prot · G109116 · 1977-12-31 00:00:00 — säger att fullföljandet är vi eniga om. Men då har jagväldigt svårt att förstå hur man i det särskilda yllrandel kan begära alt detskall vara etl tak för kostnaderna. Ett tak kan ju innebära alt man inle kanfullfölja projeklet. Var ligger då logiken i det här resonemanget? Förklaringentill all man har denna markering medan man inte hade den föregående år ärmycket egendomlig. Avtalet var ju offentliggjort även föregående år; det äringenting som har hänt . Jag förvånade mig i förra årets debatt, ,över att inte tog upp saken, och dåsade så här:Vårt yrkande om har varit all man skulle försöka få lill ståndändringar i det avtal som ingicks ulan hörande. hardet snart gått av avtalstiden. All då begära ändringar i delta avtal ärdärför ganska meningslöst, och därför har vi inte framställt något yrkande omdella ." Så långl 1977. Ja,, jag förstår inte hur man skall kunna förutse de svårighetersom uppslår i samband med ell projekt i ett land som har haft denna utvecklingmed krig, bombningar och förstörelse. Det går helt enkelt inte, IngridSundberg-del tror jag inieensen moderat skulle kunnagöra-att förutse allasvårigheter som kommer under resans lopp i delta sammanhang. () kortgenmäle: uttrycker fortfarande förvåning över att denna frågainte aktualiserades i förra årets debatt. Men vad som har hänt är ju att detföretag som har huvudansvaret för projektet, , ladefram ell förslag ny tidsplan. Det ärdenna tidsplan som klart visar påden stora tidsförskjutning som kommer an äga rum och för vilken man ännu intehar fått fram de exakta kostnadsberäkningarna. arbetades från svensksida efter en 1976, som det heter, och eftermotsvarande för . Den tidsplanen var inte känd, , företl år sedan och det är den som har aktualiserat en myckel stark höjning avmedelsbehovet. OmGertrud är förvånad över all man kan uppmärksammaförhållanden som man tidigare inle var medveten om vill jag bara erinra efter att hade debatten med i kammarenoch inle trodde att projektet skulle medföra någon kostnadsökning, så stegunder del året de projekterade kostnaderna från 770 milj. kr. lill 1 055 milj.kr. Del hörvälockså till de svårigheter som vidlåder ell projekt som detta, allnya faktorer kommer fram som fordrar en översyn. Jagvill säga all vad och jag har påyrkat här är intenågon form av nytt avtal, utan del är en komplettering av det gällande avtalet,där givetvis paragrafen om att ansvaret skall åvila tills pappersbruketär i normal drift finns med. Däremot ställer jag mig frågande inför GertrudSigurdsens ställningstagande att paragrafen om all bislåndsmedel skulle utgåsista gången 1978/79 totalt saknar betydelse i avtalet. Det var dock GertrudSigurdsen som var med när avtalet kom till. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. ALLANHERNELIUS (m) kort genmäle: Jag har inget behov av alt komplettera . Jag vill barabekräfta vad hon sade om innebörden av milt yttrande jämfört med detsärskilda yttrandet . Det kom nya upplysningar under föredragningen införutrikesutskottet för någon lid sedan. Jag förslår att känner behov avatt försvara sitt älsklingsbarn i sammanhanget, men jag reagerar mot hennesuppgift att moderata samlingspartiet har ställt sig utanför varjemeningsyilring i fråga om konflikien i . Vi har ställtoss utanför en del av dessa meningsyttringar, och det tror jag många av dem somdeltog i debatten tycker att de också borde ha gjort. Förhållandena i Vielnamär väl inle idealiska för ögonblicket, men det ämnet ligger utanför vad vi nudiskuterar. Det är Bai vi här diskuterar. () kortgenmäle: Det är inget nyii avial som skall lill, säger . Detskall bli, står det i reservationen, "omförhandlingar på hög politisknivå". De bör "komma till stånd för alt projektet skall kunna föraslill en lösning". Därstår också: "En sådan bedömning, som vi härförordar, bör ligga till grund för fastställande av ett tak för ytterligaresvenska ekonomiska insatser för Bai Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Jagvill fråga om sällandet av ett sådant tak, som skulle vara unikt i etlsamarbeie med våra mottagarländer, inte skulle leda lill all vi inte kanfullfölja detta projekt. Då faller ju detta som ni så livligt förordar, all ettavtal är etl avtal och att vi skall slå fast vid delta och fullfölja projeklet. Närdel sedan gäller kostnadsökningarna vill jag framhålla för all vi- vilket också myckel noga redovisats i rapporten - inle har kunnat förutse altexempelvis inflationen i stället för beräknade skulle bli 12 96. Det finnsväldigt många bevis för att det varit omöjligt att förutse dessa och andrafaktorer. Slutligen vill jag säga att det gläder mig att den borgerliga regeringen genombiståndsministern liksom även ulskottsmajoritelen klart säger ifrån att avtaletinte skall rivas upp, ulan att det skall fullföljas sådant det nu är. vice talmannen anmälde att att till protokollet fö antecknat all hon inte ägde rätt tillyllerligare replik. GUNNELJONÄNG (c): Jag kommer att uppehålla mig vid två punkter i utrikesutskottetsbetänkande, nämligen Bai i och Humanitärt bistånd tillflyktingar, befrielserörelser och apartheidpolitikens offer i södra . Vietnamär ett land som kommit att stå och svenska folket mycket nära. Detmångåriga tappra krig som det lilla landel förde mot det stora ficken stor betydelse för vårt folk. Det lärde oss att inse nödvändigheten av attbygga en rättvisare värtd. öppnade verkligen våra ögon och fick oss attse och uppleva värtden bortom gränserna för vår egen tillvaro. Många av ossengagerade oss verkligen i befrielsens kamp, har en annan förpliktelse mot Vielnam, en politisk förpliktelse attföra Bai i hamn. Vi skall naturligtvis helt realistisktkonstatera och också beklaga de kostnadsökningar som skett och de förseningarsom ägt rum. Vi bör analysera dem och lära av erfarenheten för framtiden, ochvi bör agera i bislåndsfrågor på sådant säll att biståndsviljan hosvårt folk inte försämras. Mennär vi ställer våra frågor måste vi ändå ha bakgrunden klar: lever ietl efterkrigsiillslånd. Ekonomin är svag. Byggnads- och transportsektorernafungerar mycket dåligt. Vi måste vara medvetna om att misstag kan göras. Deninternationella inflationen har orsakat prisökningar på varor och tjänster. Vibör framhålla att projektet måsle påskyndas så att ytteriigare förseningar inteuppstår liksom att det är viktigt att båda länderna gör kraftiga insalser föratt förverkliga projeklet. JaganserinteattBai överstigit vår administrationsförmåga, vilket har sagts idebatten, ulan många orsaker har som jag nämnt bidragit till fördyrtng ochförsening. Jag tror att vi måste vara realistiska och inse an allbiståndsverksamhet är förknippad med svårigheter av varierande grad. Meddessa konstateranden borde Bai vara avfärdat. Det borde inte fåfinnas tveksamhet om vårt fortsatta ansvar för projektet. Vi har i avtal förbunditoss att gemensamt med genomföra det. Delta avtal måste fullföljas -SIDA brukar inte lämna efter sig halvfärdiga projekt. Mendet är inte bara fråga om alt fullfölja och färdigbygga Bai . Vi måsteockså se till att del kommer i drift, alt det fungerar. Ett färdigbyggt BaiBång som inte är i bruk skulle vara en lika stor styggelse som etl halvfärdigtBai , och smäleken för delta skulle drabba inte bara utan ocksåSverige. Både och har således etl ansvar för att driften vidBai kommer att fungera tillfredsställande. Attsätta ett tak för medel lill Bai efter utgången av nästabudgetår är enligt min mening helt orimligt. Det är inte på det viset vibedriver biståndspolitik i . Fördyringar får, som utskottet framhåller,lill följd att utrymmet för andra projekt eller ändamål krymps. Det ligger iavtalsparternas intresse att hålla tillbaka ytterligare förseningar och däravföljande fördyringar. BaiBång är viktigt för samhällsekonomi. Det är viktigt för det framtidasamarbetet mellan och och även för samarbeie medvästerländska stater. Utrikesminister besöker just enligttidningarna . Hon har i redan uttalat sina förhoppningar omframgång för Bai . Jag tycker att det finns anledning för ossalla att instämma i dessa förhoppningar. Denandra punkten gäller stöd till befrielserörelser, flykiingar och apartheidpolilikensoffer i södra . Jag har en känsla av att socialdemokraterna på den härpunkten söker profilera sig. Man gör ju ofta det genom alt skapa motsättningardär inga motsättningar finns. Jag tycker att det är beklagligt att man gör så.I sak finns, som jag ser det, på denna punkt inga motsättningar i värderingarna.Regeringen är ytterst angelägen att öka stödet till södra frigörelse.En höjning av den ordinarie medelsramen sker med 50 milj. kr. Om man medräknarde 25 miljonerna från katastrofreserven blir det en reell ökning med 25milj. för nästa budgetår. Detta innebär att humanitära biståndtill befrielserörelser i södra har i detnärmaste fördubblats. ger mer humanitärt bistånd än något annat landtill befrielserörelser och apartheid-offer i södra . Socialdemokraternavill i reservationen 6 höja anslaget med ytteriigare 25 milj. kr., och deltalas om hög planeringsberedskap, eftersom händelseutvecklingen i ochZimbabwe kan komma att gå snabbt. Samma tanke kommer till uttryck ipropositionen. Där är man också inställd på att ytteriigare medel kan behövas,om och blir självständiga. I propositionen räknar man med attkatastrofmedel skall kunna tas i anspråk. Någon summa nämns inle. Underinnevarande budgetår tas alltså just 25 milj. kr. ur katasirofmedel.Biståndsministern säger också att redan nu bör vara berett att bidratill kartläggning av personalbehov och andra biståndsbehov som kan uppstå isamband med övergång till majoritetsstyre i dessa länder. Som jag ser detföreligger här stor samstämmighet när det gäller Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Del påminde bl. a. oss om.Apartheid och rasism innebär mänskligt förtryck av oanade mått. Del innebärvåld, hat och ofrihet. Vi bör i gemensamt ansvar och med gemensamma krafter bistådem som arbetar för frihet i södra . Jag har ytterligare en synpunkt av mera allmänt slag som jag gärna villframföra. Trots reservationer och trots debatten här upplever jag att detföreligger en bred enighet om nödvändigheten av ökat bistånd och en bredenighet om att söka skapa en jämnare fördelning av världens resurser ochmedverka lill frihet och oberoende där förtryck och diktatur råder. Jagtror att del finns ytterligare en bred enighet mellan alla partier i ,nämligen om vikten av att informera och ständigt påverka folkopinionen när detgäller bistånd och samarbete. Itider av ekonomiska svårigheter koncentrerar vi oss gärna på vår egensituation, sysselsättning osv. Del är naturligtvis i och för sig förståeligt,men vi har alla ett ansvar att ständigt och i olika sammanhang ta uppoch påminna om orättvisorna i världen och bredda insikten om dessa. Iekonomiskt hårda tider krävs ytteriigare engagemang och insatser för altförankra vår biståndpolitik hos folket. Meddetta, herr talman, ber jag alt få yrka bifall till utrikesutskottetshemställan i alla delar. (vpk): Jag skall huvudsakligen uppehålla mig vid ett krav i vpk-motionen 1028,nämligen om utträde ur Väridsbanken. Men jag kommer också allkommentera det svar som fick av omökat bistånd till den palestinska Röda halvmånen. Ivår motion 1028 för vi ånyo fram kravet om utträde urVärldsbanksgruppen. Det är inget ny il krav -det är etl krav vi fört fram underen rad år, ett krav som omfattas av allt fler grupper och organisationer ute ilandet. Inte heller i är vi i och för sig ensamma om af, rikta kritikmot Värtdsbanksgruppens agerande. riktade tidigare i debattenskarp kritik mot Världsbanksgruppen. Vi i vpk är däremot ensamma om att omsättadenna kritik i konkreta förslag till förändring. Värtdsbanken tillkom 1946efter initiativ av , och under hela sin historia har banken, och likaså desssenare tillkomna underorgan , tjänat USA-imperialismens ekonomiska ochpolitiska syften. Utskottethänvisar i sitt betänkande över vår motion till all man från sidadrivit frågan om en förändrad röslfördelning i gruppen. står föromkring en fjärdedel av röstetalet medan samtliga nordiska medlemsstater inteens kommer upptill 4 96. Regeringen konstaterar också i sin proposition omriktlinjer för internationellt samarbete - principproposiiionen, som vi skallla ställning lill senare i vår - att tredje världens inflytande iVärldsbanksgruppen är otillfredsställande. Det vore synd att säga altregeringen tar lill överord -att påstå alt inflytande är otillfredsställande,när sanningen snarare är den all de inte har någon möjlighet att påverka, är baraytterligare ett ullryck för den dubbelmoral och det hyckleri som präglarregeringens biståndspolitik. Att påslå sig värna om en social utjämning itredje världens länder som man vidhåller inte bara medlemskap utan t.o. m. höjer bidraget till gruppen som skedde framstår som tvetalan. Sverigetillhör de länder som ger det största bidraget per capita tillVärldsbanksgruppen, en grupp vars reaktionära politik är alltför känd. ExempletChile är så pass välbekant att det kan räcka med alt påminna om att det varVärldsbanksgruppen som i en samlad aktion tillsammans med amerikanskastorbanker såg till att den demokratiskt valda Allenderegimen inte fick någralån och därmed direkt medverkade till att den blodiga fascistjuntan kom tillmakten. , , och är andra mördarregimer sominte har några problem aU fö stöd. Skulle däremot en progressiv regim söka lånställer banken upp en rad villkor, som innebär direkta ingrepp ilandels inre angelägenheter, villkor som i regel drabbar de breda folklagrentill förmån för amerikanska storbolag och inhemsk bourgeoisie, villkor som gårstick i stäv med en social utjämningspolitik. Värtdsbanksgruppen kräver s. k.investeringsvänliga klimat eller annorlunda uttryckt - USA-företagen måsle fåtjäna pengar, USA-bolagen vill ha låga löner och fackföreningar som inleställer krav. Storbolagenkräver en befolkning som kan hållas nere genom förtryck och diktatur. Dessastorbolag - dessa moderna tiders rövarband som, på samma sätt som de svenskaskogsbolagen kapade ål sig bondeskogen, lägger beslag pånaturrikedomar och suger ut arbetarklassen i tredje värtden - föreslårregeringen att vi skall stödja. Dessastorbolag, som låter sin utplundring skyddas genom illegala eller halvlegalaförtryckarregimer, som inte är något annat än legoknektar i de imperialistiskastaternas sold och för vilka fungerar som ett lydigt redskap - ärdet verkligen dem vi skall stödja? Det är inte bara Väridsbankens länderval som är djupt reaktionärt -också de projekt man väljer att stödja innebär oftast en fortsatt fattigdom förmajoriteten av befolkningen. Det är fråga om kapitalinlensiva projekt avseddaatt ge avsättning för egna produkter - inte avsedda att ge sysselsättning ochmat åt den inhemska befolkningen. Regeringenkryper bakom argumentet att så många av tredje världens länder är med -altdessa vill att vi skall försöka påverka röstfördelningen och inriktningen.Också här talar man med dubbel tunga, för om det vore så att detta vore detegentliga skälet, då skulle man rimligen inte ge så höga bidrag. Då skulle mantvärtom kraftigt minska anslagen lill Väridsbanks-gruppen till förmån för stödåt progressiva regimer, befrielserörelser och antiimperialistiska fronter.Möjligheterna alt påverka röstfördelningen i banken kvarstår nämligen också medett kraftigt reducerat anslag. Nej,herr talman, det verkliga skälet är naturligtvis precis som med IDB, precis sommed Asiatiska , att de svenska storföretagen trycker på. Devill ha bättre möjligheter att delta i utplundringen av tredje väridens iänderochfolk. De kan inte stillatigande sitta och se på hurandra gör InternationeUtutvecklingssamarbete m. m. sig snabba profiler påbekostnad av miljontals människors liv och framtid. De vill della i det makabraspelet. Vänsterpartietkommunisterna kräver att lämnar Världsbanksgruppen. Detta krav gällerlikaså Asiatiska , en bank till vilken svenska anslag låg nereunder en rad år men vilken den borgerliga regeringen, påhejad avIndustriförbundet, beslöt återuppta förbindelserna med. Varför då?Ja, det motiv man angav då var inträde. Men det verkliga skälet varnaluriigtvis också här ett annat. Även denna bank har ell mycket digertförflutet. samarbetade man intimt med marionetlregimerna i Sydvietnam.Huvuddelen av utlåningen går inte till de progressiva länderna i området ulanlill länder som , och . Vpk kan inte acceptera attSverige kvarstår som medlem. Jag övergår nu till att behandla den fråga som tidigarehär fick ett svar på av , om ett ökat humanitärt bistånd tillden palestinska rödakorsorganisationen . Detgladde mig alt vi tycks vara överens om alt palestinierna, genom densionistiska staten expansionistiska aggressionspolilik, tillfogatsoerhörda lidanden och att det krävs ett ökat bistånd till dem. också alt utökat sitt anslag lill med2 milj. kr. tror jag i och för sig alt detta anslag kommit till bättrenytta, om det gått direkt till Röda halvmånen. Men del är inle det jag vill laupp i svar. OlaUllsten förklarade längre fram alt den palestinska Röda halvmånen för bidraggenom Internationella röda korset och fortsatte på följande sätt: "SvenskaRöda korset har vidarebefordrat ett statligt bidrag på 500 000 kr.till Röda korsets verksamhet i ." Mennu är det så, , att i verkar såväl Röda halvmånen som Rödakorset. Och Röda korset fungerar mig veterligt huvudsakligen för de kristnagrupperna som motarbetar palestinierna. Att tro att en palestinsk flyktingskulle ge sig in i ett falangisiområde för att söka sjukvård är en naiv för attinle säga en om komplett okunnighet vittnande tanke. Rödakorset påstår vidare alt yllerligare stöd är obehövligt. På vilka källorgrundar sig denna bedömning? Jag vill ställa den direkta frågan: Kommer dessapengar verkligen palestinierna till godo genom Röda halvmånen? Deuppgifter som jag har visar alt hjälpbehovet är oändligt mycket större än vadde nu föreslagna medlen kommer att räcka till. Som framhölls av hans tidigare inlägg har de bestialiska krigsmetoder med bl. a.splitterbomber som har använt sig av och som främst har drabbatcivilbefolkningen - kvinnor och barn - inneburit att sjukvårdsbehovet är mycketomfattande. Jagvill därför, herr talman, yrka bifall lill det i kammaren utdelade yrkandet,vari bl. a. krävs an de resurser som frigörs genom bifall till vissa avyrkandena i vår motion 1028 skall användas för stöd lill palestinska Rödahalvmånen med ett belopp på 10 milj. kr. Yrkandet har i sin helhet följandelydelse: "alt medbifall till yrkandena 1, 2 och 6 i motionen 1977/78:102, med anledning av yrkande 5i samma motion samt med avslag på motionen 1977/78:1021 yrkande I uttalar anbiståndspolitiken utformas med beaktande av a) att biståndet till , , ,, Sri Länka, och hålls på oförändrad nivå, b) att , , , , Sri Länka, , ,och successivt avvecklas som svenska programländer, c) att av de resurser som frigörs genom bifall lillyrkandena under a) och b) ovan samt yrkande 4 i motionen 10 milj. kr. användsför stöd till palestinska Röda halvmånen och i övrigt till ökat stöd åt andraanti-imperialistiska rörelser, flyktingar i och ,progressiva regimer och socialistiska stater i tredje världen, d) altstöd ges lill progressiva och socialistiska länder i tredje världen i deras strävanden an utveckla en egen teknik anpassad efter deras behov och förutsättningar." Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. DAVIDWIRMARK (fp) kort genmäle: Jag tänkte ta upp frågan om relation till , som EvaHjelmslröm berörde. Fördelförsta förslod jag inte riktigt kritiken mot regeringen i fråga om u-ländernasinflytande i . I den proposition som har avgivits uttalas att u-ländernasinflytande är otillräckligt. Röststyrkan uppgår f n. till 35 96 för u-ländernasdel. Från svensk sida uttalar vi att vi kommer att verka för att fårett ökat inflytande i samband med den kapitalökning som diskuteras. Vi sägerockså att en principöverenskommelse träffades om översyn avröstfördelningssystemet i i samband med den femte IDA-påfyllnaden, och jagvill betona att vi från svensk sida medverkade till det. Dessutomskulle jag vilja tillägga att uttalade riksdag allVärldsbanksgruppens verksamhet, framför allt IDA:s verksamhet, allt bättreöverensstämde med principerna för biståndspolitik. Ett utmärkande drag i och har varit en strävan att öka stödet till de fattigarebefolkningsgrupperna. Över huvud taget har den förändring som skett i bankenoch i gått i riktning mot större överensstämmelse med vad man från nordiskthåll har krävt. Att i det läget komma till slutsatsen att skulle gå urtycker jag är ologiskt. Fårjag till slut bara erinra om att det inte är bara västländerna som är med iVärldsbanken och . Det finns tre kommunistiska länder som är med-Jugoslavien, och . Även de länderna för bidrag från ochbanken. Därför var en del av den framställning vi åhörde missvisande. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. (vpk) kortgenmäle: Vi har självfallet ingenting emot att man försöker påverkaröstfördelningen lill förmån för ,så att dessa får meralt säga tillom i . Men vad jag framhöll i mitt inlägg var den dubbelmoral sompräglar regeringens agerande, nämligen att man som man kritiserarbanken bl. a. fördess odemokratiska röstregler höjer bidragen lill banken. Detvar delta jag vände mig emot, och på den punkten fick jag inle någol svar. Sedanpåstår all IDA:s nuvarande politik bättre överensstämmer med demål vi har satt upp för biståndspolitiken. Jag skulle därvidlag vilja har enprecisering av . När skulle den förändringen i så fall ha inträtt?Var det före eller efter det alt man hade lyckats störta Allenderegimen? Sedanvill jag bara notera att jag inte fött något svar på min fråga om vande pengarsom är avsedda för palestinierna kommer att ta vägen, om de verkligen kommer augå till Röda halvmånen eller om de kommer att gå lill palestiniernasmotståndare. DAVIDWIRMARK (fp) kort genmäle: Jag tänker svara på frågan om . Skälet för alt medverkar iIDA är just den inställning som jag refererade och som gjorde tillsin egen 1971, då man sade att framför allt IDA:s verksamhet allt bättreöverensstämmer med principerna för svensk biståndspolitik. Det har blivit enallt kraftigare inriktning av verksamheten för insatser lill de fattigarebefolkningsgrupperna. Som jag sade i mitt tidigare inlägg har antalet projektinriktade på all förbättra levnadsstandarden för eftersatta grupper pålandsbygden stigit kraftigt. Denhär utvecklingen har ägt rum , och alla vet väl attvärldsbankschefen försökt få till stånd en ändring av riktlinjerna förbankens utlåningspolitik. Detta har också i praktiken slagit igenom mer och merunder senare år. EVAHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle: försöker skyla över de illdåd som Världsbanksgruppengjort sig skyldig till. Han säger att banken ändrat sin politik och alt manförsöker se till att lånen kommer de fattigare till godo. Jag har redanefterlyst något konkret exempel på detta, men jag har inte fött något sådant.Det finns fattiga länder som man ger lån, som emellertid inte kommer de fattigabefolkningsmajoritelerna där till godo utan stannar i den rika inhemskabourgeoisiens fickor. Jag tycker att kan ge mig några konkretaexempel på den förändring som har skett. Förste vice talmannen anmälde att att få till protokollet antecknat all han inle ägde rätt lillytterligare replik. AXELANDERSSON (s): Det här kommer att handla om socialdemokratisk plolierpo-litik, om manvill använda biståndsministerns formulering, eller putterpoli- tik, som den värderadegolfspelande förste vice talmannen vill uttrycka det. Jag skulle i allblygsamhet ändå vilja påstå att våra förslag lill förändringar av biståndet närdet gäller några av , där alltså vår uppfattning skiljer sig frånutskottsmajoritelens, är uttryck för våra prioriteringar. Vi menar att de ökadebiståndspengarna gör bäst nytta i de länder som vi har föreslagit att de skallgå lill. socialdemokratiska motionen 1021 till årets föreslår vi ett iförhållande till regeringspropositionen ökat bistånd till och KapVerde, de båda s. k. sysierrepublikerna i västra .