prot · G109152 · 1977-12-31 00:00:00 — Hon blir en bra hislorieskribenti del nya samhälle som kommer aU uppstå, men vad hon säger stämmer absolut intemed den bibliska synen på kyrkan. Kvinnligapräster m. m. HILDINGJOHANSSON (s) kort genmäle: Den föregående talaren fortsätter att påstå att ulskollel har gåttifrån den praxis som man lillämpar i utskott. I det förslag som nuär ute på remiss tas inte frågan om kvinnliga präster upp. Skall vi då avvaktaen utredning som kan komma om detla, eller vad menar den ärade talaren? Detverkar emellertid som om han hell bortser från två grundläggande fakta. Det enaär att har en offenlligrättslig ställning. Då kan vi inte lålabli att la slällning i kyrkolagsfrågor. Han har, om jag har fattat honom rätt,gett anvisning på hur man skulle skilja sig från delta, men den frågandiskuterar vi inte här . Då kan vi inte göra på det sättet alt vi allasäger all vi skall lägga ner våra röster. I så fall går viju ifrån det ansvarvi har som riksdagsledamöter. Det andra bortser ifrån är atlbestämmelsen om kvinnliga präster infördes . Det har inte inträtt någon nysituation i del stycket. Och när del gäller talet om atl man kommer att fiyifrån den efter det här, får vi väl se vad som händer. Också isamband med beslutet sade man atl det skulle bli massflykt ut urdensvenska kyrkan, men vi vel all del är elt fåtal präster som har lämnat den pågrund av detta. Men anser man att det är principiellt felakligt alt kvinnorOänstgör som präster, då får man givetvis driva denna åsikt, även om del kanskekan vara svårt atl samlidigl därmed slå kvar i ett samfund som har bestämt attmän och kvinnor kan vara präster med likvärdig slällning. Om man underkännerkvinnans slällning som präst kan man åberopa både del ena och det andra, menkvar står alt det här handlar om kyrkomötets beslut, inte bara . Ochman kan aldrig säga att man tummar på demokratin, när man följer en lag som harkommit lill på del säll grundlagen föreskriver. /ENKEL (fp)kort genmäle: För aU det inte skall bli något missförstånd när det gäller del förslagjag lade fram här i kammaren i går, vilket kommunministern var vänlig nog allsäga att han ville pröva, vill jag någol förtydliga vad det innebar. Fördel första skulle detta gälla under en övergångstid, till dess stiftfick en biskop som var villig all prästviga kvinnliga teologer. Fördet andra kan jag naluriigtvis tänka mig en liknande lösning. Det väsentliga äratt kvinnliga leologer i inte blir diskriminerade, utan all dekan få prästvigas där. Kvinnligapräster m. m. För del tredje läl det från mun somom det skulle bli fråga om en ny typ av särvigning. En biskop från etl annalstift skulle komma till och viga enbart de kvinnliga leologerna. Menjag hoppas atl framlidens manliga teologer kommer att ha en sådan ryggrad attde vill prästvigas lillsammans med sina kvinnliga kolleger, så atl del blir ensamvigning i stiftet. () kortgenmäle: Del torde vara ganska fruktlöst atl debattera del här med utskottetsordförande , men jag stöder mig på min egen erfarenhet avarbelel inom kullurulskottel under sju alla år. Då del gällt molioner somframför allt har tagit upp kyrkans inre frågor men även en del formella frågor,har vi hänvisat till pågående utredningar. Om det är sant som att del inte genom del ärende vi nu behandlar är meningen att ändra pånågonting i just detla avseende, varför skall vi då ta upp del just , närförhållandel kyrka-stal bevisligen står inför elt avgörande som kan innebäraatt vi slipper diskutera det i ? talade om kyrkolagen, men här harju frågan kommit att utsträckas tillatl gälla en troslagstiftning. Jag kan möjligen gå med på alt vi i riksdagenkan diskutera frågor om kyrkans yttre gränser, t. ex. frågor som gäller omkyrktaken skall vara av koppar o. d. - men det vi nu kommit in på anserjag inteatl vi är kompetenta atl beslula om. är inte rält forum för det. säger vidare all vi underkänner kvinnans slällning som präst. Men detärju egenlligen inte det vi resonerar om . Det gäller nu dem som har denuppfattningen atl bara lalar om manliga präster och atl kvinnan kan haandra ämbeten, andra Oänster, inom kyrkan - de anser att man kan arbeiatillsammans inom kyrkan som man och kvinna utan atl ha precis samma Oänst.Resonemanget gäller om de som har den uppfatiningen skall kunna fortsätta sittarbete inom kyrkan. Även om det nu har fauals ett kyrkomötesbeslut i den härfrågan, så skall den ju omprövas. Då bör kyrkomötets uppfattning komma ifrämsta rummet - del är min mening. Sedantyckerjag det är tråkigt att även en gång lill lalar omdiskriminering av kvinnor. Jag kan absolut inte begripa alt del är fråga omdel. Ordet diskriminering är fel ord atl använda i den här debatten. Om fruFraenkel verkligen menar atl det inte skall bli någon prästvigning där de somhar den gamla kyrkliga uppfatiningen får vigas för sig, då anserjag andel ärsnudd på diskriminering. Dellavisar ju att del inte går att la upp de här frågorna i , och därförborde vi skicka frågan lill kyrkomölel. Och om den pågående remissomgångenverkligen för till alt kyrkan och staten skiljs ål -jag vel inte om det är braeller dåligt - blir ju delta kyrkans egen sak. 1detta läge anserjag atl del hade varil bättre om motionerna behandlals på ettannal sätt. HILDINGJOHANSSON (s) kort genmäle: ansåg alt skulle besluta i fråga om utsmyckningav kyrkorna. Del skulle innebära att övergav grundlagen. Detta är enkommunal angelägenhet. Däremot stadgas del alt skall besluta i defrågor vi nu behandlar, och del får vi hålla fast vid. Nulär jag inte övertyga den föregående talaren om min ståndpunkt. Men om jaglolkar honom räll är han helt enkelt motståndare till kvinnliga präster. Denuppfattningen har han rätt atl hysa och föra fram, men den skrivelse som hanvill atl vi skall skicka innebär atl man skall ha kvinnopräster men attinliativel skall utgå från kyrkomötet. säregna med denna lagstiftning ärju aU inte ensam kan lagstifta.Någon antydde att kunde besluta i alla frågor, men det kan den inte iden här frågan. Däremot kan la initiativ, och det är därför den härformen har valls. Vi bör hålla fast vid atl inte föregripa en eventuellförändring av relationerna mellan stat och kyrka. Omjag fattade ärkebiskopen rätt i del samtal vi hade med honom inomkonslilutionsutskotlet, så var han mycket noga med att hålla isär frågan omrelationerna mellan stat och kyrka och frågan om kvinnliga präster. Kvinnligapräster m. m. TORENILSSON (m) kort genmäle: Del är möjligt att vi inte kan bli eniga, men jag tror aU HildingJohansson - som väl är vice ordförande i utskottet, kanske sade jag fel förut-förstår mig på sätt och vis. Jag vill än en gång understryka att jusl i dethär skedet - några månader före etl ställningstagande - hade del, eftersom detgäller tron, varit klokt om ulskottet besvarat motionerna på annat sätt. påstår attjag är motståndare till kvinnliga präster. Jag vill säga:Jag är med och emot ordningen med kvinnliga präster, men jag är inteemot kvinnorna som präster. När de ändå finns trakasserar jag dem inte. Skallman betrakta kyrkan bara som elt statligt organ måste de finnas där, och då börockså präster som inte har den nya uppfattningen inte trakassera - det ärrikligt. Menjag menar alt det är olyckligt om vi nu kommer till etl beslut som belyder allde som har den gamla uppfattningen att kvinnorna har sina ämbeten och männensina skulle finna del omöjligt att vara kvar i kyrkan. Och särskilt olyckligtvore det väl om detla skulle ske jusl innan kyrkan själv skall la över det helaoch kanske göra som och andra önskar: se till att det blirbara en riktning. Del ärju bättre om kyrkan själv åstadkommer del. Jag får ännu mer den uppfattningen atl ärfel forum för den här diskussionen och alt det framför alll är fel tid . HANS (): Jag kan inte finna annat än att del är med anförande härsom med den kristna irosupplevelsen - den är inte tillgänglig för förnuftetutan måste upplevas och kan därför inte diskuteras. 4 prolokoll 1977/78:152-153 Kvinnliga präster m. m. jaginte heller ta upp de synpunkter som har framfört. Dethar sagts här i debalten all vi inte skall lagstifta i trosfrågor. För del förstakan jag inte fatta annat än alt skall lagstifta i den ulslräckningkonstitutionen förutsätter det. Det är en inte hell okomplicerad fråga med delstatskyrkosystem vi har i vårt land, i varje fall än så . För det andrahar det förslag lill beslut som konstitulionsulskotlet framlägger ingenting medtrosfrågan atl göra. Utskottethar över huvud taget icke behandlat trosfrågan. Där finns redan etl uttalande,giort av kyrkans högsta myndighet, om hur kvinnliga präster är förenliga medkyrkans lära. Vad konslitulionsulskotlei vill är att trygga rätten för alla attkunna följa sitt samvete, inte bara rätlen för män anställda i svenska kyrkanutan också rätten för kvinnor att i enlighet med sitt samvete verka i utan risk för atl bli diskriminerade av sina manliga kolleger. betänkande och förslag finns det också i fortsättningenutrymme för präster i , som i och för sig är motståndare tillkvinnliga präster. De har rätlen alt göra sin egen bibeltolkning. Det är ingensom har begärl att de skulle köras ul ur kyrkan och ingen som velat hindra demfrån atl utöva sin verksamhet i kyrkan. Vad vi har velal undvika är atl de på elt sätt, som är diskriminerande för andra i , som har enmotsatt uppfattning. Vihar från medborgarhåll haft etl stort tålamod i denna fråga. De flesta av osshar ansett alt kyrkan borde få tid på sig för att klara upp dennabesväriiga fråga inom . Jag tillhör dem som menarait vi skallfortsätta att ha en generös attityd i denna fråga. Denna generösa inställninghar tagit sig etl starkt uttryck i konstilulionsutskottets förslag åtminstonepå två punkter. Fördet första skulle konstilulionsutskoltel kunna hävda all frågan om samvelsklausulengällde dem som 1958 hade Oänst i . Där tar konstitutionsutskottetett långt steg fram till dagens situation. För det andra harkonslilutionsutskotlet intagit den generösa ståndpunkten att också de som i dagär inskrivna som teologie studerande skall ha denna rält att åberopamotivuttalandena eller den s. k. samvelsklausulen. Vi har gjort det därför allvi har menat att de kan ha påbörjal sina sludier mot bakgrund av den praxis ochde förutsättningar som gäller och därför inte plötsligt skall få uppleva attvi nu kanske har etl något annorlunda synsäll än vad vi lidigare haft i dennafråga. Del är en utomordentligt generös attityd, och det har också påpekats härav flera talare, som ifrågasatt om inte detla är all vara alldeles för toleranti denna fråga. Vadvi nu kan konstatera är att kyrkan, trots alt hon nu har haft på sig,icke har lyckats atl lösa denna fråga inom sig. Tendensen går snarare åt andrahållet, all svårigheterna ökar alt leva under, så atl säga, en samexistens isvenska kyrkan. Del kan vi utläsa av den statistik som finns. Den har lidigareredovisats i kammaren, och jag skall inte ta upp liden med alt gå igenom denigen. Men en sak irorjag alt detfinns skäl all påpeka, nämligen alt samexi- stenseni denna fråga inom kommer att försvåras och har försvårats itakt med ökningen av anlalet kvinnliga präster. Så.länge vi bara hade ett fåtalkvinnliga präster, kanske ett tiotal, gick det ganska bra alt placera dem påelt sätt som gjorde atl konfliktanledningar inte uppstod. ha vi 250kvinnliga präster, och deras antal ökar. Det är klart atl ju flera kvinnligapräster vi får, desto svårare blir del atl upprätthålla möjligheterna att låtadem Oänstgöra på ell säll, som innebär alt det inte uppstår konflikt.Konfliklan-ledningarna växer således ständigt. Därför kommer vi alt uppleva atldenna fråga ingalunda har lösts utan att motsättningarna i stället kommer attöka i takt med att vi får fler kvinnliga präster i . Vihar från konstilulionsutskottets sida inte gett oss in på frågan huruvida denena bibeltolkningen är atl föredra framför den andra. Men del förhåller sig isak på del sättet att leologer av facket i har delade meningar om dennapunkl. Vi kan leta upp dem som anser det slå klart i överensstämmelse medBibeln atl tillåla kvinnliga präster, och vi kan leta upp dem som har motsattuppfattning. Jag tycker för egen del att man ändå kan våga anlägga den lekmannasynpunklenalt om i denna fråga de som verkligen kan ämnet har så utomordentligt delademeningar, så skulle de som är motståndare till kvinnliga präster kunna följaden gamla goda domarregeln all hellre fria än fälla, Jag tror nog att om deanknyter lill den som är den allsmäkliga käriekens, så skulle de fåförlåtelse om del skulle visa sig atl de tagit fel. Sedanhar del i denna debatt sagts atl det inte bara är kvinnorna som blirdiskriminerade. Det gäller också männen. Men jag har aldrig upplevt atl del ärnågon kvinna som i skydd av samvelsklausulen har vägrat att samarbeta medmanliga kolleger. Kan del ges elt enda sådanl exempel? Enligt min mening får del nu vara slul med alt männen i skydd avmolivullalande i anslutning till av stiftad lag får slöd för altuppträda diskriminerande mot sina kvinnliga kolleger i . Kvinnligapräster m. m. () kortgenmäle: Förre kommunminisiern kan nog inte leta fram några teologer av facketsom kan bevisa all kvinnliga präster i kyrkan är förenligt med . Teologer av facket harslutat att göra det försöket. Jagnämnde , men kanske inte lyssnade. Jagskall be att Hans Guslafsson på nytl läser anförandet av den 1oktober 1957 vid kyrkomölel, där han bl. a. citerar gamle Fridrichsen,somju varliberal m. m. men som kunde , och denne sade alt del går inte att anföranågot därifrån lill försvar för kvinnan som präst. motsäger sig själv. Han säger alt det inte är trosfrågor som vilagsliftar om. Men sedan säger att ingenting som slår emot dentroende anfördes. Och därefter yttrar han: Om det inte snabbi sker enförändring, måste del vara slut. Slut alltså för den som har en annantrosuppfalining. I så fall måsle del väl gälla trosfrågor. Det är ganska tydlig Kvinnligapräster m. m. klartext Hans Gustafssonlalar på detta område. Sedantalar Hans Guslafsson om all kyrkan måsle få lid på sig och i näsla ögonblicksäger han atl kyrkan inte har lyckats - underförstått att därför måsleriksdagen gripa in. Jaghåller med mer än förut om alt det här visar atl del är heltorimligt att behandla här. Om kyrkan bara vore en avdelning av staten, då voredet alldeles rikligl alt ha samma ordning på den här fronten som när del gällerandra statsOänslemän. Men det gäller ju ändå någonling mycket mer. Och delmåste ändå i praktiken beiyda all de som har annal synsätt - när nubestämmelserna enligt beslut försvinner-harju ingenting annat alt göraän atl gå. Jagkan inte finna atl della är förenligl med demokrati. Det är mycket upprörande.Men den här debatten hade vi som sagt kunnai bespara . Jag berledamöterna ta del av det som säger. Han är en ganska erfarenoch bibelkunnig man och han säger att "vi drivs ut ur kyrkan". Nysspåstod och atl ingen drivs ut. Ärdel då inte fråga om tro utan om någonling annat, ja, då begriper jag inte delhär. HANSGUSTAFSSON (s) kort genmäle; Jag inser det meningslösa i att föra en debatl med i dennafråga. Men när han ber mig ta fram någon leolog av facket som anser atlkvinnliga präster i är förenligt med , föreställer jag migatt han vill underkänna den omständigheten att 11 biskopar av 13 är beredda atlviga och f n. viger kvinnliga präster och att han är beredd att säga att deinte är ledloger. Jagvill ånyo hävda alt ingen drivs ul ur genomkonstitutionsutskottets förslag. Vi har lämnat utrymme för dem som ärmotståndare lill kvinnliga präster alt vara kvar och verka i ienlighet med sitt samvete, men vi har krävt av dem atl det skall ske på eltsådant sätt atl deras samvetsfrid inte upprätthålls på bekostnad av andramänniskors samvetsfrid utan de skall som alla andra ta hänsyn till hur deupprätthåller sin samvetsfrid. Sedan vill jag ånyo hävda atl ingen drivs ut ursvenska kyrkan genom förslag. Vi harlämnat utrymme,ävenfördem som är motståndare till kvinnliga präster, alt stanna kvar i den och där verka i enlighet med sitt samvete, men vi har krävt av dem atldel skall ske på ett sådanl sätt alt deras samvetsfrid inte upprätthålls påbekostnad av andras samvetsfrid, ulan alt de, liksom alla andra, skall lahänsyn lill hur de utövar sin samvetsfrihet. () kortgenmäle: Jag harju inte några uppgifter om biskoparnas namn och utbildning ochderas föregående verksamhel framför mig. Jag är dock ganska övertygad om attingen av de biskopar som diskussionen rör har i någon lärostolsom gäller t. ex. kyrkohistoria eller exegelik yttrat sig medanledning därav. Biskoparna har nog känt vart vinden blåser. Detla ärvisserligen styggt sagl, men man får den uppfatiningen, eftersom alla tidigareteologer och biskopar bör ha läsl på etl annat sätt och eftersom denövriga delen av kristenheten gör detsamma. Jagkan inte fatta sista inlägg i frågan på något annal sätt änalt kvinnopräslmotståndarna skall få ha kvar sina samveten men alt samvetenaskall riktas. Vi skall se lill att samvetena inte råkar i konflikt, t. ex. vidarbetet tillsammans med en kvinnlig präst. Men om tycks säga det, enligtdenna tolkning, måste ju ändå samvetena lyda - inte , utan bara denuppfattning som 93 eller av svenska folket har! Då förslår jag hur detkommer all gå med dessa män: de blir tvungna att lämna kyrkans samfund. Kvinnligapräster m. m. HANSGUSTAFSSON (s) kort genmäle: När det gäller frågan huruvidabiskoparna är teologer av facket eller inte kan jag bara hänvisa lill uppgifternai statskalendern. Del är med tvekan jag lar till orda i den här debatten. Del har sagtshär - och det sades också i går - atl den här frågan är en kyrkansangelägenhet, som alltså kyrkan har alt beslula i och som vi i inteär kompetenta all ge oss i kast med. Får jag då bara påminna om att praktiskttagel allesammans i den här församlingen är med i kyrkan. Vi har ocksåsynpunkter på - och skall ha synpunkter på! - hur kyrkans verksamhel skallbedrivas, till vår uppbyggelse och till vårl gagn. Jagblev en gång tillfrågad av en kvinnoprästmotståndare om vilket som för mig vardel väsentligaste. Ordet eller paragraferna. Jag svarade att Ordet är detväsentliga. Men, sade jag, Ordel, dvs. del kristna budskapet, har samma värdeantingen det förkunnas av en man eller av en kvinna i predikstolen, av en avvardagens enkla människor, som med sin livserfarenhet i ord och gärningar visarett kristligt leverne, grundat på Ordet, hämtat ur . Fåsaker har så djupt skadat som debatten om och motståndet motkvinnliga präster. Man har frågat sig: Vad är del för kyrka vi har egenlligen,där man för en sådan diskussion och där man ifrågasätter varandras ärligauppsåt? Och man har frågat sig: Skall samvelsklausulen bara gälla i enriktning? Skall den gälla bara för dessa oförsonliga leologer, som i många fallhar utsatt de kvinnliga prästerna fören förnedrande behandling? lära ärändock en kärlekslära, som vi har atl leva efter. Skall inte den käriekslärangälla också för dessa leologer, som sedermera skall gå ul för alt förkunna delbudskapet? Förnågon månad sedan såg jag ett TV-program en söndagsförmiddag, vilket visadeförföljelserna av kristna i en av . efteråt kom det enpredikan med en kvinnlig präst. Då slog det mig alt del ändå finns parallellermellan vårt land och denna öststat: här har man på visst håll hårt bekämpat ochförföljt de kvinnliga prästerna. Och jag vill säga att den Kvinnliga präster m. m. parallellengjorde man inte osökt! För mig gäller ord: "Här är ickejudeeller grek, härar icke träl eller fri, härar icke man och kvinna: alla aren Iett i ." Riksdagoch kyrkomöte har all gemensaml stifta lag och att ta sitt gemensamma ansvar,som vilar på den grundlag som vi här antagit. Det är det ansvaret - som vi ivår ställning som medlemmar i och som medlemmar i -har alt ta genom det beslul som vi strax skall falla. Jagskall mot bakgrunden av vad jag här anfört, herr lalman, be att få yrka bifalllill utskottets förslag. Jag skall inte gå in på sakfrågan. I del hänseendet ansluter jag miglill utskottels belänkande. Men lämnade uppgifter om kvinnligapastorer i frikyrkan som jag inte anser får stå oemotsagda. Han menade att detvar först som man haft kvinnliga församlingsföreståndare, atterfarenheterna skulle ha varit mindre goda och alt kvinnorna i detla hänseendeskulle vara på tillbakagång. Detär självklart all pionjärer - på vilket område det vara må - möter vissasvårigheter. De svårigheterna har drabbat också kvinnliga pastorer i frikyrkan.Men svårigheier är lill för all övervinnas. Kvinnligaförsamlingsföreståndare har för Svenska missionsförbundets del funnils sedan1950-talet - med goda erfarenheter. Enligt statistiska uppgifter, som just nuhåller på att sammanställas på Svenska missionsförbundets expedilion inför delhundraårsjubileum man slår inför, har de kvinnor som gått in i paslorsgärningeni störte utsträckning än männen stannat kvar i sina uppgifter och också funnilsig väl till rälla. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemslällan, dels del av Per under överiäggningen framställdayrkandet, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan Per begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill aU kammaren bifaller hemställan i betänkandet nr 48 röstarja, den del ej vill röstarnej. Vinnernej har kammaren bifallit det av Per under överiäggningen Vid omröstning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 152 Energiforskning, m. m. ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då Per begärde rösträkning verkställdes voteringmed omröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: §14 Energiforskning, m. m. 1977/78:67 med anledning av proposilionen1977/78:116 med förslag till anslag till siatens vatienfallsverk för budgetåret1978/79, m. m. och proposilionen 1977/78:125 i vad avser kraftstationer m. m.jämte motioner, 1977/78:68 med anledningav propositionen1977/78:110om energiforskning m. m. jämte molioner, 1977/78:69 med anledning av proposilionen1977/78:100 i vad avser anslag till geologiska undersökning,propositionen 1977/78:101 i vad avser anslag för prospektering i ochproposilionen 1977/78:124 om lån för forskningsverksamhet i Ranslad jämtemotioner och 1977/78:70 med anledning av proposilionen1977/78:125 i vad avser vissa naturgasfrågor och proposilionen 1977/78:128 omstöd till prospektering efter olja och naturgas jämte molioner. Näringsutskottelsbetänkanden nr 67, 68, 69 och 70 debatteras i eU sammanhang, och yrkandenbelräffande samtliga dessa betänkanden får framställas under den gemensammaöverläggningen. Ipropositionen 1977/78:116 (industridepartementet) hade regeringen föreslagitriksdagen alt till Kraftstationer m. m. för /79 under statensaffärsverksfonder anvisa ell invesleringsanslag av 2 . Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Proposilioneninnehåller förslag rörande investeringsanslaget Kraftstationer rn. m. /79. Över anslaget anvisas medel för statens valtenfallsverksinvesteringar. Förslageni proposilionen innebär i vad avser vattenkraftutbyggnad alt tidigarebeslutade utbyggnads- och ändringsarbeten avseende Ritsem, Energiforskning,m. Harsprånget,och Ligga i Lule älv, Juklan i , och i Dalälvensamt i kan fortsäita planenligi. Härutöver föreslås allmedel ställs lill förfogande för planerade utbyggnader av kraflslalionerna vidÅsele och Stenkullafors samt av ytteriigare etl aggregat vid och . Medelföreslås ställas till förfogande även för planenlig fortsalt utbyggnad avkärnkraftblocken 3 och 4 vid och kärnkraftblocken 1 och 2vid Forsmarks kraftstation. För block 3 vid Forsmarks kraftstation föreslåsingen ytteriigare medelstilldelning i avvaktan på kommande energi-politisktbeslut. Vidareredovisas förslag rörande investeringar i distribulionsanläggningar, huvuddelenhänförande sig till beslutade och påböOade arbeten, samt vissa övrigainvesteringar. Medel föreslås ställas lill förfogande för de särskildaåtaganden från statens sida rörande elförsörjning som harbeslutals. Sammanlagetinnebär det föreslagna investeringsprogrammet all 2 310 milj. kr.