prot · G109119 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:119 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. Anslagtill polisväsendet, m. m. §1 Anslag till polisväsendet, m. m. Fortsattes överläggningen om justitieutskottetsbetänkanden /78:27 och 30. Jaghar begärt ordet närmast för att ge ett svar till , som sade attdet inte behövs några nya polistjänster utan bara en översyn av polisensarbetssätt. Ja,det pågår ständigt ett sådant arbete. Men det är inte så lätt. Metoderna ändrasundan för undan. Personalen är emellertid kunnig och gör sitt bästa. Det är välinte heller den saken som angriper, utan han talar för att manskall utnyttja de resurser vi har. Mennu har vi ju bara ett begränsat antal polismän, som alla är ianspråktagna förolika arbetsuppgifter, inte minst för den kontinueriiga övervakningen dygnetrunt. Vi kan ju inte gärna ta polismännen från den verksamheten - t. ex. frånnattjänsten. Vi kräver ju att det skall finnas polismän i tjänst som svarar förvårt skydd. Och inte heller kan vi ta några poliser från större kommenderingar,där uppgiften är att se till att vi andra kan ha en ostörd fritid. Detta är en facklig fråga, och där vill personalenvara med och bestämma. Man kan inte göra förändringar utan vidare. De måsteföretas i samarbete med personalen efter regelrätta MBL-förhandlingar. Dettakänner mycket väl till. Även om målet är att utnyttja resursernaså bra som möjligt är det ändå vissa regler som måste följas för att man överhuvud taget skall ha möjligheter att nå målet. Och målsättningen är det juinget fel på. Först en upplysning med anledning av vad som sades föremiddagsuppehållet. Förinnevarande budgetår har det tillsatts 20 nya poliser för bekämpande av denekonomiska brottsligheten, och de är i full verksamhet sedan den 1 april.När budgetpropositionen skrevs var de ännu inte tillsatta. Närdet gäller kampen mot den organiserade, ekonomiska brottsligheten har dettalats om passivitet från regeringens sida. Detta är inte riktigt. Ibudgetpropositionen redovisas verkligt kraftfulla åtgärder mot denna brotts- Anslagtill polisväsendet, m. m. lighet.På lagstiftningssidan har vi inrättat ett slagkraftigt organ inombrottsförebyggande rådet med en styrgrupp och tre arbetsgrupper: en för skatte-och valutafrågor, en för mer konventionell brottslighet och en för att se överde etiska regler som gäller för olika centrala grupper. Organisationen ochsammansättningen för effektivitet och snabbhet. Jag vill bara nämna attstyrgruppens ordförande är den nye rikspolischefen , som torde vara enav de första som talat för kraftåtgärder mot denna brottslighet. Vidsidan om brottsförebyggande rådets styrgrupp fortsätter arbetet på breda fält.Från mitt område kan jag nämna konkurslagstiftningen, där man skall undersökamöjligheterna att inrätta konkurskarantän. Vidare kan jag nämna åtgärder förnarkolikabekämpning. Nya polistjänster inrättas, och vi skall se till attorganisationen blir effektiv. Det sägs all antalet inte är så stort. Jag anseratt del blir så stort som vi rår med, när vi skall utbilda vederbörande för sinuppgift. Visatsar starkt på utbildning av poliser och åklagare-och det är kanske del allraviktigaste. Samarbetetmellan olika myndigheter är väsentligt, och detta framhålls också ibudgetpropositionen. Men jag har inte velat låsa samarbetet i enlighet med delursprungliga förslaget - varken åklagare, riksskatteverk eller länsstyrelserville ha den metoden. arbetar man fram effektiva metoder. Båderikspolisstyrelsen och riksåklagaren har redan tillsatt samarbetsgrupper. Attvi prioriterar verksamheten framgår av budgetpropositionen. Ingen behöver svävai tvivelsmåt om den saken. BJÖRNKÖRLOF (m): sade före middagspausen att jag hade sagt att denekonomiska brottsligheten är begränsad. Detsadejag nu inte. Jag sade att vårkunskap om den är begränsad. Skälet härtill är att den här typen avbrottslighet, som ofta framhålls, är svår att upptäcka och utreda, vilket berorpå att brottsoffret i denna hantering är det anonyma samhället som helhet. Närdet gäller andra typer av brottslighet är det ofta enskilda människor somdrabbas, men i detta fall är det alltså en anonym helhet som drabbas, och delär det som gör det hela svårt. Jag vågar fortfarande påstå alt vår kunskap om hurden här brottsligheten är organiserad, hur den förgrenar sig och hur djupt dengår i olika delar av samhällslivet är begränsad. (vpk): Låt vara,att jag hörde fel,men jaganserialla fall att niinte har rätt. Kunskapen om den. ekonomiska brottsligheten är inte begränsad.Rikspolisstyrelsen harju lagt fram en gedigen rapport -om vi nu håller oss tillden saken. Såvitt jag förstår fanns del politiskt sprängstoff i den rapporten.Detta var väl också anledningen lill au man överiämnade den tillbrottsförebyggande rådet, varefter man skulle utreda det hela på nytt. visstoppade man undan det avslöjande materialet. ÅkePolstam, en sak som ni inte diskuterade ordentligt med mig är problemet attförsöka fö till stånd en annan organisation inom polisen, vilket skulle kunnainnebära ett mycket effektivare arbete. Man behöver inte bara, under åberopandeav olika saker, komma med ständigt nya krav på nya polistjänster osv. Detgäller att åstadkomma en omorganisation, en omprioritering och en förbättringav arbetssituationen för polisen. Detta är kärnfrågorna. Jaghar talat om befordringsgången, arbetsmiljön och lönerna. Är det exempelvis så- ni får rätta mig om jag har fel - att polismännen på kriminalsidan igenomsnitt tjänar I . mindre än poliserna på ordningssidan? Iså fall är det inte så underiigt att de inte är intresserade. Dessutom ärbefordringsgången och slutlönerna mycket otillfredsställande. Till slut köps deupp av den privata företagssektorn. Varförangriper ni inte dessa problem? Såvitt jag förstår är det detta som man iförsta hand måste komma till rätta med. Sedanhar ni drivit igenom en LTO-lag, om man nu skall tala om arbetssituationen,enligt vilken polismän tvingas att gång efter annan ta hand om precis sammaperson. Det måste vara en hopplös situation för dessa polismän. Man upptäckeratt ingenting görs av samhället, av de ansvariga myndigheterna.Varje gång sompolismännen skall ta hand om dessa personer enligt LTO, så erfar de att deomhändertagna bara sjunker djupare och djupare ned i träsket. ÅkePolstam har undvikit lill viss del att tala om vakanserna. Det förstår jag,därför att då måsle man diskutera förhållandet varför det uppstår så enormtmånga vakanser. Vad jag kan förstå beror detta på bl. a. vad jajg här berört. AnslagtiU polisväsendet, m. m. () kortgenmäle: kommer inte ifrån frågan om vad vi kan på detta område.Han hänvisar till . Jag citerar direkt ur denna påsidan 12: "Detfinns tyvänr flera skäl till att kartläggningen med nödvändighet förensummarisk karaktär och mer beskriver det nuvarande kunskapsläget på olika håll än faktiskaförhållanden." "Gruppen har heller inle ansett det särskilt troligt alt enlängre och mer ingående granskning skulle ge så mycket av ytterligare informationeratt den skulle motivera en fördröjning på något eller kanske avgruppens åtgärdsförslag. Det främsta skälet är att kunskaperna om de aktuellaförhållandena f n. är bristande inom de samhällsinstitutioner som skallhandlägga problemen och att denna brist kommer att kvarstå inom i vart fall dennärmaste framtiden. Någon systematisk forskning finns heller inte att tillgå påområdet och det bör även påpekas att sådan forskning i normalfallet grundar sigjust på resultaten av olika samhällsålgärder." Jaganser all jag fortfarande har stöd för mitt påstående att vi inte kan så mycketom den ekonomiska brottsligheten. AnslagtiU polisväsendet, m. m. () kortgenmäle: lar upp frågan om organisationen och undrar varför viinle angriper denna, men del är ju det vi har gjort. Redanår 1975 tillkallade dåvarande justitieministern den utredning påområdet som fick namnet polisutredning. Denna har arbetat fram ettförslag som förmodligen kommer att kunna presenteras redan detta år. Jag tyckerinte att man kan säga att vi inte angripit organisationen och drivit denfrågan, för det har vi faktiskt gjort. Närdel sedan gäller lönerna så är del klart att vi inte kan rå på dem medriksdagens hjälp. Det är en avtalsfråga som måste hänskjutas till avialsverket.En befordringsfråga -ja, det kan del vara. Men jag vet inle om jag kan påslåall v i har för litet antal befordringsljänsler. Det är möjligt, men det ärockså en fråga som man i så fall bör la upp avtalsvägen. Jagkan inte här vitsorda uppgiften om . mindre för kriminalpolisen jämförlmed ordningspolisen. Alt det aren betydande skillnad mellan deras löner ärklart. Orsaken härtill är patrulleringstilläggen och tilläggen för obekvämarbetstid osv. Tilläggen gör att ordningspoliserna kommer upp i högre löner.Dessa har också mera övertidsarbete. Därför kan summan brutto möjligen varariklig, men den kan också vara mindre. Del är naturligtvis inte särskiltlustigt för dem som har hand om utredningsarbetet. BertilMåbrink tar också upp LTO. Jag tänker inle diskutera den frågan . Del arensocial angelägenhet,och det finns anledning att på den sociala sidan se upp medde personer som nämner. Det ärjag lika angelägen om som herrMåbrink. Orsakentill vakanserna tror jag inte ligger i arbetsmiljön . Tvärtom vill jag istället säga att vi haren utomordentligt bra rekrytering jämfört med den vihade . Det är väl förhållandet som rådde sedansom gör att vi inte har kommit i falt. Vi har bra sökande. Jag tror att fråganom vakanserna kommer att kunna lösas om vi bara kan utökautbildningskapaciteten, och det är vad som sker just . BERTILMÅBRINK (vpk) kort genmäle: Del är inte bara en fråga om att öka utbildningen, , utandet är också väsentligt aU man kan öka kvaliteten i utbildningen! TillBjörn Köriof vill jag replikera att det må vara att sådana skrivningarförekommer i rapporten, men det ärändå etl faktum alt rikspolissiyrelsen harlagt fram en konkret plan för hur man skall börja bekämpa den ekonomiskabrottsligheten. 1 har man väl inte gjort detta med mindre änatt man har gedigna kunskaper om den ekonomiska brottsligheten och om hur denfungerar. Såvitt jag förslår har man där också gedigna kunskaperom vilkaföretag och vilka personer-man kanske inte känner till alla, men en stor del -som på ett eller annat sätt är inblandade i den sortens verksamhet. Jagkommer tillbaka till frågan om tjänsterna. Justitieministern sade alt en del avdessa skulle vara tillsatta efter , men enligt vad jag förstår härinte alla tjänster tillsatts. Man kan då också fråga sig varför det tagit sålång tid ochvad orsaken till detta varit. Sedanvill jag påminna om en sak. Jag hävdar fortfarande att ni äralltför passiva i att attackera den grova ekonomiska brottsligheten. Jag villpåminna om att man ville få till stånd en sådan utredning i men attBjörn Körlofs och partikamrater i mer eller mindrestoppade den. ALFLÖVENBORG (apk): Justitieministern redogjorde för de relativt begränsadeinsatser som har satts in mot den ekonomiska brottsligheten samt pågåendeutredningar. Det är klart att man först kan avvakta resultatet av pågåendeutredningars arbete - det är ju en mycket vanlig metod för att förhala frågor-men den resursförstärkning för bekämpandet av ekonomisk brottslighet somrikspolisstyrelsen begärt kan ju inle utgöra någol hinder för att utredandet iövrigt fortsätter, även om man vidtar de åtgärderna. Pågrundval av utredning och förslag från en särskild arbetsgrupp har konkretaförslag framlagts för planläggning och samordning av erforderiiga spanings- ochutredningsinsatser mot den ekonomiska brottsligheten. I det inledande skedethar begärts att 101 nya tjänster skall inrättas mot den här typen avbrottslighet. Departementschefen nöjer sig emellertid nu med att tillföra densärskilda verksamheten 35 tjänster utöver tidigare beviljade 20 tjänster ochförklarar att han inte är beredd att nu ta ställning till frågan om direktrekryteringav expertis. Är detta verkligen de riktiga och genomgripande åtgärder som börvidtas för all man skall komma fram till målet? Det tycker inte jag! Vi haransett alt konkreta åtgärder bör vidtas och att det brådskar, eftersom det förvarje dag som går försnillas pengar från samhället. Låt oss nu äntligen ta itumed frågan! Det tycks både utredare och rikspolisstyrelse anse, men regeringoch utskottsmajoritet vill skjuta problemet framför sig i stället för atthandla. Idet senaste numret av frågade länsåklagare :"Var finns den positiva vilja att med enkla praktiska åtgärder ta itu med den ekonomiskabrottsligheten i ? för inte stå i vägen fören central rotel, som kan la itu med svåra och besvärliga fall av ekonomiskbrottslighet." Ja,var finns den positiva viljan att ta itu med den ekonomiska brottsligheten?Det frågar alltså . Jag vill konstatera att den viljan i vartfall inte finns inom den utskottsmajoritet som avvisat våra motioner ochtankegångar i frågan. Detta gäller framför allt de borgertiga, som i debattenhär har visat hur gärna de solidariserar sig med profitörerna under maskeringenatt vilja skydda den personliga integriteten eller att ingenting kan göras pågrund av att det saknas kunskap. För att tala med Skriftens ord: Vilkaskrymiare och fariséer ni är! Anslagtill polisväsendet, m. m. För de 20 tjänster som inrättades innevarande budgetår för dennaverksamhet var verksamheten i full gång . Anslagtill polisväsendet, m. m. dröjtden tiden beror på att tillsätlningsförfarandet tar avsevärd tid när det gällerpolistjänster. Det gäller ju att få fram personer som är väl kvalificerade förarbetet. Överläggningenvar härmed slutad. Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motionen nr 994 av . i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandet nr27 punkten 4 mom. I röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill motionen nr 994 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då BertilMåbrink begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: M o m. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 669 av RolfHagel och i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandet nr27 punkten 4 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 669 av och i motsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: M o m. Propositionergavs på bifall til) dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avLisa m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandet nr27 punkten 4 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då LillyBergander begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: M o m. Propositionergavs på bifall till l:o) utskottels hemställan, 2:o) reservationen nr 2 avLisa m. fl. samt 3:o) motionen nr 669 a v och motsvarande del. och förklarades den förstnämnda propositionen vara medövervägande ja besvarad. Då begärde votering upptogs förbestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, avvilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. SedanAlf Lövenborg begärt votering beträffande kontrapropositionen upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Anslagtill polilsväsendei, m. m. Den som vill alt kammarentill kontraproposition i huvudvoteringen angåendejustitieutskottets hemställan i betänkandet nr 27 punkten 4 mom. 5 antar reservationen nr 2av m. fl. den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit motionen nr 669 av RolfHagel och i motsvarande del. Anslagtill polisväsendet, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då AlfLövenborg begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandet nr27 punkten 4 mom. 5 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: M o m. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motionen nr 669 av i motsvarande del, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avLisa m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller justitieutskottets hemställan i betänkandet nr 27 punkten 4 mom. 8röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av m.fl. Vid omröstning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 119 Anslag till polisväsendet, m. m. ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Punklen 1 Mom. 1Utskottets hemställan bifölls. M o m. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 669 av RolfHagel och i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandet nr30 punkten 1 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 669 av och i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha rösial för ja-propositionen. Då AlfLövenborg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 1977/78:28 med anledningav propositionen 1977/78:100 såvitt gäller anslag tillåklagarväsendet 1977/78:29 med anledning av propositionen 1977/78:100 såvittgäller anslag till rättshjälp m. m.jämte motioner Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. § 3 Den regionalasamhällsförvaltningen Föredrogs betänkande1977/78:33 med anledning av motioner rörande den regionalasamhällsförvaltningens organisation m. m. Idetta betänkande behandlades motionerna 1977/78:280 av BörjeNilsson (s) och 1977/78:922av m. fl. (s), vari hemställts aU som sin mening gavregeringen till känna vad som anförts i motionen rörande en samordning avarbetet inom decentraliserings- och länsdemokratiutredning-arna och utredningenom organisationen av länsstyrelsernas planéringsav-delningar och administrativaenheter samt i övrigt rörande den regionala samhällsförvaltningen. 1. avslå motionen 1977/78:922, 2. avslå motionen 1977/78:280. Reservation hade avgivits av ,, , , , och (samtliga s) som ansett att utskottet borthemställa 1. med bifall till motionen 1977/78:922 som sin meningge regeringen till känna vad som anförts i motionen rörande en samordning avarbetet inom decentraliserings- och länsdemokratiutredningarna och utredningenom organisationen av länsstyrelsernas planeringsavdelningar och administrativaenheter saml i övrigt rörande den regionala samhällsförvaltningen, 2. avslå motionen 1977/78:280. HANS (); I en partimotion har vi socialdemokrater ansett det angeläget attredovisa mera övergripande synpunkter på den regionala samhällsförvaltningensorganisation. Behovetav en samlad syn på dessa frågor har aktualiserats genomett antal betänkliga initiativ från den borgerliga regeringen. om en vidgad länsdemokrati behandlas frågan om huvudmannaskapet förden regionala samhällsplaneringen samt andra frågor av betydelse förlandstingens roll . Utredningen om omorganisation av länsstyrelsensplaneringsavdelningar och administrativa enheter arbetar med frågor avbetydelse för länsstyrelsernas arbete. studerarmöjligheterna att ytteriigare decentralisera statliga uppgifter lill regionalaorgan. Omedelbartefter valet ändrades reglerna för sammansättning av länsstyrelsernasförtroendemannastyrelse. liga majoriteten aUlandstingen skall utse styrelserna i de stiftelser som skall ersättaföretagarföreningarna. Behovet av representation i dessa styrelser frånarbetsmarknadsorganisationerna och näringslivet beaktades därvid inte. Förden som orkar följa med vad som sker på detta område är del uppenbart att denborgerliga majoriteten här håller på att bryta sönder en logiskt uppbyggdförvaltningsorganisation och ersätta denna med etl föga genomtänkt system utaninbördes samband och med betydande risker för framtida intressekollisioner. Vihar i vårt land strävat efter att stärka den kommunala självstyrelsen.Det har vi gjort för att vi därigenom både får en effektiv och ekonomiskförvaltningsorganisation och stärker folkstyret. Människornas möjligheter attdelta i samhällsarbetet och forma sin egen miljö och framtid förbättras på ettavgörande sätt om kommunerna ges ansvaret förden service och densamhällsplanering som berör människorna mest. Att gå vidare på den vägen ochatt värna om den kommunala självstyrelsen på den nivå som ligger närmastmänniskorna - i primärkommunerna - måsle vara en ledstjärna för oss även ifortsättningen. Genom kommunindelningsreformen och den nya kommunallagen har viskapat goda förutsättningar för detta. Menönskemålet att stärka den kommunala självstyrelsen och att därmed läggabeslutanderätten så nära medborgarna som möjligt måste balanseras mot kravet påen övergripande planering och solidaritet mellan medborgarna i olika delar avlandet. Den kommunala beslutanderätten får inte gå ut över svaga grupper isamhället. Statsmakterna - i form av regering och riksdag -kan aldrig frånhändasig ansvaret för att alla medborgare, oavsett var de är bosatta, garanteras enviss standard i fråga om trygghet, säkerhet och välfärd. Detta övergripandeansvar måste utövas genom att statsmakterna behåller ansvaret för vissnormgivning som blir bindande för kommunerna och också tar ansvaret för denövergripande samhällsplaneringen. Detär här som den statliga länsförvaltningen kommer in i bilden. ärregeringens främsta företrädare i länen och därmed del organ som i det praktiskaarbetet har ansvaret för all statsmakternas intentioner församhällsutvecklingen fullföljs inom länet. Utan länsstyrelserna i denna rollskulle det krävas en centralisering av den statliga verksamheten. De centralaämbetsverken och departementen skulle tvingas att handlägga ett stort antalärenden som med den nuvarande ordningen kan decentraliseras.