prot · G109149 · 1977-12-31 00:00:00 — Eftersom kulturutskottel uppenbarligen inte har velatförslå-eller kanske rent av inte har begripit-vår kritik och våra förslag, ocheftersom vi inte har haft möjligheter alt utveckla dem i utskottet kommer vpkhär i kammaren att framställa etl antal särskilda yrkanden. Förstoch främst har vi kritiserat förslaget när det gäller organisationsfrågan. Deborgeriiga partierna älskar atl måla upp som ett jättelikt,cenlralstyri, monopoliserat företag, en koloss som genom sin blotta storlekulgör elt hinder för all utveckling. Så är det nu inte. finns delinom organisationen en rad relativt självständiga enheter. Man har lokalradion,utbildningsradion, de båda TV-kanalerna osv. och, inte minsl väsentligt, manhar som jag framhöll inledningsvis en relativ självständighet utåt. Man har engentemot slatsmakterna och andra intressegrupper fristående ställning. Iborgarnas ursprungliga förslag splittrade man upp företaget i fyra frånvarandra fristående företag. I den senaste versionen har man lagt till etlmoderbolag, detta efter en förödande kritik från bl. a. ochTCO. Moderbolaget påslås nu förhindra att företagen spelas ut mol varandra vidmedelstilldelning och liknande lillfällen. Men, som flera kritiker harframhållit, moderbolaget kommer atl bli myckel svagt. Det har ocksåutbildningsministern medgivit. Det kan karakteriseras som "kejsarens nyaparaply". Och det kommer inte alt utgöra del integritetsskydd som Jan-ErikWikström vill påskina. De enskilda företagen kommer, i synnerhet om man serlill de övriga skrivningar som finns i propositionen, atl vara mycket mersårbara för påtryckningar av skilda slag än nuvarande förelag, och påtryckningarinte bara utifrån utan också inom företaget. Påtryckningarna utifrån kan kommafrån en rad håll, också från . har formelltvarit fristående från staten, vilket har inneburit alt utbildningsministrar avskilda schatteringar kunnai ställa sig upp här i kammaren och framhålla förklåfingriga riksdagsledamöter att de inte skall lägga sig i Radiosinre verksamhel. flyttas formellt ansvarel för verksamheten över tillriksdagen. befriar sig själv från rollen som försvarare avSveriges Radios integritet. kan alla enskilda riksdagsledamöter ifortsättningen komma med pekpinnar. Visserligensäger kulturutskottet: "Stor återhållsamhet bör därför vidriksdagsbehandlingen visas såvitt gäller anläggande av synpunkter påenskildheter i programutbudet." Ulskottet säger också: "Utskottetdelar den i propositionen uttalade uppfatiningen alt de nya avtalen bör haungefär samma grad av detaljreglering som de nuvarande." Jag frågar mig:Kan man egentligen vara mer oklar i sin skrivning? Vad innebär, Per OlofSundman, "ungefär" och "slor återhållsamhet"? Utskottetborde klart ha sagl ifrån att det är som drar upp de allmännariktlinjerna för verksamheten, men alt företaget självt innanför dessa ramarbör få utforma sin policy. Uppsplittringen innebär inte bara ell hol mol integriteten utan medförockså en rad andra nackdelar. Vi kan la internationella exempel. I delade man förnågra år sedan del gamla franska företaget för radio och TV i sju delar. Dessaföretag har fungerat . Vilka är erfarenheterna? Jo,smygreklam, krångel, byråkrati, krafligl ökade koslnader och en kraftigansvällning av främst den administrativa personalen. Den planerade satsningenpå nationellt producerade kulturförmedlande TV-program har inte kunnatgenomföras, i stället har den amerikanska importen ökal. Också i kommerbyråkratin - och därmed kostnaderna - atl öka, eftersom fyra förelag måstebygga upp en egen administration. Proposilionenpåstås innebära en ökad decentralisering. fick vi höra Jan-ErikWikströms skugga utveckla detta med decentralisering i Öppen kanal.Det är fint minsann med decentralisering - i alla sammanhang och vad den än kaninnebära. Här skiftar regeringen färg, allt efter läge och syfte. Ordetdecenlralisering har blivit en kameleont - blå, grön eller rosa allteftersituationen. I delta fall är färgen blå. påstod i radio i går attstora företag är fula, otäcka monster, som del gäller all slå sönder. I daghävdar utbildningsministern detsamma. Mankan dra paralleller, exempelvis den nya högskolan som utbildningsministernockså har haft att besluta om. Vad gjorde den borgeriiga regeringen då? Jo, igott samarbete med socialdemokraterna slog man ihop etl stort antal friståendeutbildningsenheter lill en jättekoloss. kommunisterna haralltid hävdat atl del inte är storleken i sig som är avgörande, utan vem somhar makten. En chef eller fyra chefer är tämligen likgiltigt - det ärinnehållet och vilka som utövar inflytandet som är det avgörande. Fyra företagmed fyra chefer kan i själva verket vara mer centraliserat än ett företag meden relativ självständighet inom företaget. Flerlandsändar kommer atl komma till tals genom denna s. k. decenlralisering,påstår . Är det så säkert? Lika litet sommångfalden ökar bara för atl man mekaniskt ökar antalet företag, lika litetbehöver förslaget innebära att fler landsändar kommer till tals. Jan-ErikWikström påstår vidare alt genom att man satsar på distrikten, ökasmöjligheterna att väsentliga samhällsproblem blir mer allsidigt belysta och atthittills förbisedda delar av verkligheten lyfts fram och speglas i programmen.Jag tycker atl detta återspeglar en väldigl egendomlig syn på vilka åsikter somstockholmare företräder. En stor del av dem som bor i den här delen av landelkommer faktiskt från andra delar av landel. Men visst vore det bra om det komtill stånd en ökad distriktsverksamhet. kommunisterna ärpositivt lill det, men vi har sagt atl del kräver mer pengar. Det krävsnämligen atl man bygger upp en ordentlig basorganisation ute i distrikten, iform av ateljéresurser och annat. Annars blir det lätt sä att distrikten pågrund av penningbrist tvingas specialisera sig på vissa områden, vilket alltsåkommeratt leda till att mångfalden minskar och inte ökar. Man kommer hela tidenatl tvingas återfalla på basresurser. Fråga en göteborgare hur hanhar det ! Förriksradions del kommer regeringsförslagei att bli förödande för distrikten. har man, efter alla omorganisationer, så smått kommit i gång med eneffektiv verksamhel ute i distrikten och lyckats åstadkomma ett Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. Radionsoch televisionens Jörisatta verksamhet, m. m. intimt samarbete mellanradio och TV. Delta samarbete har en rad fördelar för programkvalilelen och förpersonalens mångsidighet. slås della sönder. Riksradion förutsättsfortsättningsvis förlita sig på lokalradion. Lokalradion skall producerariksradioprogram. Då frågar man sig oroligt: Är detta regeringens avsikt medlokalradion? Dess karaktär av lokalradio kommer alt försvagas och riksradionsmöjligheter att göra djuplodande program i motsvarande mån att försämras. Påflera ställen i sitt tal här och i propositionen säger sig Jan-ErikWikström värna om just radion och lokalradion. Han påstår att uppsplittringenkommer att stärka radions självständighet och möjlighel att hävda sig mot TV. Isjälva verket kommer det atl bli precis tvärtom - man fortsätter ju med att hasåväl radion som lokalradion pä svältkost. Myckel mer skulle kunna sägas om just själva organisationsfrågan. Jagskall här inskränka mig till ytterligare en faktor, publikkonlakten. Man färinte bättre publikkontakt genom att ge de redan starka grupperna i samhälletmöjlighet alt komma lill tals i etern eller påverka programmen och derasutformning. Bättre publikkontakt får man genom att ge ökade resurser till enaktiv uppsökande journalistik, ge möjlighet till fördjupning, och genom atl manutarbetar en strategi så atl alla de grupper i samhällel skall kunna komma tilltals som saknar resurser, mänskligt och organisatoriskt, för att geuttryck för sina erfarenheter, ge uttryck för hur deras vardag ser ul - påarbetsplatsen, i daghemskön, eller i bostadsområdena. 'förslag i denna del består av konferenser eller, som det tidigarehette, publikråd. Kritiken mol dessa publikråd var massiv, framför alll frånfolkrörelsehåll. De skulle leda till ökad byråkratisering, de skulle laresurser från nu väl fungerande publikkontakter och de skulle utgöraytterligare ett hot mot integriteten. döps publikräden om och kallaskonferenser, men deras principiella form kvarstår. Därmed tror sig utbildningsministernkunna smyga undan kritiken. Det är samma metodik som han har försökt användasig av när del gäller vår andra huvudkritik, nämligen frågan omyttrandefriheten. Fråganom yttrandefriheten är, som också tidigare påpekat, den frågasom föranlett den mest omfattande kritiken från kulturarbetarnas sida.Författarförbundet, Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd(KLYS) och samtliga centrumbildningar har uppvaktat och prolesleral. Men de ärinte ensamma i sin fruktan. Även SR, såväl dess styrelse som , harreagerat mycket kraftigt. Vad är det dä man främst vänt sig mot? Ja, främst hardet gälll två frågor, nämligen det faktum att opartiskheten i radioavtalet iforlsältningen inte skall gälla programutbudet i dess helhet utan att varjebolag skall teckna ett eget avtal och att varje bolag inom sig skall balanseraprogrammen. Delta gäller inte bara varje bolag utan också de två TV-kanalernatagna för sig. Läser man regeringspropositionen kan man t. o. m. få misstankenatt varje program i sig skall vara balanserat. Vilkakonsekvenser detta kommer atl få för programutbudet är lätt att se. Udda,kontroversiella eller över huvud taget konstnärliga och personliga program kommer del alt blimyckel svårare alt göra. Om jag tidigare fick möjlighel atl i elt program geultryck för den självklara men obekväma åsikten att regeringen bordenationalisera den svenska bilindustrin, innan flyttar ut hela sintillverkning, kunde detta balanseras av en intervju med i ettannat program. Enligt den nya ordningen skall vi bägge vara med i sammaprogram. Annars uppstår obalans. Och vägrar alt medverka så lärdet inte bli något program alls. Iföriängningen av detta ligger också vilka effekter detta opartiskhetskrav kanfå inom andra områden där staten är engagerad, exempelvis litteralur-stödet.Vill man, Per , också där slälla upp krav i fortsättningen? Denandra frågan gäller demokratiparagrafen. I nu varande avtal stadgas attSveriges Radio skall värna om de demokratiska värdena. skall där i ställetstå att företaget skall värna om det demokratiska statsskickets grundidéer. Ochmed ett demokratiskt statsskick förslås enligt utbildningsministern frirösträtt, fria och hemliga val och fri åsiktsbildning, värden som vi alla i ochför sig värnar om. Men, herr talman, det demokratiska statsskickets grundidéerär något mycket snävare än demokratiska värden. Utbildningsministernförsöker nu åter förenkla debatten. I en kvällstidningigärbeskylldehanallademsom har fört fram krilik mol denna förändring för atlvara förvirrade och för alt citera falskt. Det demokratiska statsskicketsgrundidéer skulle vara något vidare än t. o. m. de demokratiska värdena. Men dåfrågar man sig oroligt vad demokratiska värden egenlligen innebär förutbildningsministern. Är del demokrati alt arbetarna på sin arbetsplatsfrånkänns de flesta möjligheter att bestämma över sin egen arbetsmiljö, att deboende fränkänns de flesta möjligheter att bestämma över sitt bostadsområde omde inte själva äger sina lägenheter eller hus? Enligt utbildningsministern ärdel uppenbarligen sä. Men sä visar han också på inskränkningarna i vårnuvarande demokrati när de som har makt och pengar kan bestämma över andrasframtid. uppfyller enligt utbildningsministern alla kriterier på demokrati.Hur skulle nyhetsrapporteringen från folkmordet på del förment odemokratisktuppbyggda Vietnamesiska folkets befrielserörelse ha sett ut i folkpartietsSverige? frågar man sig. Och vad anser utbildningsministern om och omden krigföring och de mord som begås mot det palestinska folkef Andrainom del borgerliga lägret har en efter en framträtt och sagl all förändringeni själva verket inte innebär någon skillnad. och hans kollegafrån gjorde det under utfrågningen på på Radio.Men varför dä ändra paragrafen? Den ende som var ärlig nog alt erkänna vad delegenlligen gällde var . Han förklarade frankt att denna förändringinnebär en möjlighel att stoppa vad han kallade vänstervridningen på SverigesRadio. Här skall alla obekväma personer och åsikter rensas ut. Radion skallförvandlas till en den borgeriiga regeringens propagandacentral, ettborgerlighetens Pentagon. Vi har i vårmoiion också pekat på en rad andra faktorer som Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. innebär ett klart hol molyltrandefriheten. Den förstärkta genmälesrällen är elt exempel. Ett annal, somsärskilt KLYS tagit upp men som kulturutskottet förbigårmed total lystnad, är den famösa skrivningen i propositionen om att ifortsättningen skall "kraven pä opartiskhet ställas lägre än eljest endasti fråga om personliga åsikter och uttalanden som framförs av debattdeltagare,intervjuade och andra liknande medverkande". Vi frågade oss i vår motionvad utbildningsministern menade, och vi frågar oss vad kulturutskottetmenar med att inte ens beröra denna passus, som det fakliskt inte bara är visom riktal kritik emot. Är det bara deballdellagare och intervjuade som skallfå framföra personliga åsikter? Jag tror nu all inte ens utbildningsministernvill sträcka sig så långl som lill atl lägga munkavle på alla övrigamedverkande. Men då lycker jag att del behövs etl klargörande på den härpunkten. Utbildningsministern upprepar exakt samma formulering härifråntalarstolen. Han går t. o. m. längre än så. Han säger: Men man skall också liksomhittills kunna kräva att en mängd olika åsikter får komma lill tals. Poängen ärhelt enkelt atl utbildningsministern gör frågan om yttrandefriheten till enkvantitativ fråga. Bara så många som möjligt får komma till tals, äryttrandefriheten garanterad. Yttrandefriheten betraktar vi i vpk också som enkvalitativ fråga, en fråga om alt fä uttrycka egna åsikter. Harutbildningsministern glömt alla de grupper som han själv så gärna vill skall fåmedverka i fortsättningen - alla kulturarbetare och alla trubadurer? Jag villställa en rak fråga: Kommer de och kommer exempelvis programledare inomSveriges Radio i fortsättningen att få en möjlighet att uttrycka personligauppfattningar? Av den skrivning som finns och av det vi fälthöra verkar det inte vara så. Detär inte yttrandefriheten som behöver motiveras, utan eventuella inskränkningari den, fortsatte utbildningsministern litet längre fram i sitt tal. Då tyckerjag också atl han skall motivera de allvariiga inskränkningar som hantillsammans med sina borgeriiga kolleger är i färd med atl införa. Eltlögnaktigt påstående blir ju inte sannare för att del upprepas, och enutbildningsminister blir inte mer trovärdig för alt han konsekvent undvikersakfrågorna och beskyller sina motståndare för atl vara förvirrade. Inskränkningarna i yttrandefriheten kommer atl få oacceptablaåterverkningar pä programutbudet. I motsats till della lägger vi i vårparlimolion en rad konkreia förslag dels om hur man skall värna integriteten,men dels också om hur man skall förbättra programmen. Vi har krävt att andelenegenproducerade program - teaterstycken och liknande - skall öka. Det tycker nuinte kulturutskottet. En sådan ökning kosiar mer pengar, och det kanuppenbarligen inte accepteras från borgerlighetens sida. Kvalitetshöjningar ärnaluriigtvis bra, säger man. Men kosta - det får de inte! I valet mellanskräpkullur och en kvalitativt bra egenproduklion väljer regeringen det förra. Vihar i vår motion lagt fram en rad förslag, bl. a. om en fasl TV-teaterensemble.Vi har krävt alt radion måste upphöra alt vara elt reklammedium för denmultinationella grammofonindustrin. Vi har krävt en ökad frilansmedverkan ochen annoriunda importpolitik. Vi har där pekat på att exempelvis filmen i Iredjevärlden nu är inne i etl oerhört intressant utvecklingsskede, som vi här intefår ta del av. Vi har krävt ell bättre programutbud för barnen, och vi har,liksom f ö. också socialdemokraterna, krävt atl gör elt utlalande motdel rena underhållningsvåldei, som ju främst drabbar barnen. Den främmandeproduktionen upptar hälften av all sändningstid i TV . Det gäller intebara importen utan också program producerade av det nätverk av privata bolagsom vuxit upp inom landet och vars enda syfte är atl Oäna pengar.Kullurpoliliska ambitioner saknas där i stort selt. Tvärtom tvingas SverigesRadio serva dessa bolag med egna ateljéresurser och annal. Del är enorimlig situation om man samlidigl påstår sig hävda rundradioverksamhelensökade kulturans 'ar. Eller se på radion: Bara för ett par veckor sedandemonstrerade en radinvandrarorganisationer här utanför för mer svensk musik, för merinvandrarmusik. kommunisterna stödjer deras krav. Men var stårkulturutskottet? Och var står Per ? Ipropositionen hävdas vidare att de "informationspoliliska målsättningarnarelativt sett överbetonals ". Del är elt förvånansvärt påslående.Utbildningsministern ser alltså en motsättning mellan ett bra nyhelsutbud ochelt bra kulturutbud. För mig föreligger där ingen motsättning - tvärtom tyckerjag att de kan komplettera varandra. Och tyvärr är det inte bara kulturutbudetsom försämrats ulan också nyhetsutbudet. Även här har vilagt en rad konkreta förslag. Vi har krävt att nyhetsbevakningen skall byggasut och att korrespondensnätet skall byggas ut för alt skallkunna uppfylla ens rimliga krav på de målsättningar som anges i proposilionen.Utbildningsministern kan gärna själv svara på hur många korrespondenter somfinns stadigvarande i och rapporterar därifrån. Visst finns vissa posiliva inslag i propositionen-det skall inieförnekas. Det gäller ökade satsningar på de hörselskadades behov, desynskadades behov samt vissa språkliga minoriteters behov, men de är å andrasidan helt otillräckliga. Och man kan ifrågasätta om de ens är möjliga all genomföramed de anslag som ges. Efteratt ha läst såväl proposilionen som ulskollsbelänkandel och senast orden avWikström i gårdagens så framstår del för mig som alll nödvändigaremed en enkel kurs i matematik för den borgerliga riksdagsmajoriteten. Visstblir del slantar till bättre program, utropar utbildningsministern, del voreväl ändå konstigt orn inte medarbetarna på kan göra bättreprogram förde pengar de får, nämligen ytterligare 50 miljoner. Men de pengarnaskall ju räcka inte bara till omorganisationen, som enligt Radioberäknats till omkring 20 miljoner, utan de skall också räcka lill attförbättra programmen, starta regionala TV-sändningar, förbättra för de hörsel-och synskadade, förstärka lokalradion osv. påslår visseriigenutbildningsministern att en omorganisation som berör över 1 350 personer intekosiar pengar. Men det påståendet bör betraktas på samma sätt som mänga andra iregeringsförslaget och inte tillmätas någon större tilltro. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. min del litar i det falletbelydligt mer på de medarbetare inom som kan organisationen ochdess ekonomiska villkor, och jag litar mer på de redovisningar ochföredragningar som getts i kulturutskotiet. Slutligen,herr lalman, villjag kort beröra närradion. På litet är närradiondet kanske allvarligaste inslaget i regeringspropositionen. Närradion innebärhelt enkelt att ekonomiskt starka grupper i fortsättningen skall kunna köpa sigtid i etern. Del menar vi är att införa reklam-TV bakvägen. Visserligen sägs i lagförslagetalt reklam skall vara förbjudet. Men ingenting hindrarexempelvis den lokalaICA-butiken atl slälla utrustning och liknande till förfogande, och vadmotprestationen sedan kommer alt bli är lätt att föreställa sig. Vi ser den föreslagna omorganisationen av som en onödigoch dyr omorganisation som allvarligt hotar yttrandefriheten. Vi ser reformensom ett sleg på vägen mol en kommande nordisk satellil-TV och en anpassninglill de starka krafter som vill använda som ett instrument försin maktutövning och elt medel för alt kunna påverka människorna i siällel föralt omorganisationen skulle innebära alt den svenska allmänheten fick ettbällre nyhetsutbud, ett bättre kullurutbud, mer teaterverksamhet, bättre filmeri TV. Sånågra ord till : Vi lycker kommunisternassida atl det är positivt att man från socialdemokratiskt håll vill slå vakt omSveriges Radios nuvarande organisation, och i många siycken sammanfaller ocksåvåra krav. Men på några avgörande punkter finns viktiga skillnader. Den förstagäller utbildningsradions ställning. Socialdemokraterna vill attutbildningsradion skall vara fristående från i övrigt. Del ärhell inkonsekvent och ologiskl, om man vill slå vakt om integriteten. När detsedan gäller lokalradion vill socialdemokraterna ha en särredovisning avanslagen. Också det öppnar vägarna för påtryckningsmöj-ligheler. Vi har saglatt lokalradion skall ha kraftigt ökade resurser - den har satts på svältkostalltför länge - men det skall ske genom att man ger ordentliga anslag till helaförelaget. Där tycker jag atl socialdemokraterna tagit upp alldeles för litetpengar. kommunisterna har föreslagilen resursförstärkning påtotalt 150 milj. kr.,ochavdet kan vi tänka oss alt 35 milj. kr. Vidare förde i radioulredningen två socialdemokrater fram kravetpå all skall utträda ur - ettkrav som vpk fört fram under en rad är. Det kravet avvisas nu avsocialdemokraterna i kulturulskotlel. Dä vill jag fråga om hananser atl del verkligen är förenligl med som etl företag iallmänhetens Oänst att vara med i den odemokratiska församlingen. Vi har i vårmotion också tagit upp Nordsal. Vi hade en debatt om del . Därvinglar socialdemokraterna som sanna liberaler från den ena sidan till denandra utan atl veta vilket ben de skall stå på. Jag kan bara konstatera alt manuppenbarligen inte är beredd att avskriva planerna på en nordisk satellit-TV,vilket jag beklagar. Tillsist den kanske mest avgörande frågan: Vi har från vpk förklarat alt vi ommöjligt vill riva upp det beslul vi är i färd med atl fatta om Var slårsocialdemokraterna i denna fråga? Är man beredd alt efter ett eventuelltmaktskifte återställa ordningen och sammanföra till ellsammanhållet bolag med ett avtal som värnar om yttrandefriheten, integritetenoch elt gott programutbud? Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall tillsamlliga vpk-motioner. betänkande nr 24 över radions och televisionensfortsatta verksamhel är omfallande. Dess värre är del också koncentrerat tillsill innehåll. Där behandlas inte bara de stora frågekomplexen ulan ocksåmängder av mindre enskildheter - en stor del av dem betydelsefulla, en delmindre viktiga. Elt stort antal talare har anmält sig , och den totalaanmälda lalartiden är lång. Jag kommer tyvärr, herr talman, själv attöverskrida den talartid jag ursprungligen beräknade. Imitt anförande skall jag bl. a. lägga några allmänna synpunkter pårundradioverksamheten och den föreslående organisationsändringen. En delsynpunkter har redan framförts av utbildningsministern. Jag vill gärna passa päatt nämna att och jag diskuterat radiofrågortillsammans och att vi , som påpekade,lade fram en omfattande, resonerande motion kring rundradioverksamhetensorganisation. Utöverde mera allmänna synpunkterna skall jag beröra några delfrågor som särskiltuppmärksammats i debatten. Både de frågorna och andra frågor kommer atl tas uppav andra företrädare för utskottsmajoritelen i kulturutskottet ochkonstitutionsutskottet. Ilikhet med många andra här i kammaren tillhör jag den generation som vuxit uppmed rundradioverksamheien. Själva termen "rundradio" myntades 1922,samma är som jag föddes - och som påbörjade sina förstaförsökssändningar. Jag minns farbror och kusin från min fem-sexårsälder och de laddade nyhetssändningarna och kriget.Under 1950-talel bodde jag i en norrländsk avkrok där dagstidningarna alltidvar minsl etl dygn gamla och där radion var en omistlig kontakt medytterväriden - trots att den bäsla sändningstiden regelmässigtfördärvades av sovjetiska slörningssändare. De var inte riktade mot oss utanmot Europé.