prot · G109114 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:114 §1 Fyllnadsval till utskott Om villkoren för privatföretags TALMANNEN: Socialdemokratiska riksdagsgruppen har som suppleant i förväiy av aktierna utbildningsutskottetunder ledighet anmält hans ersättare / kraftföretag Talmannen förklarade därefter vald till suppleant iuibildningsuiskottet (). §2 Justerades protokollet för . §3 Talmannen meddelade att till kammaren inkommit läkarintyg för ,som var sjukskriven den 5 april-den 7 maj. Talmannenanmälde att () fr. o. m. inträdde som ersättareför under hans ledighet från riksdagsmannauppdraget. § 4 Om villkoren förprivat företags förvärv av aktierna i kraftföretag Statsrådet erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1977/78:368, tillindustriministern, och anförde: har frågat industriministern om han anser att ettprivatägt företags förvärv av aktier, syftande till total dominans ikraftföretag, står i överensstämmelse med huvudprinciperna iförvärvstillståndslagen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan. Enligtlagen om förvärv av eldistributionsanläggning krävs tillstånd för förvärv aveldistributionsanläggningar. För att lagen inte skall kunna kringgås omfattarlillsiåndspliklen också aktier i distribuiionsbolag. Tillståndsplikten äremellertid begränsad till det fallet att förvärvaren är eldistributör. Jagvill framhålla att några motsvarande bestämmelser inte finns såvitt avserförvärv av elkraftsproduktion. Lagen tillkom förattindustriverket såsom koncessionsmyndighet skulle få Omvillkoren för privat företags föiyäiy av aktierna i kraft företag bättre möjligheter äntidigare att följa och påverka strukturomvandlingen. Genom tillståndstvångetkan koncessionsmyndigheten redan på förvärvsstadiet göra en prövning,motsvarande den som senare sker i koncessionsärendet. Tillstånd till förvärvav anläggning kan vägras om förvärvet inte är förenligt med eldistributionensändamålsenliga anordnande och, när förvärvet gäller anläggning, den sökandefrån allmän synpunkt inte kan anses lämplig att utöva distributionsverksamhet. Iförarbetena till lagen framhålls bl. a. att utgångspunkten för rationaliseringenav eldistributionen är att huvudansvaret för distributionens ordnande åvilardet allmänna. Målet är att konsumenterna skall tillförsäkras gynnsammadistributionsförhållanden. Konsumenterna bör ha ett infiytande överdistributionsfrågorna, och detta bör kanaliseras genom kommunerna. Kommunernaeller kommunala företag skall dock inte alltid vara huvudmän för verksamheten.Olika former och kombinationer av huvudmannaskap skall kunna förekomma. Ävenenskilda och konsumentägda företag skall kunna var verksamma på området. Attett enskilt företag förvärvar aktier i ett distributionsföretag kan således ioch för sig inte anses strida mot principerna i förvärvstillståndslagen.Prövningen får ske från fall till fall med hänsyn till lagens allmänna syfteatt främja en ändamålsenlig struktur på eldistributionsområdet. Jag ber att fåtacka energiministern för svaret på min fråga. Tyvärr måste jag konstatera attsvaret inte innehåller särskilt mycket konkret. Jagär medveten om att vi skall diskutera principerna i det här ärendet, men föratt belysa dessa har jag tvingats hänvisa till ett konkret fall. Det är ganskauppmärksammat, inte minst hemma i mitt eget län, . Det privatägdakraftföretaget har där fått förvärvstillstånd för attinköpa betydande aktieposter i Kraftaktiebolag. Bakgrundentill min fråga är att det privatägda kraftföretaget är ute efter att skaffa sigett helt avgörande inflytande över Kraftaktiebolag, vilket tidigarehar dominerats av ett kommunalt ägarintresse. Här kommer således principerna iförvärvstillståndslagen in i bilden. Förutomde huvudprinciper som energiministern hänvisar till uttalas det i 1976 årsförvärvstillståndslag-att denna är till för att öka det kommunala inflytandetöver eldistributionen. I detta fall går man i precis motsatt riktning. Man tartill förmån för ett privat inflytande bort ett redan existerande kommunaltinflytande över eldistributionen. Det är ju dä inte att förvåna sig överalt deberörda kommunerna har blivit oroliga och genom besvär vänt sig till regeringenför att få denna fråga klariagd ur principiell synpunkt. Vidareskall förvärvstillståndslagen förebygga, som det heter, konkurrenssituationeroch spekulativa förvärv, som är ägnade att driva upp prisnivån till nackdel förkonsumenterna. Jag kan tala om för energiministern, för den händelse att hankanske inte känner till det, att noterades aktierna iGullspångs till . bekantgjordes ABSkandinaviska förvärv av aktierna i på aktierna hade fastställts till 450kr. Enligt uppgift har betalat . per A-aktie och574 kr. Jagvill fråga energiministern om han inte mot bakgrund av denna utveckling anser,att detta är en form av sådana spekulativa förvärv, som förvärvstillståndslagenegentligen är ett redskap för att motverka. Både och jag är överens om att det är principer som härskall diskuteras, och eftersom denna fråga f. n. efter beslutet iindustriverket är under beredning i , kan jag inte svara påspörsmålet om detta är ett spekulativt förvärv eller inte. Det är det som skallprövas av regeringen . Situationenär den att industriverket fattade sitt avgörande . Därefterhar besvär kommit in från , , , och Örebrokommuner. Yttrande över besvären har inkommit från industriverket, ABSkandinaviska och Euroc. Dessa yttranden har gått tillklagandena för påminnelse. Tidsplanen är den att påminnelse dennavecka skall ha inkommit till industridepartementet, och därefter fattarregeringen beslut. De principfrågor som tar upp till diskussionhar jag berört i mitt svar, och det är de som är under prövning i detaktuella fallet. Omvillkoren för privat företags förvärv av aktierna i kraft företag Jaghar noterat att energiministern i slutet av sitt svar sade: "Attett enskilt företag förvärvar aktier i ett distributionsföretag kan således ioch för sig inte anses strida mot principerna i förvärvstillståndslagen." I den bedömningen liggertydligen en öppning. Industriverkethar för sin del självfallet sett till frågan om distributionens ändamålsenligabedrivande och inte funnit några bekymmer i det avseendet. Men blir delta enprincipiell politisk fråga för regeringenatt ta ställning till. Jag kanske fårpåminna energiministern om att centerpartisterna i kammaren och i näringsutskottetnär dessa frågor behandlades i var mycket angelägna om attkommunerna skulle få ett ökat inflytande i dessa avseenden. De gick t. o. m. sålångt att de reserverade sig till förmån för en förköpsrätt för kommunerna påsamma sätt som dessa i andra sammanhang inom sina gränser har förköpsrätt dådet gäller mark och andra fastigheter. Jag tycker att det är mycket viktigt attvi får fastslaget hur regeringen nu egentligen ställer sig till kommunernasintressen i dessa sammanhang. Detfinns ett annat komnumalägt eldistributionsföretag. Mellansvenska Städers KraftAB, vars delägare är , , , , ochÖrebro kommuner. De är intresserade av att ta över Kraft, men de kaninte göra det på de villkor och de priser som det Nr 114 privatägda kapitalet har drivit fram, i del här fallet . den "annan grund för sina ställningstaganden. De vill värna om konsumen- 10april 1978 temas intressen i högre grad. Omvillkoren för privat företags förvärv av aktierna i kraftföretag Jag skall inte polemisera mot , men det skulle väl väckalitet uppseende om regeringen började tolka lagar efter hur reservationer ärskrivna i . Jag noterar bara att det hade varit mycket enklare attavgöra detta ärende om hade följt centerreservationen 1976. Jag framför mig. Men såvitt jag vet gjorde inte heller eller hansparti detta. PAULJANSSON (s): Nej, jag är medveten om det. Men sitter ju iregeringsställning och har utifrån den utgångspunkten möjlighet att aktualiserade krav som ställde i det sammanhanget. Därför frågar jag mig:Vad ärdet som har hänt för , eftersom han, sedan han kommit iregeringsställning, inte har samma intresse då det gäller kommunernasinflytande i dessa frågor? Dessutomhar man, som energiministern här påpekade, fått besked ute i kommunerna att manskall komma in med påminnelser i detta ärende. gick dessa besked uttill , , och . , alltså redan dennavecka, skall påminnelserna vara inne hos industridepartementet. Det är inteutan att man får en känsla av att det måste vara särskilt bråttom i dettaärende, eftersom kommunerna får så på sig. Vad är det som gör attbrådskan har blivit så stor? Vi är inte vana vid att regeringen i andrasammanhang då det gäller energifrågor dokumenterar någon särskild brådska. Vadan denna brådska i dethär ärendet, herr energiminister? Vi kommer inte att behandla detta ärende fortare än att vi får ett brabeslutsunderlag. Det kan vara övertygad om. Det har inte heller imitt svar uteslutits att det skulle kunna bli aktuellt med en lagändring idetta fall. Men jag har som bekant att tolka en lag som har antagits avriksdagen . Det är det som beredningsarbetet går ut på. Jagvill i övrigt inte gå in på några detaljer med anknytning till det aktuellaärendet. PAULJANSSON (s): Från principiell synpunkt harenergiministern redan med den nuvarandelagens formuleringar möjlighet att med hänsyn till det allmännas intressetillstyrka de besvär som har kommit in från vederbörande kommuner. Jag rekommenderarenergiministern att göra det. 90 Överiäggningen var härmed slutad. § 5 Omsysselsättningsfrämjande åtgärder i malmfälten Industriministern erhöll ordet förattbesvara (apk) anmälda interpellation,1977/78:144,1111 arbetsmarknadsministern, och anförde: har frågat arbetsmarknadsministern dels om regeringenförbereder några andra stödåtgärder än dem som föreslås i propositionen1977/78:96 för att klara den akuta sysselsättningskrisen i malmfälten och skapafull sysselsättning, dels om regeringen har någon plan föratt skapa nyastatliga industrier i malmfälten i syfte att på trygga regionensutveckling. Interpellationen haröverlämnats till mig för att jag skall besvara den. Jaghar och besvarat interpellationer av AlfLövenborg som berört förhållandena i malmfälten och . Som jagtidigare har framhållit är jag medveten om att problemen är stora i Norrbottenoch att den negativa konjunkturutvecklingen har slagit mycket hårt påarbetsmarknaden. har regeringen satsat mer resurser än någonsin föratt lösa problemen. Regeringenhar i propositionen 1977/78:96 föreslagit att skall få ett tillskott på200 milj. kr. för investeringar som kan ge viss övertalig personalsysselsättning . Statsföretagoch genomför f. n. en utredning om företagets långsiktigautvecklingsmöjligheter. Utredningen, i vars uppdrag ingår att analysera företagetsavsättningsmöjligheter, avses mynna ut i en beskrivning av affärsidé,strategi och struktur. Den skall innehålla en plan avseende marknad, produkteroch produktion. Resultatet av utredningen beräknas vara klart , och regeringen kommer då att pröva vilka åtgärder som kanbehövas för utveckling. Omsysselsättnings-främjande åtgärder i malmfälten ALFLÖVENBORG (apk): Jag ber att få tacka industriministern för svaret. Mina frågor gällerden allvarliga situationen i malmfälten: både frågan om hur man skall klaradagens brännande krisläge utan avskedanden och frågan om hur man skalltrygga regionens utveckling. Industriministernbetonar att han besvarat interpellationer av mig .som berörtförhållandena i malmfälten och . Jag kan av detta påpekande möjligendra den slutsatsen att statsrådet tyckeratt jag aren tjatig och besvärligperson. Det kan möjligen vara en riktig bedömning i dessa sammanhang, men detbottnar ju i att problemen kvarstår och att krisen ser ut att förvärras. Jagframhåller i min interpellation att arbetslösheten i malmfälten redan nu äralarmerande stor. Den drabbar i mycket hög grad ungdomen. Över 500 ungdomar gårnu utan jobb. Hur kommer siffran, , att se ut när skolorna slutartill våren och nya ungdomskullar träder ut på arbetsmarknaden, när man intelängre kan få jobb hos . som nu förbereder sig på att minska arbetsstyrkan?Och vilka är det som får gå? Jo, det är just de Omsysselsättnings-främjande åtgärder i malmfälten Regeringenhar lagt fram en proposition, påpekar statsrådet, om ett stöd på 200 milj. kr.för att upprätthålla sysselsättningen. Det täcker inte ens in detåtgärdsprogram som de fackliga organisationerna har föreslagit för att undvikaavskedanden. Betyder detta att regeringen har något annat i bakfickan för attklara sysselsättningen, eller accepterar man att problemen skall lösas genomatt folk görs arbetslösa? Det är ju det frågan gäller. Jag var angelägen att fåsvar från ett ansvarigt statsråd på den frågan, innan propositionen behandlas iriksdagen. Avdet här svaret kan jag bara dra slutsatsen att regeringen inte förbereder någraytteriigare åtgärder för att trygga sysselsättningen där uppe. villregeringen alltså att 200 milj. kr. skall utgå som sysselsältningssiöd. Delskulle enligt propositionen skapa 650 arbetstillfällen. Men detta räcker juinte! Det är helt klart att företaget ändå måste-eller vill-göra sig av med300-350 personer. Detär alltså bakgrunden. Det fanns naturligtvis en torhoppning om att regeringenskulle känna ett sådant ansvar för sysselsättningen att den hade något annatatt erbjuda för att motarbeta den hotande arbetslöshet som inte täcks in avstödet på 200 milj. kr. Industriministernssvar visar emellertid att det våren fåfäng förhoppning. Regeringen accepterararbetslöshet som en metod att kortsiktigt lösa problem. Regeringen haringenting därutöver, utan hänvisar bara till pågående utredning. Men det ärklen tröst, , för människor som hotas med arbetslöshet eller redanär arbetslösa! Jagskall dröja vid de 200 miljonerna som regeringen har föreslagit.Det står alltså klart att dessa medel inte räcker till för att tryggasysselsättningen. sägs det i interpellationssvaret också att "del kange viss övertalig personal sysselsättning ". - Viss övertalig!Men de andra då? Hur skall deras sysselsättning tryggas? Minbestämda uppfattning är att en neddragning av personalstyrkan icke får ske,utan att den bör behållas och att det finns möjligheter att göra det. Defackliga organisationerna har redovisat ett åtgärdsprogram vid sidan avLKAB-ledningens för att därmed försöka klara sysselsättningen. Jaghar i min bänk förslag från samtliga tre fackföreningar pade platser som ärberörda: , och . Det är förslag till åtgärder somgår långt utöver de 200 miljonerna och de objekt som LKAB-ledningen harföreslagit. Om de omsattes i praktiken skulle inte en enda man behöva avskedaseller permitteras. Jagvill fråga industriministern om han noga har studerat fackföreningarnas förslag.Jag hoppas det. Om svaret är jakande vill jag ytterligare fråga om regeringenverkligen sökt påverka att gå in för ett så brett åtgärdsprogram attsysselsättningen kan . Att man inte har användning för ytterligare 100milj. är ju enligt de anställda helt felaktigt. Eller tycker regeringenverkligen att LKAB-ledningens linje som gör fiera hundra man arbetslösa ärbättre? Sedan vill jag komma innågot på frågan om del längre perspektivet. har regeringen ännu ingenmening utan hänvisar bara till pågående utredning. Men nog är väl del en smulatorftigt. Minandra fråga var: Har regeringen någon plan för att skapa nya statligaindustrier i malmfälten? Då hänvisar statsrådet till att Statsföretagoch nu genomför en utredning om företagets långsiktiga utvecklingsmöjligheter,dvs. Men min fråga gäller inte bara ochgruvnäringen, utan frågan är ju om det pågår någon planering för att skapa nyaindustrier där uppe, ett mera differentierat näringsliv över huvud taget, föratt man skall kunna bryta sig loss från det livsfarligt ensidiga näringslivet imalmfälten - detta oavsett om det är som står som huvudman eller ej. Densituation man nu befinner sig i är ju följden av att man inte har satsatguldet från gruvorna för att skapa andra industrier. Det har varit en oerhörtkortsynt politik, och vill man vältra över konsekvenserna på de arbetande. Jagär rädd för att den utredning som nu syftar på enbart gäller fråganom hur skall klara sin framtid som gruvbolag och föga eller intet den förmalmfälten så avgörande frågan om hur man skall åstadkomma en strukturellförändring av näringslivet i malmfälten. Densenare frågan är den avgörande. Dagens kris måste lösas på ett för dearbetande människorna acceptabelt sätt, men varken kan eller fårsysselsättningen hängas upp på massexport av malm. Framtiden måste ligga iförädling av malmen, och det betyder också upprättandet av nya statligaindustrier i malmfälten. Har industriministern ingen åsikt när det gäller denfrågan? Omsysselsättnings-främjande åtgärder i malmfälten Jag vill betona att de 200 miljonerna inte är del enda stöd som nuutgår för att klara konsekvenserna av neddragningen av aktiviteten vid ,Del görs ju dessutom stora insatser genom arbetsmarknadspolitiken och direktgenom Statsföretag och företaget självt. De 200 miljonerna är tillkomna förobjekt som inte skulle ha kunnat genomföras nu utifrån företagets egnabedömningar. Jagvill också betona att den översyn av verksamhet som pågår sker medstörsta skyndsamhet, och den har tillkominit för att ge ett beslutsunderlag förde fortsatta satsningar som blir nödvändiga för att rätt skall fylla sinfunktion som ledande arbetsgivare och dominerande företag i malmfälten. 1 dettasammanhang deltar f. ö. också facket i arbetet på att dra upp de meralångsiktiga linjerna. Det arbetet pågår, som jag sade, med skyndsamhet, och vikommer alt få ta del av detta. Det blir då underlaget förregeringens bedömningar av vilka ytteriigare åtgärder som skall sättas in. Jaghar studerat fackets förslag. Det har kommit rätt många uppslag och önskemålunder , och vi har med omsorg övervägt vilka åtgärder som skullekunna genomföras. Det blir då en bedömning som får göras som vi tarställning till översyn av företagets framtid. Om syssetsättnings-främjande åtgärder i malmfälten Närdetsedan gäller frågan om alt bredda näringslivet i malmfälten, delar jag AlfLövenborgs uppfattning att arbetet har startat . Vi har för länge här ilandet trott att den ensidiga näringsstrukturen i skulle kunna varatillfredsställande och att företagens, framför allt då , dominerandeställning på marknaden skulle kunna bibehållas. Dess värre har jukonjunkturutvecklingen visat att det inte är möjligt. Då är del verkligenangeläget att man breddar underlaget för sysselsättningen. Underdet har också ett mycket intensivt arbete i den riktningenbedrivits. En rad institutioner för detta har tillskapats. Redan tidigare fannsNorrlandsfonden. I samband med rekonstruktionen av NJA skapade vi NJA-lnvestAB, som går in i projekt också i malmfälten, projekt som är ägnade att säkraöverlevnaden för företag där men också ge en bas för vidare utveckling avverkstadsindustrin i malmfälten. Vi startar på regeringens initiativ den för som får väsentliga resurser bådepersonellt och finansiellt föratt bygga ut näringslivet i . Vi harockså i övre lUC, Stiftelsen Industriellt utvecklingscentrum för övreNorriand, vilken ger väsentliga bidrag till den industriella utvecklingen' iregionen liksom f. ö. också den tekniska högskolan i gör. Tillsist vill jag också nämna del arbete som Norrbotiensdelegationen bedriver ochsom har visat sig vara en stor tillgång när det gäller att från ansvarigaregionala myndigheter och organisationer kanalisera projekt till de centralastatsmakterna och därmed göra länet till en mera samfälld samtalspartnergentemot de centrala myndigheterna vid behandlingen av de vikligautvecklingsfrågorna i Norriand. Alladessa åtgärder tillsammans bör kunna ge betydande resultat. Även om situationeni det konjunkturläge vi befinner oss i är besvärlig tror jag att vi, med denkraftsamling som sker och med den systematiska genomarbetning av detnorrländska näringslivet och den norrländska arbetsmarknaden som görs, skallbemästra sysselsättningsproblemen i regionen. (apk): Statsrådet hänvisar till en rad åtgärder som skall gebetydande resultat. Det får vi naturligtvis hoppas. Utöver de nämnda 200miljonerna vidtas också andra åtgärder för att tackla arbetslöshelsproblemet,betonar statsrådet. är vad gruvbolaget vill ta emot, och det är det märkliga isammanhanget, eftersom man har en hög och växande arbetslöshet.Personalorganisationerna har framhållit att det finns gott och väl jobb förminst 300 milj. kr., och då skulle man kunna klara sysselsättningen. Men LKABhar sagt nej. Man kan väl inte bara krypa bakom LKAB-ledningen. Nog föreställerjag mig att statsrådet har så pass mycket infiytande hos ledningatt det hade varit möjligt att klargöra att avskedanden inte får ske, utan attföretaget skall få pengar att klara sysselsättningen med. Det råder verkligeningen brist på objekt. Jag utgår ifrån attfackföreningsfolket är sakkunnigt i dessa frågor. finns en hel katalog somdet skulle ta mig att läsa upp. Del skall jag naturligtvis integöra, men den åtgärdskatalog som Gruv 12-an har är mycket omfattande. a. om att de stora lagren av siyckemalm skall krossas till mull istörre omfattning än beräknat. Man har förslag på en rad andra ting som man kangöra : utveckling av tekniken, minskning av gråbergslagretgenom försäljning osv. Det finns ett mycket brett register över vad man skullebehöva göra. a. en total översyn av gruvan. Avdelning 135 i harockså ett mycket ambitiöst program för att klara problemen. 1 harman också en lång åtgärdskatalog, så visst finns det jobb och möjligheter attklara sysselsättningen. Och skall regeringen klara 400 000 nya jobb måste detanses som en mycket primär angelägenhet att inga jobb försvinner. Den häråtgärdskatalogen från de fackliga organisationerna finns alltså påindustridepartementet, och jag hoppas att statsrådet studerar förslaget ännu engång. Närdet gäller det längre perspektivet väntar man på den nämnda utredningen. Menjag har fortfarande misstanken att den inte kommer att kläcka något förslagtill nya industrier i malmfälten. Det är detta som måste göras om man på siktskall klara problemen och ge människorna en tryggare framtid. Ettprojekt som man rimligtvis måste syssla med - det vill jag betona - är fråganom ett nytt kulsinterverk i . Skall det byggas eller inte? Blir detvidare något apatitverk i ? Den frågan kommer naturiigtvis statsrådetinte att svara på, utan han kommer bara att hänvisa till pågående utredning.Det har dock i sammanhanget antytts att är berett att genomföra detprojektet utomlands, och jag vill fråga om det kan vara acceptabelt sett urregeringens synpunkt. Närdet gäller jobb för alt på kort sikt klara sysselsättningen vill jag ändå slutamed att nämna ett konkret projekt, alltså ställa frågan om det inte vorelämpligt att regeringen nu aktualiserar upprustningen av . Det ärockså ett förslag som har framförts från de fackliga organisationernas ochpolitiska organisationers sida, och det är ett objekt som skulle kunna gemycket sysselsättning . I det sammanhanget skulle och personal vara lämpliga. Är det ur statsrådets synpunkt enacceptabel dellösning för att trygga sysselsättningen? Om sysselsättningsfrämjande åtgärder i malmfälten Jag vill försäkra att jag inte kryper bakom LKAB-ledningen.Men har vi en ansvarig företagsledning som dessutom har vårt förtroende -annars sutte den inte där - måste vi också lita till den bedömning somledningen har gjort. Man har alltså varit beredd att ta fram investeringsobjektav den här speciella karaktären för 200 miljoner . 1 övrigt vill man göra enallmän översyn av företaget innan man går vidare. Det tyckerjagärensundochriktig och ansvarsmedveten inställning från LKAB-ledningens sida. Viär medvetna om att det finns en rad uppslag om angelägna och önskvärdainvesteringar. Men bara rikedomen av uppslag talar för att man Omsysselsättningsfrämjande åtgärder i malmfälten måste gå till verket meden viss planmässighet, och man måste framför allt från företagets sidaprioritera de önskvärda insatserna mot bakgrund av de utvecklingsplaner manhar. Det är det arbetet som pågår.