prot · G10924 · 1977-12-31 00:00:00 — Söderläljeleden ochStockholms skärgård är godtagbara och vilka eventuella åtgärder jag avser attvidta. Säkerhetssystemeti svenska farvatten omfattar förutom sjökort även navigeringshjälpmedel ombordpå fartygen - t. ex. radar - och andra na-vigeringshjälpmedel såsom fyrar ochandra sjömärken. Till säkerhetssystemet hör vidare skyldigheten att ha lotsombord på vissa fartyg och i vissa farleder. Sjökortetingår således som en del i ett omfattande säkerhetssystem. Den kombination avsystemets olika delar som är mest lämplig i det enskilda fallet avgörs medhänsyn till de särskilda förhållanden som gäller för resp. farvatten. nu aktuella farvattnet i Södertäljeleden har grundstötning ägt rum medkonsekvenser för miljön genom oljeutsläpp. Sjöförklaring har begärts. Vad somhar orsakat oljeolyckan kommer härvid alt utredas. I det sammanhanget ingår bl.a. alt klarlägga om olyckan har samband med uppgifter som finns i sjökortet.Vilka åtgärder som eventuellt bör vidtas får bedömas när resultatet föreliggerav den utredning som har begärts. Torsdagen den 10 november1977 Jag ber förstatl få lacka statsrådet för svaret. Södertäljeledenär, som redan sagts, livligt trafikerad. Där transporteras mycket miljöfarligtgods på olika sätt. Det finns ett mycket säkert och väl organiserattransportsystem för gods lill fjärrvärmeverken vid . Dessa transportersker enligt ett för vårt land unikt system. Men det förekommer också i dennafarled en lång rad andra transporter av ytterst miljöfarliga varor. Sammaförhållande gäller också stora delar av i övrigt. Visom bor längs är oroliga för våra kuster. Det har framförtsutomordentligt allvarliga anklagelser i pressen som på intet sätt har vederlagts.Vi måste därför fråga oss hur det egentligen står till. Jag hade hoppals all få ett besked av statsrådet om hur del förhåller sig med sjökorlen förSödertäljeleden, men det har jag tyvärr inte fått. Delär känt all en del av sjömälningarna är gamla och att en del mätningar gjordesom för . Jag vet att kl. 09.00satte in en motorbåt och det gamla sjömätnings-farlyget för allmäta runt grundel Kärringkläppen. måste ändå ställa en delfrågor. Idessa farvatten gjorde man mätningar för . Visste man då omdet här grundel? Är resultatet av de mätningarna utsatt på sjökortet ochmeddelat dem som trafikerar den här farleden? Finns del över huvud taget oklarapunkter i Södertäljeleden och i andra farleder i ? Skall vibehöva leva med risken att det eventuellt på grund av brister i sjökorlen kanhända sådana här olyckor igen? Den senaste har fått förödande konsekvenser förett av våra finaste fritidsområden, som del kommer att ta atlreparera. Vidareundrar jag om del inte vore idé alt statsrådet - oberoende av hursjöförklaringen utfaller och oberoende av de allvarliga anklagelser somframförts - för atl lugna människorna såg till alt man , dvs. nästasjömälningssäsong, sätter in tillgängliga resurser för alt klara uppförhållandena i dessa känsliga skärgårdsleder, så att vi kan få ett klartbesked om hur det ligger till med sjösäkerheten och de instrument som finns. ställde några frågor. Han hade hoppats atl fåbesked av mig rörande tillföriitligheten hos det här aktuella sjökortetoch kanske också övriga sjökort över skärgården. Jag kan naturligtvis intesvara på det förrän vi har frågan utredd, och del är en sådan utredning sompågår inom på departementets begäran. Det sade jag i svaret, ochdet är väl ganska klart all jag måsle avvakta den utredningen innan jag kanlämna något besked. Karl-ErikStrömberg frågade också om man kände till grundel och om det var utsatt påkortet. Det får vi svar på när utredningen är verk-Ställd. Han frågade vidare:Finns det flera oklara punkter på korten över skärgården? Det finns delnaturligtvis! Jag kan nämna att när det gäller de 148 sjökort som finns övervattnen runt våra kuster och i de större insjöarna härslammar de äldstamätningarna . Sedan har mätningar verkställts successivt ända framtill 1977. En hel del kort är tillverkade för ganska länge sedan. De äldsta ärfrån 1920-lalel, men de är reviderade och moderniserade allteftersom nyamätningar har verkställts. Detär klart atl dessa sjökort måsle revideras på nytt med hjälp av modernamätmetoder. Del är det arbetet som pågår. Sjökartedirektören har en plan förvad man skall göra och var man skall göra dessa insatser, och Stockholmsskärgård ligger mycket långt framme i de planerna. Enligt hans uppfattningmåste den delen få högsta prioritet vid nyproduktion. Del gör all jag kan svarapå den fråga som senast ställde - ett svar som han ville ha föratl lugna människorna. Jag kan alltså säga atl man kommer att nyproducerasjökort över detta känsliga område mycket snart. Jag noterar vad statsrådet senast sade, nämligen atl man nu skallprioritera de här känsliga och besvärliga områdena, och tackar för det med stortillfredsställelse. Jagär medveten om atl jag inte mot ett statsråd som har suttit kan riktanågon anklagelse rörande sjökorten och ett system som inte är tillförlitligt.Del måste ändå få sägas här nu att del är oroväckande, och att vi som bor iområdet är oroliga, när statsrådet inte kan säga all systemet ärtillfredsställande. Han kan bara ange all man genom nya mätningar skall klaraupp hur det är med tillförlitligheten hos sjökorten över de här lederna. Detgår väldigt mycket trafik i dessa leder - mycket av den med mil-jöfariiglast-och områdena är myckel känsliga, vilket den senaste olyckan visade. Händerdet någonting i dessa vatten når de miljöfarliga utsläppen land direkt,eftersom farvattnen är mycket trånga. Jag är djupt oroad över detta, och jagvädjar till statsrådet att han verkligen skall se lill att sjömätningarna ocharbetet med lederna i - som är hårt trafikerade och myckelmiljökänsliga - utförs snabbi. Jag tar fasta på och skall försöka följa upp detlöfte som statsrådet gav - all delta arbete skall prioriteras så myckel sommöjligt. Vi vet ingenting om huruvida en bristfällighet i sjökortet hadenågot samband med olyckan i fråga. Del är ganska naluriigt alt jag på deltastadium, då utredning pågår, inle kan göra något annat uttalande än det jag hargjort. Däremot vet vi atl sjökartedirektören, chefen för sjöfartsverketssjökorlsavdelning, anser att korten över bl. a. ärbristfälliga och bör revideras möjligt. Vi vet också att han i sin planför nymålningar lagt in dem på ett mycket tidigt stadium. Jagkan inle se alt det är myckel att tillägga just i del här skedet avhändelseförloppet. Jag är övertygad om att sjökortsavdelningkommer att verkställa detta arbete möjligt oavsett om jag gör någotingripande eller inle. KARL-ERIKSTRÖMBERG (fp): Jag har fått fram de upplysningar jag ville ha. Jag tackar för dem. Jagtänker inte försöka pressa statsrådet att säga någonting om den aktuellahändelsen som sådan - den skall bli föremål för rättsligt förfarande. Del ärhelt riktigt atl statsrådet vägrar uttala sig om den. Principfråganvar hur det slår till med sjökorlen över dessa leder. På den har jag nuindirekt, genom att statsrådet citerade ansvariga personer på vederbörandeverk, fåll svaret att de inle är tillfredsställande. Det ger ännu större tyngdål min vädjan till statsrådet att se lill att det här Nr 24 snabbt upp. De olyckor som har hänt får inle upprepas. Torsdaeenden '''" '''' '""" " " ' "' . --------------- Överläggningen var härmed slutad. Om principerna för medels tilldelning § 25 Om principerna för vägverketsmedelstilldelning Kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara (vpk) anmälda fråga,1977/78:121, och anförde: har - med hänvisning till planerad omläggning avtrafiken på i - frågat mig vilka principer som gäller förvägverkets medelstilldelning och om det kan anses rimligt atl styrkommunernas planering mot en majoritets vilja. Planering,projektering och utbyggnad av vägar och gator inom de områden där kommunerna ärväghållare är primärt en angelägenhet. Det är således kommunerna somupprättar arbetsplaner för de olika väg- och gatuprojekten. Innan man upprättararbetsplan läggs normall stadsplan för området enligt bestämmelserna ibyggnadslagen. Enligt byggnadslagen har kommunen som bekant planmonopol. Förväg- och gatuprojekl lill vilka statsbidrag kan komma i fråga gäller debestämmelser som anges i kungörelsen om statsbidrag till väg- och gatuhållningi vissa kommuner, vilken anlagils med stöd av . Enligt kungörelsenutgår bidrag till byggande av allmän väg eller av gata som är nödvändig för denallmänna samfärdseln i mån av tillgång på anslagna medel och enligt fastställdfördelningsplan. skall granska arbetsplanerna för projekten och angei vilken utsträckning som de i planerna ingående arbetena ärstatsbidragsberättigade. Sedan arbetsplan fastställts eller godkänts bestämmervägverket den preliminära kostnad som skall ligga till grund för beräkning avbidrag till objektet. Med de bestämmelser som gäller i dessa frågor kanjag inte finna all skulle kunna styra en kommuns planering mot dessegen vilja. (vpk): Jag tackar för svaret på min fråga. Jag har där tagit uppett exempel på vad vägverkels principer kan leda till, och del är Söderledensutbyggnad i . Men problemet är generellt. Den trafikpolitiksom förts och som gått i spetsen för har entydigt gynnatprivatbilismen också i tätorterna, till men för de boende, som drabbats hårt avbuller, avgaser och irafikskador. Kollektivtrafiken har däremot försummats. Vihade visserligen en debatt om trafikpolitiken, men den skapadeingen klarhet om principerna. Vilken tyngd skall t. ex. miljöskälen ha? 1 dagkan kommunerna få bidrag till trafikleder men inle lill bullerbekämpning. Jagåtergår till det i frågan anförda exemplet. Söderleden, därför atl del så klartspeglar det totala vansinne som brutit ut när det gäller planeringsprinciperna. Samtligapartier i var tidigare överens om att det - bl. a. avmiljöskäl - var nödvändigt all bygga en tunnel för trafiken på . Allavar överens om en planlösning som innebar alt man utnyttjade de två befintligabroarna över för trafiken söderut. Men då kom och sade måsle bygga ytterligare en bro, en tredje bro, för att få bidrag tillresten av leden, bl. a. tunneln. Inget parti är för högbron - del framgår av deuttalanden som gjorts, även om det bara är vpk och som röstatemot den. Men kommunen är utsatt för utpressning från - antingenhögbro eller inga statsbidrag till Söderleden. Idebatten hävdade kommunikationsministern att vid framtidatrafikplaneringar måsle större hänsyn tas till de samhällsekonomiska konsekvenserna.Jag anser att beslut i fallet Söderleden är klartsamhällsekonomiskt oansvarigt. Vidaresade kommunikationsministern all vi inle har råd med några trafikpolitiskareformer exempelvis för de handikappade. Andra regeringsledamöter skyndar tillpå löpande band och säger att vi inte har råd med en rad nödvändigasamhälleliga reformer för barn och äldre. Då måste jag fråga: Anser verkligenBo Turesson atl en helt onödig högbro för över 100 milj. kr. är viktigare änreformer för handikappade, barn och äldre? Eller får jag tolka svaret så, attvägverket är villigt att släppa kravet på en högbro för bidrag lill resten avleden om verkligen kräver delta? har ställt en principiell fråga till mig. Jag har svaratpå den. begär hon att jag skall yttra mig om ett aktuellt ärende, vilket jagsjälvfallet är förhindrad alt göra, eftersom jag inte har tillgång tillsakmaterialet i frågan och eftersom något sådant också strider mot de principersom gäller i denna riksdag. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Låt mig då ställa frågan principiellt. Skall ellernågon annan kommun alltså inle tvingas bygga någonting som man är motståndaretill bara för att få pengar till leder i övrigt? Kan släppa ettsådant krav som del ställt i detta fall? Överläggningenvar härmed slutad. § 26 Omkonkurrenskraftiga fraktpriser på Kommunikationsministern erhöll ordetför alt besvara () anmälda fråga,1977/78:59, och anförde: har frågat mig när och i vilken form som jag avseratt vidta de åtgärder som skapar konkurrenskraftiga fraktpriser på . Fraktprisernapå regleras i ett avtal mellan SJ och . Regeringen har inle föravsikt att gripa in i detta avtal. Regeringen kommer däremot alt pröva fråganom bidrag lill och eventuellt andra förelag inom föratt mildra effekterna av den djupa och långvariga lågkonjunkturen. Jag lackar kommunikationsministern för svaret på den fråga som jagställde . Bakgrundentill frågan är de allvarliga problem som basindustrier brottas medi dag samt de konsekvenser som de problemen kan föra med sig i det redan nu avarbetslöshet hårt ansatta länet. ekonomiska svårigheter beror bl. a. på den rådande lågkonjunkturen menockså till stor del på de orimligt höga kostnaderna för järnvägsfrakierna påmalmbanan. Dessa höga kostnader påverkar direkt möjligheter all säljajärnmalmen men kan också påverka bedömningen av värdet i att bryta ochexportera andra mineraler. Indirektkan frågan om de höga fraktkostnaderna gälla hela gruvbrytningens framtid ochmalmkommunernas utveckling. Dessutom innebär de höga fraktkostnaderna ettdirekt hot mot de 214 arbetare och tjänstemän som är anställda vidmalmanläggningarna i ; detta i en kommun som har stora bekymmer med ensnabbt ökande arbetslöshet. Underdel har olika insatser gjorts från och de fackligaorganisationernas sida för att fästa regeringens uppmärksamhet på de orimligthöga kostnader som malmfraklerna innebär för . Frågan har även förts framgenom Norrbottensdelegalionen med krav på åtgärder. Men trots alla insatser förall få till stånd ett ingripande från regeringens sida har ingenting gjorts föratt rätta lill förhållandet. Den passivitet som regeringen visat i förNorrbottens basindustrier vikliga frågor har i detta fall bidragit till attLKAB alltmer styr sin malmexport över med allt vad det innebär försysselsättningen i bl. a. Luleåregionen. Delär klart att det krävs snabba åtgärder för all komma till rätta med de högafraktkostnaderna. På kort sikt måsle del lill någon form av stödpengar frånstatens sida för de här transporterna. kunde man bl. a. iNorrbottenstidningarna läsa att statsrådet hade talat om attregeringen nu kommer att falla beslut om ett sådant stöd. Enligt dessatidningsuppgifter skulle det hela vara klart - del var för baraall få delta stöd. Av del svar jag nu fått framgår all det skall prövasytteriigare om skall få detta stöd. Jag tycker att del är synnerligenunderligt att denna fråga, trots all den tid och all den möda som lagts nedbåde av de fackliga organisationerna och på annat håll, inle har kunnat klarasav. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Det är riktigt atl jag i en intervju i radion i påen fråga svarade, alt om ett statligt företag går med förlust och det inlefinns några andra medel alt läcka föriusterna med än ett tillskott från statenssida, så måste naturligtvis sådana tillskott ske, om man vill ha företagelkvar. Hurstor del av underskottet i verksamhet som härrör från fraktkostnaderna,som anses höga på grund av alt de blir högre per ton-kilometer ju mindre malmsom fraktas, kan jag inle svara på. Men jag läste en intressantartikel i där man kallade överpriserna påmalmbanan för en myt. Tidningen refererade hur det hade gått till närfraktpriserna fastställdes. Man ansåg att de hade baserats på stora och helstökande malmtransporler. I artikeln heter det: "Del avtal, som sägs varaett säll atl suga ut och , användes först på prov, innanslutligen ett fyraårsavtal tecknades. spelade ett företagsekonomiskt högtspel och förlorade." Dettapåverkar självfallet inle den bedömning som regeringen nu skall göra, men detär ett faktum att det var en spekulation i all konjunkturen ständigt skulle gåuppåt och att malmfrakterna ständigt skulle öka. När det inte blev så har,såsom jag sade, kostnaden per tonkilometer blivit betydligt högre än mandå räknade med. STEN-OVESUNDSTRÖM (s): Som jag sade i mitt tidigare inlägg krävs det här snabba åtgärder. Jagvill erinra om vad kommunikationsminister sade ,, i ett interpellationssvar lill : "Deknappa resurser som stått till förfogande har måst tas i anspråk för atlundvika en omfattande arbetslöshet och kapitalförluster. Regeringen har iförsta hand prioriterat sådana åtgärder som syftar till all undvikaarbetslöshet." Dettaanser jag, herr talman, verkligen vara ett exempel på ett fall där del behövssnabba åtgärder från regeringens sida, just för all undvika arbetslöshet. Härär del i högsta grad fråga om en viktig prioritering, öm det inte ges ett stödkommer utan tvivel de anställda vid malmhamnen och efter alt kännasin anställningstrygghet hotad. Nr 24 Kommunikationsministern : Torsdaeen den talman! Låt mig kort och gott konstalera atl jag delar 10november 1977 uppfattning. Överläggningenvar härmed slutad. §27 Om styckegodshanteringen vid SJ Kommunikationsministern erhöll ordetför all besvara {s} den II oktoberanmälda fråga, 1977/78:60, och anförde: har frågat mig om jag anser det rimligt atl SJ påbörjaren omläggning av godstransporterna ulan alt en bedömning görs av konsekvensernaur samhällsekonomiska synpunkter beträffande kostnader för vägbyggnad,konsekvenser för näringslivet på orter med svagt trafiknät, ökade trafiksäkerhetsriskeroch ökade miljöproblem. Enligtde preliminära skisser lill ett nytt system för slyckegodshanteringen som,enligt vad jag har erfarit, föreligger inom SJ kommer styckegodset ävenfortsättningsvis atl transporteras med järnvägsvagn mellan terminaler i ortermed stor trafik. I regionen runt varje terminal skall godset samlas upp ochspridas med bil. Av denna trafik går en mycket liten del medjärnväg. Därför kommer en förändring av styckegodshanteringen, enligt depreliminära skisser som finns, att innebära endast marginella ökningar avlandsvägstransporterna. Jag anser därför all de farhågor som gerullryck för när det gäller konsekvenserna beträffande kostnaden för vägbyggnadm. m. är betydligt överdrivna. Jagvill avslutningsvis betona att utredning pågår inom SJ och att något beslutinte är fattat. GUNNAROLSSON (s): Först etttack till statsrådet för svaret. Bakgrundentill min fråga är en uppvaktning från kommun i början av oktober månadangående SJ:s godsmagasin, som eldhärjades och som därefteraldrig återuppbyggts. Vi fick den gången av SJ:s drifiledning ett besked, somnära nog chockade oss som deltog i uppvaktningen. SJ framhöll nämligen: Om våraplaner går igenom blir del inget godsmagasin i , därför alt vi måslerationalisera och föra över styckegodstrafiken från järnväg till landsväg. Dettaskulle innebära att mellan 1 400 och 1 500 personer, som runt om i landetarbetar med gods, blev utan arbete. Viblev vidare upplysta om all de diskussioner som förts med regionala och lokalachefer bedömts såsom positiva. Inom parentes sagt har de trepersonalorganisationer som kommer att beröras av den nya organisationen sagtja lill taxeförändringar men inle till all förändra stycke-godshanteringen pådet säll som SJ:s ledning nu föreslår. Statsrådetoch jag kommer från två grannlän - skogslän - vilka båda har en alltför lågvägslandard. I har vi alltjämt kvar länsvägar som är grusvägar- eller hela 45 96 av det totala vägnätet i länet. Under tjällossningslider påvåren brukar vi ha länsvägar avslängda . Närvi - sedan flottningen praktiskt taget upphört - fått över allavir-kestransporier på våra vägar och SJ planerar all flytta över godstransporternafrån järnväg till landsväg, är vi fullt på det klara med alt vi kommeratt få ett försämrat vägnät. Vi ser följaktligen mycket allvarligt på designaler som har kommit från SJ, i motsats till vad kommunikationsministernanger i sitt svar. Minfråga gäller närmast huruvida kommunikationsministern är beredd alt gesitt samtycke lill den förändring som SJ här så drastiskt ämnar företa. Jagfrågar än en gång: Kan del verkligen från samhällsekonomisk synpunkt varavettigt att belasta vårt landsvägsnäl med dessa lunga transporter? Precissom de fackliga representanterna uppfattar jag den här åtgärden, som vi vetkommer till stånd , som ingenting annat än ett SJ-diklai i uppenbarstrid med den trafikpolitik som vi tidigare pläderat för vad avser godssidan.Om godsmagasin, som ändå ligger utefter stambanan, skall skatta åtförgängelsen, kan man fråga sig: Hur kommer det då se ut i landet i övrigt?Har kommunikationsministern någon uppfattning om hur godstrafiken på SJskall bli ? frågade mig om jag skulle samlycka till de planer som fn. skisseras inom SJ. Det kan jag inte yttra mig om förrän jag sett dem. Jagvill erinra om atl del är SJ som beslutar, men frågan kan naturligtvis genombesvär komma under regeringens prövning, och då blir del min tur atl laställning och föreslå regeringen hur den skall handla. Jag hoppas att GunnarOlsson har förståelse för att jag inte kan ge något annat besked . Menjag vidhåller vad jag sade i mitt svar, att med de principer som SJ angivit förden här reformen blir det ganska litet gods som kommer att föras över tilllandsväg. Del är bara själva spridningen från terminalerna ut till kundernasom skulle ske på landsväg. erinrade om atl man i har mycket kvar att göra beträffandeupprustning av vägnätet. Han nämnde atl det finns grusvägar och attmånga av dem brukar vara utsatta för tjälskador. Del bör då vara någon litentröst för all jag nu initierat beläggning av grusvägar i ganskastor omfattning och förstärkning av vägar som är tjälkänsliga. Del bör varatill tröst både för och för landshövdingen i . Omåtgärder för att förhindra viss ändrad Irafikområdesindelning vid SJ Jag har också uppfattat del senaste som statsrådet var inne på, och dethälsas naturligtvis med tillfredsställelse. Däremotmåste jag nog bestrida att godsmängden är så liten som statsrådet ville göragällande. Om vi fortfarande lar min egen kommun som exempel så kan jagnämna all det går fyra ä fem järnvägsvagnar med styckegods ochibland ända upp till sju eller åtta, och det bedömer inte vi som litet. Vidaretror jag all den här frågan har avancerat bra myckel längre än vad statsrådetförsöker göra gällande. Från fackets sida anser man sig redan mer eller mindreöverkörd. En arbetsgrupp tillsattes , och trots upprepadepåstötningar från facket ägde första sammanträdet rum först den 26 oktober.Vid det sammanträdet ansåg sig de fackliga representanterna slå inför ettfullbordat faktum, och de tycker att frågan inte har hanterats på ettsympatiskt sätt. Överiäggningenvar härmed slutad. §28 Om åtgärder för att förhindra viss ändrad trafikområdesindelning vid SJ Kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1977/78:67,och anförde: har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta i syfteatt förhindra en indragning av SJ:s trafikområde i . SJhar beslutat om sammanläggning av , och Ystads trafikområden.Beslutet är fallat efter kontakter med samt berörda kommuner,kunder och personalorganisationer. Anledningen lill att man funnit detfördelaktigt att slå ihop de tre trafikområdena är att en sådan sammanslagningbl. a. skulle förenkla trafikledningen och underlätta planeringen avbangårdsarbelet i . SJ bedöms spara ca 1 milj. kr. Eftersom senast tillgängliga prognoser för SJ:sresultat pekar på stora underskott detta och nästa budgetår, måste åtgärder vidtasför att sänka kostnaderna. Annars hotar kraven på taxehöjningar ochskattefinansiering att bli alltför stora. Del är därför angeläget att genomföraadministrativa förändringar som inle leder till försämringar av trafikservicen. Jag vill avslutningsvis framhålla att det är SJ somhar att besluta om hur den lokala verksamheten skall vara organiserad. Jag ber atl få lacka kommunikationsministern för svaret, men jag blevverkligt upprörd när jag läste all SJ redan har fattal beslut om sammanläggningav , och Ystads trafikområden. och att delta beslut harfattats . Det bevisar vilken nonchalans bådedepartementet och SJ visat genom att fatta detta beslut innan svaret på minfråga hade lämnats. Denna indragning kommer att få både sysselsättnings- ochservicemässiga konsekvenser för och . Även i regionalpolitiskthänseende får den negativ inverkan. Jag vill ändå fråga kommunikationsministern om inte SJ har alt ta någrasom helst andra hänsyn än ytterst snäva lönsamma sådana.