prot · G10937 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag behöver sålunda inle här redovisadenna del av samarbetet. Däremotkan del finnas anledning atl notera det samarbete mellan gränskommunerna somsedan länge pågått utanför ministerrådets ram. Där är såväl primär- somlandstingskommuner inblandade, och jag skall lämna några exempel på dettasamarbete, bl. a. därför alt jag tror att del i framliden kommer att inordnas idel mer officiella samarbetet. Låtmig konstatera att de nordiska land- och älvgränserna tillsammans utgör och all del i kommunerna längs dessa gränser bor omkring 600 000 människor. Skulle man tilldetta lägga , som är mest tätbefolkade, får man ytteriigareett par miljoner människor in i den krets som berörs av diskussionerna omnordiskt samarbete i gränsregionerna. Öresundsregionensförelrädare är , ett dansk-svenskl kommunorgan som bildades 1964.Rådet ägnar särskild uppmärksamhet åt planeringsfrågor. Rådet har också somallmän uppgift att sprida kännedom om förhållandena i . Mellande statliga och kommunala myndigheterna i fylke och län äger återkommande överläggningar rum i ettsärskilt organ, kallat Gränsregionutskottel för fylke och Göteborgsoch län. Utskottet är i första hand avsett för planeringsfrågor avregional karaktär, industri- och sysselsättningsfrågor, miljövårdsfrågor ochsjukvårdsfrågor. Bland frågor som har diskuterats kan nämnas samarbete när detgäller föriossningsvården, gemensam gymnasieskola och gemensamavfallshantering. fylke har ocksåsamarbete med . a. har den Onsdagen den 30 november1977 Kommunahsamarbete över nordiska riksgränser Kommunaltsamarbete över nordiska riksgränser norska distriktsläkarentjänstgjort som provinsialläkare på svenska sidan. En planeringsgrupp finns församarbetet mellan och och Hedemarks fylken. Den gruppenhar bl. a. karllagt export- och imporlkonlakterna mellan länderna. InomArvika-Kongsvingerregionen, den s. k. , har samarbetet sedan år1968 varit koncentrerat till två organ, ARKO-dele-gationen och A/S Grenseland.En av de mest angelägna uppgifterna för delegationen var all åstadkomma ett merdifferentierat näringsliv inom regionen, .\rbelet överlogsår 1971 av ett bolag med några norska och svenska kommuner som delägare, delnyssnämnda A/S Grenseland, och har därefter kommit atl inriktas främst påturistnäringen i gränsområdet. MellanHedmarks fylke och har ett visst samarbete ägt rum för attordna läkarjourtjänsl i gränstrakterna. Mellanfylkesmännen i de båda Trönderfylkena och landshövdingen i harsedan 1967 förekommit årliga sammankomster. Man har utbytt information i frågorav gemensamt intresse, t. ex. samarbete inom sjukvården ochregionplanläggningen. Genom samarbetet har den öppna sjukvården i gränsområdetförbättrats. Läkarna är verksamma på båda sidor om gränsen. Överläggningar harförts för att ge läns landsung vårdplatser på Röros sjukhus. Enfast samrådsinstitution har också skapats i med och Umeåsom huvudparter. Ett antal konferenser har hållits, där man diskuterat bl. a.telekommunikationer, kraflsamarbete, kultursamarbete, turism och en fastvägförbindelse över Kvarken. PåNordkalotten samarbetar gränskommunerna utanför den s. k. officiella ramenkring frågor som i första hand rör sjukvård, miljövård, avfallshantering och inågon mån brandväsendel. Lätmig också nämna de ansträngningar som görs för ett ökat näringspolitisktsamarbete inom det s. k. , dvs. Nor- och Sör-tröndelag, ,och län. Samarbetet har resulterat i att Västernorrlandsoch nu inrättar ett handelskontor i med uppgift attfrämja exporten på Mellannorge. Denöverenskommelse som här behandlar utgör den grund pä vilken enkommande speciallagstiftning, som avlägsnar rättsliga hinder för gränsregionallsamarbete, kan vila. Sedande fyra berörda parlamenten - är alltså undantaget - i de nordiskaländerna antagit delta förslag till överenskommelse blir det nu regeringarnasnärmaste uppgift att aktivt informera gränskommunerna om vilka möjligheter lillvidgat gränsregionall samarbete som överenskommelsen medför. Parallelltmed detta måsle regeringarna informera sig om vilka samarbetsprojekt man iskilda gränsregioner skulle vilja inleda och vilka krav som då kan ställas påspeciallagstiftning för att gå sådana gränskommunala önskemål lill mötes. Densvenska regeringen kommer för sin del all vara myckel lyhörd församarbetsönskemål från gränskommunernas sida. grammet slår nu enkarlläggning av samarbetsmöjligheter och samar-belsproblem i gränsregionerna.Ministerrådet har för kort lid sedan på svenskt initiativ påbörjat enkartläggning. Jämsides härmed måsle vi nu på svensk sida informera våragränskommuner om vilka möjligheter som överenskommelsen erbjuder och varalyhörda för de önskemål som kan komma från kommunerna. Föregen del ser jag överenskommelsen så att dess främsta syfte är att undanröja deformella hinder som finns för nordiskt samarbete över riksgränserna mellangränskommuner. Det syftet fyller överenskommelsen inte e'nsam. Del finnssäkert anledning att längre fram komplettera den med viss speciallagstiftning.Riksdagens beslut innebär sålunda att man får i gäng en process som medvisshet kan sägas få stor betydelse för befolkningen i de nordiskagränsregionerna. Överiäggningenvar härmed slutad. 1977/78:17 med anledningav motion om begränsning av del kommunala serviceansvarelför fritidsbebyggelse /78:18 med anledning av riksdagensförvaltningsstyrelses förslag (1977/78:6) lill vissaändringar i ersätlningsstadgan (1971:1197) för 1977/78:13 med anledning av propositionen1977/78:28 om särskilda bestämmelser om insättning pä skogskonto jämte motion Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §15 Vårdnaden av barn Föredrogslagutskotlels betänkande 1977/78:6 med anledning av motion om vårdnaden avbarn. Idetta betänkande behandlades motionen 1976/77:654 av m. (s), i vilken yrkats all hos regeringen begärde utredning i syftealt förändra principerna för vårdnadsansvar för barn i enlighet med vad imotionen angivils. I ell utredningsarbete borde, enligt motionärerna, särskiltbeaktas att alla domstolsavgöranden beträffande vårdnad och förmyndare delgavsvederbörande , så att en koniinueriig uppföljning av barnelssituation kunde ske, att del rättsliga värdnadsansvarel i princip följde denfaktiska vården av barnet samt att man prövade all istörre utsträckning tillsätta medförmyndare som log lill vara barnelsekonomiska rättigheter i de fall föräldrarna helt bortkopplades från deträttsliga ansvaret för vården. Vårdnadenav barn Utskottet hemställde att skulle avslå motionen1976/77:654. Reservation hade avgivits av ,, , , , (samtliga s) som ansett atl utskottet bort hemställa att med anledning av motionen 1976/77:654hös regeringen begärde alt motionen jämte utskottets belänkande i ärendetöverlämnades lill kommittén (Ju 1977:08) för ulredning av frågan om barnsrättsliga ställning. När del gäller att skapa trygghet och omvårdnad för barnen får ingenmöda sparas. När vi blir uppmärksammade pä förhållanden som måste anses mindreväl förenliga med principen om barnels bästa är del därför vår skyldighet somlagstiftare all la väldigt allvarligt på detta och även atl la de initiativ somkan anses påkallade för atl om möjligt avhjälpa de påtalade bristerna i vårlagstiftning. 1lagutskottets belänkande 1977/78:6 behandlas en socialdemokratisk motion av hl.a. Mals , där motionärerna tar upp ett barns rättsliga vårdnad kontraden faktiska vårdnaden. Ett värdnadsbeslul i samband med äktenskapsskillnadkan t. ex. utmynna i alt ingen av föräldrarna anses lämpiiig somvårdnadshavare, utan rätten utser en särskild värd-nadshavare. Delta rättensbeslut påverkar dock inle vem som har hand om barnets faktiska vård, ulanbarnet kan även i fortsättningen fostras och värdas hos någon av de av rättenolämpligförklarade föräldrarna. I motionen åskådliggörs problemen med trekonkreta fall, där den nuvarande lagstiftningen inte är tillfredsställande.Man begär i motionen en utredning i syfte all förändra principerna förvårdnadsansvar för barn. Delär förvånande atl den borgerliga majoriteten i lagutskottet inte ansett sigkunna ställa upp på det socialdemokratiska förslaget att låta sända motionenlill den kommitté som utreder frågan om barns rättsliga ställning. har enligl direktiven alt själv kartlägga de problemområden som kankomma i fråga, och del måste väl vara till fördel alt som underlag för delarbetet få sädana här exempel på konkreta fall där barnens rättsliga ställningverkligen behöver förstärkas. Flertaletremissinstanser har också ansett att de här frågorna bör bli föremål föröversyn. a. alt även om en del av de förhållanden somtas upp i motionen gäller ell upplysnings- och informationsproblem, ärvårdnadsansvaret en så viktig fråga alt den bör utredas ytteriigare, och manföreslär då som lämpligt atl motionen överlämnas lill utredningen omförstärkning av barns rättsliga ställning. Även anser atl enöversyn bör komma lill stånd och erinrar om Deltaanser som sagt inte den borgerliga utskottsmajorileten som avstyrkt motionen,bl. a. med motiveringen all man förutsätter att de förhållanden somaktualiserats i motionen ändock kommer att övervägas av utredningen. Eftersomde socialdemokratiska ledamöterna inle vill ta risken av atl sä inte blirfallet, och av alt de värdefulla synpunkter och konkreta fall som anförs imotionen därför inle skulle komma till utredningens kännedom, har vi reserveratoss lill förmän för ett överlämnande av motionen till utredningen. Jag ber, herr lalman, attfå yrka bifall lill reservationen. Frågor som rör beslut om vårdnad av barn är av synnerligen storbetydelse för dem som berörs. Del är en svår uppgift för samhället atthandlägga dessa frågor så att barnets bästa verkligen blir avgörande. Ett desenaste dagarna uppmärksammat fall är exempel pä hur ell barn kan reagera närvärdnadsbeslul fallas emot barnels vilja. För att barns rättsliga ställningskall stärkas och för atl barnels bästa skall beaktas i högre grad i framtidentillsatte regeringen i början av detta år en särskild kommitté för att se överdessa frågor. Iföreliggande utskottsbetänkande behandlas en motion som lar upp vårdnadsfrågor.Mot bakgrund av tre exempel på att vårdnad och vårdfunktion ej fungerattillfredsställande vill motionärerna att skall begära en ulredning isyfte att förändra vårdnadsansvaret enligt motionärernas önskemål. Det är altmärka att motionen väcktes innan kommittén om förstärkning av barns rättsligaställning hade utsetts. Motionärernabegär att tre frågor särskilt skall beaktas. Det är först alt alla domslut omvårdnad och förmyndare skall delges resp. . Det andra kravet äratt det rättsliga vårdnadsansvaret i princip bör åtfölja den praktiska värdenav ell barn. Det tredje kravet är atl medförmyndare i större utsträckning börtillsättas. Utskottethar sänt motionen på remiss för att fä berörda myndigheters syn pä dessafrågor. Jagvill något kommentera de tre kraven i motionen och redovisa remissinstansernassyn. Kravetpä att domstols vårdnadsbeslut skall delges resp. finns i enkungörelse , där del framhålls all domstol skall lämnauppgifter i mål och ärenden enligt och sända meddelande omavgörande skyndsamt till barnavårdsnämnden i den kommun där barnet ärkyrkobokfört. Delta förhållande har påpekats av en del remissinstanser, bl.a. sociala centralnämnd. Detandra kravet, nämligen all den rättsliga och faktiska vårdnaden i princip börsammanfalla, har inte tillstyrkts av någon av remissinstanserna, utan delhävdas i stället av t. ex. att det i vissa fall kan varalämpligt att låta annan än den rättsliga värdnadshavaren ta hand om barnet.Motsvarande synpunkter framförs av Nr 37 i och av sociala centralnämnd. Onsdaeen den Motionärernastredje krav är att man i större utsträckning skall pröva möjligheterna att tillsätta medförmyndare som tar till vara barnels eko- ------------ , nomiskaränigheter i de fall där föräldrarna helt bortkopplats från det Vårdnaden av barn juridiska ansvaret. Dennamöjlighet finns redan enligl , vilket även påpekats av några avremissinstanserna. Slutsatsenav remissyttrandena blir följaktligen atl antingen är kraven i motionen redantillgodosedda genom nuvarande lagstiftning eller också bör kraven intetillgodoses. Detär därför naluriigt atl motionen avslås. Det förefaller här mer vara - fråga ominformations- och upplysningsproblem och behov av bättre samordning mellanolika samhällsorgans åtgärder än om behov av ändrad lagstiftning. Sedanmotionen väcktes har socialutredningen lämnat sill slutbetänkande vari vissafrågor med anknytning till motionen berörs. Där framhålls t. ex. attsocialnämnden särskilt då det gäller barnfamiljer bör bedriva en uppsökandeoch förebyggande verksamhet och att en fortsatt utveckling av familjerådgivningenbör stödjas. Beträffande barn föreslår socialulredningen atl deinle utan socialnämndens medgivande får beredas värd och fostran i annatenskilt hem än vårdnads-havarens. Förslagen remissbehandlas f n., och det vorefel av att nu i anledning av motionen förorda vissa lösningar. Utskottetssocialdemokrater har reserverat sig för alt motionen och ulskottsbeiänkandetskall överlämnas lill kommittén för utredning av frågan om barns rättsligaställning. Kommittén tillkom närmast på grund av hemställan.Riksdagsbeslutet fattades . Det var visserligen enhälligt, men detfanns ett särskilt yttrande från socialdemokraterna där de uttryckte sinståndpunkt så: "Vi har inte velat motsätta oss ytteriigareutredningsarbete-------------- ." Det var alltså med föga entusiasm som socialdemokraternaställde sig bakom riksdagsbeslutet om att hemställa hos regeringen att dennaulredning skulle tillsättas. Riksdagenskrev ingenting om hur direktiven borde utformas, och regeringen har hellerinte ansett det behövligt alt närmare precisera utredningsuppgifterna, mennågra områden bör enligt justitieministern ägnas särskild uppmärksamhet. a. reglerna om vårdnad och umgängesrätt siamt överfiyttning av barn. Medhänsyn till att denna kommitté tillsatts anser majoriteten i utskottet att vihar all anledning förutsätta atl de i motionen påtalade förhållandena liksom desynpunkter som framkommit under remissbehandlingen skall övervägas avkommittén, varför nu inte har anledning att vidta någon särskildåtgärd. bör därför avslå motionen och därvid handla på samma sätt somden brukar när motioner väcks i frågor som är under utredning eller somremissbehandlas. Jag ber attfå yrka bifall lill utskottets hemställan. Vi har i vår reservation endast yrkat att motionen jämte utskottetsbelänkande skall överiämnas lill utredningen. Vi har inte gått in pä någraenskildheter i motionen men ändå understrukit vikten av de synpunkter som harkommit fram och ställt oss bakom kravet på att den begärda översynen kommertill stånd. Den bör enligt vår mening syfta lill att den rättsliga och denfaktiska vårdnaden om möjligt knyts mer samman. Men vi har även sagt att vi ärmedvetna om att det kan medföra en del praktiska svårigheter. Vi har ocksåpekat på behovet av bällre information från såväl domstolar sombarnavårdsnämnder. Närvår högsta myndighet i sådana frågor, , ansett del befogat meden översyn har vi inte tvekat att begära att motionen sänds över till dennämnda utredningen. Det är förvånande att de borgerliga inte kan ställa uppbakom delta krav. Vi begär inte någon konkret åtgärd, vi begär bara attmotionen skall överiämnas lill utredningen så atl utredningen får ta del av desynpunkter, önskemål och missförhållanden som har tagits upp i motionen. fortsätter att förundra sig över att den borgerligamajoriteten i utskottet inte har velat skicka över motionen till utredningen.Som jag nämnde tidigare avslås huvuddelen av de motioner som väcks inom ettämnesområde som är föremål för utredning. Det enda tillfälle då riksdagenhandlar annorlunda är när bedömer direktiven för utredningen varasådana att utredningen inle kommer all behandla de frågor som villatt den skall behandla. I detta fall är del ingen tvekan om atl direktiven gerutrymme för utredningen atl ta upp dessa frågor-ja, de hör till de centralafrågor som utredningen skall la upp. Iutredningsdirektiven nämns att till de frågor .som utredningen skall arbeta medhör främst reglerna om umgängesrält samt överflyttning av barn. I detväsentliga bör det emellertid kunna övertalas åt kommittén alt själv kartläggaproblemområdet och ange i vilka iimnen lagändringar bör ifrågakomma. Vidolika tillfällen har diskuterats om det behöver finnas någon som bevakarbarnels speciella intressen i vårdnadsärenden. Även den frågan är upplagen idirektiven, och det heter där: "Kommittén bör undersöka vilka möjlighetersom slår lill buds atl ytterligare tillgodose barnets eget intresse i vårdnadsfrågor.Den bör sålunda söka belysa den centrala frågan om vilka faktorer som bestämmerbarnets bästa i vårdnads- och umgängesfrågor." Kommittén bör enligtdirektiven även undersöka om del behövs någon särskild person som under helahandläggningen av ivisliga vårdnadsärenden har alt bevaka uteslutande barnetsintresse. Motbakgrund av vad som framhållits i direktiven finns det föga anledning förriksdagen att lill utredningen skicka över denna motion och yttrandet över den.Som jag framhöll i mitt tidigare anförande har mo- Nr 37 tionen tre krav, om vi läser den noga, som antingen är tillgodosedda Onsdacpn dpn ''sgstiftningen eller som enligt remissinstanserna inte bör tillgodoses. '" sakfrågan vi måsle inrikta oss på. Vi har alla intresse av att vård- nadsfrågorna löses på ett sådant säll all del blir minsta möjliga konflikter Vårdnaden av barn ochatt vi får beslut som överensstämmer med barnets bästa. att i detta somi andra fall inte bör uttala sig i frågan så länge utredningsarbete pågår.Samtidigt vill jag åter hänvisa lill atl socialul- redningens belänkande är ute på remiss. Detta är motiven för alt majoriteten i ulskotlet har funnit alt motionen bör avslås. ELVYNILSSON (s): Jag vill erinra om atl kravet i motionen är att del skall göras enöversyn av dessa förhållanden. Vi har i vår reservation inte gäll in påhuruvida en del enskildheter i motionen är tillgodosedda. Enav anledningarna lill att vi anser att det skulle vara värdefullt förutredningen att få denna motion är jusl att direktiven är så knapphändiga ochalt man har överlåtit åt utredningen själv att kartlägga vilka problemområdensom kan komma i fråga. Vi anser atl del skulle vara värdefullt för utredningenatt få just sådana här konkreta fall som belyser problemen. Omdel ligger så solklarl till som vill göra gällande är det välanmärkningsvärt atl den högsta myndigheten för dessa frågor, ,har ansett det befogat med en översyn. Jag vidhåller mitt yrkande om bifall lill reservationen. Jag vill erinra om atl motionen skrevs och alldel då var naturiigt för motionärerna atl begära en utredning för atl se överde här frågorna. Del skedde regeringen hade utsett denkommitté för stärkande av barns rättsliga ställning som vi talat om och som juär välkänd. Jag vill betona att den kommittén tillkommit på riksdagensinitiativ. Vadsedan gäller knapphändigheten i direktiven finns del exempel på utredningar medmycket noggranna direktiv. Regeringen har då noggrant velat reglera kommitténseller utredningens arbete. Det finns också exempel på ytterlighet av motsattslag, där direktiven knappast innehåller någonting annat än uppgiften att seöver ett visst område. I del här fallet rör del sig om ell mellanting. Det ärinle speciellt noggranna direktiv, men man har angivit de frågor som del ärviktigast all ta upp. Redan rubriceringen av kommittén ger väl en god anvisningom vad kommittén skall arbeta med. Beträffande de här speciella frågorna villjag erinra om vad jag citerat i tidigare inlägg. Sedanär del väl så. , alt kommittén känner till samtliga tillhörandemotioner, ulskottsbelänkanden och annat som behandlar. Även utan ettformellt överlämnande är inte hand- lingar okända förkommittén. Skillnaden mellan ett överiämnande och ett avslag är i delta fallatl genom ett överlämnande har ställt sig positiv till motionens kravoch synpunkter och ansett att dessa speciellt behöver delges kommittén för attnågot inrikta dess arbete. sammansättning vill jag framhålla att samtliga riksdagspartier ärrepresenterade. Även personer som inte tillhör men som är särskiltintresserade för och verksamma i arbetet på att skydda barns rättsligaställning deltar i kommitténs arbete. Dels direktivens utformning, delskommitténs allsidiga sammansättning således för atl alla synpunkterkommer att beaktas. ELVYNILSSON (s): Det är riktigt alt kommittén tillsattes vid nyåret efter det attmotionen skrivits. Jag vill emellertid erinra om att yttrandeoch synpunkter beträffande de här frågorna är dagsaktuella. Det är det som vireservanter i hög grad har tagit fasta på. MARTINOLSSON (c): Jag vill fatta mig kort. Hänvisningen till har jagförståelse för, eftersom del är ett av de få argument som finns för ettöveriämnande till kommittén för utredning. Jag tror emellertid attsocialstyrelsen ser annoriunda på saken. ser det mera som ettöverlämnande för kännedom, medan del för blir fråga om atl ge tillkänna en meningsyttring. I mitt första inlägg summerade jag på följande sättvad samtliga remissinstanser anfört: Antingen är kraven redan tillgodosedda ilagen eller också anser remissinstanserna att de inte bör tillgodoses. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller lagutskottels hemställan i betänkandet nr 6röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m.fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-proposilionen. Dä begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 159 Nej - 151 4 protokoll 1977/78 Nr 37 § 16 Tekniskahjälpmedel för handikappade Föredrogs socialutskottets betänkande 1977/78:7 medanledning av motioner om tekniska hjälpmedel för handikappade. Idetta betänkande behandlades motionerna 1976/77:724 av BörjeNilsson (s) och 1976/77:1299av m. fl. (s), vari hemställts att som sin mening gavregeringen till känna vad i motionen 1976/77:1298 anförts om nordiskt samarbetebeträffande tekniska hjälpmedel för handikappade m. m. 1. beträffande ökade insatser på det orlopedtekniskaområdet alt skulle avslå motionen 1976/77:724, 2. beträffande nordiskt samarbete rörande tekniskahjälpmedel för handikappade all skulle avslä motionen 1976/77:1299. Reservation hade avgivits av , , , , , ochIris (samtliga s) som ansett atl utskottet under 2 bort hemställa att med bifall lill motionen 1976/77:1299som sin mening gav regeringen till känna vad i motionen 1976/77:1298 anförts omnordiskt samarbete beträffande tekniska hjälpmedel för handikappade m. m. I en socialdemokratisk motion har vi tagitupp frågan om ökat nordiskt samarbetepå handikapphjälpmedlens område. Vi har gjort det mot bakgrunden av atl densvenska marknaden är för liten för all man skall kunna få fram mera teknisktavancerade hjälpmedel. Om man kunde åstadkomma en ökad nordisk satsning pådetta område, skulle man fä möjlighet både till en ökad insats för forskningoch utveckling och till billigare priser vid import. Dessutom har viunderstrukit betydelsen av att de handikappades organisationer ges möjlighetatt påverka utvecklingen på hjälpmedelsområdet. Vi önskar också atl kontaktertas mellan de organ som inom Nordiska rådels ram arbetar för hjälpmedelsverksamheten. Utskottethar haft motionen ute på remiss hos , statens handikappråd.Landstingsförbundet, handikapporganisationer m. fl. Samtliga instanserunderstryker vikten av att få till stånd ett ökat samarbete inom idenna fråga. a. atl det behövs en resursförstärkning för forskning och utvecklingav tekniska hjälpmedel och understryker alt också den kliniska sidan börförstärkas. Iremissvaren över huvud laget understryks starkt att de handikappadesorganisationer skall ges möjlighet atl påverka utvecklingen. () säger bl.