prot · G109152 · 1977-12-31 00:00:00 — Kommunikalionsminisiern BO erhöll ordelför atl besvara i (s) anmälda fråga,1977/78:473, och anförde: i har frågat migom jag anser att SJ bör lUrusta fler järnvägsstationer med automatiskatelefonsvarare och om jag är villig alt medverka till att så sker. SJarbetar ständigt på att förbättra informationen lill sina kunder. Ett led idelta arbele har varit att vid de största stalionerna använda aulomaliskalelefonsvarare. Dessa upplyser om reslider för de mesl uinyujade lagen. Del hardock visal sig atl de automatiska lelefonsvararna har begränsad användbarhet,eftersom de lämnar så litet information. Kunderna har oftast många olika frågoratt ställa. SJ har ansett atl etl bättre sätt att mer allmäntförbättra informationen till kunderna vore att sammanföra upplysningsOänslenlill etl antal upplysningscentraler, som skulle kunna nås på samma telefonniimmervar man än befinner sig i landet enligt i princip samma system som televerketsnummerbyråservice. Dessa upplysningscentraler skulle kunna vara öppna myckelstor del av dygnet. SJ och utreder nu gemensaml denna fråga. Del ärännu för tidigt all säga om och i så fall hurden kan lösas tekniskt ochekonomiskt. i (s): Jag tackarför svaret. Egentligenskulle en fråga av den här arten inte behöva las upp här i kammaren, för SJborde redan för länge sedan ha installerat automatiska lelefonsvarare på allajärnvägsstationer som hålls slängda vissa tider . Det skulle ha röjtundan en massa irritation, .som i många fall helt felaktigt har gått ut överpersonalen. Kommrmikationsministernsäger i svaret att de automatiska lelefonsvararna haren begränsadanvändbarhet. Del kan vara riktigt, men de har i alla fall så pass storanvändbarhet att de ofta skulle kunna ge människorna sådana upplysningar som deanser sig behöva om restider, var man kan lösa biljetter Man skulle inteheller k\inna beskylla personalen därför alt den inte svarar itelefon-beskyllningar som beror på alt man inte vel altstationerna är stängda. Jagkänner mycket väl till atl SJ och lillsammans undersökermöjligheterna alt få någon form av upplysningscenlraler. 1 avslutningen av sittsvar säger kommunikationsministern atl man utreder den frågan men att det ännuär för tidigt att .säga om och hur den kan lösas tekniskt och ekonomiskt. Manvet alltså inte om eller när denna fråga över huvud taget går alt lösa. Det ärpå den grunden jag menar att SJ i avvaktan på alt denna ulredning blir klarborde kunna satsa de fä kronor som del kostaratt installera automatiskatelefonsvarare på de stationer som inte är utrustade med sådana. Omautomatiska telefonsvarare på järnvägsstationer i och jag är naturligtvis helt överens om behovetav möjligheter atl få kontakt, få svar på frågor m. m. Frågan är bara vilketsom är det bästa systemet. I en automatisk telefonsvarare kan malas in vissadata så atl den ger vissa upplysningar vare sig man frågarom de sakerna ellerinte. Del är väldigt svårl all föra ell veitigt samtal med en automatisktelefonsvarare. Men en upplysningscenlral, som beOänas av en människa, harnaluriigtvis betydligt större flexibilitet. Där kan man få svar på frågor omtågtider även vid andra siationer än den man just ringer lill. Där finnstillgång till kommunikalionsiabeller för hela landet, och där kan det bli elthelt annat, meningsfiillt svarande. Delär inget tvivel om att del går atl lösa problemen med en upplysnings-central avsamma typ som nummerbyrå. Vad man nu håller på och diskuterarmellan SJ och är hur många del skall finnas i landeL vart de skalllokaliseras och naturligtvis också kostnadsfrågan. Det är en utmärkt idé, ochjag skulle gärna se att den förverkligades. Såvitt jag kan bedöma skall detinte behöva ta sä förfärligt läng lid att organisera en sådan verksamhet - omman stannar för atl nå in för den. RUNEJOHANSSON i (s): Del gläder mig alt kommunikationsministern i sin replik har ändratlitet på del han skrev i sitt svar. säger kommunikationsministern att han ärövertygad om atl frågan går att lösa. I svaret står det "om" den gåratt lösa. Närdel gäller telefonsvarare vel SJ-personalen av erfarenhet vad människor iregel fiågarom. Man känner myckel väl till vilka frågor man fkr. Därför skulledet inte vara svårt all med en automatisk lelefonsvarare ge SJ;s kunder deupplysningar som de i regel behöver. Och inte minsl vikligl - SJ:s kunder fårreda på när siationen hålls öppen och stängd. På den punkten kan vi väl ändåvara överens, kommunikationsministern. Jag förutsätter atl SJ:sgeneraldirektör fortfarande har god kontakt med sin Omåtgärder för att öka hörbarheten av Radio sändningar förre chef så atl ni kanföra en dialog som gör att den här frågan blir löst så snart som det finnsmöjlighel. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Om åtgärder för att öka hörbarheten av RadioÖstergötlands sändningar Kommunikationsministern erhöll ordetför all besvara () anmälda fråga, 1977/78:474, ochanförde: har frågat mig vilka ålgärder jag är beredd vidtagaföratt snabbt få bättre hörbarhetsförhållanden för sändningarna från RadioÖstergötland. 1sin fråga säger att mänga östgötar klagar över den dåligahörbarheien i lokalradiosändningarna. Del är tyvärr så att även i andra län kanlokalradiolyssnare ha problem med att höra de egna programmen lika bra somandra sändningar. Som jag sagt här i kammaren berormottagningssvårigheterna på att lokalradion sänds över det vanliga distributionsnätetför radiosändningar. Det har byggts ut för att ge goda moiiag-ningsförhällandeni hela landel vid rikssändningar. Vi hardärförännu inte ett sändningsnät som ärhelt anpassat för lokalradions behov. Det är i första hand tillgången påfrekvenser som begränsar våra möjligheter all få etl sådant nät. Mot minen av1980-talet kan vi nog räkna med alt nya frekvensområden kan användas för atlbygga upp elt lokalradioanpassal sändningsnät. Underliden hardet befintliga nätet kompletterats med etl antal sändare för atttackade mest angelägna behoven. För Radio del innebär det alt en.sändare i och en i har satis upp speciellt med hänsynlill lokalradion. sänder i övrigl över de ordinariestationerna i Kisa och . Eftersomvissa mottagningsproblem kan finnas i .så gott som alla lokalra-dioomrädenkommer sändningsnätei efter hand att kompletteras ytterligare. De olika behovenav extra sändare måste givetvis vägas mot varandra och utgifterna prövas ibudgetarbetet. .samråder därför f n. med och SverigesLokalradio om ett förslag lill åtgärder som kommer atl redovisas i verkelsanslagsframställning . Problemen med mottagningen av lokalradioprogrammeii kommer enligt vad jag har erfarit alt behandlas i detsammanhanget. Först vill jag tacka kommunikationsminister för svaret påmin fråga. RadioÖstergötlands ledning har från starten och under förberedelsernainför starten varil medveten om vissa hörbarhetsproblem i . Deltagäller för bl. a. Ödeshögsområdet, vilket ligger i skuggan av . Under detår som gått sedan startade sin verksamhel har ytterligarehörbarhetsproblem påtalats i kontakter med . Denakluella bakgrunden till min fråga är en skrivelse från iÖstergötlands län till . I skrivelsen framhålls myckel slarkl attåtgärder för att förbättra hörbarheien är nödvändiga. Länsbor har vidareframhållit att del också är angeläget att få synpå ärendel. Minfråga förutsätter att kommunikationsministern har intresse för här påvisadeproblem. Trots det någol allmänt hållna svaret vill jag gärna tro att det inomkommunikationsdepartementet finns etl stort intresse och en stor förståelse förmedborgarnas berättigade anspråk på hörbarhet från sin egen lokalradio. Likasåhar de som arbetar inom lokalradion berättigade krav på atl de program somsänds också skall kunna avlyssnas av länsborna. Det kan inte vara särskiltstimulerande att gång på gång bli påmind om att många av dem som programmet varavsett för inte kunnai höra detsamma nöjaktigt. Goda program, iblandegentillverkade, får inte undanhållas östgötarna på grund av tekniskakomplikationer på sändarsidan. Myckelambitiöst och med slor entusiasm har lokalradions personal gått lill verket.Frisk pionjäranda och helhjärtad personlig satsning har gjort lokalradionsprogram efterfrågade och gärna avlyssnade. Publikundersökningar understrykerden bedömningen. Kontakten mellan och lyssnarna synes god.Det är beklagligt att verksamheten uppenbarligen bromsas av tekniska svagheterpå sändarsidan. ex. området kring är problemel gammall. Lokalradion skulle kommabefolkningen närmare med sina program och spegla det egna länet i högre grad änvad regionalradion förmått göra. Anserkommunikationsministern alt det är rimligt att östgötarna inom nämnda område istället får nöja sig med lokalradioprogram från Radio ? Sändareni Krokek är dock det helt överskuggande problemet. 1 samband medlokalradiostarlen övertog den frekvens somregionalradion i östra distriktet tidigare hade. fick enegen frekvens. Härmenar nog och även många länsbor att del är väldigl svårl -och det gäller för bl. a. områdena kring Krokek, , ochValdemarsvik-att få vettiga moltagningsförhållanden från . Kankommunikationsministern lova atl leleverkel, när man äskar medel ideparlemenlel, understryker all del är förbättringar i lokalradiosammanhang somär angelägna? Omåtgärder för att öka hörbarheten av Radio sändningar Det är väl alldeles klart alt vi skall ställa krav på kvaliteten påradio- och TV-sändningarna både vad beträffar innehållet och vad beträffartekniken. Men när man inför en nyhetav det slag som lokalradion innebär, sä har Omåtgärder för att öka hörbarheten av Radio sändningar man att väga mellan å enasidan om man skall göra del snabbt och få i gång verksamheten snabbt lillpriset av en på vissa orter något sämre kvalitet, å andra sidan om man skallvänta med genomförandel de år det tar till dess alt man kan vara säker på har en fullständigt homogen kvalitet över hela landet. Riksdagenfattade sitt beslul 1975, och man var då medveten om allsändningarna måsle ske över del befintliga FM-nätei med vissa kompletteringar.Men man var lika väl medveten om atl det skulle innebära olika god kvalitetbeträffande mottagningsförhållandena i olika delar av landet. Hade riksdagenvelat garantera samma kvalitet överallt, skulle man inte ha salt beslutet iverkställighet så snabbi utan man skulle ha väniai - hur många velinte jag - till dess alt de tekniska förutsättningarna församma kvalitetöverallt förelåg. Men valde inte den metoden. Vigör vad vi kan nu för alt förbättra kvaliteten på sändningarna, som jag sagt isvaret. Jag vill, liksom jag gjort vid lidigare tillfälle när frågan var uppe,påpeka atl lyssnarna själva också kan förbättra kvaliteten på sin mottagninggenom den utrustning de har i sina hem beträffande framför alll antennerna. Härsker etl planmässigt arbele på atl förbättra tekniken och mottagningsmöjligheterna,men som jag nämnde i svaret är det ont om lämpliga frekvensband, och det tarnågon tid atl klara frågorna. Jag lackar kommunikationsministern för de här kompletterandesynpunkterna. Man måste givetevis förstå att har haft-och kanskefortfarande har - stora åtaganden i samband med an lokalradion slarlal överhela landel. Ambilionerna atl komma i gång så pass snabbi i alla län får vivara lacksamma för. RadioÖstergötland säger vid kontakt atl man vid egna avlyssningar över hela länetkunnai konstatera att P 3-sändningarna över Sörmlandsändaren är kraftigare ände egna sändningarna. Man har skissat tre möjliga lösningar till förbättradhörbarhet för Radio sändningar över Krokeksändaren: lar över den stora rundsirålandeKrokeksändaren. Om skall behålla den måste den skärmas av. Om inget av dessa alternativ är möjliga, bör RadioÖstergötlands antenner placeras högre än Radio . Dettaär tekniska frågor, men jag tycker ändå all del är väseniligt att få dem framfördahär. Andraviktiga önskemål är atl Ödeshögsområdet, som haft problem även underregionalradiotiden, för en s. k. slav.sändare och att det sker en förstärkningav effekten från Linköpingsändaren. Den kom till i samband med lokalradion, menär alldeles för svag, vilket tar sig ultryck i all man har svåramoltagningsförhållanden i - på en resa mellan exempelvis och Norrköpingfår man slå om mottagaren för atl fö god hörbarhel. Överläggningenvar härmed slutad. §7 Om vissa testresultat avseende bekämpningsmedel, läkemedel och livsmedel Jordbruksministern erhöll ordel förall i elt sammanhang besvara dels Benil Måbrinks (vpk), dels () anmälda frågor, 1977/78:483, till socialministern, resp.1977/78:488, och anförde: har frågal socialministern vilka åtgärder han ämnarvidta med anledning av de uppgifter som framkommit om det amerikanska företagetInduslrial Bio-Tests undersökningsmetoder och testresultat avseendebekämpningsmedel, läkemedel och livsmedel. Frågan har överlämnats lill mig förbesvarande. har frågat vilka åtgärder som jag ämnar vidta med anledning av deytterst bristfälliga analysresultaten från Bio-Test och vilka åtgärder manavser atl för framtiden vidta för alt säkerställa en noggrann kontroll ochanalys av de kemiska bekämpningsmedlen innan de tas i bruk. Sedandet blivit känt alt de tester som utförts av ifrågavarande laboratorium varbristfälliga påböOade produklkontrollbyrån vid statens naturvårdsverkomedelbart en undersökning av vilka bekämpningsmedel på den svenska marknadensom berörts av testerna. När det gäller läkemedel och livsmedel görsmoisvarande undersökning av resp. livsmedelsverket.Undersökningarna omfattar också en granskning av vilken betydelse resultatenfrån förelagels tester haft vid bedömningen av de olika medlen i . Detär i första hand en uppgift för de berörda myndigheterna atl pröva vilkaylleriigare ålgärder som erfordras i denna fråga. När del gäller bekämpningsmedelhar produktkontrollnämnden möjlighel alt upphäva registreringen av ettbekämpningsmedel om nämnden finner att osäkerhet råderom medlet är lämpligtfrån hälso- eller miljösynpunkt. Enligt vad jag erfarit kommerproduktkontrollnämnden alt redan vid etl sammanträde ta uppdet akluella ärendel till prövning. Jag utgår från atl nämnden med anledning avvad som inträffat också kommer atl överväga hur en så noggrann kontroll sommöjligt skall kunna genomföras innan nya bekämpningsmedel registreras iframliden. BERTILMÅBRINK (vpk): Jag lackarför svarel på min fråga. Jaglycker naturligtvis alt del är bra all och produktkontrollnämndenhar agerat. Men om jag inte är fel underrättad fick man dessauppgifter om alt del förelåg risk för förfalskning av teslresultalen. Omvissa testresultat avseende bekämpningsmedel, läkemedel och livsmedel 2 prolokoll 1977/78:152-153 Omvissa testresultat avseende bekämpningsmedel, läkemedel och livsmedel Frågan är väl då om delfinns någon förklaring till att produktkontrollnämnden och naturvårdsverkethar dröjt med att agera. Jag hoppas att man inte handlade först när massmediahade kablat ut dessa uppgifter. Jag kanske kan få en förklaring. Detinträffade visar atl man, allteftersom bestämmelserna skärpts närdet gällerhantering med gifter, inte fåröverlåta åt privata laboratorieratt bedömamedlens farlighet. Man måsle slälla krav på alt staten svarar för testerna avde giftiga medlen. Därför är det vikligl att man från svensk sida äntligenböOar skaffa fram resurser så all vi själva kan skola testerna av dessabekämpningsmedel. Jordbruksministernbekräftade en sak. Jag var lilel tveksam lill om analysresultaten också gälldeläkemedel och livsmedel, men tydligen har Bio-Test funnits med i bilden ävenbelräffande läkemedel och livsmedel. Demedel som har teslats av Bio-Test måste förbjudas. Del framgår inteklart av svarel. Jordbruksministern säger all produktkontrollnämnden harmöjlighel atl upphäva registreringen av dessa medel. Del måste väl finnasklara uppgifter om vilka bekämpningsmedel, om jag nu håller mig till dem, somhar testals av Bio-Test. Då måste väl kravet vara atl de medlen drasin tills man har fått klarhel i hur det ligger till med dessa medel. Delframgår inte klart av svaret vad jordbruksministern anser om delta. Jag vill lacka jordbruksministern för svarel på min fråga. Bakgrunden lillfrågan är uppgifterna om alt det amerikanska förelaget Induslrial Bio-Test harförfalskat eller undanhållit viktiga analysresultat vid tester av kemiskamedel, då också läkemedel och livsmedelstillsatser. Det som skett vid IBT är nuföremål för rättslig prövning i . Därefter för vi väl vela ytterligare omhur det har gått lill. Påproduklkontrollbyrån bekräftar man fusket med analysresultaten. Man uppskattaratt uppemot 20 bekämpningsmedel är registrerade, delvis med lestrapporler frånIBT. Ovetande om atl testresultaten för vissa bekämpningsmedel kan ha varitförfalskade har alltså produktkontrollnämnden registrerat preparaten och därmedgodkänt dem såsom bekämpningsmedel. Vilka 20 preparat det här skulle vara frågaom lycks ännu inte vara klariagt. Jag hoppas alt man kan få besked om della såsnabbt som möjligl. Nuuppstår naluriigtvis frågan om vi genom del inträffade har bekämpningsmedel ibruk som genom fusket med analysresultaten vid IBT kan innebära risker förmänniskor och miljö och även för dem som hanterar medlen. Det är naluriigtvisav siörsta vikt att man på produklkontrollbyrån undersöker vilka preparat somkan anses bristfälligt testade. De bör dras in i avvaktan på ytterligaredokumentation. Del ärett självklart handlande idena läge. Kemiskabekämpningsmedel har ofta bjudit på obehagliga överraskningar. Icke önskvärdabieffekter har uppläckts försl efter långvarigt bruk. Nya medel tillkommerständigt, och de blir allt effektivare. livsviktigt atl kontrollenoch analyserna av verkningar och egenskaper är så fullständiga som möjligl ochtestresullaten korrekt återgivna. Närnu uppgifterna om de förfalskade testresullaten från IBT blivit kända är dettamycket allvarligt i sammanhangel. Det aktualiserar också frågan om inte vi idel här landel bör fundera på att själva ulföra analyser och tester avkemikalier för atl kunna göra en säkrare bedömning. Sedanär det naturligtvis också viktigt alt bedömningen görs i förhållande till enekologisk grundsyn. I är många bekämpningsmedel förbjudna som ärtillåtna i andra länder och som sprids i väldigt slor omfattning. Del visar atlvi ändå har en ganska god kontroll på det här områdel, men den kan alltsåförbättras. Avjordbruksministerns svar framgår all en utredning pågår hos produktkontrollnämndenoch atl man skall redovisa resultatet så snart den är färdig. Jag tycker altdet är bra med den redovisning som jordbruksministern här har givit. Del ärockså bra all man har vidlagit ålgärder på produklkontrollbyrån för atl sorterafram vilka preparat och kemikalier de förfalskade analysresultaten avser ochalt man också är beredd att vidta andra erforderliga åtgärder. Omvissa testresultat avseende bekämpningsmedel, läkemedel och livsmedel vill ha en närmare förklaring lill all det har dröjt medoffentliggörandet från produktkontrollnämnden. Det är riktigt allproduklkontrollnämndens kansli blev informerat om förhållandena på Bio-Testunder . Del skedde genom att en stor tillverkare av bekämpningsmedeli skriftligen meddelade sin svenska representant, som i sin lur meddeladeproduklkontrollnämndens kansli. På grundval av de uppgifter som då fannstillgängliga bedömde man inte frågan vara så alarmerande alt del fannsanledning att vidta några ändra åtgärder än all ta kontakt med del amerikanskanaturvårdsverket. Genom detta har utvecklingen av den ulredning som nugenomförs i samarbete med del amerikanska livsmedelsverket kunnat följas. Gradenoch ornfatmingen av falsarierna ansågs enligt de ursprungliga uppgifterna varatämligen begränsade. Enligt vad som framkom var del i första handundersökningar av kronisk toxicitel, som utfördes genom tvåårslest på hund ochråtta, som hade blivit oriktigt utförda. I del sammanhanget kan nämnas att detmedicinska värdet av dessa tester har ifrågasatts av rnånga toxiltologerpraktiskt taget så länge som de har utförts. Av den anledningen harproduktkontrollnämnden i liksom motsvarande organ i andra länder jritetillmätt de här testerna någon större belydelse. Sedermera har del framkommituppgifter som lyder på att klarl oriktiga resultat har redovisats. Vad som görden här frågan svår ärju all testerna och analyserna nu är en domslolsfråga iUSA, varför man inte har kunnai fö hell klar insyn. Omförbättrad information rörande föräldrapenning vid tillfällig vård av barn (vpk): Jag kan väl godta de senaste uppgifterna jordbruksministern lämnade.Men det finns också en annan fråga med i bilden. Jagvet inte hur det förhåller sig, men jag tycker att man kan misstänka attBio-Test inte är det enda privata testlaboratorium som har hållit på med den härverksamheten. Vi vel att del finns ylleriigare etl antal privala laboratorier iolika länder som utför undersökningar av bekämpningsmedel och andra gifter. Jagtycker att del är väldigt viktigt att och produktkontrollnämndenoch också jordbruksministern tittar på andra laboratorier som vi har anlitatoch anlitar. Jagåterkommer till vad jag sade i milt inledningsanförande: När man skärperbestämmelserna i fråga om giftiga medel av olika slag, är det då inte befogatalt nu på allvar ta itu med uppgiften atl bygga upp egna resurser för analyserav olika bekämpningsmedel? Mankan säga att det kosiar pengar, men vad kan del komma atl kosta samhället om viständigt och jämt skall få uppleva de privala laboratoriernas falsarier? De kanju åsamka enorma skador på människor och miljöer. Fårjag säga, herr talman, atl med anledning av de uppgifter som finnsbeträffande verksamheten vid Bio-Test har produklkontrollnämndens kansliavbrutit all handläggning av ärenden som hell eller delvis är baserade pårapporter ifrån detta laboratorium. Vidare pågår nu en genomgång av beslut somär fattade med sådana dala som grund. Det gäller 15-20 medel som godkänts föranvändning i . Men det är vikligl alt framhålla, herr talman, atl ingelav dessa medel har godkänts enbart på dokumentation ifrån Bio-Test. Det finnsockså andra laboralorielester, som icke har ifrågasatts, som låg till grund närprövningen gjordes i . Vilkaåtgärder som nämnden nu kommer atl vidta belräffande bekämpningsmedel somregistrerats med stöd av Bio-Tests analyser kommer atl avgöras på nämndenssammanträde . Överiäggningenvar härmed slutad. § 8 Om förbättradinformation rörande föräldrapenning vid tillfällig vård av barn BudgetminisiernINGEMAR MUNDEBO erhöll ordet för atl besvara KerstiSwanz(fp)den 26 aprilanmälda fråga, 1977/78:435, till socialministern, och anförde: har frågat socialministernom han avser all la några iniliativ för all förbättra informationen lill deenskilda vad gäller reglerna för erhållande av föräldrapenning för tillfälligvård av barn. Frågan är begränsad främst till de statsanställda och lärare inomdel kommunala skolväsendet för vilka iregel gäller s. k. arbetsgivarinlräde. På grund av arbetsfördelningen inomregeringen är det jag som skall svara på frågan. Anställdamed arbetsgivarinlräde behöver inte själva kontakta för atlfå ut ersättning vid Oänstledighet för sjukdom eller i samband med barnsfödelse eller adoption. Däremot måsle den som tar ledigt för tillfällig vård avbarn , t. ex. då barnet är sjukt, själv anmäla delta lillförsäkringskassan för att få föräldrapenning. Anmälningsskyldighetenbehandlas ganska utförligt i en informationsbroschyr, "Nyanställd",som delas ul av många myndigheter, främst till de nyanställda. Dessutom harstatens avialsverk i ett cirkulär (A;19 1978) behandlal kravet på anmälan tillförsäkringskassan i dessa fall. SomKersti har påpekat ärdet emellertid viktigt att de som berörs av frågangörs uppmärksamma på anmälningsskyldigheten. Regeringen har också uppdragit ålstatens personalnämnd alt bl. a. undersöka hur de anställda skall kunna gesylleriigare informalion om rätlen till ledighet för vård av barn. I avvaktan påresultat av denna undersökning, som naluriiglvis får betydelse också för den nuakluella frågan, finner jag inte anledning att . la några ylleriigareinitiativ. Omförbättrad information rörande föräldrapenning vid tillfällig vård av barn Jag tackar budgeiminisler för svarel. Jag är tacksamför att svaret andas förståelse för delta problem.