr in billigt gör vinsten. av sjöfart i bare-boatcharter under svensk flagg, som det så vackert heter, vägen, herr talman! Kommer den svenskt sjöfarlsnelto Främjas densjöfart som fortfarande på del gamla hederliga sättet seglar under svensk flagg?Hur påverkas konkurrensen för den sistnämnda formen av sjöfart? Ochvar hamnar förlusterna på den sortens uthyrning och sjöfart? Jo, det blirsjälvfallet i moderbolaget i det land som häller med flaggen, dvs. Detmottagande våra påtalanden om uthyrning av obemannade svenska fartyg fick vidutskottsbehandlingen gör att såväl vi som berörda löntagare känner ovisshet ochoro inför vad som skulle kunna ske. Kapitalet känner inga gränser, herr talman.Vi har under den tidigare regeringen fört en kamp för alt motverka följdernahärav. Därför har vi reserverat oss mot utskoltsbetänkandel, och vi vill redannu ge en anvisning om var vi står när det gäller att utforma regler förbare-boat charter. Frågan skall sedermera - om den vidare akutaliseras -föreläggas . Det är ofrånkomligt. Vadsedan gäller frågan om statlig upphandling av sjöfraktsljänsler har juriksdagen efter socialdemokraliska moiionskrav begärl allbekvämlighetsflaggade fartyg ej skall få komma till användning annal än iyttersta undantagsfall. Fråganhar redan varit hos den s. k. flaggulredningen. ligger den hos sjöfarlspoliliska ulredningen. Regeringen tycks inte ens vilja la i frågan, men vi anser att riksdagsbeslutet bör följas upp. I enlighet med det tidigare riksdagsbeslutet borde en anvisning komma in i upphandlingskungörelsen. Men av någon anledning tycks varken regering eller borgerlig utskottsmajo ritei här klart vilja gä emot det system som bekvämlighetsflaggning av fartyg innebär. Fartyg som kör billigare därför att de går vid sidan av traditionella regler och förordningar - eller, som sjöfolket säger, fiffelflaggade fartyg -är fortfarande genom kungörelse ej uteslutna från den upphandling av sjöfrakl- _ tjänster som statliga verkoch myndigheter gör. Där vill vi ha en ändring, herr talman, och det kräver vii den socialdemokratiska reservationen 2. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 2 i trafikutskottetsbelänkande nr 25. TOMMYFRANZÉN (vpk): Bekvämlighetsflaggade fartyg är etl ständigt gissel för sjöfolket. De svenska rederierniis strävanden att utflagga sina fartyg har ökati takl med kapitalismens kris. Redarkapilalet ser i delta förfaringssätt en möjlighet atl göra större profiter. Enligt gjorda beräkningar kan ell rederi 69 Nr 147 minska sina omkostnader med mellan 40 och 50 "i, dvs. Fredaeen den normalt har en dygnskostnad på 18 000 ä . kan komma ned under Mendelta sker på besättningens bekostnad i form av sämre löner och K/i><;/7'iinfnrttfrnsor otillfredsstiillande arbets- och boendemiljöer. Det sker ocksåpå bekostnad av sjöfolkels .säkerhet. En mångårig och hård kamp har förts frånSvenska sjöfolksförbundels sida för att få till stånd drägligare arbets- ochsäkerhets-bestämmefser ombord på fartyg under bekvämlighetsflagg. Till enbörjan var det i regel utländska fartyg det handlade om, som hämtade sinabesättningar i länder med svaga fackliga organisationer. Ingen kan då pä etltillfredsställande sätt ta vara på de ombordanslälldas intressen. 1 många fallhar dessa aktioner, som Sjöfolksförbundel lillsammans med , , drivit, lett fram till väsentliga förbättringarbeträffande löner och andra arbetsförhållanden ombord. 1dag handlar det i inte obetydlig omfattning om svenska fartyg som sätts underbekvämlighetsflagg. Det sker enbart pä grund av redarnas jakt på störstamöjliga proflt. Att sjöfolket ställs utan arbele eller tvingas acceptera sämrelöne- och arbetsförhållanden struntar redarkapilalet i. ProfessorFolke tog upp denna fråga i en artikel i för några årsedan. Jagskall här återge några av de synpunkter han förde fram. Han skrev bl.a. följande efter det att han satt redarnas skattevinster i samband medbekvämlighetsflaggning: "Detotäcka ligger dock främst på ett annat häll. Fartyg under bekvämlighetsflaggrepresenterar ell kapital utanför varje samhällelig kontroll. Det är inteövervakat av myndigheter. Inte heller står det under trycket frän en offentligopinion. Bekvämlighetsionnaget uppvisar därför den otyglade kapitalismensavigsidor." "Lagstiftningenom säkerhet till sjöss är nästan betydelselös om myndig heten inte utövar effektiv kontroll. Vad ett bekvämlighetsland kan göra är knappast mer än alt som utse en vid allvarliga fartygsolyckor. Intill dessalt olyckan är framme förekommer ingen koniroll redan av den anledningen all fartygel aldrig kommer lill hamn i bek vämligheislandei. Del har också visat sig att sjöolyckor med fartyg under bekvämlighetsflagg ofta beror på försummelser .som knappast förekommer -: när fartyget är frän etl gammaltsjöfartsland." Ochvisst har rätt när han säger all det handlar om otyglad kapitalism.Produktion för profil är kapitalism, och den är alllid otyglad. Del svenskaredarkapilalet skiljer sig hell naturligt inte från kapitalel i övrigt i vårlland. Del aren beiydiuide del av denna kapitalism som agerar efter sammapremisser- högsta möjliga profit på satsat kapital. Och visst har rättnär han säger atl de bekvämligheisfiaggade fartygen orsakar de flesta haverierna till sjöss. Det har visat sig att bekvämlighetsflaggadetankfartyg har en andel av hela tanktonnaget .som uppgår till ungefär 25 96.Men dessa tankfartyg svarar för mer än hälften av 70 haverierna inom tankfarten. Vänsterpartietkommunisterna har med skärpa vänt sig mot att svenska Nr 147 fartyg sättsunder bekvämlighetsflagg. Vårl parli motionerade 1977 under Fredaeen denden allmänna molionstiden och i samband med den borgerliga regeringens lomai 1978 förslag om införandet avden i dagligt tal kallade utflaggningslagen. krävde i båda motionernaatl skulle uttala atl överförande av Vjssa siöfartslråsorsvenska fartyg unders, k. filTelfiagg skulle förbjudits och att regeringenskulle fä i uppdrag att lägga fram förslag lill lag om sådant förbud. Molionernaavslogs av de övriga riksdagspartierna, inkl. socialdemokraterna. Vpk har inteändrat uppfattning i frågan. Det är också helt naturligt att vi också i ärreser samma krav på förbud mot utflaggning, när regeringen föreslår attutflaggningslagen skall gälla . Det ärju det som föreslås ipropositionen 1977/78:166 och som etl enhälligt trafikulskott ställt sig bakom.Det förvånar oss inte att de borgerliga partierna ställer upp påredarkapitalets sidti och på alla sätt ger det sitt stöd. Däremotanser vi all det är egendomligt och oförsvarligt all de socialdemokratiskaledamöterna i trafikutskoltel också ställer upp på redarnas sida och hjälperdematt underlätta utfiaggningen. Det kan ju inte vara främmande försocialdemokraterna att sjöfolket inte på något sätt är förtjust i utfiaggningen.Jag föruisäiter att man läser tidnngen Sjömannen. Det finns nära nog inte etlenda nummer av denna tidning som inie lar upp problemel med utfiaggningen. nr 1978 ägnar tidningen en ledare åt utflaggningen. Rubriken harföljande lydelse: "Lål inte dessa djävla parasiter existera ifortsättningen." Under rubriken följer en ingress som har formulerats såhär: "Fåmedlemmar kan väl vara omedvetna om att förten hård nationell kamp för alt förhindra svenska redare att sätta fartyg underfiffelflagg och därmed beröva svenskt sjöfolk deras jobb. Menkampen förs inte bara nationellt. Även internationellt agerar förbundet med allkraft mot flaggfifflet och den hänsynslösa exploatering av sjöfolk som deltainnebär." Inr 2 är 1978 av tidningen kritiseras också pä ledande platsuiflaggningens tillämpning. Sjöfolksförbundels representant motsatte sigöverlåtelse av Salenias . Förbundets ordförande ansågatl överlåtelsen stred mot sjöfolkets intresse. Men sedan frågan underställtsregeringen bifölls rederiets begäran om överlåtelse. Lagens andemeningåsidosattes helt av den borgerliga regeringen. Storfinansens väl går förearbetarnas. Inteheller denna stort uppslagna artikel i kan ha undgått alla socialdemokratiska ledamöter i irafikulskotlet. Nog borde man på socialde mokratiskt håll ha tagit sig en funderare på lämpligheten att förlänga giltigheten för den s. k. utflaggningslagen. Men fortfarande finns det naturligtvis möjlighet för socialdemokraterna att skilja sig från borgarrege- ringens förslag genom att rösta med vpk:s motion 1935, vari krävs att utflaggningslagen skall upphöra att gälla och att förslag lill lagom förbud mot utflaggning av svenska fartyg föreläggs . Denborgerliga regeringen är också i delta ärende inkonsekvent. I det nu behandladeförslaget vill man underlätta utflaggning av svenska fartyg- mol sjöfolketsintressen och mot allmänt intresse. Del är bara redarna som har intresse av ettsådant förfarande. 1proposilionen 1977/78:152 föreslås alt skall godkänna nr 147 om miniminomier i handelsfartyg. Regeringens talesman uttalardär alt man med godkännandet avser att konventionen skulle bli ett viktigtinstrument mot bekvämlighetsflaggade fartyg. På s. 20 i nämnda proposition sägsföljande: "Genom sitt breda tillämpningsområde framstår den som ettspeciellt viktigt instrument i strävandena atl motverka förekomsten avundermåliga fartyg, i synnerhet sådana som är registrerade underbekvämlighetsflagg. För ell land som , som länge i olika internationellasammanhang har arbetat föratt främja säkerheten lill sjöss och förbättraförhållandena för de ombordanslällda, framstår del därför som angeläget altkonventionen nr 147 får en sä bred anslutning som möjligl." Detena förslaget underlättar för svenska redare atl flagga ul fartyg, och detandra förslaget skall motverka förekomsten av bekvämlighetsflaggade fartyg. Vänsterpartietkommunisterna yrkar avslag på regeringens förslag att rederierna skall fåmöjlighet att utnyttja resterande del av det garantibelopp på 500 milj. kr. sombeviljades av riksdag men inte helt uinyltjats. Vi anser att de störrerederierna inte är i behov av dessa kreditgarantier. Det visar f ö.utnyttjandet av det belopp som genom riksdagsbeslutet ställdes till rederiernasförfogande. Delta belopp har inie lagii i anspråk mer än till . Däremotanser vpk det försvarbart att ge den mindre skeppsfarten ekonomiska garantierför framlidssatsning och vidareutveckling. Det kan vara både samhällsekonomisktoch trafikpolitiskt riktigt att ge det mindre tonnaget elt visst stöd. Enökad salsning pä kust- och insjöfari är nödvändig frän både regionalpolitisksynpunkt och miljösynpunkt. Myckel av det gods som fraktas på våralandsvägar med tunga lastbilar kunde med väsentliga fördelar transporterassjövägen på mindre fartyg och med elt modernt utvecklat pråmirans-portsystem.Här finns det möjligheter att spara energi och minska de avgas- ochbullerproblem som den tyngre lastbilstrafiken alltid för med sig. Dessutom ärsjötransporter billigare än lastbilstransporter. Men en sådansatsning måste sammankopplas med en upprustning av våra inre vattenvägar ochkanaler. Det krävs också en sanering och modernisering av aktuella hamnar.Dessa frågor bör ingå i en helhetsbedömning av trafikfrågorna. Vpkhar därför i moiionen 1935 föreslagil atl likvidiletsstöd i form avkreditgarantier på 100 milj. kr. skall utgå till den mindre skeppsfarten underliden fram till . Jag yrkarbifall till vpk-motionen 1935. () kortgenmäle: Nr 147 Jag vill i anslutning till vad säger korrigera Fredaeen den några av hans uttalanden och hans mycket kraftiga angrepp på socialdemo- ig: ]q-jq kratiska ledamöter i trafikutskottet. Sjöfartenär , , en näringsgren som lever under yj siöfartsfrågormyckel trängda förhållanden. Väridshandeln har inte fött den omfattning som manlidigare räknade med. Det aren överkapacitet inom sjöfartssektorn. Det ärettofrånkomligt fakium. Närsaian angriper oss för att vara med och stödjabekvämlighetsfiaggningen kan han inte ha läst vare sig utskoltsbetänkandeleller våra motioner. sätter likhetstecken mellan bekvämlighetsflaggningoch utflaggning. Vi har accepterat utflaggning på vissa villkor, men vi harinte accepterat utflaggning till s. k. bekvämligheisland. Vi har accepteratutflaggning till annat traditionellt sjöfartsland, men vi har sagl att delskall ske under följande förutsättning: Om man flaggar ul elt fartyg till annattraditionellt sjöfartsland, skall etl annat när det gäller sysselsättningenlikvärdigt fartyg anskaffas som skall gå under svensk flagg. Det förhållandetatt vi har accepterat regeln om utflaggning i vissa fall hänger samman med i vissa länder av protektionistiska skäl måsle ha sin egel lands flaggavajande i aktern på de fartyg som gårdar. Föratt svensk sjöfart över huvudtaget skall ha en chans att vara med har man fått registrera fartyget i detfrämmande landet. Och det finns ytterligare en del fall där vi har kunnatacceptera utflaggning, t. ex. till brittisk eller annan flagg fråntraditionellt sjöfartsland. Bekvämlighelsregislreringenbehöver jag inte orda mer om. Den har vi kraftigt fördömt frånsocialdemokratiskt håll. Det borde känna lill, och det vet maninte minst på . ochSvenska maskinbefälsförbundet, dvs. samlliga de förbund som organiserar lillsjöss anställda i .