prot · G10937 · 1977-12-31 00:00:00 — Detstår nu helt klart atl av riksdagspartierna är del bara kommunisterna ochsocialdemokraterna som anser alt invandrarna skall få rätt att delta iriksdagsval. Meddel anförda och med hänvisning lill vad vi anfört i vpk-molionerna yrkar jagbifall lill dessa motioner. HILDINGJOHANSSON (s) kort genmäle: Jag vill endast fästa uppmärksamhetenpå att rösträtt i riksdagsval för invandrare utan svenskt medborgarskapförutsätter grundlagsändring. Det gör att vilket beslut än fattar kan vederbörande inte få rösträtt vid val. Men med den metodik somvi har föreslagit finns det möjligheter att föra saken framåt, så att beslutkan fallas i grundlagsenlig ordning. För konstitutionsulskottets majoritet har del varit en naturiigutgångspunkt atl det är svenskt medborgarskap som skall kva- lificera för rösträtt iett svenskt riksdagsval. I nästan alla länder är medborgarskapet den naturiigakvalifikationen för rösträtt. De få undantag som mig veterligen existerarbaserar sig på alldeles speciella förhållanden, bl. a. s. k.samväldesmedborgarskap. Det exempel som här nämndes av iTrollhättan, nämligen , tror jag inte är särskilt relevant för dennadiskussion. Vihar i vidtagit olika åtgärder för att få invandrarna alt deltaga i denpolitiska beslutsprocessen. Det räcker här med att erinra om att vi hargett invandrarna rösträtt. Men därav följer icke all man kan draparalleller med riksdagsvalen. Det rör sig här om två olika saker. Detm.åste anses naturiigt att den som vill påverka den svenska riks-politikenockså söker svenskt medborgarskap. har vidtagits ändringar som gör detenkelt för utlänning atl bli svensk medborgare. För medborgare i nordiskt landräcker det att vederbörande har varit bosatt i , och för annanutländsk medborgare är kvalifikationstiden . Reglerna ändrades så sentsom . Kvalifikationstidernafår anses vara korta. Det behövs rimligen viss anknytning lill det land där manskall utöva rösträtt vid riksdagsval, och kvalifikationstiderna är avsedda altsäkerställa detta. Det förtjänar understrykas att de flesta av våra invandrareär från något av de andra nordiska länderna. För dem gäller den kortakvalifikationstiden . Det är faktiskt kortare än vad som gällerför atl kvalificera sig för rösträtt i kommunalval, där tiden är . Medfog kan man säga all kvalifikationstiderna numera är rimliga. Orsakentill atl vi frän utskottets majoritet velat understryka vikten avmedborgarskapet är att ett medborgarskap måste ha ett reellt innehåll. Enligtall internationell praxis, med något undantag som här har nämnts, är det justmedborgarskapet som är den naturiiga kvalifikationen för rösträtt. Från socialdemokratiskt håll har krävts alt frågan skall utredas. Lätmig därför peka på att det pågår en rad olika utredningar på detta område. Detfinns kanske skäl all kort erinra om dessa. Del rör sig om inte mindre än femutredningar. Detgäller för det första en rapport från expertgruppen för invandrarforskning.Gruppen har anknytning till universitets statsvetenskapligainstitution och arbetar med medel från jubileumsfond. I dennarapport redovisas bakgrunden till den genomförda rösträtlsreformen,informationen till invandrarväljarna vid det senaste kommunalvalet,valdeltagandet och valresultatet. Fördel andra har informationen till invandrarväljarna och andra förberedandeåtgärder inför valet behandlats i en rapport med rubriken ,utarbetad inom statens invandrarverk. Fördet tredje har en rapport lämnats av , som harsyftat till atl fastställa om olika myndigheter och organisationer lyckats nåinvandrarna med information i samband med Denna undersökninghar också haft till uppgift att mera allmänt belysa några invandrargruppersinformationssituation. Fördet fjärde har undersökt valdeltagandet i olikainvandrargrupper. Fördet femte har antalet nominerade resp. valda ledamöter och suppleanter rnedinvandrarbakgrund vid val utretts på uppdrag av statens invandrarverkav universitets sociologiska institution. Det har alltså redovisats icke mindre än fem olika undersökningar,varav några är av mycket betydande omfattning. I detta läge kräversocialdemokraterna en parlamentarisk undersökning. Jo, helt enkeltdärför all det då inte skall vara fråga om en förutsättningslös undersökning.Del står alldeles klart i den socialdemokratiska reservationen att dennautredning har en "viktig uppgift", nämligen alt studera frågan omrösträtten kan utvidgas ytterligare och även omfatta riksdagsvalen. Det äralltså en klar beställning. Mot den bakgrunden och med den principiellainställning som vi har i utskottsmajorileten har vi inte kunnat finna någonanledning till en sådan här ulredning. Denvetenskapliga utredningen om invandrarnas valdeltagande val finnsalltså att tillgå i de fem undersökningar som vi här har redovisat. Enpariamentarisk undersökning, som bara skulle syssla med jusl den frågan, finnsdet knappast fog atl tillsätta. Beträffande vpk-motionen är det väl inte mycket atl säga. Denprincipiella inställningen gäller naturiigtvis också här, nämligen attmedborgarskap är den naturiiga kvalifikalionsgrunden för rösträtt. i har ju redan påpekat att naturligtvis skall manbehandla en sådan här fråga i grundlagsenlig ordning. Därför finns det ingapraktiska möjligheter-om man nu så skulle vilja-alt ge invandrarna rösträttredan i 1979 års riksdagsval. () kortgenmäle: Vi kan helt se bort från frågan om samväldesmedborgarskapetskonsekvenser. ingår ju inte i något samvälde. Men varför skulle t. ex.Nya inle vara relevant? Detfinns mig veterligt ingen utredning som sysslar med frågan om invandrarnasriksdagsrösträtt. Vi kräver en utredning om detta. Det framgår klart avmotionen, och det upprepas i reservationen. Jaghar fortfarande svårt atl förstå att de olika undersökningar som försiggårskall kunna ersätta en parlamentarisk utredning ens när det är fråga om atlpröva utfallet av invandrarnas deltagande val. Om man på denborgerliga kanten i utskottet velat ta avstånd från rösträtt för invandrarnatill kunde man ändå ha gått med på en ulredning rörande den andra punkteni vår motion. Men inte ens del vill man vara med om. AndersEijörck gick helt förbi en central frågeställning, nämligen denna: Varför skallutlandssvenskar ha rösträtt, som vistas långt bort från värt lands gränser - kanske hargjort det - men invandrarna kategoriskt förvägrasriksdagsrösiräll, trots att de har bott här? helt från den nya arbetsmarknadssituation som har inträtt, då man fårräkna .med atl människor vistas i vårt land, ja t. o. m. underganska , men sedan vill återvända till sill hemland, när de blirpensionärer eller kanske tidigare. Den situationen måste vi möta, och därförmåsle vi nu utreda frågan om invandrarnas riksdagsrösträn. Självklart skall vidärvid iaktta alla de bestämmelser som grundlagen innehåller. KARLHALLGREN (vpk) kort genmäle: Jag ställde ett par frågor till ulskollels talesman - som jag nuförstår är . De gällde just motiveringen för avslaget. Utskottsmajoriletenhar menat alt ett brytande av sambandet mellan röslrän och medborgarskap skulleleda lill alt innehållet i medborgarskapet tunnas ut i alltför hög grad. Jagtycker det är en egendomlig motivering, och jag finner inte någon förklaringtill på vilket sätt medborgarskapet skulle uttunnas i alltför hög grad.Detsamma gäller den andra meningen i det stycke, som jag citerade tidigare:"Detta samband har motiverats med att rösträtt inte bör tillkomma den sominle känner sådan samhörighet med landel att han vill förvärvamedborgarskap." Samhörighet med landet kan en invandrare känna i lika höggrad som en svensk, men personliga skäl eller skäl som föranleds avbestämmelser i hemlandet kan ändå göra det nära nog omöjligt för honom attomedelbart söka svenskt medborgarskap. De motiveringar som getts tycker jag är sä krystadeatt de inte borde ha nämnts. () kortgenmäle: , som här togs upp som ett exempel, är ett land med en heltannan invandringssitualion än den vi har i vårt land. Jag tycker faktiskt inteatl pä den här punkten är särskilt relevant. Får jag peka på aU mani samväldesländerna - konslitutionsutskottet har haft anledning all studeranågra-i vissa fall faktiskt har gäll ifrån rösträtten för invandrare. Tendensenhar där gått i rakt motsatt riktning mot vad som diskuteras här i kammaren . Utlandssvenskarnasrösträtt tycker jag det är litet väl starkt all åberopa i det här sammanhangetfrån socialdemokratiskt och kommunistiskt håll - mig veterligt har på dessahäll insatserna för alt ge utlandssvenskarna rösträtt varit minimala. Närdet sedan gäller chanserna all påverka den svenska politiken konstaterar jagall en medborgare i ell nordiskt land kan bli svenskmedborgare och alltså få fullständig rösträtt och valbarhet. Men, herr lalman,skall del inle finnas någon kvalifikationstid för en invandrare för rösträtttill riksdagsvalen? Skall vara densamma som kvalifikationstiden förrösträtt till kommunalvalen? kan inle länka mig alt nivill minska den liden, men då är vi framme vid i stället för två! Ipraktiken talar ni här egentligen om en försämring för den helt dominerandeinvandrargruppen, men del kan väl inte vara meningen? Sälill fr.lgan, om medborgarskapet tunnas ut eller inle. Om nu medborgarskapeticke har någonting att göra med rösträtten lill riksdagsval, kan man naiuriigenfråga sig: Vad finns det dä för anledning atl söka medborgarskap över huvudtaget? När det gäller sociala förmåner etc. är del numera i praktiken knappastnågon skillnad mellan medborgare och icke medborgare. Jagtycker inte, herr talman, all de argument som i det här sammanhanget anförtsfrån socialdemokratiskt och kommunistiskt håll har varit speciellt starka.Någon ulredning av det slag som har begärts behövs inle, i varje fall behövsdefinitivt inte någon parlamentarisk ulredning. Fårjag lill slut, herr talman, förordningens skull yrka bifall tillkonstitu-lionsulskoctets betänkande 1977/78:9. () kortgenmäle: Knappast någon i kammaren hade väl väntat sig att skullefinna de skäl som vi har anfört vara starka, men del kan ju hända att dessatusentals invandrare, som finns här i landel, ser på ell annat sätt på dessafrågor. AndersBjörck glider förbi det som är kärnan i detta, nämligen att vi har fält en nysituation genom att människor invandrar till men av olika anledningarinle vill förvärva svenskt medborgarskap. Man kan tala aldrig så mycket om altde har rätt till medborgarskap och därmed rösträtt, men det finnsockså stora grupper av invandrare som vill bevara medborgarskapet i sitt ursprungsland.De invandrarna kan ju inte få något inflytande över svensk politik i valengenom atl vi viftar med ett löfte om detta medborgarskap. Ifråga om utlandssvenskarna gällde min jämförelse inte den energi man lagt nedpå att ge dem rösträtt utan den olikhet i ställningen som finns mellan dem sombor i ett främmande land och dem som vistas inom värt eget land och därarbetar. Jagger helt rätt i alt vårt intresse för all vidga rösträtten förullands.svenskarna inle är mer än minimalt. Men intresse för allge invandrarna rösträtt tycks vara helt obefintligt när del gäller riksdagsval. Jämförelsenmed går helt förbi genom atl säga auinvandrarsituationen där är en annan. Ja, men beskriv då denna annoriundasituation i som så märkbart skiljer sig från den svenska! Vilkainvandrargrupper är del enligt fariigt alt ge rösträtt här iSverige men inle alls farligt att ge rösträtt i ? (vpk) kortgenmäle: påstår atl kommunisterna och socialdemokraterna faktisktkräver en försämring för de största invandrargrupperna när man säger all delskall vara samma bestämmelser för riksdagsval som för kommunalval. Hanhänvisar då till att nordbor kan få medborgarskap efter tvä års vistelse här ilandet. Deltakan låta beslickande, men del är ju inle bara så, , alt om eninvandrare väljer att bli medborgare här i landet och söker medborgarskap, fårhan sin rösträtt . Om han av något skäl väljer att inte bli svenskmedborgare så får han ju aldrig någon rösträtt. Men enligl vpk:s och även SAP:skrav i det här fallet skulle han eller hon fä rösträtt efter tre är. Sedanutesluter också stora icke nordiska invandrargrupper, som aldrigkan få rösträtt förrän minst fem är har förflutit, och del är väl ganskaväsentligt. Vi har jugoslaver, greker, italienare och spanjorer. Dem bryr mansig tydligen inte om. Jag kan icke finna annat än atl del är ett kompaktmotstånd från de borgerliga partierna mot atl ge invandrare rösträtt vidriksdagsval utan all de först blir svenska medborgare. () kortgenmäle: i efterlyste skillnaderna mellan Sverigeoch . Jag trodde de hade framkommit under den länga studieresa ditsom konstitutionsulskoltel har företagit. Men om icke uppfattadeskillnaderna torde dock kunna meddelas kammaren atl ligger sälångt från närmaste fastland - från - som frän Istanbul.Detta gör att den typ av invandring av korttidsarbetare som vi har i Sverigeöver huvud taget icke existerar där. Dit flyttar man i de flesta fall för attbosätta sig där för gott. Detär en helt annan sak än den nya arbetsmarknadssituation som iTrollhättan just har talat om. Över huvud taget är hans jämförelse alls ickerelevant, och del tror jag att kammaren vid närmare eftertanke också förstår. Medborgarskapetmåste naturligtvis ha ett reellt innehåll - det måste innebära någonting allsöka svenskt medborgarskap. Då är del alldeles naturligt från olikautgångspunkter atl just rösträtten i riksdagsval blir det som främstkonstituerar medborgarskapet. Vi har verkligen gjort en hel del för alt se tillatt det blir sä enkelt som möjligt all söka medborgarskap. De som har ett intresseav att stanna i en rimlig lid och då också påverka svensk rikspoliiikkan lätt söka och lätt få ett svenskt medborgarskap numera. Om i tycker atl det är alltförbesvärligt för en invandrare att bli svensk medborgare, så låt oss dä diskuteraalt ytteriigare förenkla proceduren. Jag är beredd att diskutera saken, men detär uppenbarligen inle alls det som ni är ute efter. Fårjag sedan, herr talman, säga atl argumentation blir mer och merintressant, därför alt nu talar han inle om utredningar längre. Det torde haframgått av vad som sagts från talarstolen att nog utreds den här frågan. Denutreds rejält och sä grundligt man över huvud laget kan begära. talar herrJohansson direkt om all vad del gäller är att så snabbt som del rimligtvis ärmöjligt i grundlagsenlig ordning ge invandrarna rösträtt även i riksdagsvalen.Där har vi en principiellt annan uppfattning, som inte har ett dugg att göramed en eventuellt välvillig eller inle välvillig inställning lill invandrare.Denna kammare har redan enhälligt gett invandrarna rösträtt. I ett demokratiskt samhälle är det viktigt alt alla grupper deltar idet politiska samtalet. Detta gäller inle minst invandrarna. Del är rent avsärskilt viktigt att de deltar i samhällsdebatten, eftersom de harförulsällningar för att bidra med nya perspektiv och synvinklar. Densvenska invandrarpolitiken lar också sikte på alt stödja ell sådant dellagande.Låt mig nämna några inslag i den politiken. Invandrarnas riksorganisationer fårstatsbidrag för sin verksamhet. Projektbidrag ges till bl. a. kommunerorganisationer för verksamhet som rör invandrarfrågor. Utbildningen ochprövningen av tolkar har vidgats. Rätten lill svenskundervisning pä betaldarbetstid har förlängts. har hemspråksreformen trätt i kraft, och ensärskild utbildning för analfabeter har inrättats. Bidragen lill invandrarnaskulturella verksamhet har höjts, och ett produklionsstöd för litteratur påminoritetsspråk har införts. Tidskrifter och tidningar pä annat språk änsvenska har fåll ell särskilt förmånligt presslöd. Jaghar velat erinra om dessa åtgärder för all klart markera att vi gemensamt serinvandrarnas deltagande i samhällsdebatten och i det politiska livet som enväsentlig tillgång. Rösträltsproblemet bör ses i det perspektivet. Fråganär enligl uppfattning inle om invandrarna bör få rösträtt ulan hurinvandrarna skall få rösträtt. Vi menar all rösträtten i riksdagsval bör vinnasgenom medborgarskap. Hundratusentals invandrare har redan rösträtt iriksdagsvalen därför att de har blivit svenska medborgare, och återhundratusentals kan redan nu eller kommer inom att kunna bli det.Medborgarskapet kan ses som ell knippe rättigheter och skyldigheter, och vi kanför vår del inte se någon fördel i all bryta ut t. ex. rösträtt och valbarhetur del knippet, så alt den som ännu inte är svensk medborgare eller av någonhelt respektabel anledning inte vill bli det ändå skulle ha rösträtt tillriksdagsval och möjlighet att bli vald lill - rösträtt och valbarhetföljs ju ål. En sådan konstruktion skulle bryta mot internationellt vedertagnaprinciper och leda lill alt vissa kategorier kunde få rösträtt i flera ländersriksdagsval. Det kan inle vara någon önskvärd utveckling. Den rätta metoden för attvidga invandrarnas rösträtt i riksdagsval är i stället att förkortakvaliflkationstiden för medborgarskapet. Förslag i den riktningen har längeframförts från sida. Vi har i upprepade motioner yrkat pä attkvalifikationstiden för utomnordiska invandrare skulle sänkas lill fyra år.Denna tanke har dock tyvärr inle vunnit något gehör från de övriga partiernassida, t. ex. från parti. Medden principiella uppfattning som jag här deklarerat -atl rösträtten iriksdagsval även fortsättningsvis bör vara knuten till medborgarskapet - är detnaturiigt att inte kan stödja motionskravet på en utredning av bl.a. frågan om rösträtt vid riksdagsval utan svenskt medborgarskap. Del andrasyftet som utredningen enligt motionen skulle fylla, nämligen all sammanställaoch dra politiska konsekvenser av de forskningsresultat som framkommit kringinvandrarnas deltagande val, finner vi avsevärt mer lovvärt, och ommotionärerna och reservanterna inle hade kopplat ihop dessa båda uppgifterkunde vi myckel väl ha biträtt förslaget i den senare delen. är det ingen kopå isen eftersom den forskning som avses ännu inte är avslutad. Men lids nogkan del finnas goda skäl all se närmare på dessa resultat och undersöka om demotiverar justeringar i regelsystemet, i samhällsinformationen eller i andrabetingelser för invandrarnas dellagande i kommunalvalen och i den kommunalapolitiken. Förall sammanfatta, herr talman: frågan är inte om utan hur invandrarna skall fåmöjlighet att delta i riksdagsvalen. Enligt mening bör del skegenom medborgarskap. HANS (): Genom riksdagsbeslut, som gav rösträtt vid val avkommunalfullmäktige, landsting och kyrkofullmäktige för utlänning bosall iSverige, togs ett viktigt steg för alt skapa en bättre situation förinvandrarna i landel. Det var inte bara så alt invandrarna därigenom fickbällre medborgerliga rättigheter och kraftigt förbättrade förulsällningar aufå vara med och bestämma om sin egen situation, ulan kanske framför alll alt depolitiska partierna därigenom fick anledning alt öka sitt intresse förinvandrarnas situation och att vidta åtgärder för att åstadkomma bättreförutsättningar för invandrarna. Vi kan nu utläsa alt invandrarna ocksåutnyttjade denna nya rätt pä ett tillfredsställande sätt. Vi kan ännu inte heltbedöma övriga positiva konsekvenser av reformen, men vi kan t. ex. konstateraall som en indirekt konsekvens av denna deltog ell betydande antal invandrare iden studieverksamhet som anordnades i anslutning lill reformen. Det kundenaturiigtvis ha varit fler, men säkert har deltagarna i studieverksamhetenockså haft slor betydelse när del gällt atl informera andra om samhälletsverksamhet. Närdel gällde all bereda invandrarna möjlighet atl utöva rösträtt i vistelselandetvar ett föregångsland. Vårt ståndpunktstagande spelade slor roll närdet har gällt att bereda invandrarna samma möjligheter i andra länder.Betydelsen av del svenska beslutet omvittnades a. vid deninvandrarkonferens som anordnades i . Knappast någon torde bestrida altrösträtlsreformen hafl slor betydelse för invandrarnas situation och för attpåskynda utvecklingen i andra länder. Det har ej heller kunnat påslås attreformen haft några negativa verkningar här hos oss. Mångaav de skäl som åberopas för all ge invandrare möjlighet alt utöva kommunalrösträtt kan också anföras för alt ge dem möjlighet att delta i val tillriksdagen och valbarhet till . Ett sådant skäl är naturlignvis detnära samband som råder i vårt land mellan statlig och verksamhet. Mensäkert skulle också invandrarna uppleva del som betydelsefullt atl erhållabättre medborgerliga rättigheter. Rösträtt lill skulle sannoliktockså medverka till alf de politiska partierna ytteriigare ökade sitt intresseför invandrarnas situation. Enutökning av rösträtten lill an även omfatta val lill resernaturiigtvis både principiella och praktiska frågeställningar. Dessa är av denart atl de bör bli föremål för särskild ulredning i parlamentarisk form. Utskottsmajoriletenhar icke ens velat vara med om atl utreda frågan. Den har i detta sammanhanganfört ett ofta förekommande argument, nämligen att det är genom förkortiiingav kvalifikationstiden för medborgarskapsförvärv som invandrarnas politiskarättigheter bör förbättras. Kan verkligen inte utskottsmajoriteien föreställasig att rnånga av de människor som pä grund av bristande utkomstmöjligheter isitt eget land invandrar lill ändå bär en förhoppning och t. o. m. enönskan om alt få återvända lill sill hemland när förhållandena gör dettamöjligt? Vistelsen här kan både med och rnot deras vilja bli lång. Är det dåinte rimligt atl de här, där de gör sin arbetsinsats, vill vara med och påverkasin situation öch också genom deltagande i valhandling och möjlighet tillvalbarhet kunna utöva en meningsfull politisk verksamhet? Ulskollsrnajoriteiensuttalande om hur invandrarnas politiska rättigheter skall förbättras andasbåde oförståelse för deras situation och bristande förståelse för deomständigheter som ofta fört dem hit. Det är inle bällre möjligheter alt blisvenska medborgare de i första hand behöver utan bättre möjligheter att medbibehållet medborgarskap i sitt hemland påverka sin situation här och få ökademedborgeriiga rättigheter. Utskottsmajoritetens påstående om hur invandrarnaspolitiska rättigheter skall förbättras är i sig ett gott skäl för den utredningvi har föreslagit. Dä kunde invandrarna få ett bra tillfälle att beskriva förde borgerliga företrädarna hur de själva upplever sin situation i dettaavseende. Ivår rnolion har vi föreslagit att en utredning skall få i uppdrag aU - utöveratt utreda frågan om rösträtt vid riksdagsval och att studera invandrarnasdeltagande val - pröva vilka andra åtgärder som kan vidtas för attunderiätta invandrarnas deltagande i de politiska beslutsprocesserna. Men inteens detta har utskottsmajoriteten funnit anledning att pröva. De borgerliga partiernahar sannerligen inte varit återhållsamma när det gällt alt lillsällautredningar, beredningar och vad allt del nu kallats. I många fall har delgällt frågor av långt mindre betydelse än den vi nu diskuterar. Nog är väl ändåden här frågan av sådan vikt och svårighetsgrad alt det borde finnas anledningatl utreda den med bred parlamentarisk medverkan? Vi vel också att det är enfråga som aldrig kan föras åt sidan på det lättvindiga sätt som den borgerligautskottsmajoriteten gjort. Den kommer alllid atl komma tillbaka intill dessatl den blivit grundligt utredd och vi på grundval därav fattat beslut. Det ärdessutom en fråga som fordrar grundlagsändring, och om vi skulle finna skäl fören utvidgning av rösträtten till att omfatta också riksdagsval, kommer det atlta innan en sådan ändring kan tillämpas. Mot denna bakgrund är delytterligt beklagligt alt de borgeriiga partierna vill hindra en ordentligutredning av frågan. Sammapartier har inte hafl några betänkligheter när det gällt utlandssvenskarnasobegränsade möjligheter att delta i val inom - delta trots att de kanha varit borta härifrån och sakna kännedom om de aktuellasamhällsförhållandena här och trots att anknytningen till hemlandet iblandfrämst består i att de tjänat ihop sina pengar här. Mot en sådan ordning harinte några betänkligheter funnits hos de borgerliga partierna.