prot · G10968 · 1977-12-31 00:00:00 — Det principiellt nyaär alt statsministern nu förklarar atl dessa kraftverk inle skall användas föralt producera elektrisk ström. Jag skulle gärna vilja få detta uttalandeförklarat inför riksdag. Fråga2 vill Jag rikta lill moderatledaren och ekonomiministern . Fråganharjag försökt ställa tidigare, men den har då lämnats vidare tillenergiministern av någon anledning. Frågan är hell enkelt om ekonomiär så stark alt vi kan lägga ner 17 000 milj. kr. i kärnkraftverk som inleskall användas. Fråga3,slutligen, går lill folkpartiledaren . Han höll ju eltbrandtal mol vårt oljeberoende. Läste man det noga visade det sig all han ikonsekvensens namn var för kärnkraft. Folkpartiledaren ville påverka denallmänna opinionen, och det är gott och väl. Men del är ändå betydligtviktigare och intressantare vad företrädare gör för att fl ordningpå energifrågan i regeringen. Frågan gäller alltså, herr talman, om vi kan utgåfrån att de ståndpunkter som fanns i energital uttrycker regeringensuppfattning eller om del enbart var funderingar från sida. som man via massmedia vidarebefordrade till regeringskollegerna icentern. Jag har förstått av avslutande frågor alt han inlevill föra en energipolitisk debatt med mig. Jag skall villfara hans önskemål.Däremot vill jag inbjuda honom att avlyssna mitt anförande . Jag slårsom talare nr 44. Det har sagts att regeringen är defensiv, socialdemokratin offensiv;att regeringen är lättsinnig, socialdemokratin ansvarsfull; att regeringensbudgetsaldo är oacceptabelt, socialdemokratins acceptabelt; all regeringen villföra en otrygghetens politik, socialdemokratin en trygghetens. finns båderegeringens budgetförslag och socialdemokratins alternativ att läsa. Delsägs alt det är tre principer som har varil vägledande för delsocialdemokratiska budgetarbetet. Fördel första vill man inle föreslå några nya utgifter ulan atl spara inmotsvarande belopp på andra områden. Fördel andra vill man salsa på offensiva investeringar för atl kunna ökasysselsättningen och bättre utnyttja vår industriella kapacitet. För det tredje vill manminska budgetunderskottet. Detär bra målsättningar. Synd bara all man inle i särskilt hög grad har uppnåttmålen. Lål oss se vad de olika förslagen betyder för budgelsaldot. Det ärvisseriigen inle så lätt att kostnadsberäkna en del av förslagen. Det finns ifiera av motionerna allmänna formuleringar, som betyder omfattande åtaganden.De följs inle alltid upp av konkreta och omedelbara förslag, men det är ändårelativt bindande löften som man ger. nöjer jag mig ändå med att utgå frånde konkreta förslagen, sammanfattade i de ekonomiska motionerna och i socialdemokratiskapartiets informationsmaterial. Detser visserligen bra ut då man redovisar en lång lista över ökadestatsinkomster. Slutsumman är närmare 9 miljarder och en motsvarande lista överökade kostnader slutar på under 4 miljarder. Det skulle alltså bli eltbudgetsaldo som är 5 miljarder bättre än regeringens. Men flera av de därmiljarderna försvinner vid en närmare granskning av förslagen. Jag vill nämnanågra exempel. Indexregleringenav statsskatten skulle slopas och då skulle man vinna 2 000 milj. kr., heterdet. Det gör man emellerlid inle. För det kommande budgetåret skulle manmöjligen vinna 1 200 milj. kr. -detta med hänsyn till den förskjutning somuppbördssyslemet medför. Del är f ö. inte så lätt atl Ju-St nu beräkna vadförslaget skulle innebära - det beror bl. a. på löne- och prisutvecklingen. Mendet mest intressanta och allvarliga med det socialdemokratiska förslaget på denpunkten är all man inle räknar med några medel för en allernalivskatteomläggning. Man vill alltså väsentligt höja statsskatterna Självfallet kan man resonera om var skattenivån bör ligga. Själv trorjag inte atl del skulle vara särskilt välbetänkt alt så starkt höjainkomstskatterna, i synnerhet inte om man vill underlätta för arbetsmarknadensorganisationer att nå fram lill löneavtal och om man vill bekämpa inflationen -två mål som jag tycker är väsentliga. Men socialdemokralerna har uppenbarligenen annan mening. Man vill höja inkomstskatten, och det kan man ju göra. Jagförutsätter då bara alt man i den politiska upplysningens tjänst talar om dettaför människorna. Delfinns elt antal liknande felräkningar i det socialdemokratiska förslaget.Utvidgningen av barnomsorgsavgiften torde ge 150 milj. kr., inte 200.Engångshöjningenav förmögenheisskatten torde ge 50 milj. kr., inte 250. Deändrade reglerna för beskattning av familjeföretag torde ge 70 milj. kr., inle105, och strukturavgiften torde ge omkring 3,5 miljarder, inte 4. På siktskulle man kanske på de flesta punkter fl in ungefär den summa som socialdemokralernanämner i sina sammanställningar, men inle 1978/79, som ju den här debatten ochde här jämförelserna handlar om. Vihar kunnat notera att man kan ha skiftande meningar om olikasiffror och hur man skall addera dem. På många punkter beror de annorlundasiffrorna på alt man inle har beaktat gällande lagstiftning. Del är alltså intesärskilt mycket alt resonera om utan bara att konstatera att det skall varaväsentligt lägre siffror än som framgår av de sammanställningar somsocialdemokratin har gjort. Ellosäkerhetsmoment kan finnas i några av siffrorna, just därför all del handlarom framföriiggande period och slutresultatet är beroende av pris- ochlöneutvecklingen. Men del handlar likväl om väsentligt lägre tal än man harangivit. Mankan också ifrågasätta om det är möjligt att låta en del förändringar börjagälla redan från , som socialdemokraterna avser. I en del fall är delknappast ens formellt möjligl, och det skulle i varje fall inte vara lämpligt.Därmed skulle inkomsterna för del kommande budgetåret minska ytterligare iförhållande till vad man räknat med. Slutresultatetav en sådan här teknisk granskning av de socialdemokratiska alternativen äralltså möjligen eubäure budgetsaldo med och inte 5 miljarder.I miljard är ju i och för sig bra men kanske inte särskilt imponerande då delgäller en statsbudget på ca 150 miljarder. Somliga skulle kanske t. o. m. kalladel för felräkningspengar. Vimåste emellertid också fundera över vilka effekter som många av förslagenskulle fl för hela vår samhällsekonomi. Vad skulle elt genomförande av demånga förslagen om nya och höjda avgifter betyda? Enav huvudorsakerna till våra problem i ekonomin ärju kostnaderna. Vi fick underåren 1974-1976 en kostnadsnackdel jämfört med elva andra industriländer - t.ex. , , , och - om 26,5 96. Deltaär ett faktum. Hade inte växelkurser förändrats och löneskatten sänkts hadeläget nu varil ännu värre. har socialdemokralerna tidigare varit emot justde åtgärderna. hade alltså varil i en ännu sämre situation än viär om socialdemokraterna hade fåll avgöra. Ochnu vill man alltså lägga på en lång rad nya och höjda avgifter. Den kanskefrämsta svagheten i del socialdemokratiska altemalivet är att man inle tycksvara medveten om de problem som vårt höga kostnadsläge medför. Det har, tyckerjag, också undersirukits av debatten . Man redovisar en omfattande motion- den är på ett 60-lal sidor - om den ekonomiska politiken, men man berör intealls den här frågan. Delär framför allt på ell område som jag finner del socialdemokratiska förslagetmärkligt; det är den starkt kritiska inställningen till de mindre företagen ochderas verksamhet. Man har lagt fram och fortsätter alt lägga fram en lång radförslag som skulle väsentligt försämra arbetsvillkoren i de mindre företagen.Man vill höja löneskatter och arbetsgivaravgifter, man vill höjaföretagsskatterna, beskattningen av familjeföretag och förmögenhetsbeskattningen,man vill diskriminera familjer där båda makarna arbetar i förelaget. Och manvill alltså säga nej till inflationsskyddade skatteskalor och höja den statligaskatten för inkomsttagarna, både företagare och löntagare, och därmed försvåraavtalsförhandlingarna och driva på inflationen. Man vill lägga ännu en skall påhela näringslivet, ett slags slrukturavgift som skall samlas i en statlig fond. Detlaär oroande för näringsliv och sysselsättning, inle minst i nuvarande läge. Detär nödvändigt med betydande skatter och avgifter om vi skall fullfölja enansvarsfull reformpolitik. Därför måste både företagare och löntagare i dagbetala tämligen höga skatter. Men att dessutom väsentligt ytteriigare höjaskatter och avgifter och skärpa regleringar och kontroll skulle fl besväriigaföljder. De mindre förelagen svarar för ungefär hälften av sysselsättningen. Deär alltså vikliga för all trygga arbete och välstånd. Socialdemokraternaspolitik skulle göra det omöjligt för många mindre företag alt fortsätta sittarbete. En del skulle fl begränsa sin verksamhet. En del andra skulle intekunna göra de utvidgningar och förändringar som de vill göra. Delta skulle flolyckliga följder för tillväxt och utveckling inom det Svenska näringslivet. Vibehöver tvärtom förbättra arbetsvillkoren. På det sättet kan vi fl flera jobboch större trygghet. Engranskning av de socialdemokratiska alternativen visar sålunda attbudgetunderskottet är ungefär delsamma, men atl man genom en rad ålgärderriskerar all försämra kostnadslägel för vårt näringsliv och därmed kan fl lägresysselsättning och lägre utnyttjande av vår industriella kapacitet. Manhar sålunda inte lyckats med två av de tre mål man hade försitt arbete. Man nårdet ena, nämligen del alt spara in på en del områden för att finansiera Slörreutgifter på en del andra. Sådana förslag finns bland motionerna. Vad man därmöjligen skulle önska vore en klarare redovisning av vilka följder en del avutgiftsminskningarna skulle få t. ex. för sysselsättningen. Nufinns del en del förslag som är värda alt ta vara på, både på inkomstsidan ochpå kostnadssidan. Några av dessa är under prövning, men regeringen vill avvaktaolika remissinstansers syn innan det är dags att ta ställning och redovisaförslag för . På några punkter torde vi emellertid återkomma underdet här året. Om vi alltså skulle jämföra - vem är defensiv ochvem är offensiv, vem är lättsinnig och vem är ansvarsfull, vem har ettacceptabelt och vem har ett oacceptabelt budgetunderskott, vem vill entrygghetens och vem vill en otrygghetens politik - tror jag alt de förslagregeringen redovisat i budgetpropositionen väl lål en sådan Jämförelse. Menden fråga man vill ställa i debatter av detta slag är denna: Kunde vi intekomma bort från de många generaliseringar, slagord och skällsord som så myckelpräglar debatten och fl mera av fakta och verklighet? Vi har någragrundläggande mål som de politiska partierna här i är tämligen ense om:att klara sysselsättningen, alt dämpa inflationen och alt fl fart påinvesteringarna. De målen är vi tämligen ense om. Vad vi har delade meningar omgäller vilka medel vi skall använda oss av för alt nå de målen. Vitror all ell viktigt medel för alt trygga sysselsättningen är atl ökakonkurrenskraften. Del är bara om förelagen kan sälja sina varor och tjänstersom produktionen kan hållas uppe. Visatsar på atl värna sysselsättningen, på atl ha en hög beredskap påarbetsmarknaden och på att skapa nya och varaktiga jobb. Vi förstärkerarbetsförmedlingarna, gör slörre insatser för utbildning och beredskapsarbetenoch förbättrar arbetarskyddet. Vi fortsätter alt se över och effektiviseranäringspolitiken. Vitror att elt viktigt medel för att dämpa inflationen är all genomskatteomläggningar underiätta avtalsrörelserna. Därför gjorde vi en skalleomläggningför 1978, som motsvarar 8 ä 10 96 i löneförbättring, och beslutade ominflalionsskydd av skalleskalorna, något som bl. a. bör underiättaflerårsavtal. Vi medverkar med en intensiv prisövervakning och håller igen medlöneskattehöjningar. Vi menar att elt sätt atl stimulera investeringarna är atlmedverka till atl öka konkurrenskraften i näringslivet och atl fl realistiskaväxelkurser. Vi har så många problem i svensk ekonomi alt vi borde satsa på all lösadem med samfällda insatser i stället för atl misstänkliggöra, i stället för atlge orikliga beskrivningar av mål, program och insalser. Vi skulle behöva meraav framtidstro. Det flr vi inle om den ena halvan av och den enahalvan av nationen bara säger atl den andra är ansvarslös osv. Vi villsjälvfallet göra del här samhället bättre för människorna. Vi vill förbättratryggheten för alla generationer och grupper. Vi lyssnar gärna på alternativ. () kortgenmäle: Budgetminislern efterlysle elt slörre ansvar och ett annat Jag vet inle ombudgetminislern lyssnade på ekonomiministerns inlägg . Vi väntadeoss atl man från den borgerliga regeringens sida med glädje skulle peka påvilka borgeriiga ideal man nu kunde genomföra. Men det har vi inle hört ellersett någol av. I stället grälar man på den socialdemokratiska regering somavgick 1976 och grälar över det budgetalternativ som vi med våra begränsaderesurser har lagt fram. Ni har lagt fram er andra budget, och del är den som iförsta hand skall Vi har ställt tre frågor. Hur skall ni klara upp atl ha skuldsall de förvärvsarbetande med . Investeringarna har gått nedmed 30 96 . Hur skall ni vända den kurvan? Inflationen ligger nu på 13-1496. Vilka konkreta åtgärder ämnar ni vidta för alt fl en annan utveckling tillstånd? Istället för att ge er i kast med dessa problem ägnar ni åt endiskussion om vi skall ha 10 eller II kärnkraftsaggregat. Detkan vara intressant för mig som ägnar mig åt energifrågorna, men för landetsekonomi är det förödande. Jagförutsätter atl ni har gjort en kalkyl över vad alla uppskov, kompromisser ochuteblivna besked på energipolitikens område har kostal. Budgetminislernefteriyste en mer faklamässigdiskussion. SJälvskullejag vilja flen redovisningav de ekonomiska effekterna för av den brisl på långsiktigenergipolitik som vi nu upplever. Tillslut, herr talman, konstaterar jag bara all först annonserar atlsocialdemokratins energipolitiska frågor kommer att ställas av mig i mittinledningsanförande lill de borgeriiga partiledarna. När jag sedan kommer lilldenna punkt i mitt anförande försvinner herrar , och iilfart ut från kammaren. Kommentarer är överflödiga. Några korta kommentarer till de tre huvudfrågor som till mig. Svaren på frågorna finns i och för sig i budgetförslaget,och jag skulle därför egenfligen kunna nöja mig med atl hänvisa lill ellstudium av det. Lål mig ändå fl säga följande: Helainriktningen av den ekonomiska politiken är ju alt förbättra konkurrenskraften,trygga sysselsättningen, dämpa inflationen och underlätta strukturomvandlingenav näringslivet. Genom della kan man stimulera investeringarna. Det är riktigtatt de ligger på en låg nivå och att de har gjort det inte bara ulanunder än så. Vi menar all investeringar stimuleras om del blirmera lönsamt för företagen alt sälja varor och tjänster så att de flr pengaratt salsa på nya maskiner, marknadsföring osv. Vi arbetar på alt dämpainflationen, bl. a. genom skatteomläggningar, som bör medverka lill allunderiätta avtalsrörelsen och inle - så som har skett under gångna år- driva påutvecklingen i än snabbare takt. Vi arbetar på atl nå fram till en balans ihela ekonomin och därmed på att reducera budgetunderskottet. Helabudgetförslaget betyder en oförändrad statlig konsumtion. Vi har uppnått detlagenom att söka begränsa automatiska kostnadsökningar, omfördela, spara ochställa skärpta krav på rationaliseringar. En balanserad statsbudget, en låg inflationoch en högre grad av investeringar i näringslivet uppnår vi inte förrän vi fårmer av balans i hela samhällsekonomin. Det samlade förslaget från regeringenhar den inriktningen. INGVARCARLSSON (s) kort genmäle: Budgetministern gick helt förbi min fråga om de ekonomiska effekternaav att vi inle har någon energipolitik och inte flr någol besked påenergipolitikens område. Låt mig ange en siffra. Deinvesteringar som har fltt fortsätta på kärnkraftsområdet sedan den borgeriigaregeringen tillträdde leder fram lill en utgift på totalt 17 miljarder kronor.Nu ställer jag den enkla frågan till budgetminislern: Är ekonomi såstark atl vi kan kasta dessa pengar i sjön? Det är nämligen innebörden istatsministerns besked all vi skall bygga dessa kraftverk färdiga men inle låtadem starta. Den siffra som här har nämnts på skriver jag inteunder på. Den kan och Jag ägna en seminarieövning åt längrefram. Jag skall med stort engagemang delta i övningen och då ge ett underiagför en mer seriös deball på den punkten. Förstevice lalmannen anmälde att anhållit atl lill protokollet flantecknat atl han inle ägde rätt till ytterligare replik. (vpk): Debatten har i väldigt hög grad ägnats frågan om denkapilalisliska krisen och verkningarna av den. är enligt minmening ett talande exempel på kapitalismens oförmåga alt lösa problem. Jagkommer därför att ägna min lalelid åt situationen i milt hemlän. Norrbottenfinns återigen på tidningarnas förstasidor. tillbaka harsituationen i detta län skakat om politiker och makthavare även utanför länetsgränser. Det är inte på något sätt märkligt. Tusentals människor gårarbetslösa. Tiotusentals deltar i omskolning och beredskapsarbeten. Varsel,inskränkningar, permitteringar och nedläggningar hotar alt mångdubbla dessaarbetslöshetssiffror. Del aren dyster situation som befinner sig i.Del är en kris värte än den på 1930-lalet. Menallt är inte entydigt svart i . Det börjar skönjas en begynnandekampvilja. Norrbottningarna demonstrerar och protesterar. -Vi har knutit näveni byxfickorna länge nog , del är dags att dra upp den och visa den, sade enung norrbottning i ett radioprogram från Malmfälten . Politiska partier och fackliga organisationer har utarbetatprogram för utveckling av Norrbollen och dess näringsliv, norrbottningardemonstrerar som sagl, det las mötesullalanden och liknande. Dessutom kan manse en växande medvetenhet om alt har en historia som är värd attåtererövra, en kultur som måste fl leva vidare. klär norrbottningarna iord vad man länge har känt. Man talarom den koloniala behandling som länetutsatts för och ställer bestämda krav om att nu fl någonting i gengäld. I boken finns dikt Tåget går. den på eu väldigt fint säubeskriver åtskilligt av del som jag skulle vilja Nr 68 förmedla från vill jag här läsa den: Onsdagenden talar om levandemänniskor. talar om sviknaförhoppningar. talar om andra tider. svarta berg där malmen skapat trygghet ochframlid. rika skogar ännu ickeskövlade. bundna i sitt lopp för alt ge ett land ljus och kraft. stannar och fylls. ell u-land - en koloni. Tar man intetill i överkant när man beskriver situationen så? Svaret finns i rena, påtagligafakta. Isekler har det gått transporter söderut med rikedomar från . Detbörjade på 1300-lalet med laxen, som var den första naturrikedom som herrefolki söder intresserade sig för. Historien har därefter upprepat sig. Elkraft,skog och malm har hämtats lill mångmiljardbelopp utan alt fåll merän smulor tillbaka. Ellexempel som är särskilt iögonfallande är . gjorde en sammanlagd vinst på 7 250 milj. kr. före avskrivningar och skatt. Den "förelagsekonomiska ram" inomvilken 75 PerSköld, Statsföretags direktör, nu anser atl Statsföretag kan la samhällsansvarvar således väl tilltagen. Men alla lokala krav om att då satsa på förädling,atl då tänka framåt och genom investeringar säkra sysselsättning för framtidenmöttes med det numera ökända uttalandet från LKAB-ledningen:"Vi är här föratt bryta malm." , när det kommer några magra år, blir del genast tal ominskränkningar, varsel, permitteringar och nedläggningar -allt åtgärder som gårut över arbetarna och över de samhällen som aldrig getts möjlighet alt byggaupp ett näringsliv, oberoende av gruvdriften. Ettannal exempel på kolonial behandling är vattenkraften. Den elektricitet somhämtas från är värd ca 1,5 miljarder . som är landelsvattenkraflsrikasle kommun och svarar för 20 96 av landels energiförsörjning,är nu på god väg alt förvandlas till landels största arbelsmarknadspolitiskaproblem. Menman kan också dra paralleller med kolonierna ute i väriden på det kulturellaplanet. I skolorna har vi aldrig läst så särskilt mycket om Norrbottenshistoria. Det finns över huvud taget inle myckel skrivet om den. Vi har inlefått lära oss all känna stolthet över det som funnits inpå oss. Om vårarna harvåra skolbarn sjungit och läst om vitsippor och blåsippor. En och annan harfunderat över vad det egentligen är för fel på våra egna vårblommor. I fatligakommuner har människor fått sig ilutat atl de kan leva kvar lack vare nådigagåvor i form av skatteutjämningsbidrag. Någonstans ser man ett mönster i della,en strävan atl underlätta folkomflyttningarna söderut - för kan juinle vara någonting att bo kvar i. Norrbottenoch dess arbetslösa har förpliktelser mol den industri som kämpar medsvårigheter att få folk, sade den tillförordnade länsarbetsdirektören iNorrländska Socialdemokraten . Så grovt vågar ingen uttryckasig . Men i söndagens ledare i hittar man liknandetankegångar: "Det är inget orimligt krav alt unga arbetssökande får varaberedda alt röra på sig inom sitt eget land, inom sill eget språkområde för atlla de arbetsmöjligheter som bjuds", heter del. Jo då, det där skulle vinorrbottningar myckel väl kunna ställa upp på, om det inte vore så att DagensNyheter redan har tagit ställning för ål vilket håll i landet man då skall rörapå sig. skriver nämligen på tal om sysselsättningen i norr alt"det är fråga om en region där del alltid varil kärvt förnyetableringar", och så beskärmar man sig över håglösa Kirunaungdomar somman sett i TV och som genom atl inte vilja flytta hemifrån sägs försvåra arbetsanskaffningen.Ändå finns också inom Dagens Nyheters språkområde. Många är förslåsflerspråkiga - en annan kulturell egenart som länge har undertryckts -men dethindrar säkert inte unga arbetssökande söderifrån alt klara sig där och klarasig bra, om del finns jobb. Detär alltså ungdomen som återigen är en begärlig exportvara. Knappt hade beskedetom de kraschade siålverksplanerna kommit förrän länsarbetsnämnden talade omalt bussar skulle gå söderut med ungdomar som då skulle få tillfälle all se påjobb. När den första bussen gick fanns det en bild i tidningarna av desspassagerare. 30 tonåringar skulle till Slockholm för alt börjajobba på sjukhus. Del var en upprörande bild. Och lydligen fattade ocksålänsarbetsnämnden atl sådana engagemang var utmanande, så nu har man övergåtttill atl skicka arbetslösa mera enskilt. Det finns skakande skildringar avungdomar som inte har klarat livet i Slockholm. I det senaste numret avPocketlidningen R berättar en flicka från om hur hon skickades i väg lillStockholm med . i slarihjälp till ett jobb som servilris på enhamburgerreslaurang. Hon klarade inte av sin nya situation och började användanarkotika. Så fick hon sparken från sitt Jobb. Hon kom tillbaka till ocharbetslösheten. får hon kravbrev från länsarbetsnämnden på starthjälpen somskall återbetalas. Mendet ärju nu elt ungdomens adelsmärke att få se sig om i väriden. Det har förreAMS-chefen sagt. Vihar upplevt många kastningar i , senast . Ochnu skyller alla på alla. Från socialdemokratiskt håll föredrar man alt lala omden oplirnism som otvivelaktigt började spira i länet i början på 1970-lalet,men man förtränger sill ansvar för utflyttningarna under 1960-talel, förbrislen på framtida planering inom de statliga företagen, för rovdriften iårtionden av råvarutillgångar, för bristerna i planeringen av 80 ochnedbantningen av dessa planer. På borgeriigl håll ställer man parollenoch berättar om alla de miljarder somden nuvarande regeringen satsal på atl hålla sysselsättningen uppe i länet. Menman säger ingenting om hur man - i synnerhet från -ständigtmotarbetat en utveckling i . Och medan man tvistar om ansvaret såfortsätter flylllassen all rulla. Orsakenlill de nuvarande problemen ligger naturiiglvis i ekonomins kapitalistiskakaraktär. Det är storfinansen som alltjämt dirigerar spelet, och i regeringensitter de personer som flyttar människor som pjäser på ett schackbräde. startade var det en seger för arbetarrörelsen iNorrbotten. Men det blev en nagel i ögat på storfinansen. Från början skulleNJA bara sälja sina produkter i . Detla blev förödande för NJA:sekonomi.