prot · G109160 · 1977-12-31 00:00:00 — Deltainnebär all taxeringsmyndighet, försäkringskassa och tydligen nu ocksålandstingsrevisorer skall få tillgång till patienternas journaler. Man kannaturligtvis fråga sig varför revisorerna skall behöva kika i enskildapatienters journaler för att kunna utöva sin verksamhet som revisorer. Kommeruppgifter i orätta händer, är del även värt att notera alt vederbörandeuppgiftslämnare är skyddad från efterforskning om vem som lämnat uppgifterna. Sjukjournalernablir självfallet av mindre värde, om patienten av rädsla för brister isekretessen föredrar att inte yppa alla omständigheter kring sig själv och sinsjukdom för läkaren. Vidförra årets deltog jag i en fyrpartimotion med begäran om utredningoch förslag syftande till ett bättre skydd av patienternas personligaintegritet. avslog emellertid motionen med hänvisning till atlinlegritelsproblemen var föremål för uppmärksamhet såväl inomjustiliede-parlemenletsom i socialutredningen och medicinalansvarskommitlén.Elt så massivt intresse från så många myndigheters sida kan ju förefalla betryggande,och svaret somjag fick innehöll också atl vi kan hoppas pä en nysekretesslag . Vidare ansåg statsrådet enligt svaret altsekretesslagen behöver ses över och kompletteras. Min följdfråga blir då omstatsrådet anser att översynen bör leda till att paiieniiniegriteten förstärks. Jag delar i slort de synpunkter som här har förtfram, och jag delar också hans uppfattning att del flnns anledning attytteriigare förstärka sekretesskyddet för patienterna. När del gäller handlingssekretessen får vi nuavvakta resultatet av del arbete som pågår inom . Jag kani det sammanhanget nämna atl det när del gäller revisorerna anses naturligt atlrevisorerna iakttar samma tystnadsplikt som gäller för den utlämnandemyndigheten. Jag tackarstatsrådet för det kompletterande svaret. Jagkan tilläggaatt jag hade anledning alt ställa en fråga tilldåvarande socialminister , om han ansåg att utlämnande avsjukjournaler till skattemyndighet överensstämde med kravet på den enskildes integriletsskyddi sjukvården. svarade den gången att han med tanke påtystnadsplikten inte ansåg att patienternas integritet var äventyrad och attfiskala intressen inte kunde nonchaleras. Detgläder mig att höra all statsrådet uppenbarligen sätter patienternas intresseföre de fiskala intressena. Jag tackar alltså än engång för svaret och är till freds med detsamma. Överläggningenvar härmed slutad. Omregeringens inköp av högsvavlig olja § 13 Omregeringens inköp av högsvavlig olja HandelsministernSTAFFAN erhöll ordet för atl besvara () den24 maj anmälda fråga, 1977/78:508, lill jordbruksministern, och anförde: har frågat jordbruksministern varför regeringenbeslutat inköpa en olja som inte uppfyller de av fiistlagdamiljökraven och om regeringen också i fortsättningen avser inköpa högsvavlig,miljöfarlig olja. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. SvanteLundkvists fråga är- förmodar jag - föranledd av regeringens beslut i december1977 atl ge överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) i uppdrag att förfredskrisändamål upphandla råolja av typ Iranian Light. Efternoggranna studier av olika råoljor vad beträffar råoljornas egenskaper vidlångtidsförvaring, produktutbytet av råvaror för den petrokemiska industrin vidraffinering och deras svavelhalt samt efter konsultation med internationellteknisk och ekonomisk expertis, valde regeringen att ge ÖEF i uppdrag attupphandla råolja av typ Iranian Light. 1fråga om kravet på högsta tillåtna svavelhalt i slutprodukten eldningsoljagällde som riktmärke för regeringens beslut de av statsmakterna fastlagda 2,5 %resp. svavelhalt i slutprodukten eldningsolja. Den av regeringen valdaråoljan håller en svavelhalt av 1,36 96, vilket skulle motsvara 2.4 96 svavel islutprodukten. Enväsentlig faktor i regeringens beslut var atl den råolja som lagras föranvändning enbart i kris inte skall behöva omsättas. Om det skulle visa sig atlden ändå behöver omsättas kan den uppblandas med andra, mera svavelfai-tigaoljor, eller avsvavlas. Möjligheter finns också att avsätta oljan påvärldsmarknaden. Redan utan sådana åtgärder skulle slutprodukten uppfylla det övreav de två krav som har lagts fast av statsmakterna. Med åtgärder av den typ somredovisats kan 1.0 96 svavelhalt nås. Självfallet hade problemet yiieriigareunderiättals om tillgängliga anbud av tekniska skäl tillåtit en upphandling aven svavelfattigare olja. Detkan i delta sammanhang också påpekas alt den lågsvavliga oljan som bekant ärdyrare och förråden för ett krisläge blir betydligt mindre om man lagrarlågsvavlig olja. I elt krisläge. då oljan enligt planerna skall användas. Omregeringens inköp av högsvavlig olja kommer sannolikt dentotala oljeförbrukningen under alla omständigheter att gå ned så kraftigt attsvavelutsläppet kommer att bli avsevärt mindre än vad som toleraras . Detekniska synpunkterna jag redovisat har dock varit de utslagsgivande vidupphandlingen. Detkan också påpekas att regeringen givit ÖEF och i uppdragatt före utgången av gemensamt utreda vilka åtgärder som behöver vidtasför att kraven enligt lagstiftningen om svavelhaltigl bränsle skall uppfyllasom råoljan av tekniska skäl skulle behöva omsättas. Nästaupphandling aktualiseras först . Det finns därför möjlighet alt avvaktaresultatet av överstyrelsens och utredning före beslut om valav råolja. Jag ber atlfl tacka handelsministern för svaret. Svaveldioxidutsläppenfrån förbränning av olja leder till omfattande miljöförstörelse. Ett av exemplen på konsekvenserna av svavelutsläppen ärsålunda att vi har ca 5 000 döda sjöar i vårt land och alt ytterligare 5000 är allvarligt hotade. Enbetydande del av vårt lands problem i det här sammanhanget får vi över oss frånandra länder. Den socialdemokratiska regeringen arbetade aktivt för att förmådessa länder alt i samarbele med vårt land vidta åtgärder för alt begränsa svavelutsläppen.Samtidigt tog ställning till den socialdemokratiska regeringensförslag om ett program föratt väsentligt nedbringa utsläppen från vår egenförbränning av olja. Enligtprogrammet skulle bl. a. den högsta tillåtna svavelhallen i eldningsoljasänkas fr. o. m. till 1 96 i hela upp lillMälardalen och . skulle ha i uppdrag atl med stöd avmiljöskyddslagens beslämmelser verka för att industriulsläppen skulle halverasfram titt 1980-tatet. underströk med ell enhälligt beslut sinuppslutning bakom den socialdemokratiska regeringens förstag. Förattnå målet att minska svaveldioxidutsläppen till den nivå som gällde i början av1950-talet, och som då inle förorsakade oss de miljöbekymmer vi har ,måste bestämmelserna om att högsta tillåtna svavelhall i olja skall vara 1 96vidgas lill att gälla hela landet, vilket också föreslagits avsocialdemokraterna i en parlimotion lill årets . 1december 1977 - efter det datum då de skärpta bestämmel-' serna ifråga om högsta tillåtna svavelhalt i eldningsolja trätt i kraft - beslötregeringen att det för beredskapslagring skulle inköpas 1,2 miljoner m-* råoljaav en typ som ger eldningsolja med en svavelhalt av 2,4 viktprocent. Medbeslutet om upphandling av sådan olja urholkar enligt min uppfattningregeringen elt enhälligt riksdagsbeslut om kraftfulla åtgärder för atl kommatill rätta med de besvärliga svavetdioxidutsläppen. Tilltron lill riksdagensbeslut undergrävs när sta ten planerar att använda en olja med mer än dubbeltså hög svavelhalt än förordningens. Våra möjligheter att aktivt påverka andraländer atl vidta åtgärder för all begränsa svaveldioxidutsläppen försvårassjälvfallet också genom den agerande. Handelsministernredovisar i sitt svar en rad omständigheter som han menar skulle försvara dettahandlande. Han säger att oljan kanske bara skall användas i en kris. Men vi kan11 en oljekris ganska snabbi och behöva använda oljan. Han säger att den kanuppblandas och att den kan avsättas på världsmarknaden. Varföralla dessa besvärliga omständigheter, då det ändå fanns möjligheter att vid delhär tillfället inköpa den lågsvavliga oljan? Ärdet några andra motiv som harvarit tyngre vägande? Och tänker regeringen fortsätta att på det här sättetundergräva vad i denna viktiga miljöfråga uttalat sig för? 0/7?regeringens inköp av högsvavlig olja HandelsministernSTAFFAN : Herr talman! Det förefaller mig som om SvanteLundkvist i sin energi att kritisera regeringen använder argument som låterbetydligt bättre än de är. Såvitt jag vet har del inte eldats en endakubikmeter olja med för hög svavelhalt. Del har också redovisats att det intefinns någonting i de arrangemang som har vidtagits i vad gällerlångtidslagring av olja för krisändamål som behöver innebära att det medgällande regler någonsin skulle behöva eldas med högre svavelhalt. Eller kanSvante göra gällande att så skulle vara fallet? Det skulle varamycket intressant. I så fall fanns det anledning att låta så kritisk som hanlät! SVANTELUNDKVIST (s): Jag förutsätter att den olja vi lagrar för beredskapsändamål skallkunna komma till användning, och jag förutsätter att det kan ske bl. a. i enkris, när det blir brist på olja. Då är det alltså den här typen av olja somman kommer att använda. Jag frågar mig oroligt varför regeringen köper in oljamed en betydligt högre svavelhalt än vi flr använda. Finns del några andra skälän de här tekniska som handelsministern har redovisat? Skall vi vinna respekt för vår strävan atl försökakomma till rätta med de här t)esväriiga problemen, inte bara nationellt utanockså internationellt, måsle staten föregå med gott exempel. När man lagrarolja, herr handelsminister, måste man väl ändå räkna med att få användning avden och inte med alt, som handelsministern redovisar i sitt svar, eventuelltavsätta den på världsmarknaden. Vad är det för slags miljöpolitik? Del förefaller mig som om man måste skilja mellan två olika fall. Detena är om oljan måste omsättas. Det är nämligen svårare att långlidslagra änman tror. I det fallet finns precis de möjligheter som jag har redovisat - mankan avsvavla den, man kan blanda upp den med svavelfattigare oljor elleravsätta den på världsmarknaden. Detär väl inget fel på den uppläggningen! Denär helt i linje med alla åtaganden på det miljövårdspolitiska området som hargjorts. Sedanhar vi det andra fallet, att det skulle uppstå en kris. Även då finns det enviss möjlighet till uppblandning och avsvavling. Jag tillåter mig dessutom 3Riksdagens protokoll 1977/78:160 Nr 160 att göra följande observation: Om vi verkligen får en kris, tror jagatl Torsdaeen den Lundkvistkan vara övertygad om atl det totala svavelulsläppel kommer all 1 iuni 1978 bliavsevärt mindre än det som vi beredda alt acceptera-på grund av att delkommer att bli en myckel kraftig nedgång av oljeförbrukningen över Omregeringens uvud laget. qI- ' (): Men ge migett enda skäl lill varför man i ell läge när del finns tillgång på lågsvavligolja - och sedan man tvä månader har fattat beslut om att anta enförordning om att försöka nedbringa svavelhallen till en viktprocent - inköper förlagring den här typen av olja och förutsätter an man måste ha alla de härnämnda omständliga procedurerna och villkoren för att det hela skall klaffa. Gemig ett enda skäl till varför man handlar på det HandelsministernSTAFFAN : Herr talman! Det är det mitt svar på frågan handlarom, . Jag förstår atl det är svårt att , efter engenomläsning och efter alt ha lyssnat titt mig, smälta innehållet. Jag pekar jubl. a. på de tekniska svårigheter som finns att långlidslagra olja-i vad gällerslelningspunkler vid olika temperaturer, paraffineringsavsättningar i oljanetc. Därtill kommer de tekniska skäl som har atl göra med produktutbytet vidraffinering-att man t. ex. vill (1 ut en lämplig blandning av råvaror för denpetrokemiska industrin. Vi har erfarenhet från det senaste krisläget av hurbetydelsefullt del är att inte stora industrier blir stående, exempelvis pågrund av brist på nafta. Om jag nu kommer ihåg det tekniska rätt, förhåller detsig på det sättet alt Nordsjöoljan innehåller på tok för liten andel nafta föratt vara lämplig för lagring för fredskrisändamål, SVANTELUNDKVIST (s): Enligt bedömning var alla de kriterier uppfyllda somman behövde resa på den här punkien från överstyrelsens sida. Men del fanns enbeställning från regeringen som innebar all upphandlingen skulle ske påaffärsmässiga grunder, IUSA långtidslagrar man lågsvavlig olja. som har en svavelhalt under enviktprocent. Del kan vi göra också här i , Det är också den typen avolja vi har behov av och skall använda. Vadhandelsministern säger är ingenting annal än undanflykter. Miljöhänsynen har idetla sammanhang fått stå tillbaka för de affärsmässiga synpunkterna. Det varnaturligtvis också av del skälet som jag inte kunde få svarei av miljöministernulan får det av handelsministern. HandelsministernSTAFFAN : Herr lalman! Jag upprepar för alt det såviii jag vei inle bränns en enda kubikmeter olja i strid med de regler som gäller. Jag förstår 34 inte dessa fantastiska brösttoner. Jag pekar på möjligheten lill avsvavling om manskulle behöva omsätta denna olja. Finns inle den möjligheten enligt SvanteLundkvist? Jagpekar på möjligheten till uppblandning med verkligt lågsvavlig olja för attuppfylla de regler som gäller. Finns inte den möjligheten enligt SvanteLundkvist? Jagpekar på möjligheten alt omsätta denna olja på världsmarknaden. Finns inte denmöjligheten enligt ? SvanteLundkvist talarom hur man långtidslagrar olja i . Detär på det sättet attdet produktutbyte vid raffinering av råolja som kan behövas i är elt annatän del vi behöver i . Omregeringens inköp av högsvavlig olja Jag skall sluta med att konstatera atl i stället för alt köpa denlågsvavliga olja som del fanns tillgång till har regeringen beslutat att man påaffärsmässiga grunderskall köpa den något billigare men högsvavligare oljan. Nutvingas handelsministern till alla dessa undanflykter för alt icke behövaerkänna vad som var den verkliga orsaken. Närregeringen i fortsättningen skall inköpa olja måste beslut ochuttalade önskemål respekteras på ett annat sätt än . Miljöhänsynen ärutomordentligt viktiga i della sammanhang. Krångla inte till den här frågan,herr handelsminister! Köp den lågsvavliga olja vi behöver! Del äralldeles uppenbart att skulle vilja att lagrade en oljasom mycket snart skulle visa sig vara mycket Det är vidareen olja som i elt fredskrisläge skulle ge ett felaktigt utbyte av petrokemiska komponenter. Det finnsingenting i den lagring av olja som vi har genomfört som bryter Alla de möjligheter att komma lill rätta med miljöproblemen som jag harvisal på föreligger. SVANTELUNDKVIST (s): Det är inte svårare atl lagra lågsvavlig olja i än i USA.Handelsministern försöker nu anföra en rad andra skäl föratt förklara sig. Jagupprepar min uppmaning: Respektera uttalade önskemål! Inse atl vadvi lalar om är ett av de allvarligaste miljöproblem som vi över huvud tagel haratt handskas med. Påstå inte alt inle möjligheten hade funnits alt i dettasammanhang följa uttalade önskemål. Överläggningenvar härmed slutad. Nr 160 § 14 Om chartertrafiken på flygplats ] ]qjg HandelsministernSTAFFAN erhöll ordet föran besvaraKjell () anmälda fråga, 1977/78:514, och har frågat mig om jag anser atl chartertrafiken skall koncentreras tillnågra större fiygplalser på grund av personalproblem eller om jagär beredd atl medverka lill att flr sådana personella resurser attutrikes charterflyg kan fungera även från flygplatser som t. ex. den i . Bakgrundentill frågan är alt ej funnit det möjligt alt medge klarering ochlullkonlroll av flygplan och de resandes bagage vid charlertrafik på lördagarpå flygplatsen i . Anledningen härtill är de knappa personalresurser somstår till förfogande . Växjöflygplats har med anledning härav hemställt om min medverkan till att tullverketerhåller sådana personella resurseratl flygplatsen i kan trafikeras påför flygtrafiken önskvärda tider. Framställningenhar remitterats till generaltullstyrelsen. Styrelsen konstaterar i sittutlåtande, som inkom lill , att tullverketmed hänsyn till de redan knappa personalresurserna inte kan klarera till Växjöankommande utrikes flygtrafik utan att delta kommer alt gå ul överannan mera betydelsefull tullverksamhel. Styrelsen avstyrker av denna anledningbifall till framställningen. Införregeringens fortsatta prövning av frågan har flygplatsbolaget beretts tillfälleatt inkomma med synpunkter. Fråganom att ställa ytteriigare personalresurser till förfogande färövervägas i samband med den sedvanliga budgelbehandlingen. Möjlighelerna tillpersonalförstärkning måsle dock vägas mot andra angelägna behov. KJELLNILSSON (s): Jag tackarstatsrådet för svaret på min fråga. /Kronobergsflygplats invigdes . Trafiken på flygplatsen har utvecklatstillfredsställande. Det finns f n. två dagliga reguljära flygningar tur ochretur och en flygning tur och retur . Därutöver förekommercharlertrafik och allmänflyg på flygplatsen. var resandeantaletpå flygplatsen 51 000. Inom flygplatsupptagningsområde bor 500 000 personer. Regeringenharar 1975 med ändring av \1 \ utlänningslagen föreskrivit att fr. o. m.den 1 januari 1976 skall vara passkontrollort. Gäller inle detta beslut alladagar? Kan verksstyrelsen inskränka detla regeringens beslut till att gällabara ? Jag tolkar regeringens beslut så att ärpasskontrollort . Delar statsrådet denna uppfattning? Detsvåraste problemet vid utbyggnaden av nämnda flygtrafik har varit möjlighelerna alt fl del av tullens tjänster. 36 Från är en avdelning fråntullkammaren förlagd lill . Avdelningen består av enplus tre man - en kammarskrivare, en lullmästare 160 och två bevakningsmän.Personalen är stationerad i Fiygplals AB:s Torsdaeen den lokaler på flygplatsen. 1978 var över1 000 resor från inbokade. Då kom del _ negativa beskedel fråntullverkets södra region atl tullen på grund av brist på q rhartertraliken personal inte kunde betjäna med tullbevakning för nämnda °Växiö llvgnlats I stället för atten gång sätta in en bevakningsman från , som ligger på ettavstånd av ca 9 mil, måste nu över 1 000 personer transporteras med buss tillSturup - avstånd över - vid såväl avresa som hemresa. vid överläggningar erbjudit sig atl ånyo under en övergångstid ekonomisktbidra till kostnaderna för tullbevakning vid . Detta förslag hartullverkets representanter inte accepterat. Tullverketsledning har vid uppvaktning antytt att det är mindre lämpligt attkommunala flygplatser och flygplatser som representerar så små regioner somVäxjö har charterresor utrikes. Enligt bör dessa koncentreras tillnågra större flygplatser. Är detla också regeringens uppfattning? Hur rimmardel i så fall med gjorda uttalanden om regionalpolitikens inriktning, inleminst från sida? 1 samband med tidigare framställning omtullförrältning i anförde generaltullstyrelsen: "kanförrättningar inle medges så länge reguljär linjetrafik ej föreligger. "har genom SAS och Linjeflyg reguljär linjetrafik iveckan. Ledningen för flygplatsen tolkar det citerade svaret så alt man i ochmed att man fått reguljär linjelraflk också skulle 11 tullklarering förcharterflyg. Jag tolkar också svarei så. Tolkar också statsrådet svaret på detsättet? Svaret på kompletterande frågor är all detta får bli eltled i de överväganden som görs mot bakgrund av det ställningstagande somgeneraltullslyrelsen gjort och som vi bett atl få flygplalsbolagets kommentarertill. Detär här en fråga om resurser, och det måste då nödvändigtvis bli en avvägningmellan olika behov. Det måsle därför göras en sammanhållen prövning för att manskall fl en lämplig överblick. Den prövningen sker i samband med att budgetenunder hösten förbereds. Närdetgäller frågan om chartertrafik pade mindre flygplatserna finns det i sig inlenågon strävan till en koncentration till de större flygplatserna. Alldelessjälvklart är det bättre för många enskilda, om de slipper att ta sig till denstörre flygplatsen når de skall ge sig ut på en charterresa. Problemet är baraatt del innebär koslnadsmässiga svårigheter att erbjuda en fullständig servicedygnet runt under hela veckan på alla olika flygplatser. Trotsdessa svårigheter försiggår chartertrafik från ganska många flyg platser i . Det skulle bli en kraftig kostnad,om man skulle ge utrymme för en obegränsad rält att företa charterresor. Det rimliga vore atl la utnågon form av avgift, om elt charterbotag vilt ha avgångar på myckel obekväma 37 Nr 160 tider.Ett sådant avgiftssystem skulle emellertid fordra en regeländring. Torsdaeenden ' *' gäller att ställa upp med personal villjag 1 iuni 1978 ''"'J" '''on ställa en fråga, som på sätt och vis hör hit: Kommer ,när vi skall resonera om affärstiderna, alt vara lika Omchartertraliken intresserad av att driva den idén att det förmänniskornas bekvämlighet skall nåVäxfö flygplats "' fullständig service och ? KJELLNILSSON (s): Jag förslår att man behöver ha överläggningar med generaltullslyrelsen,men jag frågade efter regeringens uppfattning om de små flygplatserna. Detbeslut som den dåvarande regeringen fattade 1975 skall väl gälla i alla delar?Av vilken anledning skall det bli dyrare för dem som vill resa på semester frånVäxjö flygplats eller någon annan liten flygplats än för dem som reser från destora flygplatserna? Så blir ju fallet om man tar ut en avgift på de småflygplatserna. Förattunderlätta detta beslut har Vä.xjö Flygplats A B erbjud it sig att stå förkostnaderna underen övergångstid. Men bolaget har ändå fåll avslag på sinframställning. För betyder della ell bortfall på . i landningsavgifter, vilka inte tillfallerflygplatsen, eftersom man inle får flyga därifrån. Resenärernainom della upptagningsområde får väsentligt ökade kostnader, därför att demåste åka till för atl komma ul i världen. Vi lycker det är felaktigtall det just i detta upptagningsområde skall kosta mer än på andra orter att gesig i väg på en semeslerlripp. HandelsministernSTAFFAN : Herr talman! Många människor befinner sigofrånkomligen i den belägenheten att de inte bor vid en flygplats alts ulantvingas till mycket långa resor föratt komma titt en flygplats. Del kan ocksåbli fråga om rättvisa mellan dem och de människor som bor vid mindreflygplatser, där man förvisso kan ställa det krav som för framoch somjag på sätt och vis finner rimligt. Men vid de mindre flygplatserna ärdet svårare att ordna dygnet runt och veckan runt en service i detta avseendeän vid de stora flygplatserna, som ofrånkomligen har mer personal och störremöjligheter till flexibilitet. t. ex. har tre tullkontrollanlerför flygtrafiken. För alt sköta tullkontrollen de timmar som det ärfråga om skulle man faktiskt behöva inrätta en hel tjänst. Genom dennaodelbarhei i resurserna uppslår den typ av problem som gör atl en ytterligarevägning av för- och nackdelar behövs. KJELLNILSSON (s): Statsrådetsäger att del blir dyrare för dem som inte bor vid Ja, del ärför atl göra det billigare för resenärerna som vi vill ha charlertrafik från Växjöflygplats. Det blir billigare för de människor som bor inom del upptagningsområdesom ligger runt ,om deslipper att bege sig 38 till eller lill . Jag vill fråga: Delar statsrådetinle den uppfattningen alt detbeslut som regeringen har fattat om att är en lullkonlrollori skall gällaalla dagar? Var i lagen står den inskränkningen inskriven att ärlullkonlrollori bara vid vissa lidpunkter? HandelsminisiernSTAFFAN : Herr lalman! Vi haren lång rad små flygplatser. Detfinns hos människorna på orten och inom regionen ett starkt intresse av all försökaordna en tjänst, så alt man alllid kan upprätthålla denna service. Men det ärförenat med en det kostnader, vitkel gör att en ytterligare prövning fordras. Omåtgärder för att tillgodose behovet av idrotts-forskning m. m. KJELLNILSSON (s): Jag tycker inte detta är någon bagatell. Det bor 500 000 människor idet område som betjänas av , och med den nuvarande ordningenförlorar flygplatsbolaget varje är . i form avuteblivna landningsavgifter. Allregionalpolitik kostar pengar. Är det regeringens strävan att dra samman allcharterflygverksamhet till de stora orterna, så strider det verkligen mot denregionalpolitik som vi tycker är den riktiga.