prot · G109102 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag är för min del övertygad om att den bästa metoden är attmiljövårdare och skogsfolk träffas ute i skogen och genom fältvandringarstuderar vad som händer vid olika metoder av skogsavverkningar ochföryngringsålgärder, t. ex. vad som händer om man inte slulavverkar ettutglesat eller sönderblåst gammalt granbestånd och hur försiktig man måste varamed kalavverkning i oländig blockterräng, där del är myckel svårt alt fö uppnya bestånd. Likaviktigt är del alt vid gemensamma studier och överiäggningar komma fram till debekämpningsmetoder som kan användas vid insektsangrepp eller förbuskning avkalavverkade och planterade arealer. Nuvet vi alt skogsvårdsstyrelserna och länsstyrelsernas nalurvårdsenheler på endel håll redan anordnar informalionsdagar och kurser, gemensamma för skogsfolkoch naturvårdare. Detta nämns också i utskottsbelänkandet. Jag hoppas för att sådana kommer lill stånd i större omfattning och i allt fler län. Detär en viktig del i våra strävanden alt främja ett rationellt skogsbruk, där manlar hänsyn lill ekologi, naturvård och landskapsvård. Jag yrkarbifall lill utskottets hemställan på alla punkter. () kortgenmäle: I avvaktan på jordbruksministerns anförande vill jag svara på herrEnlunds funderingar om del är en ny socialdemokratisk politik som lanseras närvi säger att vi vill finansiera vissa åtgärder på ett annat sätt än tidigare.Vi tvingas - vilket jag också trodde att regeringspartierna var tvingade till-att ta hänsyn lill dagens ekonomiska läge. Frågan är hur staten skall kunnaklara alla de uppgifter som den har ansvar för och hur man skall kunna fördelabördorna rättvist mellan olika medborgarkategorier. Detär dessa ting som har gett oss anledning att dels föreslå att anslagen behålls,dels föreslå en annan finansiering. På skogssidan har vi i. o. m. föreslagit enökning av anslagen, därför att vi anser del vara så angelägel för skogsvården inorra . Del är motiven för vårt agerande. () kortgenmäle: Jag ger naturiigtvis rätt i att vi har ett gemensamtbekymmer att fö inkomster och utgifter all gå ihop i budgeten. Men om man fören näring höjer en bestämd avgift med 500-600 96, är del fråga om en nyinriktning av och en ny inställning till den näringen, som inte har kommit lilluttryck under de år socialdemokratin satt i regeringsställning. Det är väl ändåett konstaterande som vi kan vara överens om. SVANTELUNDKVIST (s) kort genmäle: Del är klart alt del låter väldigt myckel med 500-600 96, men vi kan istället tala om vad del blir i kronor räknat. För ett genomsnittligt skogsbruki dag i gäller det ett par hundralappar . Anslaginom jord-bruksdepartemen -tets verksamhetsområde ERICENLUND (fp) kort genmäle: Jag vill bara tillägga att del finnsen tendens all säga alt det är naturiigt all höja här med hänsyn lillpenningvärdeulvecklingen. Men då bör del påpekas alt en avgift, som tas utgenom en bestämd promillesals, automatiskt följer med och ökar i kronor räknatvid varje fastighetstaxering. Därför kommer denna avgift i kronor räknat att öka,även om man inte ändrar promilleutlagel. Då kammaren nu har all behandla jordbruksdepartementetsverksamhetsområde, är del kanske på sin plats all göra en kort återblick på detår som har gått. För jordbruksnäringen innebar all statsmakterna genomriksdagsbeslutet om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken markerade en ny ochpositiv syn på näringen och dess framtid. Grundtanken i dessa riktlinjer är attden framlida jordbrukspolitiken i vårt land skall främja ett rationelltutnyttjande av landets naturliga resurser för jordbruksproduktion. Det innebäralt den brukningsvärda åkerjorden skall utnyttjas för delta ändamål. Det blirhärigenom möjligt för oss alt trygga en god livsmedelsberedskap här hemma, menockså att bidra till livsmedelsförsörjningen i övriga delar av väriden. Riksdagenslog fast att ett huvudsyfte för jordbrukspolitiken skall vara alt tillförsäkradem som är sysselsatta inom jordbruket i alla delar av landet en ekonomisk ochsocial standard, som är likvärdig med den som jämförbara grupper uppnår.Samtidigt skall vi också se lill att konsumenterna för en säker tillgång tilllivsmedel av hög kvalitet och till rimliga priser. Enannan väsenflig nyhet beslut är synen på jordbrukets roll iregionalpolitiken. Jordbruket och därtill knutna verksamheter måste ingå somviktiga delar i en aktiv regionalpolitik. Särskilt bör beaktas att jordbruk kaningå som en del i en kombination av flera yrken och sysselsättningar, vilkatillsammans ger en fullgod familjeförsörjning. Delta berör naturligtvis inteminst de kombinerade jord- och skogsbruksföretagen. Dennaregionalpolitiska satsning har fullföljts . Regeringen lade förra månadenfram en proposition om särskilt stöd till lantbruksföretag i vissa Anslaginom jord-bruksdepartemen -tets verksamhetsområde Stödetföreslås kunna utgå inom sådana delar av inre stödområdet där del inte finnstillräcklig sysselsättning inom rimligt pendlingsav-sländ, men även förelaginom områden utanför inre stödområdet skall kunna komma i fråga för stöd. Prisregleringenpå jordbrukels område skall enligt de nya riktlinjerna vara utformad efter ihuvudsak nu gällande principer. Den nuvarande prisregleringsperioden går utden . Ett förslag för liden därefter har överiämnats tillregeringen av statens jordbruksnämnd. Nämndens förslag innebär altregleringsperioden för jordbruksprodukter utom sockerbetor och socker skallomfatta , dvs. liden 1 juli 1978-30juni 1981. För sockerbetor och sockerföreslås en ettårig avtalsperiod. Jag kommer att i en särskild propositionlägga fram förslag till i denna fråga. Regeringenhar också lagt fram förslag lill nya riktlinjer för fiskepolitiken. Den hartill syfte att ge ekonomisk trygghet ät våra yrkesfiskare och genom statligtstöd främja en rationell fiskenäring. Förslaget bör leda lill bätlre ochstabilare inkomster för fiskarna och medföra en ansvarsfullhushållning med fiskelillgångarna så alt fisket också i framliden kan ge säkersysselsättning i våra kust- och skärgårdsbygder. Skogsbruketoch den industri som baserar sig på de råvaror som produceras i våra skogar harvarit av utomordentlig betydelse för vårt lands ekonomi. Även under de allrasenaste årens besvärliga förhållanden har skogsnäringen gett ett väsentligtbidrag lill våra exportinkomster. Även i fortsättningen måste skogen vara en viktigbas för sysselsättningen. Det gäller därför att se till att råvaruproduktionenhålls på en hög nivå. Förnågon månad sedan lade skogsutredningen fram sitt belänkande med förslag lillåtgärder på del skogspolitiska området. Del är regeringens avsikt alt efter denremissbehandling som pågår förelägga förslag lill ett samlatprogram för skogspolitiken och skogsnäringen. Miljöpolitikenär en annan stor och viktig sektor inom ansvarsområde.Denna sektor har efter hand tilldelats allt större resurser både direkt ochindirekt. I det forsknings- och utvecklingsarbete som pågår inom olikaämnesområden ägnas miljöfrågorna allt större uppmärksamhet. Vid valet avproduktionsteknik tas allt större hänsyn lill miljöeffekterna. Regeringenhar emellertid funnit del angeläget alt vidga perspektiven för miljöpolitiken.Vi måsle i ännu högre grad inrikta oss på förebyggande åtgärder och därvidkoppla samman det långsiktiga utnyttjandet av naturresurserna medmiljöpolitiken. Många av våra miljöproblem har ett direkt samband med all vimisshushållat med naturresurserna. vet vi att tillgången på viktiganaturresurser är begränsad. Det är mot den bakgrunden som regeringen nutillsatt en utredning om naturresurser och miljö. Målsättningen för oss måslevara att all verksamhet i framliden kan baseras på en teknik som tillvaratarmöjligheterna lill hushållning med naturresurser. Det är en förutsättning förall vi skall uppnå ekologisk balans. Anslagsanvisningenunder den tionde huvudtiteln i årets budgetproposition präglas av den allmännaåterhållsamhet som varit nödvändig i del De prutningar som företagits i myndigheternas anslagsäskanden innebärdock inte all några inskränkningar behöver företas i den statliga verksamheten.Staten har inte sprungit ifrån några utfästelser och försöker heller inteövervältra kostnadsansvaret för olika verksamheter på andra. I linje med vadsom skedde föreslås en fortsatt satsning inom skogsbruket, även omdet inte varit möjligt att genomföra resursförstärkningar. Jag ser dessasatsningar som viktiga investeringar för framliden. Delsamma gäller denomfattande utbyggnad som skett vid . Imiljövårdsavsnitlel i budgetpropositionen har de direkta anslagen förforsknings-, undersöknings- och utredningsarbete föreslagits öka med drygt 6milj. till sammanlagt ca 53 milj. kr. a. har föreslagits ett nyttanslag på 4 milj. kr. fördel av under föregående år beslutadeprogrammet för övervakning av miljökvalitet. Syftet är att vi bätlre änhittills skall kunna följa långsiktiga förändringar i miljön. Jagvill gärna säga atljag är uppriktigt tacksam över den enighet som trols allt kanspåras bakom jordbruksutskottets belänkande. Jag har en känsla av alt dereservationer som avgivits har tillkommit för att man lill varje pris velatvisa att man inte är överens, trots att man i själva verket ligger såutomordentligt nära varandra. Reservationernas utformning och motivering ärockså överraskande. Det är märkligt att socialdemokraterna i jordbruksutskottetredan har glömt reglerna för budgetarbetet. Oppositionen borde t. ex. efter ettsä långvarigt regeringsinnehav veta, att man inte uppnår besparingar genom attpruta på förslagsanslag. Reservationernapå skogsbruksområdet bygger på två felaktiga förutsättningar. Den förstagäller motiveringen för att höja skogsvårdsavgiften. Del påstås i reservationenall en kraftig inkomstökning har kommit skogsbruket till del under de senasteåren. Jag häpnar över att de socialdemokratiska ledamöterna ijordbruksutskottet är så ovetande om den faktiska situationen för skogsbruketidag. Det är visseriigen sant alt virkespriserna, som under en följd av år hadelegat på oförändrad nivå t. o. m. , efter detta är steg förhållandeviskraftigt, men steg avverknings- och föryngrings-kostnaderna, varföröverskottet inte ökade på långt när lika myckel. Sedanär det också att märka att virkespriserna under innevarande säsong åter harsjunkit, som kostnadsnivån har fortsatt alt stiga. Skogsägarnas s.k. täckningsbidrag före skatter, administration och ränteanspråk på bundetkapital ligger nu på samma låga nivå som . Det innebäralt det i stort sett bara är slutavverkningar som ger överskott, och delskall dä räcka till markberedning, plantering, röjning, gallring och räntor.Talet om de kraftiga inkomstökningarna i skogsbruket saknar alltså, menar jag,förankring i verkligheten. Denandra felaktiga förutsättningen gäller antagandet alt användningen avskogsvårdsavgiftsmedel för att finansiera anslagen lill skogsvårdsstyrelsernaskulle minska behovet av budgetmedel. Det blir inga sådana besparingar.Skogsvårdsavgiften är i princip en skall, en inkomst för staten som redovisas ibudgeten. Även om skogsvårdsavgiften skulle specialdeslineras till de Anslaginom jord-bruksdepartemen -tets verksamhetsområde Anslaginom jord-bruksdepartemen -tets verksamhetsområde ändamål som reservanternaföreslår, så kan det inte ske ulan anslagsanvisning och därmed redovisning ibudgeten. Oppositionens förslag innebär alltså ingen besparing för staten.Förslaget att höja skogsvårdsavgiften är däremot en skatteskärpning på ca 100milj. kr., som ensidigt riktar sig mot en näring som har myckel storasvårigheter. Enlika märklig argumentering och budgelmässig behandling har oppositionen närdel gäller anslaget till kursverksamhet för jordbrukets rationalisering. Ireservationen sägs all den enskilde jordbrukarens möjligheter att bedriva etteffektivt jordbruk förbättras genom den kursverksamhet som ordnas avlantbruksnämnderna. Detla bör, menar motionärerna, leda till en höjning avinkomsterna för den enskilde brukaren. Kostnaderna för verksamheten bör därförenligt motionärerna och reservanterna bestridas av jordbrukarna kollektivt.Reservanterna yrkar därför avslag på anslaget och menar all medel bör avsällasi samband med jordbruksprisöverläggningarna. Vad menar motionärerna ochreservanterna med detta? Här har staten byggt upp en organisation för altfrämja jordbrukets rationalisering och för att övervaka och tillämpa denlagstiftning som finns på området. Under myckel lång lid har kursverksamhet ochrådgivning varit ett viktigt inslag i de statliga insatserna. plötsligtskall den här statliga verksamheten göras beroende av om jordbrukarnakollektivt vill salsa medel till den. Oppositionen visar här inte bara en totalansvarslöshel mot de statligt anställda som är engagerade i den härverksamheten, ulan också okunnighet om hur en statlig budget är konstruerad. Vadskulle egentligen hända om reservationen för majoritet i ? Vilkapengar är det som skall "avsällas i samband med jordbruksprisöverläggningarna",som del slår i reservationen? Skall staten ensidigt besluta all lägga beslag påinförselavgiftsmedel som jordbruket har förhandlat sig lill, eller skall statenta av livsmedelssubventionerna och därmed minska de producentpriser somjordbrukarna har förhandlat fram vid överiäggningar med konsumentdelegationen.Grethe kan kanske ge besked om huruvida detla är förenligt med denöverenskommelse som hon för en kort lid sedan som ledamot avkonsumentdelegationen var med om att träffa med lantbrukarna. Delskulle också vara intressant alt höra någon representant för oppositionenutveckla de tankar som ligger bakom den princip som här lanseras. Det är juåtskillig kurs- och utbildningsverksamhet som syftar till att möjliggöra ökadeinkomster för deltagarna. Vilka olika kollektiv är det som skall belastas förkostnaderna för t. ex. den arbetsmarknadsutbildning som bedrivs här i landet,om man skall följa reservanterna logiskt och konkret? Opposilionsförslagetalt dra in anslaget till skördeskadefonden är myckel anmärkningsvärt. En sådanåtgärd vore ett direkt brott mot den överenskommelse som träffades vidprisöveriäggningarna , då staten utföste sig att satsa 30milj. kr.motatt jordbruket självt stod för 15milj. Det bör påpekas alt man då anknötlill den fördelning som gällde för arbetslöshetskassan. Denbehållning som finns i skördeskadefonden är obetydlig, om det skulleinträffa en verklig skördekatastrof I själva verket har det åriiga tillskottet lill fondenunder senare år varit alltför litet. Med nuvrande regler behövs snarare 75milj. än de 45 milj. kr. Vihade vissa lokala skador: tidig frost i de nordligaste länen,översvämningar och bärgningssvårigheler samt kvalitelsskador på spannmålen iandra delar av landet. Del är nu klart att 74 milj. kr. skall utbetalas iskördeskadeersältning för , varav 45 milj. kr. enbart i de tvänordligaste länen. Del behövs, , inte myckel fantasi för altföreställa sig vad som skulle behövas, om det blir en allvarlig skördeskada iSyd- och . Det totala skördevärdet i landet är ca 7miljarder kronor. Oppositionen tycker all en fond på av detla värde äronödigt stor. Till della skall också läggas alt staten, som systemet nu äruppbyggt, ytterst står som garant för att utbetalningar kan ske enligt deregler som gäller för skyddet. Fårjag sedan säga några ord lill , som uttryckte sin oro överde små anslagen till miljövårdsforskning. Vi fick i början av 1970-lalel enstörre uppräkning av anslaget till miljövårdsforskning. En myckel stor delhärav bestod av den höjning av anslaget med 5 milj. kr. som skedde vid etttillfölle efter framställningar i borgeriiga motioner. Närnu allt fler socialdemokrater talar om alt delta anslag icke har höjtstillräckligt mycket skall man observera, all mer och mer pengar indirektanvänds till miljövårdsforskning genom att miljöaspekterna tas med i olikaforskningsprojekt, t. ex. på jordbruks- och energiområdena. Det är således envillfarelse all tro alt anslaget till för miljövårdsforskningär det enda som används i detta syfte. Oppositionen vill nu räkna upp anslagetfrån 32,6 milj. kr. till 34,3 milj. kr. En överslagsmässig beräkning säger migdock all totalt 90-100 milj. kr. används för miljövårdsforskning, om man larmed insatser pä andra områden. Detla ger de rätta proportionerna påreservationen på denna punkt. Låtmig avslutningsvis säga att oppositionen vill ge sken av alt reservationernaskulle medföra besparingar. När man ser närmare på dem, vilket jag försökt görai detla inlägg, visar det sig dock att del för del mesta är fråga om fiktivaminskningar av anslag eller övervällringar av kostnader på andra. Samtidigtföreslås verkliga anslagsökningar, och del rimmar illa med vad här i sitt inledande tal. De verkliga anslagsökningar som man föresläruppgår ändå till ca 45 milj. kr., trots att del i det särskilda yttrandet görsgällande all man minskar utgifterna för staten. Jagskulle uppskatta om någon av reservanterna ville förklara avsikten med detlaförvandlingsnummer,eflersomjag har uppfattat hela resonemanget om desocialdemokratiska besparingarna såsom helt felaktigt. Del är icke fråga ombesparingar utan om övervällringar och ett uppskjutande av kostnader samt omskallehöjningar. Anslaginom Jord-bruksdepartemen -tets verksamhetsområde () kortgenmäle: Jordbruksministern inledde sill anförande med att redovisa en radresultat som börjar komma fram från utredningar som tillsattes pä den socialdemokratiskaregeringens tid. Jag delar hans uppfattning att dessa utredningar kan komma attge underiag för åtgärder som kan bli lill gagn för en rad av de verksamhetersom finns inom . Men jag skall avstå från att diskuteradem . Vi för väl tillfälle att göra del när de kommer päriksdagens bord i form av propositionsförslag. Jagskall överiåia åt mina kamrater i utskottet att beröra vissa av de frågor somjordbruksministern har tagit upp. kommer att tala omskördeskadeskyddel och kommenterar miljöfrågorna. Jag skallägna mig åt frågan om skogsvårdsavgifter. Fortfarandeupplever jag att jordbruksministern, precis på samma sätt som , inteinsett att vi just nu befinner oss i en ekonomisk situation, där vi måsteförsöka se lill hur vi skall kunna finansiera olika verksamheter som statenengagerar sig för, på ett sätt som innebär en rättvis fördelning av den bördavi gemensamt har alt bära. Jordbruksministernresonerade som om det skulle vara helt omöjligt och otänkbart att la ut enhögre skogsvårdsavgift för alt den vägen fö bidrag lill den här typen avfinansiering, och han försöker t. o. m. framställa det som administrativtpraktiskt taget omöjligt att fö pengar överförda lill de här uppgifterna. Vihar i våra reservationer redovisat hur det skall gå till. Man ställer medlentill förfogande för exempelvis för detla ändamål. Inkomstutvecklingeninom skogsbruket har ändå under senare är varit gynnsammare än på mycket länge-det borde jordbruksministern veta bättre än många andra - som vi harhaft och har bekymmer för samhällsekonomin totalt. Inte minst för mångalöntagare lida för den ekonomiska politik som regeringen bedriver. Vihar sagt oss att det väl ändå är skäligt och rimligt när medborgarna i gemenbelastas med avgiftshöjningar på en rad andra områden - det gäller sjukvårdenoch mycket annat, där budgetministern går ut och säger att kommunerna måste taut högre avgifter av medborgarna - alt också se till att man pä det häravsnittet av näringslivet, där man har haft hyggliga inkomster, i något högregrad än tidigare för vara med och bestrida de utgifter som vi har förskogsvärden . () kortgenmäle: Jordbruksministern ställde en fråga till mig som gällde bl. a. dekostnader för kursverksamhet rörande jordbrukets rationalisering på 5 milj.kr., som socialdemokraterna i en reservation föreslår skall tas ut vidprisöverläggningarna. Del är redan en del andra kostnader som tas ut av detbelopp som jordbruket lillerkänns. Vi vet att det tas ut medel för att täckakostnaderna för ett avbytarsystem. Det har också beslutats att vissa beloppskall avgå för att täcka sociala försäkringar. Vidare skall frånregleringskas-semedel vissa överskoltspengar tas till forskning och annanverksamhet. Avståndet mellan forskning och kursverksamhet är inte så långt. Mankan också tänka sig all en kursverksamhet, som är viktig för jordbruketsekonomiska fortbestånd, hör lill del som måste täckas av det belopp som Altjag inte redan har yrkat på detla vid prisöverläggningarna beror naturiigtvispå att ännu inte har beslutat om det. Jag vill inte gå iförväg utan vill avvakta dess beslut. Beträffandeundersökningar av hälso- och miljöfariiga varor ställde jag en fråga tilljordbruksministern om han inte ansåg det viktigt alt bevilja de pengar sombehövdes på detta anslag, med lanke på att vi - och speciellt kanske AndersDahlgrens parti - så ofta har talat om angelägenheten av att prioriteramiljövården. säger att man vill vidga perspektivet för miljöpolitikenoch alt man vill se till del långsiktiga utnyttjandet av våra naturresurser.Vad menas med det? Skall det ta ? Jag trodde det brådskade. Jag troddedel var mycket viktigt all snabbt fö i gäng en ingående undersökning om alla dekemiska ämnen som vi redan nu kan se har giftiga verkningar på människornaslivsmiljö. Vi vet att när vi får ett produkikonlrollregister där många flerprodukter blir undersökta, kommer del alt behövas yueriigare pengar. Jagtyckeratt ekonomiska faktorer inte bör få begränsa verksamheten utan att endastbrist på kunskap och material skall kunna begränsa vår kamp mot giftiga kemiskaämnen. Produktkontrollen bör erhålla tillräckliga resurser för sitt angelägnaarbete. När del gäller hälso- och miljöfarliga varor är det nämligen endastsamhället som kan tillförsäkra människorna den trygghet för liv och hälsa somen god miljövård utgör. Anslaginom Jord-bruksdepartemen -tets verksamhetsområde Till vill jag säga alt disponerar demedel som verket för anslagna inom de här ramarna och alt del självt bestämmertill vilka forskningsobjekt pengarna skall användas. Regeringen lägger sig intei det, och regeringen skall inte heller lägga sig i det. Sedanvar det väl ändå all göra del litet för enkelt för sig när somledamot av konsumentdelegationen står här i kammaren och säger att hon inte harvelat aktualisera de uppräknade förslagen, eftersom inte har fatlatnågot beslut. Vad är det då som socialdemokraterna menar med sin reservation?Om hade fattat ett beslut om att bifalla reservationen, skulleGrethe då i konsumentdelegationen ha tagit upp förslaget och rivit uppdet treåriga avtal som man för knappt en månad sedan har kommit överens om?Eller när skall dessa pengar, där ni gör era besparingar genom övervällringar,flyta in lill statskassan? Ominte kan svara på den frågan kanske som f.d. jordbruksminister kan reda ut mysteriet om när man skall fö fatt i pengarnaoch om det är en bra princip att hålla ingångna avtal. Det är nog så viktigt! Fårjag sedan gå över till frågan om skogsvårdsavgifterna och säga att er hållningi den är ett fullständigt mysterium, eftersom skogsvårdsavgiften är en av deskatter som staten uppbär. En höjning av skogsvårdsavgiften fr. o. m. den Ijuli , såsom vi har föreslagit, kan tidigast flyta in vidfyllnadsinbetalningarna men slutligt inte förrän i mars-maj 1980som kvarstående skatt genom att berörda företagare har B-skatt. Anslaginom jord-bruksdepartemen -tets verksamhetsområde Avmotionen framgår inte vare sig hur medelsbehovel skall tillfredsställas under1978/79 innan de totala avgifterna har flutit in eller hur förslaget skallkunna genomföras budgettekniskt. Skatter - även skogsvärdsavgifter -redovisaspå budgetens inkomstsida, men i motionen föreslås att avgifterna skall förasdirekt till utan redovisning på budgetens utgiftssida. Dettaär en helt ny teknik som socialdemokraterna har tillägnat sig ioppositionsställning. Jag vill inte vara så elak alt jag säger all ni harfunnit behag i att med en väldigt fin ambition skriva motioner om hur man skalllösa problemen men glömt alt sätta er in i den verklighet som var er så näranär ni satt i regeringsställning, men sanningens minut kommer förr ellersenare, och nog vore del bra om ni ville förklara den nya budgeltekniken förmig.