prot · G109158 · 1977-12-31 00:00:00 — Del är alldeles uppenbart att det liggerkraft i den stora samhällsupphandlingen på dessa områden. Men det ligger enömklig svaghet i de borgerliga partiernas ovilja alt la vara på den starkakraft som ligger i själva samhället. Men i och för sig är delta inleöverraskande. Det är så här borgerlig politik är - svag! Den är inte bättre! Närdel gäller frågan om anser vi atl bör följa våraförslag och inrätta två övergripande nämnder inom STU med anknytning till denprogramindelning som finns i proposilionen. Närdel gäller utvecklingsfondens avskaffande, som vi har diskuterat, harde socialdemokratiska reservanterna fatt instämmande av , Det äruppenbart att sönderslagningen av de resurser som finnsi utvecklingsfonden innebär att man försämrar möjlighelerna lill övergripandesatsningar för industriellt utvecklingsarbete. Vi yrkar bifall lill vårreservation på denna punkt och anser att man bättre stöder utvecklingsarbeteni företagen genom att sammanföra en del av de medel som lagts ul på deregionala fonderna, 1reservationen 7 påtalar vi atl stiftelsen utvecklingscentrum iövre Norriand - lUC - bör få sitt anslag direkt och inte över de regionalautvecklingsfonderna. lUC motiveras ju av de speciella förhållanden som råder iövre , och därför bör dess medelsbehov prövas utan sammankoppling medde regionala fonderna. Dessa har stor betydelse för ochVästerbottens näringsliv. Här har de borgerliga ledamöter som bor i dessa länmöjlighet att göra en verklig insats för sina län genom atl rösta med densocialdemokratiska reservationen 7. Regeringensoch den borgeriiga ulskoltsmajoritetens syn på tekniskt forsknings- ochutvecklingsarbete inger farhågor för framtiden. Satsningen på uppfinnare ochteknisk utveckling görs inte med den kraft som krävs för att häva denslagnation som vi upplever inom vår industri. Kallsinnigheten motuppfinnarnas arbetsförhållanden slår i direkt motsats till de braskandeuttalanden som vi hörde från borgeriigi håll för bara omföretagar- och innovationsklimatet i det här landet. Vikan konstatera atl utskottsmajoriteten inte heller har någon förståelse för denviktiga resurs för utvecklingsarbete som ligger i den stora mängd människor somgenom små vardagsrationaliseringar medverkar till nydaning av arbetslivet. satsning på människors förmåga, kunskap och vilja att arbeta meduppfinningar och förbättringar skulle leda till stora resultat. Ni avvisarkravet på en utredning som skulle klariägga och främja den verksamheten, och nilar därmed ett stort ansvar på era axlar för den framtida utvecklingen. Näringsutskoltetsbetänkande nr 75 är ett dokument som visar på borgeriighetens ovilja att drivaen politik grundad på insatser från samhället och med utnyttjande av självakraften i samhället och däri inneboende utvecklingskraft i syfte att förändraoch förbättra till gagn för samhället i dess helhet. Jag yrkar bifall till de lill näringsutskottets betänkande 1977/ 78:75fogade reservationerna. i (fp) kort genmäle: Vi skulle här diskutera forskning och utveckling, och det har vi nuockså gjort . anförande innehöll kanske litetmera av politiska deklarationer, även om han tog upp reservationerna iulskottsbetänkandel, vilka jag också har behandlat. Närdel gäller de enskilda uppfinnarnas problem är del trots allt så atl man avSTU:s redovisning för uppfinnarstödet inte kan få någon klar bild. Eftersom jaghar någon erfarenhet av statens utvecklingsfond vet jag att många av de projektsom kommer in inte är utvecklingsbara. Man kan alltså inte jämföra antaletinkomna ärenden och antalet beviljade anslag. nämligenså, , atl från statens utvecklingsfond, somjag har suttit ifrån början, har alla utvecklingsbara projekt som kommit från STU fått anslag. Nusäger atl propositionen 111 aren flop. Den är ett bevis förden borgerliga regeringens oförmåga och ointresse när det gäller att stimulerautvecklingsbara enheter inom svensk industri, säger han. De problem som SivertAndersson i sitt anförande lastar över på den nuvarande regeringen har, som jagsade tidigare, inte kommit fram över . Det är klart att det ärregeringens fel att man inte köper mekanisk massa i . Det är klartatt det är regeringens fel atl man inte köper svenska produkter i Mellaneuropaosv. Felet kan ju inte ligga på något annat ställe. Men problemen påforskningens och utvecklingens område har, som jag nysssade, inle uppkommitöver . Ni häri regeringsställning haft en mängd möjligheter att stöttaforskning och utveckling, men era förslag har varit väldigt blygsamma. Härföreslår vi en ökning av STU:s resurser med drygt 70 milj. kr. Det är en flop,anser . Från den utgångspunkten lönar det sig inte mycket atldiskutera teknisk forskning och utveckling med honom. Forsknings-och ut vecklingsarbe te () kortgenmäle: har en utomordentlig förmåga att lyssna illa ochouppmärksamt. Dessutom felciterade han. Det har han visat prov på här när hanpåslår all jag har sagt att det var proposilionen om teknisk utveckling ochforskning som våren flop. Nej,flopen var regeringens brist på handlande när delgällde Volvoaffären, och det är litet skillnad. Vadsedangäller möjligheterna förde enskilda uppfinnarna atl utveckla sig och det dehåller på med, kan jag inte förstå hur det över huvud taget är möjligt för SvenAndersson att blanda ihop det med de ärenden som lämnar STU och går tillutvecklingsbolaget. Vi vill med våra förslag få fram en bredare bas för ochstörre möjligheter till atl i vidare sammanhang kunna salsa på uppfinnare. Vivill stötta dem i deras arbete på alt få fram projekt som kan ge flersysselsättningstillfällen här i landet. Det gäller att få fram produkter sommänniskor verkligen efterfrågar och inte sådana som är utstampade på olikasätt. Här gäller del alltså att hänga med i den tekniska utvecklingen och i denutveckling som sker i samhället i övrigt. Därför förstår jag inte varför SvenAndersson hänvisar till all alla ärenden som har kommil från STU tillutvecklingsbolaget har fått stöd. Del var inte fråga om del utan om enskildaforskares möjligheter att få arbeta med olika projekt. Sedanhar jag inle sagt atl det är regeringens fel att det inte går atl säljamekanisk massa, bålar och annat. Jag har tvärtom sagt att man inte kan lastaregeringen för allting. Jag uttryckte mig ungefär så här: Del finns faktorerutanför regeringens kontroll som har påverkat det här. Det är någoniing som mannaturiigtvis inle kan lasta den nu sittande regeringen för, men regeringen harbedrivit en politik som hargåll direkt emot löntagarintressena. Detla har dengjort konsekvent, och det är bara att konstatera all det är på det viset denborgerliga politiken fungerar. SVENANDERSSON i (fp) kort genmäle: beskyllde mig för att lyssna dåligt. Jag skall intebeskylla honom föratt lyssna dåligt utan kanske för atl citera mig fel. Jagsade att en uppfinnare går först till STU. Det är del vanliga. Där får han sinidé testad. Han behöver inte ta fram några ritningar. Det kan räcka med ettsamtal, och han kan rita en skiss. När den processen är klar och han kommerfram till produkten, då kommer han lill statens utvecklingsfond. Sådant är självasystemet. Jagvill tillägga att de enskilda uppfinnarna i det föreliggande förslaget får 20milj. kr., dvs. 6 miljoner merän . Men delta är inget tak, utan manhar under hela innovationsprocessen möjlighet att få stöd från olika delprogramsom STU har. I det avseendet är det väsentligt myckel bättre än det varittidigare. Sedansade att han inte har anklagat regeringen för att man inte kansälja osv. Men det måste trots allt finnas ett samband, när här i kammaren och lalar om hur eländigt arbetsmarknadspolitiken harbedrivits här i landet - så och så många sysselsättningstillfällen harförsvunnit från industrin. Det måste väl finnas något samband mellan detla ochatt industrin så alt säga har gått på spariåga under ell par år. SIVERTANDERSSON (s) kort genmäle: var ouppmärksam igen. Jämförelsen gällde de löften som ivart fall ett av regeringspartierna förde fram i valrörelsen. Man lovade 400000 nya jobb, varav 250 000 skulle vara i tillverkningsindustrin, menutvecklingen har blivit den att antalet sysselsatta har minskal med 89 000. Delär den jämförelsen jag gör, och det kan väl inle vara förmätet att påminnaherrarna om vad som fördes fram i valrörelsen. Vadgäller handläggningen av uppfinnarärendena inom STU så är det faktiskt på detsättet att för att man över huvud taget skall få fram vettiga projekt atl satsapå måste man ha en bred bas för satsningen, och det är där jag menar atl detmåste ges stimulans. Det är därför vi har fört fram våra krav i en moiion ochdärav reservationerna. Jag vet mycket väl, eftersom jag sitter somuppfinnarnämndens ordförande inom STU, på vilket sätt man handläggeruppfinnarärendena i det här sammanhanget. Detbehövs en bred satsning för alt de många människor som arbetar på det härområdet skall kunna komma fram med sina idéer och uppslag. För att det skallkunna bli något resultat, , måste de ha möjlighet alt arbeta ilugn och ro under någoriunda hyggliga ekonomiska förhållanden. Så enkelt ärdet. Andrevice talmannen anmälde atl i anhållit all lillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. I skatteulskottets betänkande nr 54 behandlas bl. a. densocialdemokratiska partimotionen 1456, i vilken föreslås riktlinjer för förbättratstöd lill förelagens forsknings- och utvecklingskostnader genom avdrag vidbeskattningen och i vissa fall genom bidrag. Motionen upptar vidare förslagtill finansiering av föreslagna åtgärder genom höjning av den statligainkomstskatten för aktiebolag från och för ekonomiska föreningarfrån 32 till 36 96. Ivår partimotion 1640 om näringspolitiken redovisas de skäl som lalar förbehovet av en ökad forsknings- och utvecklingsverksamhet inom industrin. Minapartikamrater i näringsulskoltet har framfört tungt vägande argument för ytteriigareinsatser vad gäller slatligt stöd till teknisk forskning och industrielltutvecklingsarbete. Jag kan således för tids vinnande avstå från att upprepa deargumenten. Det var argument som också motiverar ett bifall till desocialdemokratiska motionsförslag som vi har haft att behandla iskatleutskoltet. Rättenatt göra avdrag för kostnader för forskning och utvecklingsarbete iinkomstkällorna jordbruksfastighet och rörelse infördes . Avdragsrätteninnebär i princip att samtliga företag inom såväl industri, handel och hantverksom jord- och skogsbruk får göra avdrag för kostnader för forskning inriktad påatt lösa speciella praktiska problem för företaget och till s. k. grundforskning.För alt sådan avdragsrätt skall föreligga förutsätts emellertid attforskningsarbetet har eller kan antas få betydelse för den skattskyldigesverksamhet. Bestämmelserna ger också regeringen rätt att besluta om att bidragsom utbetalats för forskning eller utvecklingsarbete till vissa institutionerskall vara avdragsgilla. Föratt tillskapa ytterligare stimulans till forsknings- och utvecklingsarbete inomindustrin kompletterades dessa beslämmelser genom införandet av ellsärskilt avdrag, att tillämpas . Det avdraget skall iform av dels ett basavdrag som svarar mot av nedlagda totalaforsknings-och utvecklingskostnader, dels ett ökningsavdrag som utgår med 20 96av den ökning av forsknings- och utvecklingskostnaderna som skett jämfört medföregående års motsvarande kostnader. Avdrag enligt dessa regler medges såledesutöver omkostnadsavdrag enligt bestämmelser och vid taxering tillstatlig inkomstskan. Avpropositionen 1977/78:111, som näringsutskottet behandlar i sitt belänkande,framgår att har gjort en utvärdering av det särskildaforskningsavdragets storiek och effekter. Den undersökningen har tydligenföranlett föredragande statsrådet atl i propositionen påpeka alt det nu finnsskäl att göra en översy n av det särskilda forskningsavdraget. Den fråganberörde också industriminister i sitt inlägg och påpekade att manrimligen bör avvakta denna översyn. HerrÅsling menade också att företagsskatleberedningens förslag, som är ute påremiss, kommer alt föranleda att en proposition framläggs samt attvi därför bör avvakta vad den kan ge som kan skapa ytterligare förutsättningarvad gäller företagens avdrag för forsknings- och utvecklingsarbete. Jag kanhålla med om att grundprincipen är riktig, alltså att man normallsett bör avvakta pågående översyn eller utredning. Men om man ser på deförutsättningar som finns för ändringar i Nr 158 företagens möjligheter lill avdrag, så kan man rätt snart konstatera -i vart fall Onsdaeenden " '' gäller företagsskatleberedningens förslag - att vi har kvardet direkta 31 mai 1978 statligastödet. Vi har de avdragsregler som vi nu debatterar, och vi har Där skulle man då kunna tänka sig atl göra sådana Forsknings- och ändringarsom innebär alt man i högre grad kan göra avsättningar för utveckliiigsarbete forsknings- ochutvecklingsarbete. Men där är det angelägel att påpeka, atl med de regler som gäller undanlas vissa företagsformer. Man undantar sålunda merparten av demindre och medelstora företagen. Sedanbör det också påpekas-vilket föreiagsskatteberedningen är helt ense om - attett genomförande även ändrad företagsbeskattning och alla de regler som däriingår kommer all kräva övergångsbestämmelser. Det dröjer kanske två tre årinnan man nått full effekt av möjlighelerna för företagen all använda sig av denya regler som eventuellt tillkommer. Och det är i den situationen som vi menaratt man kan få en snabb effekt om man utvidgar de avdragsregler som i daggäller. Detta har också omvittnats här av , som i det stycketåberopade en skrivelse från . Eftersom vi anser det vara mycketangeläget att skapa ytterligare förutsättningar, tycker vi atl det är rimligtatl man inför de här nya avdrags- och bidragsbestämmelserna. Skatteulskoltetsmajoritet instämmer i vår uppfattning att forsknings- och utvecklingsarbete börfrämjas. Man hänvisar emellertid bl. a. till att delta är en fråga som i förstahand bör bedömas av utbildnings- och näringsulskoltet. Avnu framlagda betänkanden och dagens deball framgår helt klart all denborgerliga majoriteten inte är beredd att tillstyrka de särskilda insatser somenligt vårt förmenande måsle anses nödvändiga för atl öka forsknings- ochutvecklingsarbetet. Våruppfattning är, som jag lidigare påpekat, alt dei inte finns någon anledningatl t. ex. avvakta beslutet om förbättring av avdrags- och tillkommandebidragsbestämmelser till dess vi fån fram resultatet av den översyn somförordas i proposition nr 111. Avdragssystemetfungerar redan och en förbättring skulle säkerligen ge omedelbar effekt. Viföreslår således ett extra slimulansavdrag vid taxering till statliginkomstskatt , så atl basavdraget fördubblas till ochett ökningsavdrag medges av de kostnader som överstiger dengenomsnittliga nivån . Vidareföreslår vi att företag som inte kan utnyttja dessa avdragsmöjligheter får eusärskilt bidrag på . Deextra kostnader som dessa förslag kommer alt innebära för staten föreslår vifinansieras på sätt jag inledningsvis berörde, nämligen genom höjning av denstatliga inkomstskatten för aktiebolag och ekonomiska föreningar. Jag ber all få yrka bifall till den vid skatteulskottets belänkandefogade reservationen av m. fl. STIGJOSEFSON (c): har mycket noggrant redogjort för såväl de nuvarandereglerna som vad den motion som ligger till grund för reservationeninnehåller, och därför skall jag inle upprepa delta. Jagvill här klart säga alt utskottet i sin helhet instämmer med motionärerna iatt del är angelägel all man främjar forskning och utvecklingsarbete. Samtidigtvill jag understryka att stöd till forskning och utvecklingsarbete utgår intebara via slimulansavdrag vid beskattning utan också genom direkt slatligt stöd.Detla har vi fått lyssna till . Såväl i propositionen 111 som inäringsulskotlels betänkande nr 75 behandlas del statliga stödet till tekniskforskning och industriellt utvecklingsarbete, bl. a. åtgärder för att främjaden tekniska förnyelsen inom industri och andra samhällssektorer. Avpropositionen framgår också all chefen för budgetdepartemenlel har för avsiktatt föranstalta om översyn av forskningsavdraget, och denna översyn kommer attomfatta även andra möjligheter alt främja företagens innovationsverksamhei. Somframgår av det sagda stimuleras företagens forsknings- och utvecklingsarbetesåväl genom statligt stöd som genom stimulansåtgärder via skattesystemet. Inteminst av denna anledning är del angeläget att en översyn kommer till stånd föratt få den helhetssyn på stimulansåtgärderna som är nödvändig för att kunnabedöma vilka åtgärder som ytteriigare bör vidtas. Därtill kommer, som också harberörts, att företagsskatleberedningens slutbetänkande nu remissbehandlats ochalt förslag från regeringen förmodligen snart kommer att framläggas. Utskottetanser därför alt en närmare prövning av de i motionen framförda förslagen böranstå i avvaktan på den tidigare nämnda översynen och kommandeställningstaganden till företagsskatleberedningens slutbetänkande. Betänkandetinnehåller också ett förslag om höjning av den statliga inkomstskatten föraktiebolag från och för ekonomiska föreningar från 32 till 36 9,. Imånga år har jag hört socialdemokraterna mycket bestämt uttala att när en frågaär under utredning så bör man avvakta utredningens förslag innan förändringarvidtas. Man blir då något förvånad närdet i reservationen yrkas på en ändringav företagsbeskattningen trots att vi nu har ett förslag som t. o. m. i det allranärmaste har remissbehandlats. Varför har man inle kunnat hålla fast vid denståndpunkt som man tidigare så bestämt hävdat och avvakta resultatet avutredningsförslaget? Idebatten barden nuvarande regeringen kritiserats mycket hårt föratt densatsar alltför litet på forsknings- och utvecklingsarbete. Som jag tidigaresagt är vi angelägna om all del görs stora insatser på delta område. Och närdetriktas kritik mot att det satsats för litet måsle den kritiken främstriktas mot den förutvarande regeringen. Hade det stora intresse som visas idagens debatt också visats ifrån socialdemokratiskt håll under de år de satt iregeringsställning hade situationen för det svenska näringslivet sannoliktvarit betydligt gynnsammare . Jag vill också beröra en fråga som togupp i slutet av sitt anförande, där han betonade vikten av att medge bättreavdrag för kostnader för forsknings- och utvecklingsarbete. har man frånsocialdemokratiskt håll hävdat att bidragssystemet är det som borde tillämpasför att ge snabb effekt, och man har i regel ställt sig ganska negativ lill attgå vägen via avdrag. Också här har det skett en sinnesändring. Men jag har denuppfattningen att man genom bidrag åstadkommer del snabbaste resultatet. Ochjag anser all vi bör avvakta den utredning som är i gång och ävenbehandlingen av företagsskatleberedningens förslag innan vi vidtar ytterligareåigärder. Meddella, herr talman, ber jag atl få yrka bifall till utskottets hemställan. CURTBOSTRÖM (s) kort genmäle: , att grundprincipen bör vara att avvaktautredningar. Men i det här fallet anser vi del vara angeläget att erbjudaförelagarna möjligheter till ökat forsknings- och utvecklingsarbete, och bl. a.därför har vi valt den vägen - som vi nu behandlar inom skatteutskottel - attförändra och förbättra avdragsbestämmelserna. Företagsskatteberedningensförslag skulle ligga som underiag för en eventuell proposition . kommer alt la sin tid innan avdrags- eller avsättningsmöjligheterna kanförändras så atl det ger resultat för företagen, inte minst de mindre ochmedelstora. Därför har vi ansett att detta extra avdrag, liksom de bidrag viföreslår, skulle vara ett utomordentligtkomplement för att snabbt få fram möjligheter för företagarna alt salsa påforskning och teknisk ulveckling. Del är grundorsaken lill att vi ansett atl vihär kan föreslå denna ändring utan alt avvakta översynen. STIGJOSEFSON (c) kort genmäle: Det är ganska komplicerat när en fråga på detta sätt är uppdelad på tvåutskott och där man i det ena behandlar avdragsreglerna och i det andrastimulansåtgärderna via bidrag. Jag fick intrycket att i principhåller fast vid uppfattningen atl den väg som snabbast åstadkommer stimulansgår via bidrag. Jag har inte för avsikt alt gå in på den delen, men jag harfortfarande den uppfattningen alt det är just den vägen man åstadkommer desnabbaste resultaten. Det kommer också atl ske en höjning av bidragen genom delbeslut som fattas . Det finns en uttalat positiv inställ ning till dessaåtgärder, och jag anser att vi bidragsvägen har möjlighet att snabbast vinna desyften vi avsett. () kortgenmäle: Alldeles säkert missuppfattade mig. Jag är helt på detklara med atl regler om direkta bidrag skulle ge effekt snabbare, men även härhar ju våra förslag avvisats. Vårt förslag innebär bl. a. alt man skulle införabidrag. De sju reservationerna vid näringsutskoltets betänkande har ju Ni haröver huvud taget inle ställt er bakom våra förslag till Nr 158förbättringar, vilket är all beklaga i en situation där företagen är i myckelslort Onsdaeen den behov av hjälp för all kunna klara forskning och ulveckling. () kortgenmäle: Närjagserde krav som här ställs på en ökning av anslagen till dennaverksamhet, anser jag för min del alt del är nödvändigt att göra en noggrannbedömning av hur ytterligare stimulansåtgärder skall utformas.Socialdemokraternaställer ju mycket stora krav, jämfört med de åigärder somsocialdemokraterna vidtog under den lid de innehade regeringsmaklen. Bland de motioner som behandlats i näringsutskoltets betänkande nr 75återfinns en motion, nr 1293, som väcktes under den allmänna motionstiden avmig och några partikamrater på Ösigölabänken. I den motionen föreslås atl elts. k. produkiutvecklingscenlrum möjligt inrättas i . Jag kankanske tillägga alt denna fråga lidigare har varit föremål för uppmärksamhet iriksdagen. Till motionen finns fogad en promemoria, utarbetad av arbetsgruppenför bevakning av sysselsättningsfrågor i . I promemorian lämnas enutförlig redovisning av dels behovet av ifrågavarande verksamhet, dels hurdensamma bör vara organiserad. Vidare lämnas uppgift om vad man i första handbär ägna sig åt. Riksdagenhar i olika sammanhang behandlat frågor som liggermyckel nära den som vi nu behandlar. Jag vill särskilt erinra omutbildningsutskottets belänkande rörande högre utbildning och forskning,vilket behandlades . Av såväl betänkanden som riksdagsdebatt kanman dra den slutsatsen all del råder en bred uppslutning kring värdet ochnödvändigheten av en utbyggnad av forskningsverksamheten. Denfråga vi just nu behandlar kan sägas vara en praktisk utlöpare, en konkretverksamhet i syfte all nyttiggöra vunna forskningsresultat. Uppfinnares idéermåste kunna utvecklas i ell fruklbart samarbete mellan uppfinnarna själva ocholika slag av tekniker och skickliga yrkesarbetare. Somvi framhåller i motionen står del helt klart att vårt lands möjligheter attockså i framliden kunna hävda sin position och därmed skapa förutsättningarför trygghet och ulveckling måsle baseras på fortsatta teknologiska framsteg.An statsmakternas handlande härvidlag är av avgörande betydelse slårförhoppningsvis klart för de flesta. Frånmotionärernas sida är vi naturiiglvis på det klara med all del av oss framfördaförslaget måste ses som ett led i en rad av åigärder för alt främja ulvecklingoch sysselsättning. Inte desto mindre vill vi hävda alt verksamheten kan bliav myckel stor betydelse. Särskilt de företag som på grund av begränsade egnaresurser inte kan fullfölja s. k. innovationer måsie naturligtvis kunna dra stornytta av elt s. k. produkiutvecklingscenlrum. Till detta kan läggas att del ien lid av fortgående strukturförändringar framstår såsom dubbeltangeläget alt främja framtagande av olika slag av produkter, som kan både skapasysselsättning och bli till nytta i samhället. Jagnämnde inledningsvis alt i flera sammanhang har diskuterat frågor, somhar med fortsatt utveckling, tekniskt och i övrigt, all göra. Inte minst deaktuella strukturproblemen ger oss anledning all allvarligt överväga olika slagav praktiska åigärder. Från socialdemokratisk sida har vi väckt flera förslagbåde här i och i ell pågående programarbete .