prot · G109145 · 1977-12-31 00:00:00 — Enannan sak är all om exempelvis elt haveri inträffar så är det inte alls säkertatt båten i fråga driver i land på den holme där radioskåpei är placerat. Jagvill , liksom jag gjorde i en inierpellation som jag ställde i idecember 1967, alliså för över lio år sedan, varna för en övertro på teknikenoch varna för ell nonchalerande av vad del belyder atl del finns mänskligavakande ögon, som kan göra iakttagelser, så atl man kan larma när någontinginträffar. Dåärendet om nu enligt svarel bereds inom departementet på grund av deolika framställningarna, bl. a. från i ,bör man ta hänsyn lill del fakium all irafiken i dessa områden ökal avsevärt,bl. a. sedan raffinaderiet i BroQorden kom lill. Del är inte av nostalgiskaeller andra känslomässiga skäl som ortsbefolkningen så ivrigt kämpar för attbemanningen på skall finnas kvar. Ylleriigareen sak: Den tillsatta sjöövervakningskommillén kommer i sitt arbete inpå en del av de detaljer beträffande sjöräddning som kommunikationsministernvarit inne på i svaret. Del är då klokast att vänta med all över huvud tagetdiskutera avbemanningen tills denna utredning fullgjort sill arbete.Beträffande bör man helt skrinlägga planerna. Jag är övelygad om allingen samhällsekonomisk besparing kan göras genom avbemanning. Jag håller med om atl del naturligtvis i sådana här fallkan vara rimligt och skäligt alt göra samhällsekonomiska bedömningar. skall inte göra det. skall bedöma frågan frånsynpunkter som stämmer med de villkor enligt vilka har beslutat attverket skall drivas med hänsyn till ekonomi och avgifter. Verkets avgifter ärju redan tillräckligt höga; det anser åtminstone alla sjöfarare - inte minst påvästkusten. Det är i en lovvärd strävan alt hålla nere avgifterna somsjöfartsverket försöker använda sig av modern teknik för att rationalisera. Jaghar i svarel anfört någol av verkets argumentering och de åtgärdsförslag somverket överväger. Däremot har jag inte sagt någonling om vilken ställningregeringen kommer alt ta. Del är jag tyvärr förhindrad att göra, eftersomdepartementet just nu bereder framställningar i detta ärende, en beredning somalltså ännu inte är avslutad. GEORGÅBERG (fp): Jag har full förståelse för atl man måste spara. Jag har ocksåförståelse för att de siffror som redovisas här är framtagna snävt frånsjöfartsverkets synpunkter. Men regeringen måsle - alltså även kommunikationsdepartementet- ta allmänna samhällsekonomiska hänsyn. deUajag närmast ville få fram genom den fråga jag ställde. Jag har tyvärr fått enkänsla av att man i varje fall inte tillräckligt har sett lill desamhällsekonomiska aspekterna utan mera snävt till bedömningar.Jag vill i det sammanhanget peka på att trafikutskottet varit inne på sammalinje som jag och varnat för att alltför hårt gå in för olika ämbetsverksbedömningar varvid man glömmer bort renl samhällsekonomiska aspekter. Jaghar fortfarande inte fått något svar av kommunikationsministern på min fråga omvad bedömer att man skulle kunna spara när det gäller . Överläggningenvar härmed slutad. §5 Om SJ:s verksamhet i Kommunikationsministern erhöll ordetför alt besvara (c) anmälda fråga, 1977/78:462, ochanförde: har frågat mig om jag är beredd all vidtaga ålgärder föratl motverka decimering av SJ:s verksamhet i och för att medverka lillatt arbetsledningen för lokpersonalen stannar kvar i enligt personalensönskemål. Föratt järnvägen skall kunna behålla sin konkurrenskraft är del nödvändigt att Sifortlöpande får söka efter och pröva effektivare driftformer. Det äroundvikligt och bör accepteras att detta ibland leder till personalförändringaroch personalomflyttningar. En effektivt fungerande transportapparat är en avförutsättningarna för att svensk industri skall kunna fdrbättra sin konkurrenskraftoch skapa nya sysselsättningstillfällen. SJ:s rationaliseringar är mol dennabakgrund särskilt angelägna. Den dåliga konjunkturen och det svårakonkurrenslägel för de svenska basindustrierna har bidragit till att SJ dettabudgetår förväntas gå med förlust. En stor del avförlusten orsakas också av styckegodslrafiken. Ifråga om SJ:s förändring av styckegodstrafiken har regeringen inte tagitställning. Den aviserade rationaliseringen i fråga omlokpersonalen innebär inte all arbetsledningen flyttas från . Åtgärdernamedför dock en minskning av anlalel anställda i med tre personer och enökning aV antalet anställda i med en person. Minskningen avverkstadspersonal kommer att jke i den takt personalen frivilligt eller pågrund av pensionering lämnar arbetet. SJ:s verkstäder har en avsevärdöverkapacitet. Dessa åtgärder bör enligt min mening inte hindras. Jag ber attfå tacka kommunikationsministern för svarel på min fråga. En gång i tiden varBollnäs en stolt järnvägsknut rped bortåt I 500 anställda Nr 145 vid SJ. återstår ungefär en tredjedel. den SJ-verkstadenhar stor betydelse för sysselsättningen i - 18 mai 1978 "'' " anställningsstopp på verkstaden och därmed stagnation i ulvecklingen.Detta upplevs givetvis som mycket oroande av de anställda och f,/ ; ; även av kommunen.Kommunikationsministern talarom atl SJ:s verkstäder n II haren avsevärd överkapacitet. Men varför inte försöka skapa alternativ De anställdavid verkstaden har slor yrkesskicklighet på olika områden och de borde kunnautnyttjas och komma även andra företag på orten till nytta, t. ex.genom legoarbeten. Fråncenteriedamöterna på Gävleborgsbänken har vi tidigare i motion tagit upp fråganom styckegodslrafiken för länets vidkommande. Kommunikationsministern fattadesig kort på denna punkt och det harjag förståelse för. Det kommer redan i kvällatt bli en debatt i de här frågorna med anledning av trafikutskottetsbetänkande. Bollnäsligger särskilt illa till, eftersom godsmagasinet brann ned . SJ är inteintresserat av att bygga ett nytl magasin. Man skulle mycket vä) kunna byggaett mindre magasin på den gamla grunden - del flnns t. ex. både ny värmepannaoch ny oljetank som är hell användbara. Ensådan investering skulle kunna innebära fortsatt god service för SJ:s kunderoch också en fortsall trygghet för de anställda. Det kan bli svårigheter fördet tiotal som är anställda om det blir omorganisation avstyckegodshan-teringen. En del av dessa lider av ryggbesvär och annal och kanfå svårigheier med annan sysselsättning. Som stalligl förelag borde SJ vara ettföredöme när det gäller ansvar för sina anställda. Detsista som drabbat SJ i är förflyttningen av personalfördelaren för hundrataletlokförare från lill . Detta bidrar naturligtvis också i någonmån till en decimering av SJ-verksamheten i , men framför allt är delfråga om de anställda lokförarnas villkor. Beslutetinnebär att man delar den nuvarande avdelningen i . Lokgruppschefensitter kvar i , personalfördelaren och den kamerala tjänstemannenflyttas till . Kommunikationsministernsäger att detta är en rationalisering, vilket jag starkt betvivlar. Fråneffektivitetssynpunkt är det elt orimligt beslut; det måsle ligga andraberäkningar i botten, om man gör en sådan konstig delning. Är detlokgruppschefen som ryker nästa gång från eller vad är del fråga om? Värderarverkligen SJ sina anställda så dåligt att man inte är beredd alt la hänsyn lilllokpersonalens klarl uttryckta önskemål om och behov av kontakter medpersonalfördelaren? Vi som åker tåg och är beroende av de många skickligalokförarna önskar verkligen att de får dessa elementära krav på kontakttillgodosedda. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Om ökat antalplatser i gymnasieskolan Statsrådet erhöll ordet för altbesvara StigAtemyrs (s) anmälda fråga, 1977/78:458, och anförde: Slig Alemyr har frågat mig dels om det är en korrekt uppgift atl 16 000sökande till gymnasieskolan inte kommer att beredas plats, dels omregeringen är beredd att i dagens arbetsmarknadssituation för ungdom ökaantalet elevplatser i gymnasieskolan och i så fall etlregeringsbeslut kan väntas. Jagvill inledningsvis erinra om att jag för nästan exakt - den 26 maj1977 - besvarade en fråga av som i princip behandlade sammaproblem, fast då givetvis siiuationen . Det svar som jagnu skall ge har därför vissa likheter både i form och i sak med delsvar som jag har givit . Uppgiftenom de 16 000 sökande som inte kommer in i gymnasieskolan torde ha framkommitefter en jämförelse av () preliminära organisalionsbeslutoch aktuella uppgifter över förstahandssökande till gymnasieskolans direktgrundskoleanknulna del. Dessa uppgifter visar att antalet sökande till någon avlinjerna eller till linjerna hörande till specialkurser ökat med ca 8 000jämfört med föregående år, till totalt ca 116 000. SÖ:s preliminäraorganisationsbeslut för /79 innebär att SÖ vid ansökningstillfälletfördelat ca 100 000 intagningsplalser av den ram på totalt 105 380 platser somupptagils i årels budgetproposition. Arbetet med att lägga ulutbildningsplatser fortsätter inom SÖ. Jag räknar därför med atl betydligt fierplatser skall finnas tillgängliga för de studerande änvad SÖ:s preliminära organisalionsbeslut nu ulvisar. Erfarenhetsmässigtvet vi även atl en tämligen stor del av dem som sökt till gymnasieskolan ochäven antagils sedan inte påbörjat sin utbildning. En del av dem som går utgrundskolan söker till gymnasieskolan men blir inte antagna. Jaganförde all man således bör vara försiktig med att vid dennatidpunkt dra alltför långtgående slutsatser av föreliggande uppgifter rörandeförhållandel mellan anlalel förstahandssökande och antalet utlagdautbildningsplatser till den direkt grundskoleanknutna delen av gymnasieskolan.Innevarande läsår har antalet utbildningsplatser inom denna del avgymnasieskolan räckt till, och några extraordinära insatser har således intebehövt vidtagas. Detta trots all siiuationen var tämligenosäker. Jagkan inte nu bedöma om anlalel utbildningsplatser av della slag i gymnasieskolankommer all räcka nästa läsår. Om det emellertid visar sig att fier platserbehövs, kommer jag alt med största skyndsamhet föreslå regeringen atl på nytlpröva frågan. Regeringen har ju bemyndigande att utöka antaletutbildningsplatser inom gymnasieskolan, om t. ex. arbetsmarknadsskäl lalarhärför. Regeringenoch ansvariga myndigheter är beredda att även i övrigt göra de insatser som kanerfordras för att bereda de ungdomar som av en eller annan Omökat antal platser i gymnasieskolan 2 protokoll 1977/78:145-146 Ornökat antal platser i gymnasieskolan orsak inte kommit in igymnasieskolan fortsatt utbildning, praktik eller arbete. Som exempel härpå kanjag visa på de ålgärder som föreslagits i proposition 1977/78:164 om ålgärdermot ungdomsarbetslöshet. STIGALEMYR (s): Lål mig få säga attjag i slort sett är nöjd med svaret. Jagskallinskränka mig lill etl par kommentarer och till atl begära en precisering avsvaret. Förstelt allmänt konstaterande, herr talman. Den hänvisning till propositionen omålgärder mol ungdomsarbetslöshet, som görs i slulet av svaret, kommer jag inteatl ta upp i detta inlägg. Det är en debatt som vi kommer atl fö senare, och visocialdemokrater har i en motion visal att vi inte tycker atl det aren braproposition. Vi gör rätt många invändningar mol propositionen, men det finnsingen anledning alt ta den debatten, eftersom senare fårtillfälle att diskutera saken. Delärende vi talar om just , herr talman, är utomordentligt viktigt. Vi har enarmé av unga människor som går utan sysselsättning i landel. Det är ett av desvåraste och mest allvarliga problem som vårt samhälle på mycket haftatl kämpa med. Därför har det varil så viktigt för oss atl kunna stimulera ochhjälpa dessa ungdomar in i ulbildning. Olika åtgärder vidtas från tid tillannan för att få in dem i t. ex. gymnasieskolan. Nuhar den glädjande tendensen kunnat iakttagas att anlalel ungdomar som sökertill gymnasieskolans mera reguljära utbildningar ökar, och det är ganska längesedan delta senast hände. Den ökningen är så slor alt det finns skäl all räknamed att alla inte kan få plats . Då säger statsrådet altregeringen är beredd atl vidta ålgärder för att hjälpa dem atl komma in iskolorna, och det är jag lacksam för. Fårjag då bara fråga hur jag skall tolka den mening i svaret som lyder: "Omdet emellertid visar sig alt fler platser behövs, kommer jag med störstaskyndsamhet föreslå regeringen att på nytt pröva frågan." Ligger i denformuleringen ett löfte atl regeringen skall se lill alt det blir elt ökalantal platser eller är del bara en allmän diskussion som här ullovas? Min bedömning av det lämnade svarets värde är i hög grad beroende avvilket svar statsrådet ger på denna sista fråga. Jag anser del inte vara rimligt att säga att det finns skäl attförmoda att gymnasieskoleplatserna inte skulle räcka till. Del kan finnas vissarisker, men vi känner ännu till bara litet därom. vel mycket välall den formulering han vill ha en precisering av är den korrekta, eftersomviju aldrig på förhand kan utställa löften; del förutsätter en behandling bådepå myndighetsnivå och i budget- och utbildningsdepartementen. Jagtycker ändå inte atl Slig Alemyr har någon anledning alt ifrågasätta den härregeringens vilja att ta sig an den allvariiga frågan om ungdomsarbetslösheten.Själv har jag på olika sätt engagerat mig för denna fråga. Jag har föreslagitregeringen och också fått beslut på genomförandel av korta. yrkesinriktade kurser ifiera omgångar, någonling som den föregående regeringen inte lyckades få dåvarandefinansministern alt plocka fram pengar till. Förslaget framfördes visserligenpå grundval av ett utredningsarbete som ulrältats under den socialdemokraliskaregeringen, men delta harjag alltså lyckals med, och jag tycker att det ärutomordentligt. Jag har sagt del lidigare, men del kanske är bästatt jag säger del nu också. Del har även visat sig vara en utomordentligtlyckad satsning, där vi fått kontakt med många ungdomar som annars skulle hagått ulan både sysselsättning och ulbildning. STIGALEMYR (s): Jag är medveten om alt det rör sig om gissningar från oss båda när vigör bedömningar av huruvida del kommer alt slå ungdomar i kö tillgymnasieskolan . Underde senasle åren har antalet vakanser i gymnasieskolan minskat, och ungdomarnastendens att stanna kvar har ökat. diskuterade vi skälen tillatt 10 000-15 000 platser i gymnasieskolan stod tomma. Men så är det intelängre. Del har skett en ändring av ungdomarnas attityd. Om del finns enkö av utbildningssökande ungdomar, vill då göra allt som slår ihennes makt för alt ge dem en chans atl komma in i gymnasieskolan? StatsrådetBRITT MOGÅRD: Herr talman! Svarel är obetingat ja. STIGALEMYR (s): Då ber jag att få uttala en stor tillfredsställelse och tacka så mycketför svarel. Omförsöksverksamhet i län med betygsfri intagning till gymnasieskolan Överläggningen varhärmed slutad. § 7 Om försöksverksamhet iÖrebro län med betygsfri intagning till gymnasieskolan Statsrådet erhöll ordel för allbesvara () anmälda fråga, 1977/78:460, och anförde: har frågat mig när regeringen ämnar fatta beslut angåendeförsöksverksamhet med belygsfri intagning lill gymnasieskolan i län. Gymnasieutredningenhärden hemställt atl regeringen måtte besluta om viss försöksverksamheti län. Jag avser all ge i uppdrag atl i samarbete medgymnasieutredningen analysera och planera en försöksverksamhet i län medintensifierad SYO-verksamhel i årskurs 7 i avsikl atl ge eleverna elt bättreunderiag för valet av utbildningsväg i gymnasieskolan. I årskurserna 8 och 9skall SYO-insatserna Omförsöksverksamhet i län med betygsfri intagning till gymnasieskolan ytterligare intensifieras.Syftet med försöket är atl skapa en bättre relation mellan del faktiska antaletutbildningsplatser på olika studievägar i gymnasieskolan och elevernas val.Betyg som instrument vid intagning till gymnasieskolan skulle enligtgymnasieutredningens framställning då kunna undvaras. Såsnart resultatet av detta förberedelsearbete redovisats lill utbildningsdepartementetavser jag atl föreslå regeringen atl falla beslut om försöksverksamheten. Jag ber att få tacka statsrådet försvarel. Jaggår inte in på någon historieskrivning eller på bakgrunden till denna fråga.Jag går inte heller in på önskvärdheten av atl påbörja det försök som man harlämnat in en ansökan om atl få göra. Jag vill bara konstatera alt svaretegentligen innehåller detta, atl SÖ får i uppdrag atl nu utreda organisationenför den utökade SYO-verksamhelen. Jag vill emellertid påslå alt SÖ egentligenredan har fått detta bemyndigande. I elt brev lill regeringen, då SÖ anhöll omatt få medge detta försök i , säger nämligen SÖ följande: "SÖhar bemyndigande atl medge försöksverksamhet med intensifierad SYO inklusiveutökad praktisk yrkesorientering. Sådan försöksverksamhet pågår redan nu ivissa kommuner i län." I slutet av sitt svarsäger : "Såsnart resultatet av detta förberedelsearbete redovisats lill utbildningsdepartementetavser jag att föreslå regeringen att fatta beslut om försöksverksamheten." Fårjag hårdra delta och fråga: Är det ambition och förhoppning altförsöksverksamhet med belygsfri intagning skall kunna påbörjas i varje fall fr.o. Gymnasieulredningen har skrivit till regeringen och sagt sig tillstyrkaSÖ:s förslag alt man skulle få tillfälle att gemensamt utreda denna fråga. Detstod också i regeringens beslut. tycker jag fakliskl att del är altvi börjar diskutera vad det egentligen gäller. Framställningenfrån har från början, enligt min mening vilseledande, rubricerats somFörsöksverksamhet med belygsfri intagning lill gymnasieskolan. Jag sade redan ien lidigare debatt atl betygsfri intagning var bara en del i del hela och inteens en del som fanns med bland de punkter som framställningen från länutmynnade i. Jagtycker att innan han ställer en sådan här fråga borde haunderrättat sig om vad gymnasieutredningens nu aktuella framställning går utpå. Jag kan tala om alt rubriken på den framställningen är Försöksverksamhetmed intagning i gymnasieskolan som grundar sig på elevernas fria val, m. m.Vidare anser gymnasieutredningen i sin framställning "att en försöksverksamhet medinriktning på betygsfri intagning till gymnasieskolan i län 1981 börstartas. Man bör vänta med att ta ställning lill vilket urvalssyslem someventuellt behöver tillämpas. När försöksverksamhet med utbyggd studie- ochyrkesorientering och mer flexibel organisation för gymnasial utbildning harpågått en lid, bör del finnas större möjligheler atl bedöma behovet avurvalsregler. Frågan om eventuell dispens från nuvarande urvalsregler införintagning lill gymnasieskolan i län bör därför las upp ." Kanvi inte börja diskutera det som är verkligt intressant i den härförsöksverksamheten, nämligen den förstärkta studie- och yrkesorientering somman avser att starta i årskurs 7 och följa upp i årskurserna 8 och 9 och sommöjligen kommer alt leda lill atl ungdomarna fördelar sig bättre överutbildningsplatserna i gymnasieskolan? Omförsöksverksamhet i län med betygsfri intagning till gymnasieskolan Vadsom är viktigt ärju om statsrådet är intresserad av aU vi fårenförsöksverksamhet med betygsfri intagning. Lokalt finns den ambitionen - ivarenda skolstyrelse i län, i alla gymnasieskolorna, iintagningsnämnderna och i länsskolnämnden. SÖ har också ställt sig positiv. SomSÖ sade ärju delta med studie- och yrkesorientering någonling som vi redan harmöjligheter att se vissa resultat av. Det viktiga nu är all försöket medbetygsfri intagning kommer i gång i län. Det skulle också vara bra fördet kommande försöket med betygsfri intagning i hela landel. För det första har icke tillstyrkt länsframställning. För del andra angavs del i kommentarer till regeringensavslagsbeslut med anledning av läns framställning att regeringen ställdesig positiv till en sådan här försöksverksamhet, om gymnasieutredningen ansågatl det låg i dess intresse. Vibehandlar nu en framställning från gymnasieulredningen, och jag har läsl uppvad utredningen har sagt. Där är verkligen inte frågan om betygsfri intagningdel väsentliga, utan där är det väsentliga de förslärkla SYO-insatserna. Sedan vill jag också säga atl gymnsieutredningenräknar med alt del här projektet skall börja under /79och attjagkommerattgöra allt vad jag kan för alt detta projekt skall komma till stånd. Imilt första inlägg hårdrog jag vad statsrådet sagl i sitt svar när jag undradeom det skulle uppfattas så att kommeratt bifalla ansökan om atl fåpåbörja belygsfri intagning i län. Det är delta jag lycker är viktigt.Yrkesorientering osv. är också någol myckel vikligl, men SÖ säger ju atl denverksamheten pågår i vissa kommuner. Del finns alltså en ambition alt börjabygga ul denna verksamhet Omvissa fackliga förhandlingar på skolområdet Betygsfri intagning är ändock en myckel viktigprincip, och därför tycker jag att man borde få svar på när den kan börja. Projektet som har skissats i län innehåller många punkter. Jaghar icke fatlat atl man där har prioriterat betygsfri intagning. Då tycker jagfaktiskt atl man borde ha satt upp den punkten bland de sju åtta ansatsernasom den framställningen handlar om. Nulalar jag alltså om alt regeringen har sagl nej lill delta. Regeringen kommeratt ställa sig positiv om gymnasieutredningen finner att denna försöksverksamhetär intressant. har kommil med en framställning där manlägger viklen vid just dessa förstärka SYO-insatser och säger att man senarefår ta ställning lill frågan om betygsfri intagning. Omman studerar den här frågan och ser till vad syftet med projektet ärlyckerjagdet är svårt atl förslå hur någon kan haka upp sig på en punkloch sägaatl den är den viktigaste och alt jag alltså skall låta bli att ta hänsyn tillvad en enhällig gymnasieutredning föreslår. Det är en ganska orimlig ståndpunkt. HELGEHAGBERG (s): Statsrådet har nog missuppfattat den framställning somgjordes en gång från intagningsnämnderna och länsskolnämnden i län. Denförsta all-satsen handlade om atl man skulle få starta verksamhet med betygsfriintagning. framställning finns ju ingenting negativt mot dealt-satser som formulerats i framslällningen från län. Jag hoppas därföratt verkligen uppfattar atl här finns både ambitionen och denpolitiska viljeinriktningen all påbörja detta försök . Överläggningen varhärmed slutad. § 8 Om vissa fackligaförhandlingar på skolområdet Statsrådet erhöll ordet för attbesvara Lennan Bladhs(s) anmälda fråga, 1977/78:465, och anförde: har frågat mig dels om i vilket skede förhandlingarna omarbetstids-, arbelsskyldighets- och medbestämmandeavtal på skolområdetbefinner sig, dels om vilka effekter som kan väntas för SIA-reformen om avtalinte kan slutas före nästa läsårs början. Samtligade av nämnda förhandlingarna handhas av påregeringens uppdrag. Någon mer ingående redogörelse för förhandlingsarbetetsgång kan jag därför inte redovisa. Enligt vad jag emellertid inhämtat ärarbetstidsförhandlingarna inne i etl myckel aktivt skede. Parallellt härmedpågår en genomgång av arbetsskyldighetsfrågorna i en parlssammansalt grupp. Iavvaktan på alt förhandlingarna om ett medbestämmandeavtal på denkommunala sektorn skall komma i gång pågår mellan ochhuvudorganisationerna förhandlingar i syfte att anpassa det statligamedbestämmandeavtalet till den del av skolväsendet som den statligaskoladminislralionen ulgör. Frånregeringens sida bedömer vi del som angelägel att få till slånd ettarbetstidsavtal på skolområdet. Skulle elt arbetstidsavtal dröja, innebär detvissa svårigheter att praktiskt omsätta , men ett arbetstidsavtal äringalunda ell huvudvillkor för reformen. Såvitt nu kan bedömas bör dock ensådan försening inte behöva uppkomma. Omvissa fackliga förhandlingar på skolområdet Jag ber atlfå tacka skolministern för svarel. Anledninglill att jag ställde min fråga var i första hand altarbeislidsför-handlingarna, som alla känner till, dragit ut på liden utan attnågra konkreta resultat synts lill. Jag beklagar atl så blivit fallet och hadeinte heller väntat mig att statsrådet här skulle redovisa något annatläge i förhandlingarna. Jagfinner dock i svaret en liten ljusning i lägel, eftersom klart geruttryck för atl förhandlingarna handhas av på regeringensuppdrag. Del var välgörande alt höra att regeringen lar sitt ansvar för delångl utdragna förhandlingarna.