prot · G10924 · 1977-12-31 00:00:00 — Sominledningsvis framhållits framstår det som angeläget att försvars-beroendetsuccessivt minskar i . Detta bör främst ske genom tillkomsten av civilproduktion av olika slag. lerar därvidlag en viktigmöjlighet. Enligt aktuella marknadsprognoser kommer del att kunna sysselsättauppemot 500 personer inom . Produkten är helt civil och bygger påen unik teknologi. Fortsatt utveckling och produktion kräver samverkan medlaboratorier, teknisk högskola osv. enligt samma mönster som varitfallet. Sådana resurser finns väl företrädda i och bör därförutnyttjas i sammanhanget. Den tidigare omnämndaarbetsgruppen framhåller, alt alla skäl talar för atl Slirlingprojekteisfortsalla utveckling och produktion bör ske med som baspunkt, även omprojektet inte skulle förverkligas i den takt man räknar med. Projektetkan verksamt bidra till att ge den försvarsinriklade industrin en mercivil prägel och kan också erbjuda sysselsättningsmöjligheter utanför de nudominerande företagen. Under hänvisning till det anförda får jag ställaföljande fråga: Är industriministern beredd medverka till ett fullföljande avSiiriingprojeklei i enlighet med arbetsgruppens för Linköpingsregionenförslag? 1977/78:67 av EvertSvensson (s) till utbildningsministern om undervisningen i religionskunskap igrundskolan: Ämnet religionskunskap är åter uppe till diskussiongenom atl ämnar genomföra en ny läroplansrevision. Oro föratt ämnet kommer på undantag har uttryckts i debatten. Del är därför önskvärtall statsrådet redogör för regeringens ståndpunkt i frågan. Den11 var frågan om religionskunskap uppe i enin-lerpellationsdebalt i . Själv angav jag i sju punkter de riktlinjersom borde vara riktningsgivande för det fortsatta arbetet med ämnet. Bakom lågett uttalande från (s). Undervisningen bör ges av behöriga lärare. Fortbildningen av lärare måste byggas ut. För all förhindra en upprepning av samma ämnessloffi flera årskurser bör nya anvisningar utarbetas. För atl levandegöra kunskapen om religionen ärsamarbete med trossamfunden nödvändigt. Utrymme bör ges åt den aktuellalivsåskådningsdebalten. Skolan bör ge eleverna möjlighet att lära känna ochuppleva del rika sång- och musikliv som utvecklas i trossamfunden. Del är skolans uppgift atl uppmärksammainvandrarnas religioner. Vidden efterföljande debatten underströk statsrådet atl hon istort kunde ställa sig bakom dessa punkter. För egen del konstaterade jagvidare att del förelåg enighet mellan såväl oss båda som interpellanten LinneaHörlén och om atl vi bör ha kvar den grund som riksdagenskapade är 1968 och att vi bör bygga vidare på den för alt göra religionsundervisningenbättre. Intentionernai läroplan blev också goda. Timantalet förblev ungefär i stort settdetsamma som . En jämförelse med 1919 och 1955 årsundervisningsplaner visar att grundskoleplanerna i religionskunskap motsvarar- eller rent av överstiger - vad som tidigare gavs i kristendomskunskap.Däremot har det troligen skett en fördold försämring i undervisningen. Omreligionskunskapen på olika håll inte blivit vad man önskat, beror detsannolikt inte på att principer och timlilldelning är felaktiga ochotillräckliga ulan på alt de inte tillämpas och används i full utsträckning.Skolutvecklingen har för religionskunskapens del nämligen inneburit två storaproblem som allvarligt urholkat läroplanens föreskrifter och intentioner. Detena problemet hänger ihop med ämnesintegrationen. Speciellt på mellanstadiethar liden för religionskunskap haft en tendens atl "komma bort" lillförmän för andra ämnen. Det andra problemet beror på lärarutbildning ochtjänstefördelning på högstadiet. Trots uttryckliga order omatl limmar i religionskunskap inte får utnyttjas annat än undantagsvis förutfyllnad av tjänster är denna företeelse vanlig. Det förekommer med andra ordett stort antal lärare i religionskunskap som inle har utbildning för ämnet.Inom parentes kan man iaktta att samhällsundervisningen brottas med liknandeproblem. Införkommande läroplansrevision är det viktigt att man från centralt håll försökerlösa de problem som skolan här ställs inför. Ämnet religionskunskap har i denallmänna opinionen en utomordentligt stark ställning, som bottnar i atl manvill föra över religionens, och dä främst kristendomens, etiska, kulturella ochmoraliska värden till den nya generationen. Meddet sagda som bakgrund anhåller jag om att lill utbildningsministern få ställaföljande fråga: beredd atl inför kammaren redogöra för regeringens inställning tillämnet religionskunskap och dess plats och innehåll i den kommande läroplanenför ? §39 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 9november 1977/78:134 av ÅkeGillström (s) till budgetministern om ett nytt arbetstidsavtal för lärare: har i massmedia förmärkts enstigande oro inför möjligheterna all nästa läsår påbörja SIA-reformen. a.har hävdals atl lärarna inle kommer alt solidarisera sig med reformen, så längeinget arbetstidsavtal sluts mellan staten och personalorganisationerna. Samtidigtsprids också mer eller mindre väl underbyggda uttalanden från ansvarigutbildningsminister all förhandlingarna om sådant avtal skulle vara slutförda före nyår.I själva verket har inga egentliga förhandlingar Nr 24 förts mellan parterna påmånader. kom man visserligen överens om alt i protokoll skriva "förhandlingarna skulle slutföras före föreslåendereformer", men därefter har inget hänt. Varpåberor det alt förhandlingarna om nytt arbetstidsavtal för lärarna ligger nereoch vad ämnar statsrådet vidta för åtgärder för all snabbt få till stånd ettavtal? 1977/78:135av Slure () till jordbruksministern om tilläggsdirektiv tillutredningen om ändrad reglering av : Den Örebro-baserade kampanj under mottot RäddaHjälmaren som föregick beslutet att tillsätta en nyHjälmareulredning hade som huvudsyfte all slå vakt om sjön somrekreationsområde. Allmänhetens möjligheter all utnyttja hotas nu avatt frilids-båtarna får allt svårare att la sig fram i Hemfjärden ochMellanfjärden. En mindre höjning av medelvattennivån är ingen lösning på dessaproblem. Utredningen om ändrad reglering av saknar direktiv atl taupp exempelvis frågorna om bottenförhållandena i Hemfjärden och Mellanfjärden. Avser regeringen att ge utredningen om ändradreglering av sådana tilläggsdirektiv att den också kan utarbetaförslag om hur skall göras mera tillgänglig för fritidsbåtarna ochför andra friluftsverksamheter? 1977/78:136 av RuneCarlstein (s) till industriministern om åtgärder för atl tryggasysselsättningen i : AB Svenska Teko skall enligt pressuppgifter bildasgenom sammanslagning av Algols, Eiser och SweTeco. Förslaget är ett steg irätt riktning för att nå fram till en större planmässighet inom tekobranschen. Detär angelägel att planerna inle fördröjs utan att sammanläggningen sker snabbastmöjligt, bl. a. för alt förhindra ytteriigare nedläggningar. Enligtuppgift föreligger det långtgående planer inom AB Eiser att koncentreratillverkningen av damstrumpor till en enda ort med risk för nedläggning avtillverkningen i . Ett sådant beslut skulle innebära ca 250 färrearbetstillfällen i , som regeringen beslutat atl särskildaregionalpolitiska åtgärder skall sältas in för atl klarasysselsättningsproblemen i kommun. Mot denna bakgrund villjag fråga industriministern: Vilkainitiativ avser industriministern vidta antingen för atl medverka lill att ennedläggning av damstrumptillverkningen i förhindras eller för all snabbtbereda dem som drabbas av nedläggningen ny och trygg sysselsättning i ? 1911/1:121 av BarbroEngman (s) till arbetsmarknadsministern om innebörden av uttalande angåendeuppskjutande av vissa kostnadskrävande reformer: I propositionen 1977/78:45 under rubrikenFinanspolitiken skriver regeringen: "Påden statliga budgetens utgiftssida innebär kravet på stramhet en mycket starkåterhållsamhet med nya ulgiflsåtaganden. Ävensådana kostnadskrävande reformer som framstår som utomordentligt angelägnamåste uppskjutas tills det ekonomiska utrymmet för dem kan skapas." Sammasak framhöll arbetsmarknadsministern i ett uttalande för TV-akluellt. Vilka utomordentligtangelägna reformer är deisom regeringen avser? 1977/78:138av () till industriministern om innebörden av uttalanden angåendeden framlida produktionen av handelsslål: presenterade industriministernuppgörelsen om bildandet av del nya statliga handelsslälbolagel. Därviduttalades all frågorna om bolagets framtida struktur och produktionsinriktningskulle bli föremål för fortsatta utredningar och förhandlingar. Den 10 novemberuttalar industriministern i tidningen : "Vi får t. ex. accepteraalt metallurgin i Domnarvet läggs ner - att den i NJA lever vidare ochutvecklas". Med anledning härav villjag fråga industriministern: Vilketav dessa båda uttalanden gäller? 1977/78:139av () till handelsministern om åtgärder mot utflaggning avsvenska handelsfartyg: Sahlén-Invest har bildat ett dotterbolag iLiberia.' Man har också begärt att få överföra två av sina svenska fartyg lilldetta bolag. Fartygen avses därmed komma under bekvämlighetsflagg. Kommerskollegiumhar behandlat Sahléns ansökan. och Fariygs-befälsföreningenhar i den referensgrupp som finns inom kommerskollegium motsatt sigutflaggningen. Ärendet skall nu avgöras av regeringen. Ärhandelsministern och regeringe beredd atl tillmötesgå de ombord-anställdas kravatt icke bevilja utflaggning? §40 Kammaren åtskildes .