prot · G10923 · 1977-12-31 00:00:00 — När så mycket siffror visar på ett orimligt förhållande -annonskoslnader, reklamkostnader, produktutveckling, vinstutveckling - bordeutskottet ha tagit bladet från munnen och sagt: Detta kan inte få fortsätta!Man undandrar sig ansvaret, om man inte är beredd att vidta åtgärder. AttApoteksbolaget har börjat sälja billigare mensskydd är väldigt bra, men som delhar sagts är del bara 5 96 som får del av detta. De allra flesta kvinnor ärtvungna att gå ut i handeln och betala skyhöga priser. Därför måste någontinggöras åt den delen av marknaden, menar vi. Överläggningen var härmedslutad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels motionen nr 558 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr 8röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmotionen nr 558. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Inga Lantzbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Ja- 268 Nej - 13 1977/78:9 med anledning av motion om viss ändring ikreditupplysningslagen 1977/78:10 med anledning av motion om en industriför tillverkning av försvarsmateriel i Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. § 24 Datafrågor inomarbetslivet Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande1977/78:4 med anledning av motioner om datafrågor inom arbetslivet m. m. delsde vid 1976/väckta motionerna 1976/77:543 av m. (s), vari såvitt nu var i fråga yrkats att begärde alt regeringenskulle låta genomföra en bred kartläggning av datateknikens betydelse försysselsättningen och arbetsmarknadens struktur (yrkandet 3), 1976/77:941 av m. fl. (vpk), variyrkats att hos regeringen begärde förslag till lagstiftning som gavde anställda avgörande inflytande och vetorätt och arbetsköpareninformationsplikt i förväg vid införande av datorbaseradestyrsystem inom näringsliv och förvaltning, 1976/77:980 av m. fl. (s), variyrkats atl beslutade uttala 1. atl sysselsättningsulredningenborde ges tilläggsdirektiv att fullfölja och komplettera tidigare prognoseröver datateknikens effekter på sysselsättningen inom olika sektorer avarbetslivet, 2. atl centrum förarbetslivsfrågor borde ges i uppdrag alt initiera och stödja forsknings- ochutvecklingsprojekt som syftade till all anpassa datasystemen inom arbetslivetefter de anställdas krav på medbestämmande och en bättre arbetsmiljö, 3. all staten i sin egenskap avarbetsgivare borde utarbeta och anta riktlinjer för hur myndigheterna positivtskulle möta kraven från de anställdas organisationer på medbestämmande överutformningen av datasystem som påverkade de anställdas arbetssituation, 1976/77:984 avLennart m. fl. (s). delsden i anslutning lill propositionen 1976/77:149 om arbelsmiljölag m. m. väcktamotionen 1976/77:1674 av ()och (), varisåvitt nu var i fråga yrkats alt i anslutning till behandlingen avpropositionen 1976/77:149 beslutade 3. att hos regeringen begära atten parlamentarisk utredning med facklig representation tillsattes för atlutreda datoriseringens påverkan på sysselsättning och arbetsmiljö, 4. all hos regeringen begära attcentrum för arbeislivsfrågor skulle ges i uppdrag att initiera och stödjaforsknings- och utvecklingsprojekt som syftade lill all anpassa datasystemeninom arbetslivet efter de anställdas krav på medbestämmande och en bättrearbetsmiljö. 5.atl hos regeringen begära atl staten i sin egenskap av arbetsgivare skulleutarbeta och anta riktlinjer för hur myndigheterna positivt skulle möta kravenfrån de anställdas organisationer på medbestämmande över utformningen avdatasystem som påverkade de anställdas arbetssituation. Motionen 1976/77:1674 hade hänvisats lillsocialutskottet men sedermera, såvitt avsåg yrkandena 3-5, överlämnats tillarbetsmarknadsutskottet. 1. beträffande kartläggning avdatateknikens sysselsättningseffekter att med bifall till motionen1976/77:543, yrkandet 3, samt med anledning av motionerna 1976/77:980, yrkandet1, och 1976/77:1674, yrkandet 3, som sin mening gav regeringen till känna vadutskottet anfört, 2. beträffande vetorätt föranställda vid införande av datorbaserade styrsystem, m. m. all skulleavslå motionen 1976/77:941, 3. beträffande riktlinjer för destatsanställdas medinflytande på dataområdet att motionerna 1976/77:980,yrkandet 3, och 1976/77:1674, yrkandet 5, inte föranledde någon riksdagensåtgärd, 4. beträffande forsknings- ochutvecklingsverksamhet att motionerna 1976/77:980, yrkandet 2, och 1976/77:1674,yrkandet 4, inte föranledde någon åtgärd, 5. beträffande dalorassisterad telemötesleknik attmotionen 1976/77:984 inte föranledde någon åtgärd. När det gäller arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 4 om datafrågorinom arbetslivet tycker jag att det är intressant att notera alt det inte finnsnågra borgerliga motioner. Motionerna kommer framför allt frånsocialdemokratiskt håll, och dessutom finns det en vpk-motion. Dettaillustrerar på sitt säll den brist på intresse som tydligen föreligger på denborgerliga sidan för att bredda datadebatten till att gälla andra områden änenbart integritetsskyddsaspeklerna i en mera snäv bemärkelse. Det är klart alldebatten om datatekniken och den personliga integriteten i och för sig harvarit nödvändig och viktig. finns det emellertid anledning atlbeklaga att datateknikens övriga effekter för samhället och den enskilde intealls har uppmärksammats i samma utsträckning av den allmänna opinionen. Enligtmin och många andras mening är dessa effekter med all säkerhet minstlika vikliga som de renodlade integriletsfrågorna, om de inte redan nu haruppnått den digniteten. Medutgångspunkt i socialdemokratins politiska värderingar har det känts särskiltviktigt för oss alt uppmärksamma de problem och de risker som datatekniken kaninnebära på arbetslivels och sysselsättningens område. Det sker i och för sigi en positiv anda, därför att utmärkande för socialdemokratin ärdess övertygelse om teknikens och forskningens stora betydelse förframåtskridandet och människans frigörelse. Vi har alltså en klart positivgrundinställning till utnyttjandet av datorer i arbetslivet. Förutsättningenär dock att datorutvecklingen kan anpassas lill de allmänna strävanden påarbetslivets och sysselsättningens område som socialdemokratin och löntagarnasorganisationer bekänner sig lill. Vianser också, all om - som sker i alltför stor utsträckning -enbart de friamarknadskrafterna får styra införandel av datatekniken, blir del de ekonomisktstarka grupperna i samhället som avgör var dalatekniken skall användas och hurden skall utformas. Enligt vår mening krävs del därför en medveten politik frånsamhällets sida för all stärka del demokratiska infiytandet över datateknikensutnyttjande i olika sammanhang. Del är nödvändigt att samhället vidtarkonkreta åtgärder, så att datatekniken styrs i en sådan riktning att även andragruppers intressen än de ekonomiskt starkas blir tillgodosedda. Närdet gäller datatekniken i arbetslivet är det de anställda som befinner sig iunderläge. Det är de som får ta de första stötarna vid omställningarna.Dalasystemen har knappast varit utformade så, att de stöder derasintressen - för en bättre arbetsmiljö och för ett större inflytande över denegna arbetssituationen. Härmåste samhället ställa upp på de anställdas sida. Vi måste positivt möta deanställdas krav, kartlägga och planera och i synnerhet hjälpa till all få framalternativ forskning och utveckling när del gäller datasystemen inomarbetslivet, så att dessa uppfyller fackföreningsrörelsens krav altdatatekniken också skall utnyttjas för fackföreningsrörelsens och de enskildaarbetslagarnas intressen. Iett land som med dess höga levnadsstandard och stora utrikeshandelblir datatekniken ett allt viktigare instrument för fortsatt välstånd. Vi vetdock att en nära nog enhällig expertis anser atl datatekniken under denärmaste årtiondena kommer att medföra mycket genomgripande förändringar inomolika delar av samhällslivet. Den stora frågan är nu: Hur snart kommer dessaförändringar, och vilka uttryck kommer de all ta sig inom olika delar avnäringslivet och arbetslivet? Vår handlingsfrihet är inte hundraprocentig pådetta område. Men om vi är medvetna om vad vi står inför kan vi också styrautvecklingen på ett bättre sätt. Dettaär bakgrunden till de socialdemokratiska motioner som tar upp kravet på enparlamentarisk utredning av datateknikens effekter på den framlidasysselsättningen och på strukturen inom näringslivet. Det är glädjande attdelta centrala yrkande nu har samlat ett enhälligt arbetsmarknadsutskott bakomsig. Vi motionärer tycker att det är det väsentliga. Vi hade en del yrkandenpå andra områden, men för dagen nöjer vi oss med atl yrka bifall tillarbetsmarknadsutskottets hemställan i dess betänkande nr 4. 9 protokoll 1977/78:22-23 (vpk): Som har sagt föreligger del motioner bara frånsocialdemokraterna och kommunisterna i denna fråga, och jag skall i det härsammanhanget inskränka mig till att i stort sett instämma i de synpunkter somLennart här har framfört. Jag menar dock atl det i delta sammanhangockså finns anledning att ställa de yrkanden om förbättringar som har framförtsmotionsvis. Jagvill med hänvisning till innehållet i vpk-motionen 1976/77:937 yrka bifall tillmotionen 941 med förslag lill lagstiftning som tillförsäkrar de anställda ettavgörande inflytande och vetorätt vid införande av datorbaserade styrsystem. Jag har inte så mycket atl invända mot inlägg, därhan i huvudsak tog upp del yrkande som socialdemokraterna ställt i sinpartimotion och som också återfinns i en enskild s-motion, nämligen alt manskall ytterligare belysa sysselsättningseffekterna av datoriseringen isamhället. Vi har sagt att detta är ett problem som man behöver fortsätta allfundera över. Utskottet har enats om att begära en utredning medparlamentariskt inslag. Nuhar denna fråga ingalunda legat i lägervall, utan man har tvärtom varit aktivpå flera fronter för att ta reda på vad som händer i samhället genom denalltmer ökade användningen av datorer. Låt mig t. ex. erinra om statistiskacentralbyråns undersökningar, som redovisar intressanta räkneexempel. Men jagtror alt är lika väl medveten som jag om alt det är myckelsvårt atl ange hur pass exakta sådana sifferuppgifter kan vara, eftersom desekundära effekterna blir många. Det är inte så svårt att räkna ut den primäraeffekten av att byta ut en dator mot ett visst antal människor, men en sådanstrukturförändring får alltså även en mängd sekundära effekter, som ärutomordentligt svåra att beräkna. Mendelta tror jag att vi är rätt eniga om, och jag har ingenting emot atl manfortsätter att försöka belysa dessa viktiga frågor som uppstår med en snabbteknologisk utveckling. Detsom föranledde mig att begära ordet efter anförande varframför allt att han uttryckte en viss förvåning över att del inteföreligger några motioner från , och moderatasamlingspartiet i denna fråga. Jag vet inte vad del var för sura rönnbär somLennart hade fått i sin mun när han sade detta - det borde ändå varaklart för var och en av kammarens ledamöter att vi på folkpartihåll varitutomordentligt aktiva när del gällt att la upp hela dalaproblemet. KerstinAnér är väl den i denna kammare som mest framgångsrikt har pekat på de frågorsom följer med ett ökat utnyttjande av datorer, framför allt påintegritelsområdel. Det kan i detta sammanhang vara värt att erinra om denuppmärksammade boken dator, som hon gav ut tillsammans medJan Freese. Noghar varit med i denna debatt, . Det bör vi välockså kunna slå fast. Del finns en rad partimotioner, där vi har varit inne påhela spektret av frågeställningar kring datoriseringen i samhället. Allfolkpartiet nu i regeringsposilion i stället arbetar från kanslihusets bas ärlika självklart som del var för socialdemokraterna i ett tidigare skede. Jagvill här påpeka all det förekommer en stor aktivitet alltfort från vårt håll.Statsrådet är exempelvis ordförande i en samrådsgrupp, som just skallta upp många viktiga frågor på dalaområdet för att, som det står i direktiven,få till stånd en medveten datapolitik. Tillsist, herr talman, vill jag vända mig lill vpk-represenlanlen , somyrkade bifall till partiets motion. Utskottet har sagt att de frågor som nireser i denna motion bör lösas med hjälp av den nya medbestämmandelagen. Detär en sak som vi är helt eniga om i utskottet. Jag finner därför ingenanledning atl fortsätta polemiken på den punkten. säger att orsaken till inaktiviteten på dataområdet i århänger samman med att man nu tagit över regeringsansvaret. Därför väcks detinga motioner. Del är en regel som man inte följer i andra sammanhang, utan detbrukar läggas fram motioner på politikens centrala områden från enskildaledamöter i denna kammare även om de tillhör regeringspartierna. Jagkan gärna vitsorda att har jobbat intensivt med datafrågorna,speciellt med integritetsskyddsaspekterna. Något av vår kritik mot borgerlighetengäller just att den i så hög grad har förblindats av integritetsskyddsdebatten,att man har glömt den lika viktiga integritetsfråga som har att göra meddatorerna i arbetslivet. Det kan i många fall och i ökad utsträckning bli såatt datatekniken introduceras i arbetslivet på ett sätt som i vid meninginnebär ett hot mot löntagarnas integritet, nämligen en mera styrd utvecklingför deras del, mindre frihet atl forma sina egna arbetsuppgifter och liknande. Deträcker inte med atl ha dalainspektionen till hjälp för atl klara upp dessafrågor. Här behövs fackliga krav, och sådana kommer i ökad utsträckning. Härbehövs framför allt alternativ forskning och utveckling, så alt man på ettpositivt säll kan diskutera hur datatekniken skall hjälpa till att främjaföretagsdemokratiska strävanden, alt främja strävanden efter en förbättradarbetsmiljö. Vimenar från socialdemokratiskt håll atl de borgerliga partierna har varitbetydligt mindre enträgna att ta upp den debatten än när det gällt andradebatter i fråga om datatekniken. HerrWirtén framhöll alt del här är svåra frågor. Han antydde därmed möjligen altdärför kan man kanske inte hoppas så mycket av en sådan här utredning. Jag harprecis motsatt uppfattning, . Jag anser att just därför att det ärsvårt atl på detta område se in mera konkret, så är delännu viktigare alt vi får ett inträngande utredningsarbete om vad datoriseringkommer att innebära på arbetslivets område, så all vi verkligen kandiskutera vilka omställningar som bör accepteras, vilka omställningar somsamhället bör gå in och ta ett mera aktivt ansvar för i planeringen osv. Cenlralbyråundersökningarnai all ära, men de är trots allt ganska begränsade och dessutom i första handhistoriskt tillbakablickande. Det är därför som den här motionen har skrivits. betänkande gjordes ett försök att i grova drag angeeffekterna av datatekniken på sysselsättningen - både de primära och desekundära effekterna. måste vi ta ett steg ytterligare och mera i detalj gåin i olika branscher. Vi vet atl del kommer atl bli stora omställningarframöver, men vi känner inte till omfattningen av dem eller exakt var de kommerin, och del är därför som den parlamentariska undersökningen behövs. Eftersomvi är överens om den saken - arbetsmarknadsutskottet är enigt på den punkten -antar jag att också har den uppfattningen och att vi gemensamtskall medverka lill atl del blir en djupgående och inträngande parlamentariskutredning. Från socialdemokratiskt håll uppfattar vi utredningen som mycketviktig. TORECLAESON (vpk): hänvisar lill att förslaget i vpk-motionen om vetorätt idet avseendet lämpligen kan tillgodoses via medbestämmandelagen. Viär från vpk:s sida emellertid kritiska mot medbestämmandelagen och dessinnehåll. Den ger trots allt bara begränsade möjligheter för lönarbetarna altagera i denna och liknande frågor. Vi förlitar oss således inte på att fråganom vetorätt i del ärende vi nu diskuterar kan lösas genom medbestämmandelagen,och vi begär därför särskild lagstiftning. Vi anser att denna fråga är så betydelsefull förarbetarna att vi inte med hänvisning till en eventuell lösning-genommedbestämmandelagen eller på annat sätt - vill ge avkall på utan vidhåller vårtförslag i motionen. Får jag först säga att påstående om inaktivitetfrån vår sida när det gäller datoriseringen är felaktigt. Jag påpekade i mittförsta inlägg att det tvärtom pågår en intensiv verksamhet från vårt håll. Jagtänker då framför allt på den Mundeboska samrådsgruppen. Det är ett arbete påbred front. Uppgiften är att fortsätta och fullfölja del arbete som hittillshar ulförts inom dataområdet. har ju hafl möjlighet alt tidigare - från regeringssidan -aktualisera sysselsättningseffekterna. Varför har integjort någonting på det området i ett tidigare skede? Först nu har han visatnågon aktivitet. Del är litet överraskande all den aktiviteten kommer så sent. Vidäremot fortsätter samma verksamhet på datapolitikens område som under våroppositionslid, men i regeringsställning. Del är riktigt att även den utredningen varinne på de här spörsmålen, men det intressanta är att den var färdig 1974.Sedan dess har den gamla regeringen låtit den ligga, jag kanske rent av kansäga i malpåse. Varför har man inte visat större intresse dåLennart eget parti kunde påverka de här frågorna? HerrClaeson, jag menar naturligtvis alt önskemålen vad gäller den lag som niefterlyser i er motion i de flesta fall går all tillgodose via denförhandlingsrätt som de anställda har fåll genom medbestämmandelagen. Som jagsade förut har utskottet varit helt enigt om all den vägen bör vara den förstaför all få lill stånd inflytande från de anställdas sida över datapolitiken iföretaget, oavsett om företaget är privat eller i offentlig sektor. - Jag troralt vi får låta nöja oss med detta för dagen. frågar varför inte socialdemokratin har varit aktivtidigare. Han pekar ju själv på svaret; vi har varit aktiva. Dataindustriutredningentillsattes av den socialdemokratiska regeringen just för all diskuteradessa saker, kanske framför allt för att ta upp frågan kring näringspolitikenpå dataindustriområdet, en fråga som då var mycket akut.Datainduslriulredningen kom fram lill vissa mycket bestämda rekommendationeroch betonade atl del behövdes en samordning av svensk datorindustri. Det ärfrämst det som vi upplever nu i form av en proposition som kommer tillriksdagen med förslag om sammanslagning av . Det ger engrund för en näringspolitisk satsning på detta område som det har varit väldigtsvårt alt få fram. Mankan lycka att det har förflutit från det att dataindustriutredningenlade fram sitt förslag och lill det att den här propositionen nu kommer. Mentyvärr är det ju i sådana här sammanhang mer än en part som är inblandad.Molbarten i del här fallet, , har inte på något sätt velat medverkalill alt lägga grunden för en livskraftig svensk datorindustri. Del är därförsom vi har haft dessa upprepade förseningar. Det kan icke rimligtvis göras belastning för den socialdemokratiska regeringen. Jag antar att väl känner till all industriminister på sin lid gjordeutomordentligt stora ansträngningar att få till stånd den här sammanslagningen.Först sedan uppenbarligen hade kört Datasaab extra långt ner ibotlen var man tydligen beredd atl gå in i det här samarbetet. Jagvill alltså en passanl beklaga den tvekan och det dröjsmål som här harorsakats genom all har varit negativ lill ettsamarbete mellan Stansaab och Datasaab. har det i alla fall kommit, och detnoterar vi med tillfredsställelse. Sedan gör ettstort nummer av den Mundeboska sam- rådsgruppen, som ju imassmedia, i varje fall pressmeddelandevis, spelades upp som ett stort organsom skulle skapa en medveten datapolitik. Låt mig då säga all det föreliggerganska oklara uppfattningar om vad den Mundeboska samrådsgruppen egentligenskall göra. Är den ett beredningsorgan mellan departementen för regeringen, såhar den ju enligt sin konstitutionella uppläggning nog så begränsadebefogenheter. Är den en ny stor utredning på det datapolitiska området, så kanjag bara notera all man från regeringspartiernas sida inte velat ha medoppositionspartierna och att man därmed bryter en mycket viktig tradition inomsvenskt utredningsväsende, nämligen den att alla sidor bör vara representeradenär man tillsätter en utredning på ett område som delta. Såsmåningom blir det väl klarhet om vad den Mundeboska samrådsgruppen skall göraeller inte göra. F. n. betraktar jag den som ett rent, snävt beredningsorganför regeringen, och än så länge har del inte lagts fram några bevis för att denskulle ha mera utredningsbetonade arbetsuppgifter. TORECLAESON (vpk): senaste inlägg styrker mig bara i uppfattningen alt manbör lagstifta på det här området. Man bör få en lagstiftning som ger deanställda avgörande inflytande och vetorätt och arbetsköparen informationspliktminst i förväg vid införande av datorbaserade styrsystem inom näringslivoch förvaltning. RolfWirtén säger att del i de flesta avseenden nog går att tillgodose dessaintressen på annat sätt än genom den lag vpk föreslår. I vilka avseenden gårdet? Jag tycker alt inlägg visar hur pass osäkert det är. Enligtmin mening är det en litet nonchalant behandling som utskottet gett vårtförslag, därför att om utskottet menar alt det är fullt klart att man kantillgodose dessa intressen i de flesta avseenden borde utskottet också peka påi vilka avseenden detta är möjligt. Men del är inte tillräckligt att man inågra avseenden kan tillgodose kraven - de måste naturligtvis tillgodoses i sinhelhet. Jag och mitt parti tror erfarenhetsmässigt inte såmycket på de möjligheter som antytt i sina inlägg. Jag menar, , alt medbestämmandelagen är ett myckel centraltaktstycke som öppnar helt nya möjligheter för de anställda alt komma till rättamed de spörsmål som berör dem på arbetsplatsen och det gäller inkl. olikadatoriseringseffekter. Den nedtoning av MBL:s betydelse som görsig till tolk för lyder på en uppfattning som jag inte alls delar. Jag tror allMBL är en väg att börja med, och vi får se vart den leder. Jag vill bara kommentera syn på denMundeboska samrådsgruppen. Det är helt klart alt den har bestämda riktlinjer.De finns att läsa, och kan själv ta del av vad riktlinjernainnehåller. I utskottsbetänkandel räknas också upp några av de uppgifter somsamrådsgruppen har. Del står i betänkandet: "Till de frågor som skallprövas av samrådsgruppen hör organisationen för en fastare samordning avberedningen av datafrågor, integritets- och säkerhetsfrågor, möjligheterna attsatsa på mera decentraliserade dalasystem, myndigheternas och de anställdasinflytande på systemutvecklingen samt önskemålet att i ökad utsträckning tahänsyn till de medborgargrupper som direkt berörs av ADB-systemen." Delär förvisso, , inga små bitar av datapolitiken somsamrådsgruppen har atl pröva enligt sina direktiv. Tvärtom gäller det allfullfölja datapolitiken sådan som den börjat utstakas, just påinitiativ från folkpartiels sida. Samrådsgruppen har alltså alt förbereda,samordna och i en rad väsentliga datapoliliska frågor arbeta framregeringsförslag och att göra det snabbt. Därför är den uppbyggd på det sättsom här tidigare tecknat, dvs. som en intern regeringsgrupp. Meddelta, herr talman, ber jag än en gång att få yrka bifall tillar-betsmarknadsutskotlets hemställan i dess belänkande nr 4. LENNARTPETTERSSON (s): Nej, , i er tolkning av vad det här beredningsorganet förregeringen skall göra är det inga små bitar. Men då är det inte heller någotberedningsorgan. Då är del en utredning, en traditionell utredning som ställervissa krav på representation, om vi skall följa en gammal fin utredningsprincipi svenskt parlamentariskt liv, nämligen all inte bara regeringspartierna skallvara representerade med sina riksdagsmän utan även oppositionen.