prot · G10956 · 1977-12-31 00:00:00 — Den omöjliggör endetaljerad och realistisk analys av de olika företagsgruppernas problem. Inteheller har gått in på den avgörande frågan om småföretagensförhållande till storföretagen och monopolen. Jag trodde att han i sill arbete hadeuppmärksammat alt monopolen i realiteten är småföretagens fiender. Omvårt program i nio punkter säger att det utgår från ett heltannal samhällssystem och att dessa punkter skulle vara effektiva i ettsocialistiskt samhällssystem. Det erkännandet noterar jag naturiiglvis medtillfredsställelse. Del visar Ju hur stora fördelar ett socialistiskt systemhar jämfört med det nuvarande kapitalistiska, som är en varmanhängare av. Däremotkan Jag inte hålla med honom när han säger alt dessa nio punkter inle passarinom marknadsekonomin och att det är det avgörande skälet till att man inte kanacceptera dem. Det är ett underbetyg åt den samhällsform som som marknadsekonomi. Jag skulle hellre vilja kalla den förmonopolkapitalism. Vihar ställt kravet om hyresslopp också för småföretagares lokaler. Det går inleatt genomföra i det nuvarande ekonomiska systemet, säger . Vi harställt kravet om övergång lill lågräniepolitik. Det går inle heller att genomförai del nuvarande ekonomiska systemet enligt . Vi har ställt kravetpå en omläggning av arbetsgivaravgiften så all den tas ut efter omsättning,energi- och råvaruförbrukning. Men del är likaledes omöjligt alt genomföraunder kapitalismen, säger . Jagmåste inta den kanske något egendomliga positionen alt vara mer optimistisk änBengt om vad som går att genomföra i det nuvarande ekonomiskasystemet. Jag tycker detta är rimliga kampkrav och inlressekrav som framförts avsmåföretagarna och deras organisationer liksom av de fackliga organisationernaoch andra delar av arbetarrörelsen. Del är viktigt att ta upp kampen för dessakrav. Den borgerliga politikeninnebär att hyrorna drivs upp kraftigt. Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. bedriver en högräntepolitikoch pytsar sedan ut pengar till småföretagen för att något kompensera dem föreffekterna därav. Men detta, , är all ägna sig åt kosmetik, inteåt allvarlig ekonomisk politik, och del är inget som gynnar småförelagen. BENGTSJÖNELL (c) kort genmäle: Som jag sade hinner jag inte gå in på någon längre ideologisk debattmed . En sådan debatt förde vi många årtillbaka i tiden. Men räcker inte den knappa tiden till för della. Jagtror inle att skall dra allför halsbrytande slutsater avvad jag anförde. Det var halsbrytande att mena att innebörden av mitt försökatt markera att vi här har att göra med två olika samhällssystem skulle varaatt ett socialistiskt system har stora fördelar. Det skulle vara konsekvensenav vad Jag sade. Nej, , så enkel och primitivargumentation får man verkligen inle föra ens i denna kammare. Om småföretagenskall nå någon framgång krävs ett klimat, som är fritt från tvång, dirigeringoch centralbyråkrati, de fenomen och faktorer som är mesl utmärkande i ettsocialistiskt system. De kan trivas och utvecklas bara där dessa fenomensaknas. Dennya regeringen har lagt fram det stora småföretagarpaketet för att markera sintro på de små företagen. Den för och kommer att föra en ekonomisk politik, somockså ger möjligheter att utveckla företagen i ett vänligare klimat med bättreförutsättningar än de har haft under den gamla regeringens tid. Jagsade faktiskt, , att det finns vissa motsättningarmellan små och stora företag, även om jag inte ville förfalla lill denkommunistiska ideologin och lala om monopolförelag och imperialism. Jaganförde all underleverantörerna har haft och har en väldigt svår ställning. Deär nämligen i stor utsträckning beroende av de stora företagen. Jag ansåg attulskoitet gjort en riktig markering genom all säga att underleverantörernasställning måste förbättras. VadNils sade innebar väl att utskottet skulle gå så pass drastiskt framatt det på de omnämnda punkterna skulle ta utskotts-iniliaiiv och helt enkeltsätta sig i regeringens ställning. Vi betraktar nog inle dess saker som såoerhört påträngande att ett utskotlsiniliativ vore nödvändigt. Jag tycker att delär helt klart att om utskottet gör en så pass kraftig markering av vadindustriministern i olika sammanhang har utfäsl sig alt göra måste det räcka.Utskottet utgår från att dessa åtgärder kommer att bli fastställda i enkommande proposition. Det tror jag räcker i sammanhanget. Småföretagarnasresignation beror nog inte bara på en skicklig politisk propaganda, som NilsErik Wååg trodde. Den politiska propagandan var snarare en följd av attsmåförelagarna till slut fann sin situation outhärdlig. Särskilt skickligtycker jag inte heller alt den propagandan var. (vpk) kort genmäle: Herr talman! Jag beklagar all nu förföll frånden mer sakliga argumentering som han förde i sitt första inlägg i talarstolenlill vad jag tvingas beteckna såsom ideologiskt svammel. Just för att belysadet intressanta spörsmål som han tog upp i sitt första anförande skulle jagvilja ställa en konkret fråga lill honom. Resonemanget gäller alltså frågan omdel är möjligt alt i en marknadsekonomi, alltså det kapitalistiska system somvi har , genomföra de krav vpk ställt på lågräntepolitik och hyresslopp. Jagställer följande konkreta fråga, och jag använder då del speciella språk somBengt själv brukade i sitt första anförande: Menar Bengl att enräntesänkning med tämligen exakt en och en halv procent verkligen skulle rubbahela grundvalen för det kapitalistiska systemet? Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. BENGTSJÖNELL (c) kort genmäle: Först vill jag reparera en försumlighet. Jag har inle yrkat bifall tillutskottets hemställan och ber att få göra det . Närdet gäller den konkreta frågan från skall jag inte sänkamig till den nivån att jag betecknar hans uttalande såsom svammel. Jag har enhög uppfattning om hans förmåga att verbalisera sig. Jag vill bara svara på denkonkreta frågan om lågränlepoliliken. Detär alldeles uppenbart att lågräniepolitik kan genomföras även i ettmarknadsekonomiskt syslem. är inle yngre än alt han varmed , då sådan politik fördes, och redan under kriget knäsatteslågränlepoliliken. Den låga ränlan var en av de bärande punklerna i dåvarandebondeförbundels och sedermera cenler-parliets ekonomiska politik, och del ärinle uteslutet alt lågräntepolitiken kan komma alt tillämpas även i framtiden.Det är del svar som jag vill ge på hans fråga. Mankan plocka ul vissa saker ur de nio punklerna i vpk:s motion och hell klartkonstatera alt de kan tillämpas var för sig i ett marknadsekonomiskt syslem.Men hela komplexet av punkter, som är utfiöde av ettsocialistiskl-kommunistiskt dirigerings- och tvångslänkande, går inle alllillämpa i ett marknadsekonomiskt system, lika litet som - med hänsyn tilltvånget och dirigeringen som vidlåder ell socialistiskt system - inslag avliberala ekonomiska regler och ålgärder kan tillämpas i ett sådant system. Men styckevis och delt, herr talman, kan man ulantvivel ta vissa förslag från kommunisternas motion och tänka sig att de kantillämpas i vårt system . Lågräntepolitiken är ett exempel på att såhar skett redan i det förflutna. Jag skall inle lägga mig i herrar och ideologiskaIräla, ulan jag vill inledningsvis konstatera att de frågor som 4 protokoll 1977/78:56 Demindre och medelstora företagens utveckling, tn. vi egentligen skalldiskutera och som gäller de mindre och medelstora företagens praktiska problemhar vi haft anledning att la upp i under en lång följd av år. Orsakernalill att vi har gjort det är många. Som exempel vill jag nämna företagensuppgiftsskyldighel, kapitalskatterna, kreditmöjligheterna, möjlighelerna attlåna ur eget företag, möjligheterna till särbe-skattning för äkta makar somarbetar i egen rörelse, de ständigt stigande egenavgifterna samt, sist men inteminst, del ökade fackliga inflytandet på arbetsplatserna. Allt detta är ärendensom vi känner väl igen från vårt arbete i del här huset. Denlösning som dessa frågor fått har ofta upplevts som ganska orättvis avegenföreiagarna. De känner sig ofta övergivna, och en stämning av missmod harspritt sig i förelagarleden, och det har fått lill följd all antalet nystartaderörelser kraftigt har minskal . Islutet av 1960-talel tillkom som mesl omkring 3 000 företag . 1975 varantalet bara drygt 2 000. De nya företagen är av utpräglad småföretagskaraktär.Ännu ell år efter starten har av de nyetablerade företagen ingen anställd.Denna utveckling är oroande, eftersom nya företag är drivkraften i en expansivekonomi. Visserligen har stora företag också stora utvecklings- ochforskningsresurser, men många nya idéer och produkter kommer från de smärreföretagen. Små familjeföretags uppfinnings- och anpassningsförmåga och enskildauppfinnares vilja att starta verksamhet har skapat tekniska framsteg, nyproduktion och ny sysselsättning. Därför hade industriministern alldeles rätt,när han här i kammaren sade att småföretagen är en nödvändigkomponent i vårt lands näringsliv. Motdenna bakgrund var det erforderligt att något gjordes för all vända - eller ivarje fall för att försöka vända - den negativa utvecklingen inom den viktigagrupp som familjeföretagen utgör. Jag vill som en upplysning nämna, eftersomdet här har diskuterats vad som är småförelag och hur många de är, alt del ivårt land finns i runt tal 300 000 familjeförelagare. Av dessa finns 125000 i jordbruket, 26 000 i industrin, 37 000 i byggnadsbranschen, 57 000 inomhandeln och 80 000 i andra näringar. Jordbruket, handeln och servicen dominerasav familjeföretag, men också inom industrin spelar de en stor roll. De svararnämligen för omkring en tredjedel av den totala industrisysselsällningen. Ochregionall är deras betydelse ännu större. I de flesta län arbetar mellan entredjedel och hälften av de induslrisysselsatta i familjeföretag. Och avSveriges drygt 4 miljoner förvärvsarbetande arbetar över 1 miljon i familjeföretag.Jag tycker att detta säger något om vilken viktig grupp familjeföretagen utgör. Då det visade sig vara mycket svårt alt vinna gehör och förståelse förde problem som egenföreiagarna hade - de blev dåligt bemötta av den tidigaresocialdemokratiska regeringen - är det klart att många småföreiagare ställdestora förhoppningar till de icke-socialistiska partierna. Dessa partier hadeunder valrörelsen kraftigt understrukit fa- miljeföretagens betydelseoch även ställt en del konkreta åtgärder i utsikt, om de kom lill makten. Närden nya regeringen sedan ställde en särskild småföretagarproposition i utsikt,hade familjeföretagarna och deras anställda myckel höga förväntningar på denpropositionen. På den punkten vill Jag ge rätt. Det är fåpropositioner som har blivit föremål för så stort intresse som just denproposition vi behandlar. Ja,så kom då detta s. k. småföretagarpakel. Bara benämningen småföretagarpropositionär ju något unikt i svenskt riksdagsliv. har väl småföretagarnafått en egen proposition. Detla lyder i alla fall på att den nya regeringen harintresse av att den här gruppen förelag kan fungera under någoriunda hyggligavillkor. Uniktför denna proposition är också att även näringslivets organisationer har varitinbjudna att framlägga sina synpunkter innan propositionen skrevs. Som exempelkan jag nämna alt det förbund som jag företräder. (), överlämnade en fyrsidigåtgärdskaialog om de frågor som vi ansåg skulle komma med i den härpropositionen. har vi väl inte fått igenom alla de krav som vi då ställde,men jag och många med mig noterar med tillfredsställelse industriministernsuttalande alt propositionen skall ses som ett första steg i ett fortlöpandereformarbete. Enav de allra viktigaste frågorna i proposilionen är förslaget till nyavärderingsregler för familjeföretag. Den frågan har varit uppe till behandlingi vid ett flertal lillfällen under 1970-lalel, och orsaken därtillhar varit lätt att finna. substansvärderas, dvs. manfastställer nettovärdet av deras tillgångar, deras s. k. substans, i ställetför ett börsvärde. När substansvärdet stiger genom att företagets tillgångarsiiger räknas i motsvarande grad ägarens privata förmögenhet upp. Menföretagets och ägarens problem är inte substansvärderingen som sådan utan dessanknytning till den personaliga förmögenhetsbeskattningen. har lett tillorimliga räntabiliteiskrav på många familjeföretag, och det har också letttill alt företagare för alt få ihop en normal lön tvingats till onormalt högalöneuttag. Nuföreslår regeringen en halvering av det belopp som behöver las upp tillförmögenhetsbeskattning i och med att av substansvärdet, i ställetför som tidigare 60 96 av substansvärdet, behöver deklareras. Men tyvärrhjälper detta bara företagsägare med familjeföretag upp lill ett värde av ca 4milj. - det är inte särskilt mycket pengar . Över det beloppetingriper den s. k. 80/85-procentsregeln, vilket innebär att de störstafamiljeföretagen inte får någon lättnad. Det är beklagligt, eftersom del mångagånger är de som har de allra största problemen. förhållande har vifunnit oacceptabelt . Imotionen 1977/78:190 tar socialdemokraterna avstånd från de lättnader somföreslås i kapitalbeskattningen för familjeförelagare. Man gör della medmotiveringen "att antalet löntagare kommer att vidkännas kraftigtminskade disponibla inkomster". Jag tycker del är en skenmanöver för attdölja vad det egentligen handlar om, och det är en sken- Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. manöver som jag har svårtalt förstå. Hur har man inte haft på sig att förändra delförmögenhelsskattesyslem som skulle vara förödande för de litet störrefamiljeföretagen! Jagvill också framhålla att det funnits några goda år under 1970-lalet; det villjag gärna säga. Skälet till att socialdemokraterna inle vill förändraförmögenhetsskatten för familjeföretagare måste vara att de antingen inte villha några privatägda större familjeföretag eller att de inte vill förändranuvarande skattesystem för familjeföretagare, då de tydligen inte kan tolererastörre förmögenheter. Resultatet av den inställningen blir emellertid detsamma.De större familjeföretagen kommer att försvinna, och inga nya kommer i derasställe. Detta framgår mycket tydligt i dagens situation. Ettpar andra frågor i detta sammanhang som Jag finner viktiga är atttolaleffeklerna av den framtida beskattningen redan nu tas upp. Man bör då tahänsyn lill de marginaleffekter som uppstår också för de störrefamiljeföretagarna samt för de löner som företagen på grund av den högamarginalskatten tvingas att betala till högt kvalificerade personer. En högstabeskattningsgräns vid vore därför myckel värdefull, och vi har påpekatdella i motionen 148. annan motion, nr 159, tar vi upp frågan om när regeringens föreslagnaålgärder angående förmögenhetsskatten skall träda i kraft. Till della vill Jagsäga att det hade varil en investering att redan under innevarande år lindraden börda som förmögenhetsskatten utgör. Jagvill sedan helt kort säga några ord om marknadsföring och export, som intekommit fram i den tidigare förda debatten. Påexporlsidan föreslår regeringen konkreta åtgärder som jag tror verkligen kanhjälpa småföretagen att komma in på marknader som förut varit stängda för dem -inle på grund av tullhinder, men på grund av deras bristandekunskaper eller kännedom om alla de många problem som en effektiv export ochmarknadsföring innebär. Det är väl på del sättet att många företag vill öka sinexport, och de är helt enkelt nödsakade att göra del för att kunna hålla fullsysselsättning. Deras problem är då all de inle vet särskilt myckel om hurderas varor skall säljas - de saknar kännedom om lämpliga avsätiningskanaler,och pappers-rutinerna vid exporten kan också vara ganska svåra att tillägnasig. brister det dessutom fortfarande en hel del i fråga omspråkkunskaper. Nuvill regeringen aktivera exporten. Man talar om både exportträffar ochindividuella förelagskonsultationer till de mindre företagens fromma. Jagtycker del är goda uppslag. Av stor betydelse ur såväl psykologisk somekonomisk synpunkt är att dessa exportträffar och konsultationer skall kunnabedrivas utan större kostnader för företagen själva. Om de exempelvis villtesta en produkt på en viss marknad skall de få . för det som ett led iden större kostnad som detta självfallet innebär. En sak som också är bra äralt de då kan hyra en exporlchef som är kvalificerad företagare och kansketidigare har arbetat i ett storföretag men sedan pensionerats. Jagtycker också att exportråds aktiviteter är en mycket positiv ochviktig sak, och jag har den uppfattningen att alla de ålgärder som jag nämnt pdsikt kommer att innebära ökad export från de mindre förelagen. Det ärväsentligt att man nu har breddat möjlighelerna för förelagarna all få del avsådant stöd exempelvis genom alt också konsultföretag kan komma i åtnjutandeav exportstöd - det är bra. Helhetsintrycket av regeringens småföretagarproposition är trots alltsynnerligen positivt, vilket också har bekräftats vid de många möten som Jaghar haft förmånen att medverka vid runt om i landet, därfrågan om småföretagarpropositionen har diskuterats. Del som påsmåföretagarhåll anses som det mesl glädjande är alt regeringen nu har framlagtett förslag som syftar till att väsentligt förbättra möjlighelerna all drivasmåföretag i vårt land. Industriministerns uttalande om att della bara är detförsta steget - något som han har sagt vid ett flertal tillfällen - har mångaföretagare lagit fasta på eller, som en företagarkollega sade lill mig heltnyligen: Det känns i alla fall skönt att få en liten klapp på axeln i ställetför att, som man är van vid, få en spark i baken. Regeringen bör nu ta vara på den här chansen till ökat förtroendefulltsamarbete med landets egenföretagare. Småföretagarpaketet - låt mig säga dettill slut - är ett led i försöken att skapa ökad stabilitet i vårt landsekonomi. Det är inledningen lill en ökad förståelse för vårt lands 300 000småföretagare och deras anslällda, och del bidrar också verksamt till att vifår framtidstron tillbaka - och det är kanske trots allt det allra viktigaste. Jag yrkar bifall lillnäringsulskottels hemställan på alla punkter. Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. (s) kortgenmäle: är såvitt Jag förstår en uppburen förbundsordförande iSvenska företagares riksförbund, och jag måste säga all jag beundrar hansskicklighet all balansera mellan den uppgiften och uppgiften att här såsomföreträdare för näringsulskottels majoritet vara regeringens advokat. "Aldrig förr har småföretagsamhelen fått en egen proposition", myserhan självbelåtet. Menhur gick del då till, , på lid? Hur komföretagarföreningarna till? TidningenFöretagaren har ändrat ansikte - eller rättare sagt innehåll - numera, så inle hittar samma kritiska uppgifter i den som man gjorde sedan.Erik Hovhammar har lämnat en hel del statistik, som jag tycker det ärvärdefullt alt han har haft med sig. Jag begär dock inte att han skall bärastatistik med sig i fickan när det gäller de frågor som jag ställer här. Detvore intressant om han kunde komplettera tidningen med sådanauppgifter som den inte lämnat men väl har varit överfylld av tidigare år:Hur har del gått med konkurserna? Har de ökat eller minskat ,? Hur har del gått med uppköpen - har förelagen blivit mera Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. uppköpta under det häråret än tidigare eller uppköpta i mindre omfattning? Hur har del gått mednystarlandet, med innovationerna, och vad har hänt med blanketterna? Har deblivit enklare, ? ERIKHOVHAMMAR (m) kort genmäle: Företagarföreningarna har gjort mycket gott. De har verkat under enföljd av år. har vi ansett tiden mogen alt delvis göra en nykonstruktion avdem. och jag är alltså överens om all de har haft en myckel storbetydelse. Med den nya form för föreningarna som vi skall besluta om trorjag att de får en ännu större betydelse . Ensamlad egen proposition har ägnats småföretagen. Det är, somjag uttryckte det , någonting nytt i svenskt riksdagsliv, ochdet är bara att konstatera att ett stort antal frågor här har behandlats ochdelvis fått sin lösning. Jag tycker all såväl och jag som andraföretagare skall vara glada och tacksamma för det. Jagtackar för den reklam som tidningen här har fåll. Alla kammarensledamöier torde få den tidningen, och de kan kontrollera om det har sagt är korrekt eller inte. Jag vill inle bestrida all del förekommerkonkurser - tiderna är ju svåra - men jag vill tillägga att anledningen tillalt det inte startas så många företag i vårt land har varit och fortfarande äratt man är rädd för att bli företagare. Det har inle varit populärt alt varadet. Den trenden måste vi lillsammans vända. Jag tror att propositionen ävendärvidlag kan komma att spela en viss roll. i (fp): Att jag väckt en motion i anledning av proposition nr 40 har sinbakgrund i att Jag salt med i företagarföreningsulredningen. Fyra ledamöter avden dåvarande 1975 utsågs av induslriminislern attutreda frågor som sammanhänger med de mindre och medelstora företagens problem.Del har redan framgått av debatten att vi började jobba med utredningen år1975. Vi hade relativt sett stor frihet att la upp frågor som berördeföretagarföreningarna och de mindre företagens situation. Vilade fram ett förslag i enighet. Det fanns inga reservationer med i vårtbetänkande, och vi var alltså överens på samtliga punkter. Möjligen rådde delen viss tveksamhet när det gällde frågan om styrelsernas utseende. En avledamöterna, landstingsrådet från , socialdemokrat,företrädde uppfattningen att styrelsen i sin helhet skulle utses avlandstingen. Övriga ledamöter hade den bestämda uppfattningen alt styrelserna istort sett även i fortsättningen skulle utses så som tidigare skett, men förall inte behöva få en reservation knuten lill utredningens förslag avgav mantvå förslag utan att förorda något av dem. Vi som har jobbat i mångaår med företagarföreningarna och de mindre företagens problem har medåren fåll en speciell känsla för dessa företag och för den organisation somföretagarföreningarna utgör. En personlig bakgrund med hemvist i de mindreförelagen har också medverkat till all man fått en sådan speciell känsla förföreningarna. I vår motion har vi därför angivit att del är viktigt att anpassaföreningarnas verksamhet efter företagens behov liksom att det är angeläget attdet fortlöpande finns goda kontaktvägar mellan företagsamheten och facket iföreningarnas styrelser. Denna kontakt kan på ell naturligt sätt arrangeras såatt i föreningarnas styrelser ingår representanter både från näringslivet ochfrån den fackliga rörelsen. Iproposilionen finns inte dessa kontaktvägar med i bilden. I de blivandeutvecklingsfondernas styrelser skall det inte ingå några speciellarepresentanter för näringslivet och facket. I det avseendet har ulskotlsmajoritelensjälvfallet biträtt propositionens förslag. Min motion anser Jag därför i stortsett vara överkörd genom den rättning mittåt som skett, om kanske inte direktmed piskans hjälp så i varje fall på något liknande sätt. Jag har en bestämdkänsla av alt många av ledamöterna delar min uppfattning att föreningarnasstyrelser hade en bra sammansättning när man hade representanter för facket ochnäringslivet i dem. flesta andra sammanhang läggs stor vikt vid remissinstansernas uttalanden,men när det gäller propositionen om de mindre och medelstora förelagen tycksman helt ha ignorerat dem. Merparten av remissinslanserna förordar juföretagarföreningsulredningens ena förslag, som innebär all landstingen utserstyrelse efter förslag från näringsliv och löntagarnas organisationer. Detförslag som föreligger och som ulskottsmajoriteten biträder innebäremellertid risk för att styrelserna inte kommer att få det kunnande som mangenom propositionen och utskottets utlåtande tror sig kunna uppnå utanförbehåll för alt man från landslingens sida skall kunna utse represenlanlerför näringsliv och fack. Jagvill i sammanhanget betona all vi från de mindre företagens sida, kanskeframför allt från hantverksorganisationen, alllid betraktat företagarföreningarnasom ell fackorgan.