prot · G10938 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:38 Förhandlingarnaleddes till en början av förste vice talmannen. §1 Justerades protokollet för . §2 Om bevarande av kulturhistoriskt värdefulla byggnader Utbildningsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga,1977/78:154, och anförde: har frågat mig om jag är beredd att skyndsamt vidtaåtgärder för att ge resurser och befogenheter för atlkunna leva upp lill byggnadsminneslagens ambitioner. Jagvill först påminna om atl beslut om atl byggnad skall förklaras förbyggnadsminne enligt byggnadsminneslagen fattas av länsstyrelserna sedan den 1juli 1976, men har överinseende över frågor som rörtillämpningen av lagen. När det gäller det konkreta fall som i sin fråga, den s. k. Geislerska gården i , har iKopparbergs län lämnat en ansökan om bygg-nadsminnesförklaring utan bifall.Länsstyrelsens beslut har överklagats, och frågan har prövats av kammarrätten iSundsvall. har i yttrande till kammarrätten framhållitatt ämbetet delar bedömning. Kammarrätten har 'därefterfastställt beslut. Ökade befogenheter för riksantikvarieämbetetskulle alltså i det här fallet inle ha förändrat situationen. Såvällänsstyrelsens som bedömning grundar sig bl. a. påfastighetsägarens ersättningsanspråk vid en eventuellbygg-nadsminnesförklaring. Byggnadsminnesförklaringar som leder till omfattandeersättningskrav måste ske med myckel stor restriktiviiet och förbehållasbyggnader, vilkas bevarande allmänt uppfattas som en fråga av utomordentligbetydelse. Överhuvud tagel är möjligheterna att bevara hus och miljö i hög grad beroende av vilkaresurser som finns för kulturhistorisk byggnadsvård. (U 1976:02) utreder f n. formerna för hur vård och bevarande avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse skall stödjas. Jag är inle beredd altföregripa utredningens arbete genom att nu ta ställning till formerna förstatens ekonomiska insatser på området. Frågan om riksantikvarieämbetetsresurser för byggnadsvård bereds f n. i i samband medbudgetarbetet. Ombevarande av kulturhistoriskt värdefulla byggnader Jag ber alt fåtacka utbildningsministern för svaret på min fråga. DenGeislerska gärden i är nu riven. Något oåterkalleligt har skett.Rivningsvågen pä fick samhället att vakna, och nya lagar stiftadesför att rädda värdefulla äldre byggnader och miljöer. Men uppenbarligen ärlagen inte fullständig, eftersom unika och historiskt ytterst värdefulla husfortfarande kan rivas. Är del risk för att vi nu står inför en andrarivningsvåg? Enligt tidningsartiklar är t. ex. stadskärnorna i ,, och hotade. Kommuneroch stat måste finna samarbelsformer som gör det självklart all inle förstöravårt kulturarv. Som sagt, nya lagar har stiftats. a. ändrades byggnadslagenså, att tillfälliga rivningsförbud kan lämnas av byggnadsnämnd. Del är därförmyckel viktigt att kommunerna gör upp inventeringar över sina värdefulla hus,diskuterar en prioritering och fattar beslut efter en omfattande offentligdebatt om vilka hus och miljöer de vill bevara. Kulturnämnderna har här en sloruppgift alt tillsammans med byggnadsnämnd och länsanlikvarie se till attbeslutsunderlaget blir genomtänkt. Somutbildningsministern sade har länsstyrelserna nu möjlighet alt enligtbyggnadsminneslagen förklara en byggnad för byggnadsminne. Men man har intevalt alt göra detta i fråga om den Geislerska gården. Enligt 8 § måste manförst försäkra sig om atl medel finns, om ägaren kan ha rän lill ersättning.Man har i längden ingen möjlighet all hindra rivning, om man inte kan lämnaersättning till ägaren. Pä den punkten måste rimligen reglerna ses över. Omfattandeersättningskrav kan enligt min mening inte motiveras. Del borde inte kunna blifråga om att ersätta en ägare för värdet av ell hus som han vill riva. Däremotbör man kunna anvisa honom en ungefäriigen likvärdig tomt, där han kan uppföradet hus som han tänkt bygga efter rivningen. Samarbete med kommunerna är enförutsättning för all uppnå kloka lösningar. Riksantikvarieämbetethar emellertid helt otillräckliga resurser för atl medverka lill all de hus somborde byggnadsminnesförklaras kan hållas i stånd. Man har knappt 2 milj. kr. omåret lill förfogande för detta ändamål. Pä kontinenten finns en helt annaniver, tycks det, att bevara kontinuiteten i bebyggelsen, medan del verkar somom vi ansåg att vår egen generations arkitektur är överlägsen alla andras.Enligt uppgift anslår t. ex. 200 miljoner per är för statligtstöd lill skydd av värdefulla hus. Ettstort hopp står nu till alt den Edenmanska utredningen snabbi kommer fram tillett generöst förslag, som resulterar i en proposition om kraftfullt ökat stödlill byggnadsvärden. Överiäggningenvar härmed slutad. § 3 Om bestämmelsernaför intagning till läkarutbildning Utbildningsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga,1977/78:155, och anförde: har frågat mig om jag avser all vidta åtgärder föratl förebygga att elever med alltför hög ålder antas lillläkarutbildningen och i så fall vilka. Jagvill då först erinra om att de nya behörighetsregler som tillämpades förstagången inför antagningen till högskolan bl. a. har lill syfteatt öppna nya vägar till utbildning för grupper som har varitutestängda frän en stor del av utbildningsutbudet. Det nya systemet kommer påsikt atl få till följd atl fördelningen mellan perioder av utbildning ochperioder av yrkesverksamhet kommer att skifta avsevärt från individ lillindivid. Detta måste ses som naturligt och önskvärt. Del är vidare minuppfattning all de nya grupper som fält tillträde lill högskoleutbildningkommer att utgöra ett positivt inslag både i utbildningen och senare iyrkeslivet. Detta är ell viktigt moment i vårt arbete att åstadkomma former fören återkommande utbildning. Detförhällande .som påtalar kan emellertid inte utan vidareförbises. Det gäller här en lång och kostnadskrävande, direkt yrkesinriktadutbildning, där konkurrensen om utbildningsplatserna är synneriigen hård. Jagär inte helt främmande för tanken att man skall kunna kräva all en person somgår igenom en sådan utbildning har möjlighet alt vara yrkesverksam ell visstantal är därefter. Jagär dock inte beredd alt nu la ställning till om några åtgärder behövs, än mindrealt komma med konkreta förslag till sådana åtgärder. Jag vill påminna om attantagning enligt de nya reglerna har gjorts endast en gäng. För första gängenhar t. ex. sökande med betyg näsiintill topp-betyg fått tillgodoräkna sigarbetslivserfarenhet som merit och därigenom haft möjlighet att bli antagna.Gruppen med s. k. 25:4-behörighet kan denna första gäng också ha varit särskiltstor. Det kan därför inte uteslutas att resultatet vid senare antagning kommerall skilja sig från resultatet vid detta antagningstillfälle. Under allaförhållanden är detta en fråga som måsle övervägas mycket noggrant, bl. a. medavseende på vilka effekter t. ex. en bestämd åldersgräns kan få. Del är vidareangelägel alt analysera antagningsresultalen också med avseende på vilkasökande som, vid den relativt höga ålder som del här är fråga om, söker tilloch vinner inträde vid en så lång och krävande utbildning som t. ex.läkarutbildningen. Jagräknar med att bl. a. det uppföljningsarbete kring högskolereformen som nupågår inom universitets- och högskoleämbetet skall ge ett underlag föröverväganden och eventuella åtgärder i denna fråga liksom i andra frågor somrör effekterna av det nya antagningssystemet. Torsdagen den 1 december1977 Ombestämmelser-naför intagning till läkarutbildning Ombestämmelserna för intagning till läkarutbildning Jag tackar statsrådet för svaret på min fråga, som jag ställt motbakgrund av de betydande skillnader som föreligger mellan dem som antogs tillläkarutbildning och de elever som antagits enligt denya reglerna. Jagvill erinra om att de negativa konsekvenserna av dessa regler i varje fall inteför oss kommit som någon överraskning. Redan när bestämmelserna antogs avriksdagen framförde vi frän moderata samlingspartiet i reservation starkabetänkligheter mot det nya förfaringssättet. Jagdelar uppfattningen att det naturligtvis är ett positivt inslag i högskoleundervisningenatt vi får in äldre personer i den, och jag vill klart deklarera all det frånmin sida inte är någon bristande förståelse för att äldre människor villstudera. Men när del gäller spärrade och därtill mycket tidskrävande ochkostnadskrävande utbildningar måste det finnas en rimlig relation mellanstudietid och efterföljande lid i produktivt arbete. Av svaret förstår jag -och det gläder mig - att statsrådet i princip har samma uppfattning. Detsorn jag upplever som det kanske allra allvarligaste i fråga om det nyainlagningssystemel - och som måste ha en direkt negativ effekt på de studerandei gymnasieskolan - är del rekryleringssystem som vi har. För elever som nuförsöker skaffa sig höga betyg för alt komma in på läkarutbildningen kan detinte vara speciellt stimulerande alt veta all även om de uppnår den maximalapoängsumman 5,0 - och det är ju ingen dålig studieprestation - kanske del ändåinte räcker på grund av atl kvoten för direklsökande är så liten, att ävensökande med 5,0 i genomsnitt blir utslagna exempelvis genom loltning. Därförmenar jag att vi måste ha ett intagningssystem som verkligen motiverar våra gymnasieeleveratl salsa på krävande högskoleutbildningar. Det kan man naturligtvis åstadkommagenom att ändra kvoteringsbestämmelserna och ge de direktsökande större kvot änden nuvarande. Detskulle vara intressant alt vela hur statsrådet ser på den saken. Vi vel averfarenhet att direktsökande gymnasieelever har utgjort ett utomordentligtbra material för blivande läkare. Inlagningssystemelhar givetvis också samhällsekonomiska aspekter. Läkarutbildningen är dyrbar.Alt exakt uppskatta den årliga kostnaden torde inle vara så lätt, men låt osssäga alt del kostar i runt tal 40 000 i dagens penningvärde. Om man dessutomräknar med de s. k. alternativa kostnaderna, dvs. även del bortfall iproduktionen som uppstår på grund av att de studerande inte gör en produktivinsats, kan man räkna med kostnader på . , ulan att jagför den skull har tagit in de sludiesociala kostnaderna. Det kan naturligtvisur samhällsekonomisk synpunkt inle vara försvarbart atl ha en sådanuppläggning. Statsrådetsäger här atl han är beredd atl sälla en åldersgräns men naturligtvis vill övervägafrågan. Jag skall väl inle nu avkräva statsrådet besked om var denna gränsskall sättas, men när det gäller tidsaspekten vill jag i alla fall rekommenderaatt man myckel snabbt studerar kon- sekvenserna av dennuvarande ordningen och försöker lägga fram förslag till ett bättreintagningssystem. I det uppföljningsarbete och den utvärdering som jag nämner i mitt svaroch för vilket UHÄ bär ansvar skall ingå både att pröva den fråga som Per-OlofStrindberg nu ställde och naturiigtvis också att se över i vad män det kan varaaktuellt med justeringar av de kvoter som vi nu tillämpar vid intagningen lillhögskolan. Men del är naturiigt att vi fåren något bredare erfarenhetän vad en termins intagning har kunnat ge. Omvidgad rätt till timersättning vid grundutbildning PER-OLOFSTRINDBERG (m): Jag förstår att statsrådet gärna vill studera ytterligare en intagning,men jag vill starkt understryka alt detta faktiskt är en så viktig fråga attdet är ytteriigt angeläget att vi får en så snabb ändring av inlagningssystemelsom möjligt. Det gäller som sagt inle minst med hänsyn till alla de elever somgår i gymnasieskolan och som är intresserade av att satsa på den härutbildningen och som upplever situationen som ytterligtotillfredsställande - vilket jag har förståelse för. Överläggningenvar härmed slutad. §4 Om vidgad rätt till timersättning vid grundutbildning Utbildningsministern erhöll ordetför all besvara (vpk) anmälda fråga, 1977/78:157,och anförde: har frågal mig om jag är beredd att ändra bestämmelserna förerhållande av timersättning vid grundutbildning för vuxna, så all ersättningkan utgå för den som ej fyllt och för den som på grund av sjukdom varitförhindrad all delta i undervisning i tillräcklig utsträckning för atl med nuvaranderegler vara berättigad till ersättning. Dessafrågor bereds inom i samband med budgetarbetet. INGALANTZ (vpk): Först skalljag be all få lacka för del korta svaret. Iförordningen 1976:327 (ändring 1977:405) angående "limersättning vidgrundutbildning för vuxna" 2 S står del: "Sådan timersättning kandock endast utgå studerande som fyller lägst då läsåret förutbildningen börjar." Jag menar att den åldersgränsen måsle försvinna, bl.a. därför alt det bland invandrarna, som ofta har en ofullständig grundutbildning,finns många som är betydligt yngre men som ändå har familj Omvidgad rätt till timersättning vid grundutbildning med ett eller två barn.Det är fel atl en åldersgräns skall ligga till grund för reglerna för om dessamänniskor skall kunna få timersättning eller inte. slår det atl "timersättning utgår för lägst fem och högst iveckan". Också det är en ohållbar regel, som måste bort. Om en elevundervisas enskilt, har hon eller han rätt i veckan.Dessa är dä oftast uppdelade på två undervisningstillfällen. Om eleven är sjukvid det andra tillfället, försvinner alltså ersättningen för de däundervisningen redan pågått. Om lärare eller elev är sjuk vid det förstatillfället kanske eleven inte kommer vid det andra tillfället, eftersomvederbörande då skulle göra en ekonomisk förlust. Dettaär en olägenhet som upplevs både frän elevhåll och från lärarhåll. Regeln bördärför tas bort och timersättningen utgå för det faktiska antal timmar däundervisning pågålt. Utbildningsministernsvarar alt frågan f n. bereds inom utbildnings-deparlemeriiel. Då vill jagställa en följdfråga: Kan man hoppas all de uppenbara bristerna ocholägenheterna försvinner, sä att reformen inte motverkas av klara brister ilagen? Detallra bästa vore förstås atl införa studielön för alla studerande över 16 är.Dä skulle man slippa alla krångliga bestämmelser och paragrafer, och då skullealla studerande garanteras en viss ekonomisk standard. har ställt några frågor som rör klara ekonomiskakonsekvenser, men jag beklagar atl jag inle kan svara på de frågorna förrän den10 . Jag hoppas atl möjligen - i varje fall i någotavseende - den dagen skall bli nöjd. INGALANTZ (vpk): Jag tycker all när man får en fråga som rör uppenbara brister borde manåtminstone kunna utlova all de bristerna skall försvinna. Del är klart alt delär en politisk fråga. Men del är ju ocksä en teknisk fråga, och denfår återverkningar för de studerande som saknar grundutbildning. De stoppas isin utbildning på grund av att de inte erhåller den ekonomiska ersättning somdel när den här reformen genomfördes var meningen atl de skulle få. Jag tycker alt utbildningsministern kunde gä miglill mötes litet mera och åtminstone utlova att man skall ändra påbestämmelserna, så atl de fyller de funktioner som avsågs från början. Min välvilja är som alllid obegränsad, men denna fråga harbudgetmässiga konsekvenser. Den bereds jusl nu av isamråd med budgetdepartemenlei. Sä snart jag kan skall jag alltså ge ellkonkret besked i frågan. INGA (vpk): Jag tror inte att de ekonomiska konsekvenserna är så enormt stora atlman behöver skjuta pä frågan på de grunderna - det kan inte röra sig omsärskilt mänga människor som faller utanför lagens tillämpning. Överiäggningenvar härmed slutad. §5 Om innebörden av uttalanden angående den framtida produktionen avhandelsstål Industriministern erhöll ordet för atlbesvara () anmälda fråga, 1977/78:138, ochanförde: har frågat mig om innebörden av vissa uttalanden jaggjort om den framtida strukturen och produktionsinriktningen för Svenskt StålAB. Detär överenskommet mellan parterna i det blivande och deanställdas organisationer all bolagels framlida produktionsinriktning skallbli föremål för utredning inom det nya bolaget. I denna utredning skall deanställda medverka. I ell tidningsreferat har jag citerats som om jag hadeaccepterat den produktionsinriktning för bolaget som föreslagils avhandelsstålutredningen. Jag har emellertid inle tagit någon ställning i dennafråga. Delär en allmän uppfattning att svensk handelsslälindustri avsevärt behöverförbällra sin konkurrenskraft. De åtgärder som bolaget kan behöva vidta föratt stärka sin ställning kan innebära att personalinskränkningar blir aktuellapä flera orter. Jag kommer all noga följa utvecklingen och om det behövsmedverka till att åtgärder inom ramen för de internationella handelspolitiskareglerna vidtas som sä långt som möjligt bidrar lill au upprätthållasysselsättningen på berörda orter. Ominnebörden av uttalanden angående den framtida produktionen av handelsslål Jag vill lacka industriministern för svaret. Förstmåste jag tyvärr konstalera atl industriministern inte ger en korrektbeskrivning av vad som har hänt när del gäller de uttalanden som föranledde minfråga. Det ena uttalandet gjordes när presenterades. Då sadeNils Åsling alt den framlida produktionsinriktningen skulle utredas. Det andrauttalandet gjordes inte i ett tidningsreferat utan i en intervju med herrÅsling, bekräftad av industriministerns egen informationssekreterare. Där sägerherr Åsling att vi måste acceptera atl metallurgin i Domnarvet läggsner. Svaretsom jag har fåll måste alltså tolkas så alt nu tar tillbakavad han sade i intervjun, och det är viktigt. Men frågan är: Har därmed den orooch den uppmärksamhel undanröjts som hans uttalande i intervjun har väckt iBoriänge och i hela ? Ominnebörden av uttalanden angående den framtida produktionen av handelsstål till att den frågan måsteställas är, som också industriministern säger i svaret, att det kommer attbehöva göras personalinskränkningar på flera orter. Vid presentationen av delnya slålbolaget har delta konkretiserats på del sättet att man har sagt atl 4000 jobb skall bort från de nuvarande tre handelsstålverken. Denfråga som människorna naturligtvis ställer sig är om den framtidaproduktionsinriktningen skall utredas och man därefter skall falla beslut omvad som skall produceras och var det skall produceras: Hur vet man redan nu attdel är exakt 4 000 jobb som skall bort? Jag tror alt del vore bra orn herrÅsling steg upp och sade alt del finns inga reminiscenser, inga kvarlevor, avNabseths ulredning om handelsslålet, för där finns de 4 000 jobben som skullebortrationaliseras, ulan denna fråga är helt öppen i och med att utredningar nuskall göras. Jagtror alt måsle ta chansen, inle minst inför de fackligaorganisationerna som skall delta i utredningsarbetet, att återställa delförtroende som i någon män har skakals av alla de turer som har ägt rum när delgäller den framlida inriktningen av sysselsäliningsnivån i det nya statligaslålbolaget. Människorna måsle ha rätt all få vela: Är del här en utredning somlar sikte på en utveckling och en förbättring av svensk handelsslälindustri,eller har man redan på högsta nivå bestämt sig för atl här skall det i förstahand avvecklas, och inriktar därmed utredningsarbetet på det målet? Beträffande det citerade uttalandet såvar del ett stympat referat av ell uttalande. Det vet också ,eftersom jag efter att det gavs publicitet korrigerade och satte inuttalandet i dess rätta sammanhang, dvs. att när det gäller företagets framtidoch de strukturella förändringar som blir ofrånkomliga är del företagets styrelsesom tillsammans med de anställdas organisationer har att komma med de förslagoch vidta de dispositioner som är nödvändiga för alt företaget skall blikonkurrenskraftigt och pä sikt lönsamt. Det här har jag dessutom, Kjell-OlofFeldt, meddelat fackföreningsrörelsens representanter i Domnarvet.Jag tror inte alt del längre existerar någon oklarhet pä den punkten. Jag beklagar altNils Åsling inte helt enkelt lar tillbaka vad han sade i intervjun, därför altdel har ganska noga undersökts hur uttalandel kom lill. Han kan inle hävda alldel är ett felcitat eller något stympat referat. Det finns en bandinspelning avintervjun som har fö-retells för industriministerns informationssekreterare.Och det finns höga föredömen i andra länder som visar att om bandinspelningarexisterar skall man vara försiktig med atl försöka göra om historien. Sedanskulle jag vilja fråga : Skall jag tolka det som nu lillslut säger sä, atl utredningen om produktionsinriktningen. om metallurgins framlid påolika orter, är helt förutsättningslös? Hur har då sifferuppgiften all del är 4000 arbetstillfällen som måste bort kunnat fixeras? På vilket underlag har mankommit fram till den siffran, och vem har bestämt den? Står för densiffran, eller skall vi ta bort den också och,säga, all uppgiften för bolagetoch för dem som skall utreda och förhandla är all i första hand undersöka omdel går atl klara sysselsättningen sä som den är , inrikta arbetet mot ensådan målsättning och inle låsa del till en, som de flesta människor upplever del,avveckling av viktiga delar av handelsstålindusirin? Ominnebörden av uttalanden angående den framlida produktionen av handelsstål Jag får en bestämd känsla av alt saknardebailanledning. Den här frågan har jag klarat upp med t. ex. facket iDomnarvet. Det är ocksä så att min informationssekreterare meddelade tidningenatt den bandade intervjun inte var komplett. Trots detta publicerade tidningenintervjun, alltså i medvetande om alt den inle var komplett. Förutsättningenför mitt yttrande var - del utgick jag ifrån som en självklarhet - all del ärförelagels ledning tillsammans med de fackliga organisationerna som har atlvidta de dispositioner och göra de utredningar som återstår. Detta råder detfullständig enighet om mellan industridepartementet, fackföreningsrörelsen ochde inblandade parterna. Vad är det är ute efter? KJELL-OLOFFELDT (s): Lät mig för tredje gången upprepa: Vad jag är ute efter är all få vetaom den ulredning som skall'göras är förutsättningslös, eller vilkaförutsättningar ägaren/staten har gett utredningen. Jag vill au säga alt inriktningen inte är au ta bort 4 000 arbetstillfällen - attdel direktivet aldrig har getts utredningen. Del tror jag skulle vara ettbesked som väckte en viss tillfredsställelse. Sedananser jag det fullt berättigat all industriministern ocksä inför riksdagenredovisar var han egentligen står i en för landels industriella framtid viktigfråga. Var jag slår i den här frågan framgår med all tydlighet av denproposition som kommer på bord. Vi kanske kan ta debatten då. Närdel sedan gäller utredningen så flnns det inga direktiv för den. Direktiventill det nya handelsstålbolagets styrelse är all göra detta förelag lill ettlönsamt och konkurrenskraftigt förelag, som kan erbjuda sina anställda en tryggsysselsättning. Det är inom den ramen som man har all vidta sina dispositioner. Jag får bara konstatera atl mysteriet kvarstår. Hur ochandra i slälbolagels ledning, innan några utredningar har genomförts, vet altdet är exakt 4 000 jobb som skall las bort ur de tre existerandehandelsslålverken, underiaget för den slutsatsen, på vilka vägar man kommitfram lill den och vad den egentligen innebär lämnas vi alltså i fortsallovisshet om. Del beklagar jag. Överläggningen varhärmed slutad. § 6 Omcle mindre handelsstålverkens problem Industriministern erhöll ordet för alti ett sammanhang besvara dels () anmälda fråga,1977/78:122, dels () anmälda fråga,1977/78:166, och anförde: har frågat mig dels om beslut angåendenedläggning av stålverket i står i överensstämmelse med ett uttalandefrån min sida alt regeringen inte kan acceptera några avgörande förändringarinom stålbranschen innan pågående överläggningar om ägarförändringar ochprodukluppdelning avslutats, dels vilka åtgärder jag avser vidta för att, iavvaktan pä atl överläggningarna avslutats, rädda sysselsättningen i . Avregeringsformen framgår atl en interpellation eller en fråga lill ell statsrådmåste gälla angelägenhet som angår statsrådets tjänsteutövning. Detta innebärenligt förarbetena att endast regeringens eller enskilt statsråds beslut elleråtgärder eller underiåtenhel alt vidta åtgärder får bli föremål för interpellationeller fråga. Självklart är atl spörsmålsinstilulel inle får användas för attföra fram kritik mot enskilda. Jag får därför begränsa mitt svar i enlighet medde krav som regeringsformen ställer.