prot · G109161 · 1977-12-31 00:00:00 — Elt borttagande av denallmänna arbetsgivaravgiften betyder också en klar lättnad för kommunerna, somju har svårt att fl inkomster och utgifter atl gå ihop. Del bör nu bli lättareför kommunerna all avslå från skattehöjningar för atl klara de angelägnauppgifter som kommunerna har. Jag vill när del gäller kommunerna f ö. baraupprepa vad finansutskottet och jag själv sagt tidigare, nämligenatt den nuvarande kommunala expansionstakten är oförenlig med samhällsekonominskrav. Det är atl på detta område gå från ord lill handling. Jag skall här inle närmare gå in påsysselsättningspolitiken, eftersom vi senare under debatten i anslutning tillarbetsmarknadsutskottets betänkande nr 41 får tillfälle atl diskuteraregeringens förslag om ell tillfälligt nyrekryteringsbidrag. Jag vill barastryka under vad regeringen och finansutskottet sagt , nämligen alten huvudmålsättning för den ekonomiska politiken äratt hålla en hög sysselsättning.De stora ekonomiska satsningarna på industripolitiken och påarbetsmarknadspolitiken är naturiiglvis ett uttryck för denna regeringsambition. Och del ärofjestridligl atl politiken här har varit förhållandevisframgångsrik. Vi har en väsentligt lägre öppen arbetslöshet i än ifiertalel andra industriländer, och vi vet ju också alt utvecklingen avarbetslösheten inom OECD-omrädel även framöver ter sig ogynnsam. Atl vi vid eninternationell jämförelse ligger förhållandevis väl till i fråga omsysselsättningen utesluter självfallet inle alt det finns betydande probleminom vissa regioner och för vissa grupper, bl. a. för ungdomen. Del ärnaturligtvis därför viktigt dels atl man vidtar sådana generellaekonomisk-politiska åigärder att man på långsikl bidrariill alt höjasysselsättningen,dels att man håller en hög beredskap för mer konsikligaåigärder. Borllagandet av arbetsgivaravgiften bör genom an del någolsänker företagens kostnadsläge också kunna bidra lill en viss förbättring av sysselsäiiningen. Tillika bör den något förbättrade orderingången lill svensk industri kunna bidra till att förbättrasysselsättningsläget i förhållande till vad som annars skulle ha varit fallet. Det här bör alltsåkunna motverka en annars sannolik ökning av arbetslösheten. Vissa av de insatser som görs för sysselsättningen och för krisdrabbade branscher fåren genomslag på statsbudgetens utgiftssida /79. Den föreslagna statsbudgeten /79 uppvisar bl. a, på grund härav ett stort underskott. Jag har vid några tillfallen-senast i finansdeballen den 1 mars- 21 Denekonomiska politiken, m. m. pekatpå riskerna med ett bestående stort underskott i statsbudgeten. Mot bakgrund avalt vi nu står inför ett, av allt alt döma. rekordsiort budgetunderskott nästabudgetår finns del anledning atl något återkomma till de här synpunkterna. Detkan ligga nära lill hands all söka åstadkomma ett bättre kapacitetsutnyttjandei del svenska näringslivet genom statliga insatser som inle motsvaras av någrainkomstförstärkningar. Risken härmed är emellertid alt man kan få ensämre motståndskraft mot nya utgiftsbeslul på del statliga området över huvudtaget. Det uppstår en sorls farlblindhet i fråga om ökningen avstatsutgifterna. Det är därför farligt att i det här läget binda sig förbeslut, som innebären bestående belastning på budgetens utgiftssida. Nästa årsbudget kännetecknas härvidlag av en betydande stramhet, och vi har inte någrainvändningar mot de statsutgifter som där föreslås. En ännu stramareutgiftssida skulle med nödvändighet komma att gå ul över del socialatrygghetssystemet eller sysselsättningen, och det kan vi inte godta. Jagvill i det sammanhanget säga några ord om del socialdemokraliskabudgetalternativet, som ju inte på någol avgörande sätt skiljer sig ifrånregeringens. 1 den socialdemokratiska reservationen 3, som innehållerbudgetalternativet, bygger man på den socialdemokratiska partimotionen ochräknar i fråga om budgetunderskottet med att stanna vid ett underskoll på ca 38miljarder kronor, dvs. 3 miljarder lägre än regeringens budgetförslag. Vi harifrån utskoltsmajorilelens sida sagt atl beräkningarna i del socialdemokratiskabudgetalternativet inte är korrekt genomförda och alt del socialdemokratiskaalternativet resulterar i ett betydligt slörre budgetunderskott än de 38miljarder som man anger. Jag vill bara peka på ell par posler. Socialdemokraternamotsätter sig den beslutade indexregleringen av statsskatten och anser alldetta skulle innebära en ökning av stålens inkomster jämfört medregeringsförslagei med . Den rätta siffran är 1,2 miljarder.Socialdemokraterna motsätter sig också förslaget om atl slopa den allmännaarbetsgivaravgiften och räknar med atl detla skall innebära eninkomstförstärkning jämfört med regeringens förslag på 4 miljarder. Den rättasiffran är 3,4 miljarder. De socialdemokraliska motionärerna överskattar ocksåstarkt de ökade intäkter för siaten som en annan energipolitik skulle ledatill. Vikan nu vidare konstatera alt i flera av de belänkanden ifrån näringsulskoltetsom har legal på kammarens bord har socialdemokraterna inäringsutskottei förordat ökade utgifter jämfört med majoriteten. a. ell kapitaltillskott till investerings-banken på 500 milj.kr. och det gäller ytterligare insatser för all hålla kapaciteten uppe ivarvsindustrin-ett ärende som vi ju kommeratt behandla och där vi fållbetänkandet på vårt bord . Studerar man näringsutskoltets betänkande nr76, visar det sig alt socialdemokraterna där föreslåren rätt betydande ökningav statens utgifter. Inle hellerdel finns med i det socialdemokraliskabudgetalternativet. Dessa korrigeringar av detsocialdemokratiska budgeialternativel innebär enförsämring av saldol i deras alternativ med . Jag kaninte helt överblicka effekterna av deras alternativ på varvssidan. Skillnadenmellan regeringens budgetalternativ och de socialdemokraliska reservanternasskulle då stanna vid eller eventuellt ännu mindre.Jag noterar an reservanterna i slutet av sin reservation på s. 81 säger atl engranskning av moiionärernas förslag ger vid handen att del kassamässigautfallet för budgelårel 1978/79 blir något lägre än vad motionärerna räknat med- och det är förvisso sant. Och det är ju just saldol, del kassamässigautfallet, av nästa budgetår som vi nu diskuterar. Budgeiminisiern kommer senarei debatten atl ytterligare belysa de felaktiga beräkningarna i detsocialdemokratiska budgetalternativet. 1det reviderade budgetförslaget finns en långtidsbudget för tiden fram lill1982/83, där man drar upp vissa perspektiv på . Jag tror att denredovisningen är mycket värdefull. Den visar att de statliga budgetunderskottenunder kommande år kommer atl ligga kvar på samma eller i del närmasle sammanivå som beräknas /79. Alternativa antaganden rörande den framlidaekonomiska utvecklingen rubbar inte i någon avgörande grad den här slutsatsen.Detla är, som budgeiminisiern framhåller, en bestämd varningssinai förfinanspolitiken framöver. Beståendeunderskott av den här storleksordningen kan inte accepteras. Det betyder bl. a.atl statliga åtaganden av nuvarande omfattning till förmån för drabbadebranscher och regioner inte är möjliga och alt nya eller växandeinkomsiöverföringar lill hushållen måste balanseras av höjda statsinkomster.Jag vill också i övrigt instämma i de slutsatser som budgeiminisiern drar i delreviderade budgetförslaget på s. 13 om vad det här betyder för möjliga beslut ifråga om både statsinkomster och statsutgifter. Socialdemokraterna hävdar på flera ställen i sina reservationer atlden nuvarande ekonomiska politiken leder till ökade klyftor i samhället. Manpåslår alt regeringspolitiken innebäratt man ger ål dem som redan ärvälbeställda och lägger ytterligare bördor på de svagare. Kjell-OlofFeldt upprepade i sitt anförande det här påslåendet, ochhan rubricerade poliiiken med del gamla slagordet högerpolitik. I slutet avanförandel fick han också in vad han kallade skatlesänkarfilosofi. Tilldetla vill jag säga cMs att det aren orättfärdig beskrivning av den fördapolitiken, dels atl den socialdemokraliska ekonomiska politiken bara skiljersig på några få punkter från regeringens och att del socialdemokratiska budgetalternativetdärför inte rimligen kan sägas ha någon annorlunda fördelningsprofil änregeringspolitiken. En politik som innebär all man satsar stora resurser påsysselsättningspolitiken och på stödet åt industrier i kris kan rimligen intesägas vara riktad mot de svagare i samhället, eftersom en eljest ökadarbetslöshet just skulle komma all drabba de svagaste. Alt man överstatsbudgeten satsar pengar på all vidmakthålla samhällets stöd åt pensionärer,handikappade och barnfamiljer kan rimligen inte heller beskrivas som en politikriktad mot de svagare i samhället. Denekonomiska politiken, m. m. Den ekonomiska politiken, m. m. Det fakium alt dessa stora insatser torsysselsättning och utsatta grupper inte läcks av höjda skalteinläkterärjudenviktigaste förklaringen tilldel stora budgetunderskottet och alltså ellväsentligt led i den förda politiken. Alternativen härtill hade ju, som jagtidigare framhållit, varii antingen väsentligt höjda skaller eller minskadeinsatser till utsatta grupper och till bekämpande av arbetslöshet.Socialdemokraternas ekonomiska politik skiljer sig ju från regeringens f ö.bara genom all man velat någol öka företagens kostnader och därmed minska derasmöjligheter atl konkurrera på väridsmarknaden och sälja sina varor, och jaghar mycket svårt alt tro atl en sådan ekonomisk politik i längden på någol sättskulle bidra lill en rättvisare fördelning i samhället än den politik som viförordar. Socialdemokraternaspåstående att den borgerliga politiken ökar klyftorna och missgynnar de svagareär alltså djupt oriktigt. Jag tycker atl försök all idebatten leka någon sorls på finanspolitikens område var riktigtmisslyckal. Avslutningsvis bara några tekniska kommentarer i anslutning lillulskottsbetänkandel. Demed anledning av kompletteringsproposilionen väckta motionerna innehåller,förutom yrkanden om den ekonomiska politiken,också en hel dei andra yrkanden påpunkter som i fiertalel fall redan lidigare har prövats av . Detgäller i särskilt hög grad vpk-motionen 1975 där man bl. a. lar uppanslagsramen för försvaret, allmän arbetstidsförkortning och förstatligandenav olika slag. har inte nu gjort en sakprövning av alla dessayrkanden. Vi har uppfattat de väckta motionerna som ekonomisk-politiska paket,vilka har alt välja mellan. Om skulle bifalla någon annanallmän inriktning av den ekonomiska politiken än den som utskottsmajoritetenförordar, far motionärernas särskilda yrkanden återremitteras och tas upp tillny behandling. Del är naturligtvis min förhoppning alt del inle skall behövaske. Jag yrkar bifall tillfinansutskottets hemställan. () kortgenmäle: har alldeles för brätiom atl inkassera beröm förregeringens devalveringar. Han har några månaders handelsstatistik alt hänvisalill, men lalar inte om atl den avgörande faktorn bakom den förbättradehandelsbalansen är en våldsam nedgång av importen, som i sin lur är ett symtompå hur dåligt det jusl nu går i svenskt näringsliv. Detär än så länge en hell obesvarad fråga vad exportökningen beror på. Enligtregeringens egna planer och all erfarenhet skulle devalveringarna egentligeninle alls ha hunnit ge några effekter på exporten. Och de flesta slår litetfrågande lill vad det är .som händer. Lål oss därför hoppas all exportökningenfbrtsätter och blir ännu slörre-del måste den bli om inte vårt ekonomiska lägeskall bli direkt ohållbart. Regeringenförutspådde en exportökning på . Man säger nu: Del kan bli 5,5eller 6 96 - vi är glada för varje promille. Den promille som dennaavgiftssänkning åstadkommer lycker vi att vi får betala ell ohyggligt högt pris för. skall man inle stimulera efterfrågan genom i. ex. enhöjning av barnbidragen, säger . Jag skulle på sätt och vis harespekt lorden ståndpunkten om den vore konsekvent, men del är den inte. Delpumpas in ytterligare fyra miljarder av likviditet i företag och banker. Därgör de här pengarna inte någon påtaglig nytta, men de är ett latent hotmot vår ekonomi. Dessa pengar kan bidra till ytterligare inflation, och därmedytterligare sänka barnfamiljernas levnadsstandard. Vår politik är rättvis, insalserna för sysselsättningenminskar klyftorna och ger människorna jobb, säger . Det är delar avarbetsmarknadspolitiken som vi inte alls har någol att invända mot, för det ärvår politik som ni för vidare. Men det diskussionen gäller,och del går förbi, är om vi måsle åstadkomma dessa stora generella lättnader förall klara sysselsättningen. kallar del för alt sänka näringslivetskostnader. Peka då pä någol ställe där dessa åtta miljarder har givitnågra jobb, där ni har räddat någon del av sysselsättningen! Vad är rättvisa? Det är klart all stora delar av dessapengar som ni ger näringslivet blir ökade inkomster och formögenheler för demsom äger förelagen. Vänd er till de människor som får vända på slantarnaföratt få del att gå ihop, lill de barn familjer som får ställa in semestern ,därför att de inte har råd och säg: Det är för er skull som vi ger förelagendessa fyra miljarder, för er trygghet. Då måste inse atl han inleär trovärdig, när han påstår all det är fråga om rättvisa. Det är i ställetfråga om en övertro på privatkapitalismens möjligheter att lösa problemen, ochi bakgrunden ligger en djupt allvarlig strävan - atl på allvar öka klyftorna idel här landei. Den ekonomiska politiken, m. m. BJÖRNMOLIN (fp) kort genmäle: säger : Lål oss hoppas altdevalveringen blir framgångsrik! Man har inle riktigt tidigarei inläggen från socialdemokratiskt håll förnummit någon förhoppningomalldevalveringen skulle bli framgångsrik. Del är obestridligen på del viset an regeringensekonomiska politik har lättat kostnadslägel för näringslivet och förbättratdess konkurrenskraft. har redan, överraskande snabbi, lett till enmarkerad förbättring av handelsstatistiken. Del är ju ändå, ,både en uppgång i exporten och en nedgång i importen som förklarar den härförändringen. Exportvolymen har ökat med ca 10 96, om man räknar på åretsförsta . Del äralltså klart all devalveringen hur bidragit tilldel. .Men jag kan gärna instämma i formulering atl vi kanhoppas att devalveringen även fortsättningsvis blir framgångsrik. Med den politik som ni förordar - alt säga nej tilldevalveringen, all lägga större bördor på företagen - hade koslnadsläget varithögre och därmed konkurrenskraften lägre. Min poäng i slutet av min lidigareanförande var ju all en sådan ekonomisk politik hade inneburit högrearbetslöshet, ett större hot mot sysselsättningen framöver än regeringensekonomiska politik. Nr 161 var från den utgångspunkten som jagfann anledning all myckel bestämt Fredaeenden reagera mot av regeringspolitiken som en 2 iuni1978 politik som ökar klyftorna isamhället och som är riktad mot desvagare. _man prioriterar bekämpandet av arbetslösheten, så kan väl del rimligen inte Den ekonomiska beskrivas som en orättvisfördelningspolitik. politiken m m "''' noterade all Kjell-OlofFeldi fö. inle upprepade påståendet all den ekonomiskapolitiken har inneburit någon sorls överföring av resurser från dem som hardetsämre ställt lill de välbeställda -det ärju uppenbarligen en felaktig bild. Får jag bara på de här få sekunderna tillägga alt medsocialdemokraternas ekonomiska politik hade vi inle tall den förbättring ihandeln med ullandel som vi nu har fått, och därmed hade ju behovet avutlandsupplåning varit större. Tack vare den snabba förändringen iutrikeshandeln kommer behovet av statlig utlandsupplåning all bli väsentligtlägre . Detta ärju någoniing som vi har varit ense omall eftersträva. Men med den socialdemokratiska ekonomiska politiken hade vifortfarande haft ell stort behov av utlandsupplåning - och ell slörre behov avutlandsupplåning iin vi nu kommer all få på grund av regeringens ekonomiskapolitik, () kort genmäle: beklagade all jag inte upprepademilt påslående all sänkningen av arbetsgivaravgiften är en överföring avresurser från lönlagarna till företagen. Då skall jag upprepa del. Del är nämligen så all de 8 miljarder, som ni länkergebort genom beslutet , kommer förr eller senare atl få betalas avlöntagarna. Dessa pengar finns gömda i budgetunderskott, och demåste las fram. Jag vill peka på hur man redan börjar äta sig in ivälfärdssamhället med de små attackerna på olika områden. Del gällersjukförsäkringen och pensionärerna. Ni har inle råd all ge barnfamiljernanågra kronor eller hålla lillbaka höjningen av matpriserna. Allt syns redandär. Räkningen är utskriven. Del är bara del all än så länge har löntagarnaendast fått betala en del. Men ni kommermed räkningen på resten. Och era vännerbland fröjdas ål atl de nu har chansen all böna plocka tillbaka delsom en gång har getts ål de svaga och utsatta här i landet. Sedan säger att om vår politik hade förts hadeden lett till slörre arbetslöshet, och sådant kan man alltid påstå. Men om man nu är så övertygad om delta, varför kan man inte då la fram något företag där era avgiftssänkningar, er generella välvillighet mot näringslivet har skapat ett nyn jobb eller räddat elt gammalt jobb? Och var är a de där företagarna som fanns 1976-del fanns en massa folkpartister bland dem,del är jag övertygad om -som var beredda atl öka sysselsättningen kraftigt.om bara dessa avgifter sänktes? skakar på huvudet, och jag förslär honom. Del är inle så län atl klara ul del här. Men om man hela liden anser all sänkningen av arbetsgivaravgifterna med 8 miljarder är den stora insatsen för ekonomin och 26 för sysselsättningen, borde del välrimligen tor dessa 8 miljoner finnas någontingni kan peka på. Ni borde kunna använda dessa pengar och säga: Därmed räddar viNorrbotten. klarar vi gruvorna i Bergslagen. Oroa er inle i ochLandskrona. 8 miljarder finns ju här i sänkta avgifter. Del är massor av jobbdet. Men detär inte så ni bedriver politik. Därför menar jag att hade dessa 8miljarder funnits tillgängliga för alt göra de riktade insatser som kommeratl behövas och som ni inte har pengar till, hade vi konkret och påtagligträddat sysselsättning, undanröjt oron för framliden,en oro som växerohyggligt snabbt. Vadfår människorna som ersättning för de jobb som faller bort? Jo, de flrÅslings arbetsgrupper, Åslings delegationer och Åslings kommissioner som skallskapa sysselsättning. har de inte skapat, vad jag vet,en enda jobb.Det enda de gör är alt de kostar skattebetalarna en massa pengar för alltutredande och allt resande. meningen har ni gjort en insats -ni har hållitutredarna sysselsatta. Denekonomiska politiken, m. m. () kortgenmäle: Det är obestridligen på del viset atl man genom atl sänka företagenskostnadsläge har hindrat en ökning av arbetslösheten som eljest skulle hauppkommit. Jag tror atl jag står på en myckel säker grund när jag säger det. Sedansäger socialdemokraterna atl med deras politik skulle man ha klaratsysselsättningen bättre. Men jag förslår inte hur man genom en höjning avavgifterna för företagen skulle ha ökat förelagens möjligheter all sysselsättafolk. Det är för mig ett obegripligt resonemang. Närdel gäller denna argumentation som försöker föra, all denborgerliga ekonomiska politiken lar pengar från de fattiga och ger till , har han inle upprepat det påståendet, därför att del finns inga beläggför det. Del är klart att om man satsar pengar för att hålla sysselsättningenuppe, om man satsar pengar för atl klara pensionärernas standard i ettbesvärligt läge, så innebär det vissa uppoffringar för de yrkesverksamma. Mendet kan rimligen inte beskrivas som en ekonomisk politik, riktad mot de svagarei samhället. Heladelta illusionsnummer av typen "Finanspolitikens ", somKjell-Olof försökte sig på i sitt första inlägg, del går ju inle. Det varockså en någol dämpad vi mötte i den senaste repliken. Han hade juinget guld atl ui från de rika och ge till de fattiga - de rika var redan beskattade.Och vår nutida finanspotitiske flr därför nöja sig med skådespel,han har ju inget bröd att erbjuda. Jag måsie säga att det mindre värdenärofulla rollen som som spelade och mera den intelika ärofulla rollen som . NILSBERNDTSON (vpk): Den orimliga ordning som varit rådande i utskott haromöjliggjort tor kommunisterna all foga reservationer tillulskotlsbeiänkandena. När det gäller de allmänna riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken skulle vi självklart ha haft anledning atl reservera oss Nr 161 mot den borgerligauiskonsmajoriieiens skrivning. Om vi i stället här i Fredaeenden kammaren skulle utveckla vårasynpunkter i samma omfattning som man 2 iuni1978 ' ' " socialdemokratiskareservationen, skulle della ta i Jag skall inle göra del. Den ekonomiska '' "' påpeka atl en orimlig ordning i ulskottet förstärks av ensäregen En särskild litendeball mellan herrar och genomförssom inledning till uiskottsrundan. Är delta möjligen en markering av alt vadde borgerliga och socialdemokraterna främst vill strida om gäller vem som bästförvallar del kapiialisiiska i kris? Den socialdemokratiska kritiken mot regeringens förslagtill riktlinjer för den ekonomiska politiken koncentrerar sig i hög grad på denborgerliga regeringens kända oförmåga och ovilja atl föra en planmässig politikpå olika områden. Beskrivningen av den borgerliga regeringen kan dock inle blifullständig och riklig, om man inle utgår från atl det är kapitalismens syslemsom utgör grunden för arbetslöshet och inflation. Regeringens politik harsomriktmärke atl stödja och stärka de krafter som bär ansvaret tör arbetslöshet,utslagning ur produktionen, dyrlid och andra bekymmer som den arbetandebefolkningen möter. Regeringens medvetna försök att vältra över krisens bördorpå de arbetande förstärker problemen ytterligare. Den borgerliga regeringensframfart under de som gåll är sådan all man kan säga: Spårenförskräcker! Denna politik måsle mötas och bekämpas med enarbetarpolitik som utgår från de verktiga klassförhållandena, har sin uddriktad mot slorflnansens maktpositioner och som ställer den arbetandebefolkningens intressen i förgrunden. Del är endast med en sådan politik somden borgerliga regeringen kan slås ut och förutsättningar skapas för en ny kursi politiken. Även om kriser och arbetslöshet hör lill kapitalismensnatur, kan naturligtvis regeringen aldrig svära sig fri från ansvaret för denkonkrela utvecklingen. Dess egna åigärder har medverkat lill samhällsekonominsförsämring. Regeringen har ansvar tor alt bruttonationalprodukten minskat ochutlandsskulden ökat. Den har ansvar för alt industriproduktionen minskat ochantalet företagsnedläggningar ökat. Den har ansvar för alt arbetslösheten ökat.Den har ansvar för all priser och hyror stigit. Den har ansvar fördevalveringar och momshöjning som lett till alt de arbetandes konsumtionminskal. Den har ansvar tor miljardgåvorna lill storföretagen. Den har ansvarför all miljardrullningen lill militära ändamål fortsätter i oförminskad takt,som åtstramning sker på en rad angelägna områden i samhället. borgerliga majoritet intar den altilydenlill olika molionskrav an om liknande krav avslagiis tidigare, så skall deinle las upp på nyll. Del är rikilinjerna som skall prövas, säger utskottet.Javisst! Men riktlinjerna måsie också komma lill konkrela uttryck på viktigaområden. När finansuiskoiiet söker teckna den internationellabakgrunden lör säger man all denna ""måsie av nalurliga skäl bli relalivi 28 koniurlös," Avlika naturliga skäl måsle den borgerliga regeringens och finansutskot- Nr161 leis bild i övrigt bli relalivi konturlös. Den måste bli konturlös därföralt man Fred'ieen den vägrar se det ekonomiska systemets inneboendemotsättningar som leder lill t inni1978 Man satsar istället på de krafter som orsakar arbetslösheten och inflationen.Finansutskottet spanar efter ljuspunkter i den internationella rj ekonomiska utvecklingen och hoppas på en uppgång som skall gynna Sverige.Försiktigt- politiken vis varnar man dock för alt dra för långtgåendeslutsatser av förändringen i handels- och bytesbalansen. Despeciella drag i den nuvarande krisen som sammanhänger med den tilltagandekoncentrationen av produklion och kapital kommer all kvarstå även vid enkonjunkturuppgång.