prot · G10956 · 1977-12-31 00:00:00 — Del kan 1. ex.innebära att industrier och företag får ett stöd som gör att de kan fortsättadriften ell ä utöver vad de egentligen skulle ha möjlighet till, en tidunder vilken man kan diskutera vad som skall göras för all ersätta dennedläggningsholade industrin. Kan den fortsätta eller kan man få i gång nyaindustrier? Enligt vår uppfattning hade det varit möjligt alt ur strukturfondenanslå medel till en sådan stödjande verksamhet. De ökade möjligheter som utvecklingsfonderna erbjuder för den tekniskautvecklingen och möjligheterna att få fram nya produkter tror jag, RuneJohansson, utgör ett väsentligt framsteg. Det gäller alt föra ul denkompetensen till de regionala utvecklingsfonderna och så nära förelagen sommöjligt. Vi gör det utan att rasera den möjlighet till samordning centralt sommåste finnas, med utnyttjande av kompetenta människor för att bedömautvecklingsprojekt. Delta är alltså fråga om en aklivitetshöjning och ett sättatt decentralisera ansvaret för produktutvecklingen. Det innebär, vilket RuneJohansson inte kan förneka, en väsentlig ökning av resurserna. Nukopplar detta på ett något halsbrytande säll lill ett omdöme omatt regeringen har kört ekonomin i botten. Så är inte fallet. Vi håller på attförsöka restaurera ekonomin i delta gamla land, som lider av sviterna av deunderlåtenhetssynder som vi alla är medvetna om har begåtts under 1970-talet.Låt oss, , vara litet försiktiga - i synnerhet bör vara det - med omdömen om att ekonomin har körts i botlen. Vi är alla pådet klara med var orsaken ligger. gäller det att samla krafterna för allrestaurera ekonomin. Det håller vi på med. Oppositionen är välkommen i deltaarbete. Beträffandestrukturfonden är det intressant att höra att fäster stor viktvid förslaget om en strukturfond. Jag trodde ett tag all man var på väg bortifrån den. Det finns såsom fonden framställts ingenting unikt i sak iden. Tvärtom drar den upp nya institutionella gränser inom näringspolitiken.Näringspolitiken skall om den skall vara effektiv integreras med den ekonomiskapolitiken, med regionalpolitiken och över huvud taget med samhällets alladispositioner. måste vi samla krafterna för att bygga upp näringslivet. Dåkan vi inte föra en diskussion om nya institutioner som inte innebär någotegentligt nytt. Demindre och medelstora företagens utveckling, in. i (s) kort genmäle: Om någonting är halsbrytande är det vä| det uttalande som herrindustriministern gjorde nu om den ekonomiska situationen. Jag skulle kunnahänvisa enbart lill vad de fyra ekonomer som uttalade sig hadeall säga. Jag lar bara en mening ur deras uttalande: "Fortsätter dennuvarande politiken, ter sig utsikterna för ekonomin beklämmande." Jagbegriper detta uttalande, om jag ser del mot bakgrunden av vad som harinträffat i landet under delta år: den våldsamma prishöjningen, investeringarnainom industrin vilka har gått ned med 30 96, den växandeutlandsskulden, budgetunderskottet och ett bostadsbyggande som f n. är ibotten. Skulle detta vara ett bevis på den borgerliga regeringens förmåga lillrestaurering av vår ekonomi, dä måste vi fråga oss: Vad är restaurering förnågot? Vi är på väg mol ett mycket Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. besvärligt läge, och vimåste självfallet söka hjälpas åt all komma ur det. Vad jag ville framhålla i milt anförande var att en god och sundekonomi i landet är en av de bästa förutsättningarna för den mindre ochmedelstora företagsverksamheten. Jag ville också framhålla attlillväxirnöjligheterna för denna typ av företag under de gångna årtiondena harvaril ulomordeniligl goda, därför all vi har haft en stigande ekonomi, enväxande produktion och en ökande välfärd för vårt folk. är ni på väg att istor utsträckning ödelägga vad som har byggts upp under årens gång. Det ärkanske det mest allvarliga för förelagen och för vårt folk. Beträffanderepresentationen vill jag säga att vid en sammankomst som jag harrefererat till i annat sammanhang var det en representant förföretagarorganisationerna nere i vårt län som förutsatte såsom självklart attorganisationerna skulle bli representerade. Del är alltså inte så, herrindustriminister, att företagarna ute i landet, när de nu ser all de inle harnågra garantier för en representation i den verksamhet som de har varit med omatt bygga upp, känner sig så särdeles nöjda. Sedanvill jag också hänvisa lill den rent principiella uppläggning som vi hade 1973på näringslivets område med en demokratisering, med möjligheter för deanställda lill aktivare medverkan i arbetslivet och i de organisationer som därverkar. Här stoppar ni en sådan utveckling. Ni bryter hell sönder ell systemsom vi har varil på väg att arbeta in. Den här diskussionen om representation är mycket märklig. Om jag drarut slutsatsen av vad nu säger så är det ju ett ifrågasättande avdet representativa demokratiska system vi har här i landet. Jag är inte, RuneJohansson, beredd all ifrågasätta kompetensen hos folkvalda organ somlandstingen all utse styrelser som är representativa för länens befolkning.Rune sätt att debattera är faktiskt all driva denna diskussion in ien absurd situation. Vi kan inte i denna kammare ifrågasätta del demokratiskasystem vi har och dess kompelens. Närdet sedan gäller den ekonomiska situationen bör kanske ändå ägnaen liten tanke åt vad orsaken kan vara till det läge vi befinner oss i. Hur harvi hamnat här? Varför har svenska företag förlorat sina marknadsandelar? Varförhar vi del extrema kostnadsläge som vi nu har och som orsakar oss storabekymmer? Jo, naturligtvis är det därför att den förra regeringen inte hademodet att bedriva en effektiv siabiliseringspolitik. Jagskall erkänna att det finns ett brett ansvar för detta. Jag skall erkänna attinle heller den gamla oppositionen drev den frågan med tillräcklig kraft, mendet var ändå ni i den gamla regeringen som hade ansvaret för vad som hände medsvensk ekonomi lill hösten Det är där degrundläggande misstagen har skett, och det kan man också med all tydlighetfinna belägg för, om Jag nu skall hänvisa till s. k. auktörileler somkonjunkturrådets ledamöter. De är ju i sin rapport hell klara över bakgrundentill det nuvarande lägel. Välkommenmed, , i ett konstruktivt arbete på att nu bygga upp en bäliregrundval för utvecklingen. Den grundvalen måste vara en stabil ekonomi. Deträcker inte med all hänvisa lill vad som har hänt . Detgäller all också ha ett något längre perspektiv, och i det perspektivet är denförra regeringen huvudansvarig. Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. Talmannenanmälde all i anhållit att lill protokollet få antecknatatt han inte ägde rätt lill ytterligare replik. (vpk): Jag är överens med i hans bedömning att den nuvaranderegeringen för en dålig politik. Men det är ändå en alltför ytlig förklaringtill de nuvarande problemen på ekonomins område, en lika ytlig förklaring somnär säger att de ekonomiska problemen beror på den gamla regeringenoch dess politik. Nej, vi får nog gå djupare in i analysen för att förklarasammanhangen och problemen i den kapitalismens ekonomiska kris som vi just nuupplever. Liknandesynpunkter kunde anläggas på de bägge anföranden som den nye induslriminislernoch den gamle industriministern har hållit här . Regeringspropositionenom ålgärder för att främja de mindre och medelstora företagens utveckling harhedrats med en särskild inledning av statsministern. Men det är en dålig analyssom där görs av orsakerna till de mindre företagens problem. Man diskuterar t.ex. den obestridliga tendensen till ökad koncentration inom industrin, att destora företagen växer på de små företagens bekostnad. Detta sker i betydandegrad genom förelagssammanslagningar, s. k. fusioner. Dessa fusioner kan enligtstatsministern, eller skall vi säga , endera ha rationellamotiv eller ha sin grund i bristande framtidstro. Inom parentes vill jag sägaall under nuvarande regering förefaller del inle vara någon motsättning mellanen rationell bedömning och bristande framtidstro. Men bortse från det. I förrafallet påslås sammanslagningarna ha styrts av tekniska och efterfrågebetingadefaktorer. I senare fallet skulle vad man kallar för "det allmännaföretagsklimatet" ha uppfattats som negativt av många enskilda företagare. Meningenstans i propositionen finns någon analys av de verkliga orsakerna till demindre företagens problem, dvs. den lagbundna utveckling mol allt starkarekoncentration och mot monopol, som är inneboende i delkapitalistiska produktionssystemet. Motsättningen mellan stora och små förelagär inle en motsättning mellan stort och smått i allmänhet ulan en kamp mellande stora kapitalens strävan efter ökad makt och dominans och många mindreföretags strid för att över- 3 protokoll 1977/78:56 Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. De stora monopolenär de små företagens fiender. Jag tror att näringsulskottels talesman , som har personlig erfarenhet av småförelags problem, kan medge detta. Kortsiktigtär det naturligtvis lill fördel för en grupp företag om de får skatteförmånersamt ökade bidrag och lån, som regeringen föreslår. Det är precis som det ansesförmånligt att få julklappar. Men alla vet all sådana, hur vackert inslagna ifärggranna papper de än är, inle löser några grundläggande problem. Det görheller inte regeringens stödpolitik till de mindre och medelstora företagen.Småföretagens svårigheter kommer inte att upphöra under kapitalismensfortsatta utveckling. Även i fortsättningen kommer många småföretag att slås utefter profitjaktens logik, som går ut på att de stora fiskarna slukar de små. Regeringensäger i propositionen att staten måste gripa in och på olika sätt modifieramarknadens krafter för alt få systemet att fungera smidigt och för all undvikade negativa effekter som kan följa med ett renodlat marknadssystem. Det är ettintressant uttalande av den socialliberala koalition som just nu styr landet.Det kunde nästan ha gjorts av den föregående regeringen, dvs. under dessbiandekonomiska lid, innan man som säger sig vilja bryta storkapitaletsmaktställning. Verkligheten för de små förelagen har också varit en och sammaunder den gamla och den nya regeringen: de har pressals hårt av hyreshöjningarför sina lokaler, av höga räntor på sina lån, av den övermäktiga konkurrensenfrån storföretagen, av en orimlig konstruktion på arbetsgivaravgifterna osv. Åtalla dessa dagliga problem för de små företagen gör regeringen inle ell skvatt. Propositionenstitel är mindre och medelstora företagen. Därmed avses företag med upp lill200 anslällda. Del kan vara förelag med myckel stor omsättning, som t. o. m. ärdominerande inom sin tillverkningsgren. Del är knat)past några småförelag, varesig man räknar efter sysselsättning eller omsättning. Men regeringen benämner ipropositionen alla dessa företag småföretag. Det är vilseledande. På det visetbuntar den ihop självständiga hantverkare eller butiksägare, som arbetarensamma eller med några få anställda, med kapitalister som livnär sig på andrasarbete. Men en småföretagare som måste kämpa hårt för alt hålla näsan övervattnet, bl. a. till följd av den borgerliga hyrespolitiken, kan inte jämställasmed en kapitalist som kontrollerar 200 arbetares försörjning. Inser inte NilsÅsling den skillnaden? Detär de medelstora, ja, man måste rent av säga rätt stora förelagen, som främstgynnas av regeringens förslag. Detta framgår också på en rad ställen ipropositionens text, t. ex. i skattedelen. Jagskall ge några citat för att belysa detta: "Således tordeförelags-förmögenheter på några få hundralusen kronor knappast leda till störrefinansiella problem. Vid företagsvärden omkring en miljon och uppåt torde det däremot varasvårt alt klara arvsbeskaltningen ." "mest utsattaförelagskategorin" sägs vara familjeförelag med minst 100 anslällda. "Däremot", slår det i propositionen, "torde flertalet företag under denna sloriek, därförmögenhetsvärdena i det övervägande antalet fall understiger en kvartsmiljon, inte möta samma problem." Man säger också att"förmögenhetsskatten för flertalet småföretag inle torde innebära någonnämnvärd belastning". Så fortsätter man: "I likhet med arvs- ochgåvobeskallningen blir följakiligen förmögenheisskatten besvärande först förfamiljeföretag med inemot ett hundratal anställda." Nej,det är inte småföretagen i ordels egentliga mening som denna regering är uteför att hjälpa. Däremot vill den till det storbolagsfrälse i beskattningen somredan finns skapa ett nytt skattefrälse av halv- och helmiljonärer. Detöverensstämmer inte med de riktlinjer för beskattningen som jag vill vara medom att befordra, och jag har svårt att förslå att delta rimmar med den gamlacenlerlinje om jämlikhet som alltjämt torde ha stark resonans inomcenierrörelsen. Förslaget är dessutom sakligt och formellt oförskämt mot denskatteulredning som har i uppdrag att granska bl. a. kapitalbeskattningen. Straxinnan den skall lägga fram sitt slutbetänkande kommer regeringen med förslag omstora förändringar på kapitalbeskattningens område. Vad skall man då ha utredningartill? Eftersom budgetminislern inte är här, vill jag fråga industriministernsom representant för hela regeringen: Varför handlar man på detta sätt? Varförrespekterar man inte utredningarnas arbetsmönster med hänsyn till den tid dettar för dem att lägga fram sina förslag, utan pressar fram ett egetregeringsförslag innan en utredning som seriöst arbetat i flera årskall lägga fram sina förslag lill regeringen och allmänheten? Småföretagenkan aldrig garanteras en varaktig förbättring och trygga förhållanden, förränvi får en medveten näringspolitisk styrning av ekonomin med inriktning påsamhälleliga mål. Småföretagarna och arbetarrörelsen har gemensamma intresseni kampen mot monopolism och kapitalistisk maktkoncentration. Idagens läge är det särskilt viktigt att man kan få till stånd för det förstahyresslopp, bl. a. också för företagares lokaler, för det andra övergång tilllågräntepolitik och för del tredje omläggning av arbetsgivaravgifterna, så attde tas ul efter omsättning, energi- och råvaruförbrukning och inte enbart efterantalet anställda. Statligt stöd till kommunala industri- och handelslokalerbör, enligt vår mening, gälla förelag med högst tio anställda. Särskildstimulans bör ges lill gemensamt ägande av småförelag och samverkan mellansmåföretag. Regionala stödåtgärder för näringslivets utveckling måste stå underett direkl politiskt ansvar. Med det anförda yrkar Jag bifall till molionen 177, som behandlats ibåde näringsulskottels och skatteutskottels betänkande. Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. Jag vill försäkra all del inle är någonsidovördnad mol skalteulredningarna som gjort att regeringen lagt fram sinaförslag i propositionen beträffande beskattningen av de mindre förelagen. Detär helt enkelt så - och det vet Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. mansson lika väl som Jag -att vissa företag av denna typ , med det skattesystem vi har,blivit dränerade på sina likvida tillgångar helt enkelt i sin strävan attöverleva. Delta har hotat vissa av dessa familjeföretags fortbestånd och därmedockså sysselsättningen för de anslällda. Dessa frågor har även uppmärksammalsav fackföreningsrörelsen. Det har alltså funnits anledning att utan onödigtidsutdräkl gå in med ålgärder som skulle vara ägnade - och som jag tror ocksåär det - att öka överlevnadsgraden hos de små företagen och motverkakoncenira-tionslendensen i samhället i övrigt. Propositionenär vidare inriktad på de allra minsta förelagen. Om man ser till de regionalautvecklingsfondernas tillämnade uppgifter när del gäller kapitalförsörjningenfinner man all allt är inriktat på de minsta företagen, som kommer att få denstörsta nyttan av de regionala utvecklingsfonderna. När del gäller rådgivningoch över huvud taget allt som hör lill företagsservice är också de minsta förelagenden främsta målgruppen, eftersom del är de företagen som inle har egna resurseralt klara dessa anspråk. omdöme alt åtgärderna framförallt är inriktade på de större och medelstora företagen i denna kategori äralltså helt felaktigt. säger all småförelagens problem inte kommer all upphöra underkapitalismen. Nej, förvisso inle. Men under socialismen upphör ju småföretagenalt existera över huvud taget, och då finns det naturligtvis inga problem försådana. (vpk) kort genmäle: Det är inle fråga om vilken vördnad man visar för sittande utredningarutan det är helt enkelt fråga om vad som är praktiskt och lämpligt. lag anserdel helt meningslöst all tillsätta en skatteulredning som skall behandlakapitalbeskattningen, när regeringen innan denna utredningskall redovisa sina förslag lägger fram en proposition, som på ett avgörandesätt förändrar kapitalbeskattningen. Utan att göra mig skyldig lill någonindiskretion kan jag citera ur del betänkande som skatteulredningkommer alt framlägga , där man säger så här i avsnittet omkapitalbeskattningen: "Fråganom särskilda lättnader vid kapitalbeskattningen beiräffande egendom :5om ärnedlagd i rörelse eller Jordbruk har således varit föremål för utredning isärskild ordning och lagstiftning under hela den tid vårt arbete pågått.Förslag till ytteriigare ändringar har framlagts. Härigenom har våramöjligheter till närmare överväganden begränsats. Dettaär alltså vad en uiredning tvingas all skriva i sitt betänkande genom denfelaktiga metod som regeringen har använt sig av. Jagvidhåller vad jag förut sade, att del är hell oriktigt att man nu skapar ettnytt skattefrälse i det svenska samhället. Jag tror all regeringen här harslagit in på en princip i skattelagstiftningen, som kommer att visa sig djuptnegaliv och felaktig. Vidare är det ju så, herrÅsling, att regeringen inle gör någonting åt de problem som i dagverkligen drabbar de små företagen. Del händer ingenting för dem genom attförslagen i propositionen genomförs. Se på de stora problem som de småföretagen har med sina hyror, som ju har ökat fenomenall !Varför kan inte regeringen gå med på vårt förslag om ell hyresslopp? Vad görregeringen ål räntepolitiken? Del är ju de höga räntorna som utomordentligtstarkt drabbar de små företagen och bidrar lill att öka deras problem. Men påden punkten har regeringen heller inget förslag. Utskottet har inte på minstasätt velat pröva det krav på lågräntepolitik som vårt parti har framfört i sinmotion med anledning av denna proposition. Vadsedan gäller småföretagsamhelen och socialismen vill jag säga altförst en planerad hushållning och en planerad styrning av den ekonomiskautvecklingen kan säkra småföretagen en trygg framtid. I del socialistiskasamhälle som vi vill bygga menar vi att småförelagen har en viktig plats altfylla. Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. Det är inget skattefrälse vi är ute för att skapa. Det är omsorgen omde arbetsplatser som de här förelagen representerar som har gjort au viföreslagit denna temporära reform. Vi kan inle tillåta all företagensfortbestånd äventyras på grund av skattesiluationen för den som händelsevisäger ett företag av viss karaktär. Del går alltså inle all stillatigande åseatt förelag måste säljas därför att ägarna inle klarar skattekonsekvenserna avsitt ägarengagemang. Del är omsorgen om företagen, inte önskan all skapa någonform av skattefrälse som är vårt motiv, och det vet mycket väl. vill skapa en ny form av småföretagspolilik, där man skulle haspeciella villkor - det är litet motsägelsefullt - när del gäller hyror, räntoretc. Vihar valt den andra modellen: att stärka de mindre förelagens motståndskraftoch konkurrensduglighet. Det är del som är målsättningen när vi framför våraförslag i denna proposition. Jag tror att den regionala utvecklingsfonden, medde kreditfaciliteler den erbjuder, med de riskåtaganden den är beredd lill i demindre företagen och med den företagsservice den ger, i myckel väsentlig månkommer att öka de mindre företagens möjligheter all leva i den i och för sigganska kärva miljö som samhället erbjuder. Del är det som är målsättningen -att kompensera de mindre förelagen för de problem de kan ha lill följd av sinkaraktär och sin struktur. (vpk) kort genmäle: Herr talman! kan aldrig komma ifrån allgenomförandet av regeringens förslag på skattepolitikens område i realitetenskapar ell skattefrälse. säger alt förslagen är lagda av omsorg omdem som arbetar i företagen. På del sättet kan söka motivera heladen politik av bidrag och subventioner också till de stora företagen. Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. som den förra regeringenpåbörjade och som den nuvarande regeringen har fullföljt och ökat på med fieramiljarder. Menvi vet ändå vilka realiteter som ligger bakom. De pengar det handlar orn, deförmögenheier som är nedlagda i företagen, behärskas inte av de anställda utanav mycket små grupper i samhället. Därför får denna politik den objektivaverkan att den skapar just ett sådant skattefrälse som Jag talade om. Detfinns andra metoder att lösa de problem man utan tvivel har på detta omrilde.Jag vill peka på den linje som exempelvis de fackliga organisationerna, bl. a.LO, har föreslagit. Närdel sedan gäller vårt förslag om hyresslopp och lågräniepolitik så avser viinte - där missuppfattade industriministern mig - all det bara skall gällasmåföretagare. Vårt krav om hyresslopp gäller hyror över huvud taget men ävenbulikshyror för småföretagare. Och vårt förslag om lågräntepolitik är avsettalt över huvud tagel ha en gynnsam inverkan för alla dem som drabbas avnuvarande höga räntor på lånat kapital. Delär alltså ingen specialpolitik ulan del är en allmän ekonomisk politik som vivill genomföra. I det sista yttrandet känner jag bättre igen ,som vill alla människor gott oavsett om det är realistiskt förankrat i enekonomisk situation. Men den ekonomiska situation vi befinner oss i begränsarju handlingsutrymmet i de avseenden C-H. måsteman kanske också ta i betraktande om man vill bli trodd om att mena allvar medsin politik - men C-H. har kanske inte de ambitionerna. Närdel gäller skaltefrälset är C-H. , som ledamot av skat-leutredningen,väl medveten om att det är andra komponenter i lagstiftningen som reglerar deomständigheter som skall gardera oss mot att vi genom sådana här åtgärder fårett nytt skattefrälse. Dessaåtgärder är speciellt inriktade på att lätta situationen i en viss typ avmedelstora familjeföretag, där ägarnas skattesituation f n. hotar alt äventyraföretagens fortbestånd. Del gäller alltså att värna om de mindre företagen moten koncentralionstendens i samhället som är mycket oroande och som jag intekan tro att C-H. vill förorda - det skulle i så fall vara ett hellnytt inslag i debatten från hans sida. Talmannenanmälde att anhållit att lill protokollet få antecknatatt han inte ägde rätt till ytterligare replik. (s): Mindre och medelstora företag har länge varit en intressant målgruppför den borgerliga partitaktiken. Hundratals motioner har under årens loppväckts här i om olika ålgärder för de mindre och medelstoraföretagen. I det antal företrädare för utskotts- majoriteten inäringsulskottet som finns på talarlistan kan vi möjligen se ell beläggför den här målgruppens betydelse. Denproposition vi behandlar nu har således emotsetts med stora förväntningar.Utskottet har engagerat sig för den utredning, med direktiv av ,som legat till grund för propositionen, och framstående utskotlsledamöter -och i - har lagt ner ett berömvärt arbete förall få fram ett vettigt förslag. Förväntningarnapå den här propositionen har varit stora inle bara i näringsutskottet utanockså ute bland företagarna. Naturligt nog tänkte man sig att när en regeringtillträdde som lovat så myckel så länge om de mindre och medelstora förelagenskulle genom något simsalabim alla under ske. Vissa företagarorganisationer, somtidigare tolkat del politiska missnöjet, ställde in sina möleslurnéer, ändradeton i sina tidningar och gav - del gäller SHIO - den nya regeringen 100 dagar.Dessa blev gott och väl . Resultatet efter dessa högt och längeställda förväntningar blev den proposition vi tar ställning lill .