prot · G10920 · 1977-12-31 00:00:00 — Därfinns alla partier representerade, alla partier har sill ansvar iNorrboltensdelegalionen. Jag upplever deras arbete som myckel konstruktivt;del har inneburit all man i Norrbollen tagit ell samlal greppöver seklorsgränserna. Alla inblandade parter har därmed en chans att göranågol för all vidareutveckla insaiserna i Norrbollen. Omen industrialiseringsplan för , m. m. Omen industrialiseringsplan för , m. m. (-): Statsrådet sade i sill andra inlägg all vi skulle klara ul dethär med investeringsplanerna och började sin redovisning med NJA. Jag lyckerverkligen all del var en olycklig början. Genom all man likviderade 80log man från Norrboiten långl mer än man gav. Tyvärrmåste jag också säga att jag inle fick det exakta besked jag efteriyste,nämligen om den halva miljarden till , som landshövdingen enligl eltradioinslag litade pä. Då måste man fortfarande fråga sig: Vad sade Åsling lilllandshövding ? För man länets hövding bakom ljuset eller kan inteÅsling ge samma klara besked inför som mellan skäl och vägg? Jaglycker del verkar någol mysliskt Avherr Åslings lal om vår bristande förståelse för de ekonomiska realiteternainser jag att han lycker all jag är otacksam som inle med större entusiasmregisirerar regeringens ålgärder. Jag förmodar all jag är en ganskagenomsnittlig norrbottning, och tacksamhet är kanske inle vårt meslframlrädande drag, förmodligen därför all vi sällan hafl någonling all vara lacksammaöver, i varje fall inte när det gäller siats-makternas hantering av denlandsändan. Jagär också på det klara med att det råder en kapitalistisk kris och atl Sverigeär indraget i den. Men den krisen drabbar ju Norrbotien orimligl hårl,eftersom vår sysselsällning baserais på råvaror och halvfabrikat De är alllidmesl konjunkturkänsliga, och det är del man måsle komma ur. Vikriliserar er därför atl ni spolade 80, ell projekl som var ell slegpä vägen för all bredda näringslivet och sysselsällningen i Norr-boiien. Nigjorde del med hänvisning lill den nuvarande krisen och bristen på resurser.Men man måsle fråga sig om regeringen är hell i avsaknad av framlidslro. Kommerdel inle all behövas slål också i framliden? Skall de kapilalisliska konjunktursvängningarnabestämma den induslriella ulvecklingen? Då finns del verkligen anledning allse mörkt på framliden. Då kommer del framöver all höjas ellvarnande pekfinger mot varje vision som vi norrbollningar har om all det skullevara möjligt för oss all själva förädla råvaran. Deltalas ofta om all konjunkiurerna är dåliga och alt man därför inle kan byggaSlålverk 80. Men kunde man inle vända på resonemangel, , och sägaatl vi bygger stålverket nu så au del står klart lill den vänladekonjunkturuppgången? Slål kommer alltid all behövas, del är min faslaövertygelse. Det är grundvalen för all industriell ulveckling. Och nog voredet en sällsam ironi om man tänkte sig all slål kan frambringas överalll iväriden bara inle i där vi har goll om järnmalm. NilsÅsling betonade än én gång vilka stora belopp som satsals i Norrbollen undersenare tid. Fallas bara annal efter alll som har tagils från den landsändanunder decennier! Del som krävs är miljardsalsningar, del är en plan somgaranierar de befinlliga sialsindusiriernas expansion och uppbyggnaden av nyaindustrier runt om i Norrbotien. Jag vet inte om del handlar om 5 eller 10miljarder kronor eller måhända mera, men det är salsningar av denstorleksordningen som måsle göras, som vi har rätt atl få, som vi i Norrbotteninle är skyldiga att känna lacksamhei över - del är bara en ringa återbäringför allt vad v' har lämnal ifrån oss av malm, skog, vallenkraft och inie minstmänniskor. Och dessutom: det är verkligen inle en fråga om resurser, det är enfråga om hur resurserna disponeras. Anser man sig ha råd all lägga ned 72miljarder kronor på mililära ändamål men inte sjundedelenav samma summa på all bygga 80 i tycker jag all den lypen avprioritering är synnerligen tvivelaktig. Omen industrialiseringsplan för , m. m. (vpk): Statsrådet lalar om ett segt och målmedvetet arbele förNorrbotten. I Norrbotien har vi upplevi ett segt och målmedvetetmolslånd från slorfinansen och från de poliliska företrädare för denna som nuär rikt representerade i regeringen. Så bemöttes också 80. Det är ellfaklum. Vihar från milt partis sida ställt förslag om elt slalligt utvecklingsprogram,och vi menar all , , domänverket, , kraftverken, ,mineralrikedomarna - allt della är förulsällningar och be-lingelser förförnyelse och ulveckling i vårt län. Del viiinar, menar jag, om raka molsalsenlill vad sade, all vi skulle slå främmande för realiieier. Vi larIväriom hänsyn lill realiteterna. När del gäller NJA:s framlid är del angelägelatl det änlligen ges klara besked efler alla turer som har tagils. Jag äröverens med om all della inle är någol som har kommil under delsenasle året; vi har också under den socialdemokratiska regeringen upplevidessa sländiga turer kring vad som skall hända med NJA. Delframgår inle av redovisning över invesleringarna vilka regeringensplaner egenlligen är beiräffande NJA:s framlid och den slalligaförelagsamhelen över huvud taget i Norrbollen. För min del finns därför oronkvar. En ganska lång politisk verksamhet, därav snarl tio är i , hargivit mig vissa erfarenheler av hur människor funderar över sin situation.Mänga har väl också i likhet med mig märkt all vissa situationer i ell samhälleeller för människor privai ökar viljan all diskutera och påtala politikernasansvar. Själv upplevde jag t. ex. gruvstrejk-veckorna som en sådan situation.Det jag upplever nu har mänga likheter med den liden. Under strejken handladedel ju inle bara om ekonomiska krav ulan också om hur borde fungera förall bli en bra arbelsplals och i vid mening en siöiiepelare för samhällel. Delär sådant som människor pratar med mig om nu också ute på staden, päpostkontoret eller i livsmedelsbutiken. Unga människor som byggt sig euegelhem är bekymrade över hur de skall klara del, om arbeiei tar slul. Småföretagarefrågar vem som skall väga satsa på någonling nyit , osv. Men jag vill lala om förherr Åsling - fortfarande med anknytning Omsysselsättningen vid , m. m. till del han sade iradioprogrammet - all del inle handlar om någon hopplöshelens allilyd, ulan manfrågar sig varför del är pä del här viset Del kunde ju vara så hell annorlunda.Tänk bara om det salsades på forskning kring sådana idéer som kunde utnyttjas inäringslivet i , säger man. Det är ju ändå i norr som framliden haren chans, säger man också. Så vissl finns del oplimism. Mendet finns också etl beslutsaml; nu är det nog! måste det vara färdigutrell,nu måsle del pä allvar satsas pä Norrboiten! Jagvill - till glädje eller inte - för slalsrådel lala om att jag under denärmaste dagarna kommer med ytterligare en interpellation i vissa konkretafrågor som rör Norrbollens näringspolilik. Överläggningenvar härmed sluiad. § 13 Omsysselsättningen vid , m. m. IndustriministernNILS ÅSLING erhöll ordel för all besvara () den 4 okioberanmälda interpellation, 1977/78:14, och anförde: har frågal mig om jag planerar åtgärder i syfte atl iframliden förhindra åsidosättandet av medbestämmandelagen i förelag medslatligl ägande och vilka åtgärder jag avser att vidlaga för att garanterasysselsättningen för samlliga anställda vid iKristianstad. Fråganär föranledd av alten preliminär överenskommelse träffals mellanKarlskronavarvel och ASEA om atl del senare företaget från den 1 januari 1978förvärvar Hvilans. Detär en självklarhet att de slalliga företagen - liksom de privala - skall följalagen om medbestämmande i arbetslivet Jag har uppfallningen all de slalligaföretagen i allmänhel också gör del. I lagen finns vidare inbyggt ell syslemmed skadestånd och andra påföljder som ger de anställdas organisalionermöjligheter all ingripa om trots alll lagen skulle åsidosättas i någol fall.Jag finner därför ingen anledning all vidlaga särskilda ålgärder av det slagBörje ifrågasätter. Enligtvad jag inhämtat anser de anslällda vid Hvilans alt brott molmedbestämmandelagens bestämmelser om information och primär förhandlingsskyldighetföreligger i det akluella fallel. Denna uppfallning delas inle av ledningen förKarlskronavarvel. Del är inte min uppgift att uttala mig om tvister av dellaslag. Karlskronavarvelsslyrelse anser alt en försäljning av Hvilans lill ASEA ger möjlighet atl påsikl bibehålla och ulveckla förelagel. Efter del att Karlskronavarvelförvärvade Hvilans har konjunkturprognoserna försämrats sä kraftigi all mankan anla all Hvilans möjligheler all överleva som isoleral förelag i sinspeciella bransch är små. Anknylningen lill Karlskronavarvel är ur densynvinkeln inle lill fyllest Genom ASEA;s förvärv av förelagelkommer detta in i en förelagssiruklur där Hvilans kompelens kan lillvaralas ochutvecklas. villkor för förvärvet är emellertid all Hvilans personal vidöverlåielselidpunklen har minskals lill 200 personer, vilkei medfört alt varselför uppsägning har lämnats för ca 190 kollektivanställda samt ca 110 tjänstemänoch arbetsledare, totalt ca 300 personer. Olikaåtgärder har vidlagils för all så långl möjligl söka begränsa det anlalpersoner som måsie friställas. Överenskommelse har nåtts med ASEA om allHvilans personalram vidgas från 200 till 215 personer. Överenskommelse harockså nåtts med de kollektivanslälldas personalorganisation om allKarlskronavarvel åtar sig kosinaden för förtidspensionering av 11 anslälldasom är över 60 är och som eljesi inle skulle ha avskedals från förelagel.Härigenom bereds ytterligare 26 av de personer som holas av uppsägning fortsattanslällning i Hvilans. Genomde nämnda åtgärderna har de verkställda uppsägningarna av kollektivanställdpersonal kunnal begränsas lill 161 personer, vartill kommer 11 personer somerhåller förtidspensionering på bekostnad. Målsättningenär att med tjänstemännens organisationer nä liknande överenskommelse omförtidspensionering av äldre tjänstemän. Detta skulle innebära all yllerligarenågra personer som holas av uppsägning skulle kunna beredas forlsallanslällning på Hvilans. Regeringenser naturiigtvis allvarligt på de uppsägningar som har gjorls beiräffandekollekiivansiälld personal och som kommer all få göras i fråga om ijänslemanoch arbelsledare. Mol bakgrunden av den myckel dåliga konjunkiurulvecklingenoch svårigheten all finna avsättning för Hvilans produkler lill rimliga priserhar någon garanii inle kunnat utfärdas för sysselsättningen för samlligaanslällda vid förelaget. Genom de nämnda åtgärderna har dock de negativakonsekvenserna för Hvilans personal kunnal minskas i viss mån. Omsysselsättningen vid , m. m. Jag ber all få lacka industriministern för svarel på min interpellationom sysselsättningen vid Hvilans i . Försäljningenav del statsägda i Kris-lianstad ochfriställningen av halva personalstyrkan är en märklig affär som innehållermånga egendomligheter. meddelades de anslälldaalt förelagel sålts lill ASEA och alt mellan 300 och 350 anställda därmedskulle avskedas . Meddelandetkom som en fullkomlig överraskning för mänga. De fackliga organisationerna,kommunen och länsmyndigheterna informerades först när affären var hellavslutad. Försäljningen skedde alltså under ston hemligheismakeri. Förelagetsskyldighei alt enligl medbestämmandelagen informera de anslälldasorganisalioner har åsidosatts på del mest upprörande sätt Det är enanmärkningsvärd nonchalans som det statliga företaget visat mot de anställda. "Jag känner inte lill någol fall ömsysselsättningen vid , m. m. där etl förelag såuppenbart har brutit mol medbestämmandelagen", säger en representant förMetall. Statens agerande i denna affär är ell svek mol alla som kämpat förmedbestämmandelagen och arbetarnas räll lill insyn och inflytande i förelagen.Sialen har såsom ägare av Hvilans lolall brustit i sitt ansvar gentemot defackliga organisalionerna och samlliga anslällda. Det är ell sådani handlandeindusiriminisler Åsling förelräder. Minaivä frågor i inlerpellaiionen lill industriministern var: Planerar statsrådetåtgärder i syfle atl i framliden förhindra åtsidosättandet avmedbestämmandelagen i företag med siailigl ägande? Vilka åtgärder avserindustriministern all vidla för atl garaniera sysselsällningen för samlligaanställda vid i Krislianslad? Induslriministernssvar på min första fråga är atl han inle vill ullala sig om tvister av deltaslag. Del lycker jag är ell märkligl svar. Inser inle industriministern allslyrelsen för Hvilans åsidosatt informationsplikten enligt medbestämmandelagenoch atl detta misstag inte får upprepas i framliden? Del är svagt allstatsrådet inte klarl och bestämt säger ifrån att del som hänt vid Hvilans intefår ske igen. De slalliga förelagen måste absolul respektera medbestämmandelagen.Förstår inte slalsrådel alt detla kan fä allvarliga konsekvenser förnäringslivet i övrigt? Det är ju väldigt lätt all resonera på della säll: Kanstaten förbigå lagen kan vi också göra del. Jagoch samlliga anslällda vid Hvilans irodde all indusiriminisiern skulle gripa ini den här beklagliga affären och reda upp den, men del sker lydligen inle.Indusiriminisiern släller sig hell kallsinnig i denna affär. Men som ytterstansvarig för de slalliga förelagen måste industriministern stå lill svars fördet som händer på Hvilans. Såviii jag vel sitter departementel med i styrelsenför , som äger Hvilans. Därmed måste industriministern helatiden ha blivit informerad om de olika turerna vid företagel. Industriministernkommenterar inle faslighelsaffären med , som jag lagil uppi inlerpellaiionen. Gängen är denna; Så seni som gick kommunen in ochstödköpie en äldre industrifastighet tillhörande Hvilans för 5 milj. kr. Etlav villkoren för köpet var all företaget skulle irygga en godtagbarsysselsällningsnivä, vilket också skrevs in i ell avtal mellan HvilansMekaniska Verkstad och kommunen. Jämsides med att avtalet upprättades pågick -bakom ryggen på kommunen - förhandlingar med ASEA om försäljning av Hvilans ochfrislällning av över 300 anslällda. är enligl mill förmenande snudd påbedrägligl förfarande. Tycker verkligen industriministern att elt statligtförelag bör inlåta sig i affärer av della slag? För egen del vill jag på delbestämdaste ta avstånd från sådani. Närförsäljningen av Hvilans offentliggjordes i början av augusli gick man ul medbeskedet all 300 anslällda skulle avskedas. Tack vare ett kraftfullt agerandefrån de fackliga organisationerna har antalet avskedade begränsats någol. Menfaklum kvarstår att flera hundra anslällda mister sina jobb dåföretaget övergår lill ASEA, och del är yilersi beklagligtall del sker. Ageranden av det härslaget bör definitivt inie ske i förelag som ägsav sialen eller ASEA. Företagsenheter av della format bör ha möjlighelerall finna annan sysselsättning för samtliga sina anställda. I början av årel var det aktuellt med liknande friställningar vid i Olof-ström, men efler del all fackel hade protesterat ochageral fick förelagel la sill ansvar. Så bör också ske närdel gäller Hvilans, men i del fallel är del indusiriminisiern själv som börla ansvarei. Slalsrådelsmolivering för krisen vid Hvilans är "den mycket dåliga konjunkturutvecklingen och svårighetenall finna avsäiining för Hvilans produkler lill rimliga priser", somdel står i interpellationssvaret Denmotiveringen kan jag inle acceplera. Skall någolföretag i del här landet kunna garaniera sysselsällningen, såbör del vara etl storförelag som ägsav staten och ASEA, och jag anser atl de härinblandande förelagen bör la sill ansvar för samlliga anslällda. uppvaktadesindusiriminisiern av representanter förde fackliga organisationerna, kommunen och länsmyndigheterna,varvid man krävde omedelbara åtgärder för all klara sysselsällningen vid Hvilans. Någolresullal av den uppvaktningen har inle kommit fram, men det borgerligakommunalrådet i , f ö. partivänmed , har i pressen ;jivii eltintryck av att industriministern skulle ingripa för att klara jobben för samlligaanslällda vid förelagel. har han åberopatsina goda kontakter med industriministern och försäkrat atl någol positivt skulle hända. vel vi all del ären bluff Statsrådet är fullkomligt likgiltig förhändelserna vid Hvilans. Min fråga besvaras med att det som händer, det måsleske. Del är etl typiskt svar från ell borgeriigl slalsråd. Konsekvensen blir atl över 250 anslälldakastas ut på en oviss arbelsmarknad. Delta skerpå grund av all industriministerninle vill la ansvarei för det statsägda Hvilans Mekaniska Verkslad. Om sysselsättningen vid , m. m. Dess bättreär del sällsynt all vi häri kammaren får lyssna lill en sådan sällsamblandning av orealistiska föreställningar och världsfrånvänd bedömning av vad som ärmöjligl. När sägeratl han inte kan acceptera konjunkturutvecklingen som elt moliv för en neddragning av sysselsällningen i ell statligt förelag, såförsöker han lyfta sig själv i håret. Skall andra principer gällaför statliga förelag ände som gäller för privala? Skall inte en avsätlningssituaiion som den vi nu befinner oss i sätta sin prägelpå dispositionerna inom slalliga förelag liksom de görinom de privala? I så fall hamnar vi ju i del fullständigt orimliga. Jag utgår ifrån alt denprincip som härvidlag gällde förden tidigare regeringen också måste gälla för den nuvarande, nämligen atl de statliga företagenmåste la hänsyn till de ekonomiska realiteterna. Om så inte sker hamnar vi i ell fullsländigl orimligl läge. Omsysselsättningen vid , m. m. Närdel sedan gäller de frågor som har slälli, så grundar de sig pä enmissuppfallning beiräffande vad man renl konslilulionelll kan fråga ellslalsråd om. Jag är nalurliglvis angelägen om och förutsätter all såvälSlalliga som privala förelag följer gällande lagsiiftning. Men jag har ingenkompelens eller möjlighel atl gå in och värdera det rättsliga utfallet av delagar man har stiftat här i kammaren. Vadgäller sysselsättning för de anslällda kan jag som ansvarigi slalsråd inle gemig in och ifrågasälta avial som Iräffas - må vara om del är statsägda företag- för vi har ingel ministerstyre här i landel. Kompetensen all träffa avtalhar sialen delegeral lill del ansvariga förelagels styrelse. Vad vi kan göra äratl på den bolagsstämma där vi väljer slyrelse se lill all vi får den slyrelsevi vill ha. Men all, som lever i en underlig föreslällning om alldel är möjligt, etl ansvarigi slalsråd skall gå in och ge delaljföreskrifierbeträffande hur de statliga företagen skall sköta sina affärsmässiga ålagandenär fullsländigl orimligl och främmande för den svenska konstitutionen. Del är märkligl atl industriministern betecknar min interpellation ochmitt inlägg som "världsfrånväni" när jag vill ta upp frågor som skallleda lill all irygga sysselsällningen för de anslällda vid Hvilans MekaniskaVerkslad. Stålen och ASEA är ju slora företagsenheter, och är del någraförelag i det här landet som bör kunna garaniera sysselsällning så är detstaten och ASEA. Det är beklämmande au indusiriminisiern går in i frågan meden sådan passiviiel. Industriministernsäger också all det finns gällande lagstiftning. Men indusiriminisiern är juyllersl ansvarig för de slalliga förelagen - del kan man aldrig komma förbi.Del siller också personer från deparlemenlel i styrelsen för Karlskronavarvel,som äger Hvilans, så industriministern måsle hela liden vara medvelen omhändelserna vid Hvilan. Delär egendomligi all indusiriminisiern inle ser allvarligare på åsi-dosäiiandelav informalionspliklen enligl medbeslämmandelagen. Man har lolall nonchaleralmedbestämmandelagen och har hållil kommunen och länsmyndighelerna hell ulanför.Jag lycker all del är allvarligi atl inte industriministern ser allvarligare pådetla. Industriministern borde tala om atl del krävs en skärpning i de statligaförelagen, man måsle beakla och respektera medbestämmandelagen. Detfinns fortfarande goda möjligheter all rekonstruera förelagel, och jag lyckerau skulle ha engageral sig mer i frågan och kanske också besöklHvilans i Krislianslad. Jag iror all de anslällda skulle vara myckelinlresserade av all få iräffa den som är yllersl ansvarig för händelserna där- det är definilivi industriministern, det går inte att flytta över ansvaret pånågon annan. Jag anser all Hvilans har en god framlid under en skickligledning. De produkler som tillverkas, nämligen lyftdon, bör ha en godefterfrågan i forlsällningen. Jag vill ställayllerligare en fråga lill industriministern. Det slår i svarel att överenskommelsenmellan och är preliminär. Kan jag då få besked när delskilliga avialel skall tecknas? Det borde industriministern känna till. Överläggningenvar härmed sluiad. §14 Om klassificeringsanstalts ansvar för fartygs sjövärdighet ansvar för .fartygs sfövärdighet KommunikaiionsminislernBO erhöll ordel för atl besvara () den II oktoberanmälda inierpellalion, 1977/78:30, och anförde: Margol har frågal mig dels om del - mol bakgrund av allklassificeringsanstaliernas certifikal äger samma gillighei som certifikalutfärdade av svensk myndighel - är rimligt all anslalierna harfriskrivningsklausuler som medför all man ej lar ansvar för anslälldas misslagoch olillfredsslällande besiklning, dels hur kiassificeringsansial-lernasarbetssätt svarar mol ansvar för säkerheien till sjöss och förde ombordanslälldas säkerhel och räll lill en trygg arbelsplals saml dels vemsom skall bära del ekonomiska ansvarei när siora ekonomiska förlusteruppkommer genom klassificeringsanstaliens misslag och felbedömning. Inledningsvisvill jag göra några klarlägganden. Klassificeringsanstaliernas besiklning, dens. k. klassningen, sker för all ge informalion lill försäkringsgivare ochbefraklare om bl. a. fartygs sjövärdighet Klassning sker på inilialiv avredaren. Klassningen är inle obligatorisk, men i prakliken måsle redaren hafartyget klassat för all kunna driva sill fartyg kommersiellt Samlligapassagerarfartyg saml övriga fartyg om minst 100 brultore-gisierlon måstegenomgå besiklning för all få nyitjas lill sjöfart. För attundvika kostsamt och onödigt dubbelarbete har genomsjösäkerheiskungörelsen gells möjlighet atl godta undersökning som genomförtsav vissa klassificeringsanslalier. Denna besiklning - som främsl avser fartygsskrovoch maskin - kompletteras med egen besiklning i andra delar,innan verket utfärdar certifikal. Förhållandelmellan redaren och klassificeringsanstalten är privalräiis-ligt Huruvida ellförbehåll om ansvarsfrihei genom vilket anstalten friskriver sig frän ansvarför anslälldas fel är giltigt är en domslolsfräga. Hur en domstol skulle bedömadenna fråga vare sig kan eller bör jag uttala mig om. Beträffandeklassirceringsansialler förekommer del yllersl sällan alt ell sådani förbehållbehöver åberopas, eftersom klassificerings-anstalternas arbele sällan geranledning lill anmärkning. sjölagen stadgas all fartyg som hålls i drift skall vara sjövärdigtAnsvarei för atl sjövärdigheten upprätthålls, och därmed säkerheien för de anställda,åvilar redaren. Sjöfartsverkels uppgift är all konlrollera att ansvar för fartygs sjövärdighet redarna uppfyller sjösäkerhelslagsliflningenskrav. Verkei svarar för all dess besiktningsverksamhel skötslillfredsslällande. När del gäller fel eller försummelse under besiklningen ochansvarei för brislfällig undersökning ulförd av klassificeringsansialt får jaghänvisa till all det även här ytterst rör sig om domstolsfrågor, som jag inlekan gå in pä. Fråganom vem som skall bära del ekonomiska ansvarei vid förluster som uppkommit genomklassificeringsanstalls misstag är alltså sammanfattningsvis avskadeslåndsrältslig karaklär och kan endast bedömas av domstol. Delprakliska samarbelel har fungerat bra mellan sjöfarlsverkel ochklassificeringsansialterna. Jag vill dock avslulningsvis säga all förhållandelmellan dem, som ju - som har framgått av vad jag har sagl - handlar omen tillsynsverksamhet som primärt tar sikte på sjösäkerheten och därmed bl. a.på de ombordvarandes säkerhel, formelli kan behöva regleras närmare. Enligl vadjag har erfarii kommer sjöfarlsverkel därför all i samråd medklassificeringsanslalierna se över formerna för samarbelel.