prot · G109124 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag serpartisympatiundersökningarna som en service inte till partierna ulan i främstarummet lill medborgarna. Det finns ingen som helst anledning till atl depoliliska partierna skall finansiera dem. Hela allmänheten är intresserad av altfölja utvecklingen av partiernas styrka, även mellan valtillfällena. Detta börhöra till den statistiska service som statsmakterna skall ge medborgarna. Detär alltså helt naturligt att SCB utför sådana undersökningar. Alt ta ifrån SCBde möjligheter atl genomföra undersökningarna som har funnits är jubara, , alt gynna de privata storföretag som är verksamma inomden här branschen, och del är också del som regeringens förslag har gått ut på.Finansutskottet har varil klokare än regeringen på den här punkten. Påen annan punkt delar jag däremot självfallet inle uppfattningarna i vad somskrivs i finansulskoltets betänkande. Det gäller avstyrkandet av vpk:s motion653 om en inventering av luckor i statistikproduktionen. Det är nämligen ettfaktum att vi har stora brister när del gäller en rad väsentligasamhällsområden som är otillräckligt eller inte alls belysta av statistiskadata. Vi har anfört några exempel i moiionen. Det gäller exempelvisinvandrarnas sociala och kulturella förhållanden, där det visserligen hartagits fram- ett material i levnadsnivåundersökningarna om hemspråk blandskolbarnen, men där det fortfarande saknas oerhört mycket av väsenlligstatistisk kunskap om invandrarnas förhållanden. Det finns exempelvis ingenstatistik protokoll 1977/78:123-124 överi vilken grad analfabetism förekommer bland invandrare , och del ärhell orimligt att sådana viktiga saker inte är kända av samhällsmyn-digheterna. Vihar också tagit upp och kritiserat torftigheien i den statistik som finnsbelräffande förmögenhetsägandet och förmögenhetsbildningen. Där har det sketten tillbakagång. hade man i samband med folkräkningar, som ju komregelbundet, relativt detaljerade dala om förmögenheterna i samhället. Dennuvarande statistik som finns i taxeringssiatistiken är däremoi mycket torftig.Det finns inga möjligheter alt genom kombination av andra variabler studeravilka personer och grupper som egentligen äger förmögenheter: Delta har skapatslora problem för flera skatleutredningar som har varit verksamma under desenaste åren. Man har tvingats att försöka få fram specialundersökningar, menäven delta har varit svårt. Del har gjorts vissa undersökningar, exempelvis avRoland Spånl, om utvecklingen av förmögenheterna i landet, men vad viefteriyser är alltså en årlig och kontinuerlig statistik över ägandet ochkontrollen av förmögenheter, produktionsmedel, naturtillgångar, förekomsten avskulder osv. Dentredje punkt som vi tar upp gäller själva förändringarna i arbetets karaktär.Vi menar att det finns anledning tro att en allt större del av befolkningen harfått arbetsuppgifter som kräver stora yrkeskunskaper och stort kunnande, mensamtidigt har troligtvis också allt fler människor fått ett arbete som ärrutinmässigt och enformigt. Vi anser att detta borde belysas bättre i densociala statistik som samhället skall svara för. Enfjärde fråga som är utomordentligt viktig i nuvarande ekonomiska krislägegäller att få fram en tillföriitlig statistik över kapacitetsutnyttjandet iindustrin. Det finns ingen sådan. Vi har i konjunkturbarometern vissa uppgiftersom skall svara på frågan om kapacitetsutnyttjandet ökar eller minskar, men vihar inget material som svarar på frågan hur stor del av den nuvarandekapaciteten inom industrin, hur stor del av maskinparken, hur stor del avarbetskraften osv. som är utnyttjad resp. outnyttjad. Delta försvårarsjälvfallet en rationell ekonomisk politik för statsmakterna. Det är en av destörsta luckorna, lycker vi, när det gäller den ekonomiska statistiken, och denluckan borde fyllas. Enfemte och sista fråga som vi tagit upp i moiionen gäller statistik överuppkomsten av yrkessjukdomar och överdödlighet. Där har det upplysts mig altdet finns en levnadsnivårapport under utarbetande som delvis tar upp dessafrågor, men även på det här områdel borde det finnas en kontinuerlig årligstatistik som belyser uppkomsten av yrkessjukdomar och förhöjd dödlighet ochdärför kunde möjliggöra mera snabba och verksamma ingripanden för att avlägsnade faror som fortfarande finns i den moderna industrin och andra delar avnäringslivet. Ja, det här är bara några exempel som vi tagit upp på områden somenligt vår mening skulle behöva belysas genom en bältre statistik än den som finns tillgänglig. Vianser alt man behöver göra en ordentlig inventering och på ett systematiskt sättgå igenom vilka områden av samhällslivet och dess förändringar som ärotillräckligt eller inte alls belysta. I samband med en sådaninventering skulle man också undersöka hur man bör gå lill väga för att fyllaluckorna i statistiken. Det är inte främmande för oss att göra vissabesparingar på en del områden av statistikproduktionen. Statistikproduktionenhar gamla fina anor i , vilket gör alt den i vissa fall täcker problemsom förefaller relativt ointressanta. Jag tror mig exempelvis veta att detsäkert utan några men för det svenska jordbrukets utveckling kunde genomförasbesparingar när det gäller den detaljerade och utföriiga galt- ochbetäckningsstatistiken - det gäller som bekant svinen. Det är bara ett exempelbland många på besparingar som troligen skulle kunna göras. Utskottetmenar alt det inte behövs någon särskild utredning för att gå igenom dessafrågor. Vidare anser utskottet att det är en uppgift för statistiskacentralbyrån atl kontinueriigt uppmärksamma behovet av förändringar istatistikproduktionen och alt lämna underlag till förslag på en fortlöpandeanpassning av denna. Emellertidförefaller det oss som om del vore många brister som ackumulerats under detsenaste årtiondet. Härtill kommer, som jag redan påpekat, alt det på vissaområden skett en direkt försämring av den svenska statistiken. Jag anfördespeciellt förmögenhelsstatistiken. Vi tycker alt detta lalar för att ensärskild pariamentarisk utredning borde tillsättas. Denna skulle ta upp frågantill utföriig granskning och se till att vi fick en modern statistik som svararmot alla de behov som föreligger. Det vore inte bortkastade pengar. Det vorepengar som sparades på det viset att statsmakterna fick ett mera rationelltunderiag för sin politik. Jag yrkarbifall lill motionen 653. har det pågått ett utvecklingsarbete inom statistiskacentralbyrån i fråga om en för hela arbetsmarknaden gemensamsysselsättningsnomenklatur. Projektet bedrivs i samråd med arbetsmarknadensparter, kommunförbunden och . Undernågra år harjag försökt att följa projektet, och vid olika tillfällen har jagockså aktualiserat frågan i . Därför måsle jag konstatera atlutvecklingsarbetet inte går i acceptabel takt - det går mycket långsamt. Låtvara att del är en svår fråga. Huvudansvaretför projeklet ligger på , även om övrigasamarbetspartner också har lagt ned ett mycket omfattande och kostsamtutredningsarbete. Orsakentill projektets "snigelfart" ligger närmast i att de av samhällettilldelade medelstillskotten varil alltför snäva. Minkollega på länsbänken har i motionen 405 argumenterat förprojektets cenirala betydelse och vikten av alt nomenklaturen kommer tillstånd. Jagskall inte här upprepa argumentationen, men det synes oss mycket angeläget allförhandlingsparterna får tillgång till en sysselsäuningsnomen-klatur som de - ienlighet med överenskommelse - själva kan bygga pämed en svårighetsindelning för att därigenom få fram en differentieradlönestatistik. Vi tror atl en sådan lönestatistik skulle bidra lill ensakligare diskussion inför förhandlingar mellan de olika parterna. Detta bordeinte minst statsmakterna ha intresse av att på allt sätt stödja. En sådant stödbör ske genom alt får möjlighet atl i samråd med de iprojektet deltagande parterna färdigställa den påbörjadesysselsäll-ningsnomenklaturen, som sedan av olika intressenter kan byggas påför olika användningar. skrivning synes det mig alt ulskoltel så atl säga inle har sakbehandlatsjälva motionen till anda och mening utan behandlat den enbart utifrån enformell princip om att ett finansutskott inle bör föreslå att göranågon form av uttalande av denna art, utan alt man antingen direkt skall anvisaekonomiska medel eller också skall ange vilka existerande verksamheter som istället bör nedläggas. Sommotionärer- med hänsynslagande lill de stränga ekonomiska ramar som fanns isamband med den allmänna motionstiden-bedömde videt vara gångbart att i vårlyrkande hemställa enbart att hos regeringen skulle begära attämbetsverket inom sina ekonomiska ramar i någon form skulle prioritera delangelägna projektet. Numerasynes det, som bekant, åtminstone inom regeringspartierna råda inte såbegränsade ekonomiska ramar för samhällsutgifter som det förelåg i samband medden allmänna motionstiden. säger att inte kan arbeta med förutsättningen att det finnslediga resurser vid myndigheten, och sålunda bygger man upp ett yrkande omavslag på vår moiion på dessa s. k. formella hinder. Jagär naluriigtvis väl medveten om att just avekonomiministern behandlats myckel snävt i budgetpropositionen. Av denanledningen harjag viss förslåelse för utskoltels skrivning. Men då borde dettaockså ha varil argumentet. Utskottethar inte i sitt belänkande behandlat motionen närdet gäller själva sakfrågan,nämligen projektets angelägenhetsgrad. Det kan bero på att utskottet anser attdet inte ingår i deras kompetensområde - det ligger ju närmasl påarbetsmarknadsdepartementet. beklagar jag handläggningen av moiionen. Men det föreligger ett enhälligtutskottsbetänkande, och det gör att jag inte anser mig kunna ställa någotspeciellt yrkande , utan jag får inrikta mig på alt finna en form för attpå annat sätt här i aktualisera själva sakfrågan. Vi har upplevt en snabb utbyggnad avstatistikproduktionen i vårt land. I årets budgetproposition föreslås att denexpansionsperioden växlas över till en konsolideringsperiod, och därom tycksdel råda bred enighet. Konsekvensernaav detta är naturligtvis atl anslagsökningarna lill statistiska centralbyrånär små. Delta faktum kan möjligen innebära en viss eftersläpning i detlångsiktiga projeki- och utvecklingsarbetet, men det finns inte någon anledning till oro på den punkten. Imotionen 653, som C.-H. yrkat bifall lill, förs fram etl antalönskemål om yttertigare insalser i fråga om statistikproduktion utöver vadmedelstilldelningen i budgetpropositionen medger. Redan av vad jag har sagt omatt statistikproduktionen befinner sig i en konsolideringsperiod framgår nu inle bör upparbeta nya statistikområden. Därtill kommeratt del mesta somnämns i motionen och som här nämndes av i slorutsträckning är tillgodosett. Låtmig nämna ell par exempel. Invandrarnas levnadsförhållanden har berörts i enspeciell levnadsnivåundersökning, nr 9. och statistiskacentralbyrån utreder f n. tillsammans invandrarnas språkförhållanden. Man harockså påbörjat en sysselsältningsutredning vad gäller invandrarna. De storalevnadsnivåundersökningarna omfattar vidare sådana frågor som arbetstid,arbetsmiljö och yrkesskador. I fråga om yrkessjukdomarna täcksmotionsönskemålet om mera statistik av flera olika uppdrag C.-H. Hermanssonnämnde ett sådant. Utredningsarbete pågår också vad gäller statistik överkapacitetsutnyttjandet inom industrin. Ganska mycket av det som är alltså tillgodosett i dagens statistikproduktion. Jagvill tillägga atl enligt min mening är kontaktnät välulvecklat när del gäller att tillgodose behovet av kontakter mellan å ena sidanstalislikproducenlerna och å andra sidan avnämarna. Närdet gäller motionen 405, som talade om, bygger den såvitt jag kanförstå på ett missförstånd. Arbetet på en sysselsältningsnomenklatur för helaarbetsmarknaden kan inle påskyndas genom att fårslörre anslag, vilket i och för sig inte heller begärs i motionen. Men det ärdå inte heller någon mening med att uttala sig om den interna medelsprioriteringeninom SCB. tyckte att utskottet hade givit motionen en formellbehandling. Vi hargått på den hemställan som finns i motionen och som utgårifrån alt det skall ske en ompriorttering av de medel som slår lill SCB:sförfogande. Eftersom ifrågavarande arbele inle lider av brist på pengar finnsdet inle anledning atl göra någon omprioritering. Det finns inle heller någonanledning atl anvisa ytterligare medel, något som inte heller motionärernabegär. Tillsist en punkt där finansutskottet har gjort en smärre ändring ibudgeiproposilionen. Del gäller de sympaliundersökningar som berörts tidigare idebatten, som ju har etl stort informationsvärde. De har finansieratsgenom statsanslag, men i budgetpropositionen hade dessa anslag föreslagils utgåoch ersättas av uppdragsfinansiering. har tillfrågatpartierna om de vill eller kan finansiera undersökningarna. Alla partier hargivit samma svar, nämligen alt de inte har möjlighet att svara för finansieringen,som de markerat sin uppskattning av att undersökningarna görs. Dessaundersökningar har sitt stora värde genom ett stort urval, genom möjlighetertill uppsplittring på flera underkaiegorier och genom en hög grad avjämförbarhet. Jag delar också den uppfattning som gav uttryckför här, nämligen atl man när det gäller den här 12 protokoll 1977/78:123-124 Nr 124 typen av opinionsundersökningar bör eftersträva konkurrens mellanolika Med del anförda ber jagatt få yrka bifall till utskottets hemställan. THUREJADESTIG (s) kort genmäle: Utskottets ordförande säger att projektet inte lider brist på pengar.Men det är bristen på pengar som egentligen är pudelns kärna. Under de år somprojektet pågått har man haft finansiellasvårigheier och brist på de reella resurser som behövs för alt få projektetslutligt i hamn. Det här är ett myckel viktigt och centralt problem förarbetsmarknadens parter, och såväl ijänstemannaorganisationer somLandsorganisationen har själ va i hög grad prioriterat det här arbetet, men detbehöver göras i samverkan med samhället. Här spelar enväsentlig roll, och jag vågar påslå att brist på resurser i statistiska centralbyrånär ett av hindren när det gäller att få fram en lösning av nomenklaturfrågorna. Mennog är det mer än formella hinder på grund av en alt-sats att inte utskottetsjälvt vill prioritera. Det har vi heller inte krävt, ulan vi har i vår motionbegärt att i en skrivelse till regeringen skulle påpekaangelägenheten av att arbetet påskyndas och av att vi får ell posilivi resultatav det här tekniskt invecklade arbetet. BJÖRNMOLIN (fp) kort genmäle: Vad jag sade var atl den här problematiken inle påverkas av hur myckelpengar man ger , bl. a. därför atl projekten bedrivs isamarbete mellan SCB och ell stort antal andra inslan.ser. Enligl minuppfattning-och den harjag fått verifierad från -ärdet alltså inle en fråga om medelstilldelningen till SCB. Det är del egentligeninte i moiion heller, eftersom inle yrkar på merpengar. När skrev motionen måste han ändå ha förstått hur det varfastän han har glömt det . THUREJADESTIG (s) kort genmäle: Vi har inte begärt mer pengar till utan enomprioritering av de resurser man har - för att få fram just delta projekt. BJÖRNMOLIN (fp) kort genmäle: Det är en alldeles felaktig metod. Detkan säkert göras omfördelningar inom SCB, men del är inle uppgiftall göra del i samband med medelsbesluiei. AXEL (): Jag vill närmast till förnöjelseupplysningsvis meddela, därest han inte har observerat det, atl ekonomiministernfaktiskt redan har börjat en nedräkning av anslaget för galt- och betäckningsstatistiken.Man har föreslagit en nedlrappning med , som skall täckas genomuppdragsfinansiering. Jagvill vidare meddela för kammarens kännedom atijag i den preliminäraomröstningen i utskottet gick på den linje i huvudfrågan som för, alltså reservationslinjen. Jag var inte med vid justeringen, menjag kommer självfallet att rösta för reservationen. CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): Jag anförde detta med galt- och betäckningsstatistiken bara som ettexempel på alt vår statistikproduktion fortfarande präglas av en delålderdomliga inslag. Det är inte säkert att fördelningen av tillgängligaresurser på olika områden inom SCB är just den som skulle vara mest rationell,sett ur det nutida moderna samhällets synpunkt. Det var ett litet mer kuriöstexempel som jag anförde, där utvecklingen själv säkert kommer att rätta tillförhållandena. Men del finns andra områden kvar, och jag menar att ettväsentligt krav i vår motion är kravet på en omprioritering av användningen avde resurser som står till förfogande. Jagvill också replikera till utskoltels talesman : Det är riktigt attlevnadsnivåundersökningarna börjat ta upp några av de frågor som vi haruppmärksammat i vår moiion, men det gäller inle samtliga punkter som vi harberört. Även om han anför att det pågår ett arbete för alt få fram statistisktmaterial om kapaciletsutnytljandet i industrin - något som jag hälsar med stortillfredsställelse-återstår exempelvis frågan om att göra en mer rationellstatistik över förmögenhetsägandet och förmögenhetsbildningen. Jag har intesett några tendenser till atl en sådan kommer att göras, men jag tror att herrMolin kan dela min uppfattning att detta är av behovet påkallat. Ävenden fråga som gäller förändringarna i arbetets karaktär har uppmärksammatsmyckel litet i den offentliga statistikproduktionen. Jag tror att även denfrågan är väsentlig för många människor. Jaghar anfört dessa exempel för att peka på att det återstår många områden, förvilka det vore värdefullt att få fortlöpande informationer om förhållandena.Mot den bakgrunden vidhåller jag mitt krav på att en offentlig utredning skullevara lämplig. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 643 avCarl-Henrik m. fl., och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller finansutskottets hemställan i belänkandet nr 20 punklen 3 mom. 3röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 653 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Carl-HenrikHermansson begärde rösträkning verkslälldes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resullal: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen av KnutWachimeister m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller finansutskottets hemställan i belänkandet nr 20punkten 3 mom. 4 rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä KnutWachtmeister begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resullal: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkier hemställt. §4 Vissa anslag inom budgetdepartementets verksamhetsområde Föredrogsfinansutskottels belänkande 1977/78:23 med anledning av i propositionen 1977/78:100framlagda förslag om vissa anslag för /79 inombudgetdeparlementets verksamhetsområde jämte motioner. Kammarenbiföll vad ulskoltel i dessa punkter hemställt. I denna punkt hadebehandlats motionerna 1977/78:357 av () och (),1977/78:504 av m. fi. (m), vari hemställts att hosregeringen begärde all en särskild beredning tillsattes med uppdrag att medutgångspunkt kommunalekonomiska utrednings (KEU 76) arbete framläggaett konkret förslag till lagstadgat kommunalt skattetak, 1977/78:639av m. fl. (vpk), vari hemställts att beslutade att hosregeringen begära förslag om kompensation till kommuner och landsting föreriagd mervärdeskatt i enlighet med vad som anförts i motionen 1977/78:638,samt 1977/78:1387av (apk) och (apk), vari yrkats aU ienlighet med vad som föreslagits i motionen 1977/78:1386 beslutade att hosregeringen hemställa alt staten skulle överta kommunernas och landslingenskostnader för skolor, sjukvård och barnomsorg. 1. avslå motionen 1977/78:357, 2. avslå moiionen 1977/78:504, 3. avslå motionen 1977/78:639, 4. avslå motionen 1977/78:1387. Vid denna punkt hade avgivits ett särskilt yttrandeav () och (). 1 finansutskottets betänkande nr 23 behandlas under p. 18 motioner ikommunalekonomiska frågor. Vid utskottets betänkande har ochjag fogat etl särskilt yttrande där vi påpekar att utvecklingen på denkommunalekonomiska sidan är sådan att en fortsatt uppmärksamhet är nödvändig. Finansutskottetpåpekade redan i sitt betänkande nr 10 s. 27 för innevarande alt delutrymme som kommer att finnas för nya, kostnadskrävandeåtaganden inom den offentliga sektorn är utomordentligt begränsat. Utskolletfortsatte: "beräknas den kommunala konsumtionen stiga med merän 4 96 och investeringarna med hela 10 96. En sådan ökningstakt kan varaförsvarlig i etl läge med svag efterfrågan från andra tungt vägande sektorer. Iett någol längre perspektiv är det emellertid otänkbartmed en sådan ökningstakt. av våra resurser som krävsunder kommande år för att öka industriproduktionen och betala tillbaka vårautlandsskulder måste den kommunala expansionen bromsas upp. Metoderna härförfår övervägas bl. a. i anslutning till beredningen av den kommunalekonomiska utredningensförslag." Utredningen är f n. ute påremiss och förslag kan väntas till nästa Nuråder del bred politisk enighet om nödvändigheten av alt få en uppbromsning avden kommunala utgiftsexpansionen . Det är emellertid intemöjligl eller önskvärt med etl reformslopp, ulan vad som måsle diskuteras arenfördelning av reformutrymmet över . Men det är utomordentligtvikiigi alt inse, atl om uppbromsningen inte påbörjas kan det kommaatt krävas ännu hårdare utgifts-prövningar . Enligtden kommunalekonomiska utredningens belänkande är ca 2 96 i kommunalkonsumlionsökning inlecknade fram lill 1980 för ulbygg-naden av barnomsorgenoch långtidsvården saml för atl klara förändringarna i åldersstrukturen iövrigt. Då har utredningen inte beaktat eventuellt ökad personaltäthet inomvårdsektorn. Dengenomsnittliga ökningstakten enligl kommunernasegna planer beräknas till . däremoi anförde vidbehandling av långtidsutredningens beräkningar atl den kommunalakonsumlionsökningen skulle ligga i iniervallel 1,9-3,4 96 i volym. Delutrymme som står till buds är i hög grad avhängigt av hela landets ekonomiskautveckling, men del är även en fråga om en avvägning mellan privat ochoffentlig konsumtion. Utredningenpåpekar också all ökningen av den privata konsumtionen inte bör undersliga 1 96per år om man skall undvika sänkl realinkomsl för de aktiva grupperna. Detfinns då inget utrymme kvar för en expansion av nuvarande omfattning. Olikastyrmedel måste alltså prövas för atl åsladkomma den önskade uppbromsningen avden kommunala ulgiftstakten i förhållande till de kommunala planerna. F.n. finns belydande möjligheter för stalsmakterna att genom styrning avinvesteringar och upplåning påverka den kommunala investeringsverksamheten.Däremoi är de nuvarande möjligheterna atl påverka den volymmässigautvecklingen myckel begränsade, och får den kommunala expansionen fortsätta somhittills skulle vi få en utdebitering på . - enhell oacceptabel nivå. Ansträngningarall dämpa utgiftsutvecklingen måste göras i planerade former, så atl drastiskanedskärningar undviks. Det är i del sammanhangei man skall se LarsAhlmarks m. fl. motion, som mycket bra belyser problemen. Jaganser del självklart alt den slutgiltiga avvägningen mellan olika kommunalaändamål skall göras av kommunernas beslutande organ. Men även om jag villunderstryka kommunalmännens ansvar för bromsning av den kommunala expansionenfinns det också anledning att betona statens ansvar i sammanhangei. Statenmåste på ett helt annat sätt än lidigare vara aklsam för att inte pressa denkommunala verksamhetsvolymen uppåt. Staten kan dessutom tvingas atl här ta ettövergripande ansvar.