prot · G10925 · 1977-12-31 00:00:00 — Jagber framför allt i det här sammanhanget all få hänvisa till utrikesministernsanförande inför , som fastlägger och beskrivervår linje när del gäller Sydafrikapolitiken. OLLEWÄSTBERG i (fp): Charter Consolidated, som är huvudägare lill , brukarbetraktas som arvtagaren lill det av grundade , vilket bl. a. koloniserade och administrerade Nordrhodesia.Ungefär 50 96 av Charters verksamhet bedrivs i . Genom ettkomplicerat s. k. ask-i-ask-ägande har den' sydafrikanske finansmannen kontroll över Charter Consolidated. Det verkar nu som om vi ärganska överens om att är ett i huvudsak sydafrikanskt företag,och alt eventuella vinster i hög grad skulle komma sydafrikanerna lill del. Detbehöver naturligtvis inte försvaga den svenska Sydafrikahållningen, men dockkräver det ett klart svar från industriministern på min fråga, nämligen omfallet är ett extremt undanlag eller om regeringen avser altbehandla sydafrikanska investeringar i svenska industrier på samma sätt som manbehandlar andra utländska investeringar. Redani början av 1975 tog förre Fpu-ordföranden upp frågan omsamarbetet mellan SVETAB och sydafrikanska intressen. Den socialdemokratiskaregeringen visste vad som var på gång, men man ingrep inte, och på så sätt bandman den nuvarande regeringen. CapeIndustries äger Cape Asbestos South United. Det är ett företag som harungefär 9 000 arbetare anställda i tre stora asbestgruvor. Arbetsförhållandenavid gruvorna har länge beskrivits som olidliga. är del inte den asbesten somanvänds vid Bromsbandsfabriken - den importeras från - men vad finns detför garantier att del inle kommer att användas råvaror frånSydafrika? Själva syftet med den typ av imperiebyggande som Cape Industriesägnar sig ät är att man skall få kontroll över hela kedjan, från råvara tillfärdig produkt. Genom alt släppa in som helägare i Svenska BromsbandsfabrikenAB finns del en risk att man har berett vägen för en omfattande asbeslimportfrån till . Omregeringens syn på sydafrikanskt övertagande av svenska företag (vpk): Det är kanske meningslöst att ställa fler frågor till industriministern;han är ju inte benägen atl svara på dem. Jag ställde i mitt tidigare anförandetre frågor, som industriministern helt nonchalerade. Däremotvar industriministern mera intresserad av att åter angripa den gamlaregeringen, såsom ansvarig för den politik som tidigare förts. Omregeringens syn på sydafrikanskt övertagande av svenska företag Men det är knappast någonlogik i den nuvarande regeringens handlande. I ena fallet ger man sydafrikanskakapitalintressen fritt spelrum i , trots klart uttalademening om den sydafrikanska apartheidpolitiken. Motiveringen härför är - ochnu citerar jag direkt ur statsministerns brev till de anställda vidBromsbandsfabriken i : "Projektet är sålunda väl motiverat urregional- och sysselsättningspolitisk synvinkel." Å andra sidan hållersamma regering nu pä att helt slå sönder den svenska tekoindustrin, medomfattande avskedanden som följd, genom importen från det fascistiska Sydkorea.Säg, herr industriminister, var finns logiken i ett dylikt handlande - annat änatt det är två fascistiska staters multinationella förelag som är mest gynnadpart? Delär myckel intressant alt ta upp statsminister brev också i andrasammanhang. Det talas ju om att det skulle bli nya maskinin- vesteringar. Ochregeringen har beviljat lokaliseringsstöd och lovat en successivutveckling vad gäller den anställda personalen. Men skriver enindustriministern mycket närstående tidning- visserligen en högertidning,nämligen i - att de uppgifter som herrFälldin har lämnat i sitt brev inte alls stämmer. De stämmer inte därför att -och citerar jag , medlem av direktionen och direktör för i : "Jag kan inte garantera att företaget finns kvar omfem är." Man kan sålunda inte heller garantera all det blir något av medde 40 nya jobben i . Del är ett direkt besked från ledningen i !Men i brev sägs något helt annat. Får jag först säga till , att när jag inle svarade påhans frågor så berodde det pä att han formulerade frågorna som någon form avpolitiska statements, inte som egentliga frågor som rör vad vi nu diskuterar. Vidarevill jag säga lill att jag angriper inte den gamla regeringen,utan jag konstaterar bara att som grund för handlandet ligger ett tidigareingånget avtal, godkänt av den gamla regeringen. Det gäller justBromsbandsfabriken i . Sedan försökte i tolka invårt ställningstagande till hela Sydafrikafrågan, men del är ju orimligt.Beträffande regeringens principiella'ställningstagande i Sydafrikapolitiken berjag alt få hänvisa exempelvis till utrikesministerns tal i FN . i (fp): Till vill jag säga att jag aldrig har blivit särskiltövertygad när de talar om fascism som var aktiva kommunister när det hyllade pakten mellan Slalin och . Minfråga grundas pä oro över alt man ger svenska skattebetalares pengar i form avbidrag och lokaliseringslån för att ett sydafrikanskt förelag skall kunna övertaett svenskt. Det är ett faktum som kan försvaga intrycket av och styrkan i densvenska mycket fina hållningen i Sydafrikafrågan. Och enda sättet alt undvikadetta är alt vi får ett klart besked om atl är ett undantag. Nuvill inte industriministern ge ett sådant klart besked, och det tycker jag ärbeklagligt. Här räcker det inte med att hänvisa lill utredningar. Det är intejag som vill tolka in ett stort principiellt beslut i denna fråga. Jag vill attavgörandet beträffande inte skall anses vara ett principielltbeslut. Det är detta jag vill ha besked om. GUSTAVLORENTZON (vpk): Industriministern menar atl mina frågor inte är adekvata i del härsammanhanget och atl han därför inle kan besvara dem. Men jag ställde jufrågorna i direkt anslutning till del brev som statsministern sände tillarbetarna i i . Jag citerade ju frågorna.Eftersom industriministern i svaret hänvisar till statsministerns brev tillarbetarna vid Bromsbandsfabriken, måste väl mina frågor höra hemma i det härsammanhanget. I brevet talas om begränsat sydafrikanskt kapital - det betyderalltså ingenting att det utländska företaget vinner fotfäste här i landet. Dåställde jag frågan: Var går gränsen, herr industriminister? Del har Ni intesvarat på. Vidarefrågade jag hur många dotterbolag det får finnas i sådana här sammanhang. Detsägs ju att det bara gäller några led bakåt. Inte heller den frågan fick jagnågot svar på. Visst hör de här spörsmålen hemma i del här sammanhanget. Nihänvisar ju till statsministerns brev! Omsvenska tolkningsuttalanden i för internationella investeringaroch multinationella företag Överiäggningen varhärmed slutad. § 6 Om svenskatolkningsuttalanden i för internationella investeringar ochmultinationella företag Industriministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1977/78:31, och anförde: har frågat mig om jag är beredd att ge företrädarei för internationella investeringar och multinationella företaginstruktioner atl verka för att kommittén skall diskutera även enskilda falloch med ledning av bl. a. dem göra lolkningsuttalanden, som klarläggerinnebörden av bestämmelserna i uppförandekod för multinationellaföretag. för internationella investeringar och multinationella företag harupprättals en arbetsgrupp, som har till uppgift atl diskutera de enskilda fallsom presenterats för kommittén. Ett första möte med arbetsgruppen ägde rum den13 och . Den svenska delegationen hade därvid instruktion atlverka för att kommittén skall diskutera enskilda fall såsom utgångspunkt förtolkning av de principiella Omsvenska tolkningsuttalanden i för internationella investeringaroch multinationella företag frågor som berörda fallillustrerar. Däremot har redan under kommitténs förhandlingar omuppförandekoden understrukit att något domstolsförfarande ej bör komma ifråga. Den svenska delegationen instruerades vidare all framhålla detangelägna i att kommitténs ansvar för tolkningsfrågorna vidmakthålls ochvidareutvecklas i syfte atl förtydliga oklara punkter i koden. Regeringenkommer att fortsätta sill aktiva engagemang i förinternationella investeringar och multinationella företag. CARLLIDBOM (s): Jag ber attfå tacka industriministern för svaret. Låtmig först klara ut en sak. När den här koden manglades fram - det var hårdainternationella överiäggningar - hade vi i och för sig föredragit att del hadevarit möjligt att skapa en konvention med juridiskt bindande bestämmelser. Nufick man nöja sig med en konvention där bestämmelserna hade karaktären av rekommendationertill företagen om hur de bör uppträda i olika hänseenden, så alt de inte kommeri konflikt med internationella intressen. Påslutvarvet var del en mycket besvärlig fråga. Skulle man bara ha de härrekommendationerna, eller skulle man införa något slags övervakningssystem,dvs. öppna någon möjlighet att följa kodens tillämpning i verkligheten och attkunna ingripa på något sätt i enskilda fall? Vårinställning var den - och hade ju jag ansvaret för de här frågornai regeringen - all ju större möjligheter det fanns att ta upp enskilda falltill bedömning, desto bättre var det. Det hade varit utmärkt om den kommittéinom som handlägger de här frågorna hade inte bara kunnat höra ett företagsom misskött sig om vad som förekommit, utan också kunnat anmoda företaget atträtta lill vad som brustit, t. ex. betala skadestånd. Den synpunkten fick viinle gehör för, ulan resultatet blev en kompromiss, där detetablerades all kommittén inte skulle dra konkreta slutsatser i enskilda fall. Delfick vi böja oss för. Men vi fick ändå en möjlighet att i denna kommittédiskutera enskilda fall och tolkningsfrågor. Del ingick även att dessa iprincip skulle kunna bli föremål för offentliga uttalanden av kommittén. Vimenar atl detta förhandlingsresultat bör försvaras med all kraft. Delattackeras f. n. myckel hårt i bl. a. av representant som helst villsopa hela problemet om tillämpningen under bordet, förbjuda kommittén all göranågra som helst uttalanden i tolkningsfrågor och se till att del inte blirnågonting av alt kalla in företrädare för enskilda företag för all få uppgifterom olika förhållanden. Jaghar ställt min fråga därför alt del är av vikt att även ifortsättningen försvarar det lilla som vi vann i denna kompromiss i av-bidan påatt vi när koden revideras om kan återkomma med våra krav och setill alt den blir effektivare. Jag vill än en gång bekräfta för min företrädare som ansvarig inomregeringen i frågor som gäller multinationella förelag atl vi med sammaambitioner som den tidigare regeringen tänker försvara den terrängvinst mangjorde i de berörda förhandlingarna. Men som jag har påmint om i mitt svargäller det då att ta upp enskilda fall till bedömning som stöd förprincipiella krav, närmast som en illustration till vad som rör sig på dettaområde. Vi kan naturiigtvis inte använda något domstolsförfarande, men jag villunderstryka att våra ambitioner här är identiska med den gamla regeringens. Ombehovet av kontroll över internationella investeringar CARLLIDBOM (s): Jag har fört denna diskussion lugnt, milt och saktmodigt, eftersom jaginte tror att det behöver vara någon saklig konflikt mellan oss. Men förtydlighetens skull måste jag ändå påpeka att uttalandet i det lämnade svaret påmin fråga att "redan under kommitténs förhandlingar omuppförandekoden understrukit att något domstolsförfarande ej bör komma ifråga" är ganska missvisande. Viförsökte få till stånd en övervakning frän som skulle likna ettdomstolsförfarande så mycket som möjligt, men vi misslyckades på den punkten.Vi får acceptera den kompromiss som man kom fram till, som ändå fortfarande geross vissa möjligheter att diskutera enskilda fall. Den ger kommittén möjlighetatt uttala sig i tolkningsfrågor och därigenom föra rekommendationer vidare ochskapa något slags sedvana på delta område som kan komplettera själva koden. Detär detta som jag hoppas att industriministern vill försvara - liksom även allSverige under den nuvarande regeringen med kraft skall motsätta sig deamerikanska attackerna mot de svaga tillämpningsbestämmelser som blevresultatet av kompromissen. Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Om behovet avkontroll över internationella investeringar IndustriministernNILS ÅSLING erhöll ordet för att besvara () den 17 oktoberanmälda interpellation, 1977/78:47, och anförde: har hemställt om en redogörelse för regeringens syn påbehovet av kontroll över internationella investeringar och multinationellaföretag samt frågat när regeringen tänker lägga fram förslag omkoncessionslagsliftning beträffande utländska företag och deras verksamhet iSverige. Jagvill inledningsvis understryka atl inlerpellationens framställning principielltöverensstämmer med den nuvarande regeringens syn på behovet av kontroll överde internationella investeringarna och de.multinationella förelagensverksamhet. Del föreligger också en betyäande Ombehovet av kontroll över internationella investeringar överensstämmelse ibevekelsegrunderna för denna politik. Såledesär interpellanten och jag överens om att företagandets internationaliseringhar både fördelar och nackdelar. De internationella investeringarna harmedfört konkurrensfördelar och de bidrar till ett rationellt utnyttjande avkapital och tekniskt kunnande. Det hindrar emellertid inte att nationellaregeringar ofta kan ställas inför svårigheter till följd av att företagandetinlernationaliseras. Fackliga organisationer möter också särskilda problem närdet gäller internationella koncerners verksamhet. Detkan således konstateras atl som produktionsfaktorernas ökaderörlighet över gränserna gett upphov till ett mer rationellt utnyttjande avtillgängliga resurser har de multinationella företagens expansion ställtregeringar och fackliga organisationer inför svåra och delvis nya problem.Dessa löses inte genom ensidiga protektionistiska åtgärder och här ber jag attfå citera som i interpellationen framhåller: "En återgång tilläldre tiders protektionism och isolering är inle i intresse. "Denna uppfattning delar jag helt och fullt. Jag är också överens med CarlLidbom om atl åtgärder behövs på såväl ett nationellt som ett internationelltplan för att komma till rätta med de problem som företagandelsinternationalisering kan ge upphov lill. Detaktiva svenska engagemanget i FN och fortsätter. Vi fäster största viktvid att uppförandekod i fråga om multinationella företag utarbetas inom FN:sram. Det kan nämnas att har ordförandeskapet i den arbetsgrupp somfått till uppgift att utarbeta ett kodförslag. Informationsfrågornas och dettekniska biståndsprogrammets betydelse har vidare understrukits från svensksida. Regeringen lämnade ett frivilligt bidrag om 1,5 milj. kr. tilldet tekniska biståndsprogrammet inom FN:s informations- och forskningscenterför iransnationella företag för alt på ett konkret sätt stödja FN:sutbildnings- och rådgivande verksamhet lill förmån för på dettaområde. IOECD pågår f n. uppföljningen av de riktlinjer för multinationella företag somantogs av . Enskilda multinationellaföretags agerande tjänar som utgångspunkt för tolkning av de principiellafrågor som berörda fall illustrerar. Redan under förhandlingarna om kodenunderströks från svensk sida att något domstolsförfarande ej borde förekommavid diskussionen av enskilda fall. Regeringen fäster den största vikt vid atttolkningsdiskussionerna i vidareutvecklas och blir meningsfulla. Denstatssekreterargrupp som tillsattes och som har lill uppgift altfölja frågor rörande multinationella företag har med oförändrat mandat fortsaltsitt arbete under mitt ordförandeskap. Kontakter med den referensgrupp som ärknuten lill statssekreterargruppen har vidareutvecklats. a. deltar numeraockså representanter för LRF och KF i diskussionerna. Blandde åtgärder som vidtagits på det nationella planet sedan regeringsskiftetförra hösten kan inledningsvis nämnas att statens industri- verk ficki uppdrag att utreda de multinationella företagens betydelse för svenskindustriell teknisk utveckling. Del är enligt min mening väsentligt att fäklarhet i vilka effekter förelagandels ökade internationalisering haft påfördelningen av utvecklingsresurser mellan och utlandet, hur utländskaövertaganden av svenska företag påverkat dessa företags tekniska utvecklingetc. Motbakgrund av de direkta investeringarnas växande betydelse och behovet av ettbättre underiag för en bedömning av konsekvenserna av denna utvecklingtillsattes inom industridepartementet en utredning om deinternationella investeringarnas näringspolitiska effekter. Utredningsuppdragetomfattar effekterna i av såväl svenska investeringar utomlands somutländska investeringar i . Utredningen har inte endast i uppgift attbelysa betydelsen av de internationella investeringarnas expansion för densvenska industristrukturen i det förflutna utan den skall också söka bedömaeffekterna på den nationella industriella utvecklingen . Vidsamma tidpunkt, , tillsattes ytteriigare tvåutredningar som berör de internationella investeringarna. Chefenför ekonomidepartementet tillsatte en utredning för översyn av den svenskavalutaregleringen. Översynen motiverades bl. a. av det faktum att den svenskavalutaregleringen tillkom redan under som ett led iberedskapslagstiftningen. inledde f ö. 1975 en intern översyn avvalutaregleringens tillämpning och be-lalningsbalanssialistiken.Ekonomideparlementets utredning kommer all omfatta tre konkreta problemområden,nämligen svenska företags di-reklinvesteringar i utlandet, värdepappershandeloch övriga finansiella transaktioner samt slutligen den förfaltningsmässigautformningen av valutaregleringen, inbegripet frågan om förebyggande ochbeivrande av överträdelser och kringgående av valutaregleringen. Vad gällerdireklinvesleringarna kommer utredningen att söka bilda sig en uppfattning omeffekterna på den allmänna ekonomiska utvecklingen på kort och på lång sikt.Hit hör också frågorna om konsekvenserna för utrikeshandel, internationellkonkurrenskraft och bytesbalans. Sålångt del bedöms möjligt kommer en samordning att ske av fak-lainsamlings- ochanalysarbete mellan de båda utredningar som jag just redovisat. Tillsättandelav dessa utredningar skall också ses som ett uttryck för regeringens vilja alli enlighet med sina prioriteringar tillmötesgå från valutastyrelsen och LOframförda önskemål. Chefenför har på enhälliga hemställan tillsatt enutredning om förbudsåtgärder från svensk sida mot kapitalexport till i samband med svenska investeringar där. De senaste dagarnashändelser har åter visat hur den sydafrikanska rasåtskillnadspoliliken kränktde mänskliga rättigheterna i landet. Den av handelsministerntillsatta utredningen kommer i enlighet med Ombehovet av kontroll över internationella investeringar 9 protokoll 1977/78:24-25 Ombehovet av kontroll över internationella investeringar intentioner attbedriva sitt arbete skyndsamt i syfte alt framlägga förslag om ett ensidigtsvenskt förbud mot kapitalexport till för att öka trycket på dennaregim. Detre utredningar som jag nu redovisat ger ullryck för del intresse somregeringen fäster vid frågan om internationella investeringar. Dessutombedriver regeringen ett kontinuerligt arbete för alt bl. a. förbättrainformalionsunderiaget om de multinationella företagens verksamhet. bedrivs flera studier rörande dessa företag. Statistiskacentralbyråns material om internationellt verksamma företag är föremål förfortlöpande vidareutveckling. F. n. diskuteras exempelvis en uppföljning av1973 års undersökning beträffande inomkoncerntransaktioner. Inomstatssekreterargruppens sekretariat pågår en fördjupad studie avinformationsbearbetningen och beslutsstrukturen - styrningen och kontrollen -i några utvalda företag. Vissaaspekter av det internationella förelagandel är svåra all belysa enbart frånnationella utgångspunkter och kan därför mer meningsfullt behandlas påinternationell nivå. Delta gäller skatteproblematiken, där vi från svensk sidaaktivt medverkar i för all komma till rätta med deskatteproblem som multinationella företag kan ge upphov till. På samma sättdeltar vi från svensk sida i andra spe-cialkommitléer och expertgrupper,särskilt i och FN. Slutligenhar, som jag tidigare nämnt, frågat när regeringen tänker läggafram förslag om koncessionslagstiftning för utländska företag och derasverksamhet i . Den utredning under landshövding som har iuppgift alt se över den svenska etablerings-lagstiftningen fick en någotutvidgad sammansättning vid . De nya ledamöter som ingick iutredningen måste helt naturligt få till sitt förfogande för att sättasig in i ofta tekniskt myckel komplicerade frågeställningar, vilket medförtatt utredningsarbetet blivit försenat. Det är därför för tidigt atl ha någonuppfattning om länkbara förslag inom delta område. Jag ber attfå tacka industriministern för svaret. Delvar ett fylligt svar - och det är i och för sig tacknämligt - men risken är välden att det kanske ändå inle gav riktigt de besked som jag hade efteriysl omvar regeringen står när det gäller de mycket be-sväriiga problemen med kontrollav internationella investeringaroch multinationella företag. Jag kan intehjälpa atl mitt intryck är att en hel del av problemen har sopats under mattani detta interpellationssvar på ett mycket behändigt sätt. Detär visseriigen riktigt som industriministern påpekar all ett stycke på väg ärvi ense, och det är ju bra del. Vi är eniga om att det inle finns några enklalösningar på dessa bekymmer med internationella investeringar ochmultinationella förelag. Vi är också överens om att någon återgång till allmänprotektionism inte är i intresse - och det är viktigt all vi är ensepå den punkten. Men när vi är ense om atl ändå få lill stånd den kontroll avföretagens investeringar i olika länder och av deras verksamhet som behövs ärdet nödvändigt med både internationellt samarbete och åtgärder på detnationella planet. Jag är dock rädd för att mycket längre än så sträcker sigicke enigheten. Detinternationella samarbetet skall jag ta upp först. Där pågår ju i FN ett arbetemed en uppförandekod, motsvarande den som vi redan har fåll förindustriländerna i . Det är viktigt att det arbetet fortsätter och atlSverige även fortsättningsvis är aktivt engagerat i det. Ändå harindustriländernas kod ganska antagits av , och någon revision blirinte aktuell . Den dag revisionen blir aktuell är del naturiigtvisav betydelse att agerar aktivt för att få mera effektivainternationella bestämmelser riktade lill förelagen. Menså myckel mer kan nog för dagen icke göras i OECD-samman-hangel, och man skallinte vänta några mycket snabba resultat av arbetet i FN. Det gör att denationella åtgärderna i stället träder mer i förgrunden, om vi för ögonblicketinte kan - i varje fall inte mycket snabbi - komma vidare med delinternationella samarbetet. inlerpellationsdebalt fick industriministern frågan av minpartikamrat om han ville vara med om snara åtgärder för bättrekontroll av de multinationella företagens verksamhet i Sverige.Industriministern svarade då att "måste rimligen varaunderrättad om del internationella arbete som pågår och där spelarenmyckel aktiv roll. Delta motiverar ju i hög grad att vi avvaktar utfallet av deinternationella förhandlingar som bedrivs på del här området beträffande kodersom skall reglera samhällets och staternas syn och verksamhet visavi demultinationella företagen." Jaghoppas all detta uttalande var något av ett olycksfall i arbetet, för del kanväl inte ändå vara tanken - och i och för sig får jag inte heller det intrycketav det här interpellationssvaret - att man skall vänta med det nationellaarbetet i avbidan på resultat i del internationella. Men del vore bra omindustriministern ville skingra varje möjlighet till missuppfattning påden punkten och bekräfta att det behövs åtgärder på del nationella planet ochatl de måste sältas in med kraft och skynd-samhel, oavsett parallelliteten meddet internationella samarbetet. Delär också i hög grad främst de nationella åtgärderna som jag har ställt icentrum för min interpellation. Om vi går över till att se litet påsakproblemen, så kan man i stort sett dela in dem i två kategorier.