prot · G109130 · 1977-12-31 00:00:00 — HerrKrönmark gick till och med så långt alt han sade alt han ute i väriden fåttbekräftat att man uppskattade atl vi skulle kunna tjänstgöra som en trovärdigsköld mellan de två stormakterna och alt del svenska försvaret skulle bidra lillavspänning i vår del av . Jagkan väl tänka mig atl det finns statschefer som sagt att de uppskattar svenskneutralitetspolitik och att den är ett viktigt bidrag lill all skapa avspänningi . Men att det skulle finnas någon ansvarig som säger atl det tjänaravspänningen och bidrar lill att stoppa kapprustningen alt vi deltar i denmilitära kapprustningen är för mig helt obegripligt, och del kan säkerligeninle heller vara riktigt. Men all svensk neutralitetspolitik röner uppmärksamhet,även i , är helt klart. Del är också en helt berättigaduppmärksamhet och uppskattning som vi i del avseendet röner. Avspänningenstankar måsle naturiigtvis tillföras brännbart stoff Hur handlar då herrar PerPetersson och Krönmark i dessa frågor? Per har agerat med en vissframgång och faktiskt lyckats förhindra ett bilförelag att föriägga sinverksamhet lill . är tydligen helt okunnig om att nästansamtliga världens stora bilförelag har etablerat sig här och atttransnationella företag köpt upp hela sektorer av det här landei. Men om ensovjetisk bilfirma vill ha en anläggning i , ryggar Per märkbartoch tror att det äventyrar vår nationella säkerhet. HerrKrönmark pekar på alt utvecklingen i är sådan aU det finns anledningför oss att höja ell varnande finger och ytterligare skärpa vårförsvarsberedskap. Men säger inte ell ord om alt vi omges avNATO-stater och att NATO i princip har belagt hela med kärnvapenspetsarriktade mot de socialistiska staterna. Men det tycks inte vara intressant isammanhanget. På del säuet får man en ensidighet i argumentationen som inlebidrar lill atl skapa vare sig avmstning eller möjligheter till avspänning ivår värid. Jagmenar alltså atl den målsättning som har antagits, att vi skulle kunnatjänstgöra som något slags sköld mellan dessa två stormakter, är orimlig. Ochden blir mer orimlig när vårt försvar är uppbyggt pä exakt samma sätt som eneventuellt anfallande stormakt har byggt upp siu försvar. Internationellaerfarenheter, t. ex. frän , visar att en liten nation genom att avslåfrån ett dyrt skalförsvar med dyrbara vapenbärare, stridsvagnar och flygplan,och i stället välja folkförsvaret utrustat med lättare vapen, inte bara kangöra livet surt för fienden ulan även slutligen utgå som segrare. Jagvill åter betona att vår uppfattning är all de stora insatserna när det gälleralt skapa trygghet och säkerhet för vårt lands folk måste ligga i alt bekämpainflationen och bidra lill ekonomisk och social utveckling både här hemma och ivår omvärld. Deltasynsätt står i skarp kontrast till exempelvis vid NATO:smilitärkommitié, som vädjar lill de små NATO-länderna att dessa trots denekonomiska krisen skall upprätthålla höga militärutgifter. Han säger: "Omvi inte är beredda aU även under ekonomiskt svåra tider betala för värt starkakonventionella försvar, ruineras vår försvarspotenlial i den grad attanvändandet av kärnvapen på ett tidigt stadium blir vår enda möjlighet altupprätlhälla fiendens respekt och rädsla för oss." FörNATO:s mililärkretsar är alternativen alltså fortsatt kapprustning ellerkärnvapenkrig. Det är dessa teorier som leder till alt världens militärutgifternu utgör eller nästan per är - ochvårt land bidrar i den leken med , vilket betyder altvi nu nästan lägger . till den militära rustningsindustrin. vet vi attmiljontals människor går arbetslösa och bostadslösa, att Försvarspolitiken,m. 6 protokoll 1977/78:130-131 Försvarspolitiken,m. hundratalsmiljoner är undernärda eller håller på alt dö av svält. Dessa militärutgifterförekommer i en värid, där antalet analfabeter i absoluta tal stiger och därtusentals barn blir blinda av trakom eller vitaminbrist. Detär denna bakgrund - samt det förhållandel alt den militärlekniska utvecklingennått etl sådant stadium - som gör all ett nytt krig skulle få så katastrofalaföljder. Det enda skydd som kan skapas är atl se till atl freden får bestå. Detutgör också det bärande motivet för vår motion. Jag ber att få yrka bifall till motionen 289, vilken går ul på attriksdagen uttalar sig för en ny försvarsordning och pn minskning avmilitärutgifterna i vårt land med 50 96. Låt mig också få yrka bifall tillmotionen 533, som innehåller förslag till höjda dagersättningar ochulryck-ningsbidrag till de värnpliktiga. Låt mig bara få göra ell par kommentarer till några påståenden som hargjorts här . Dethar talats om de enorma satsningar som vi i gör pä del militäraförsvarets område. Man räknar då gärna i kostnad per capita. Jag kan inte finnaannat än atl det är etl hell orimligt sätt att räkna när man bedömer ell landsbehov av försvar. Jag vill bara erinra om att försvarsbeslut med denpenningvärdeförsämring vi har haft innebär en urholkning av detmilitära försvaret. Jagvill erinra om ytteriigare tre viktiga saker, som man bör ha i minnet när manberäknar försvarskostnader. är ett alliansfrill land syftande lillneutralitet i krig. Vi är alltså helt hänvisade till våra egna försvarskrafterför bevarande av fred och frihet. har länga gränser och har geografisk yta att försvara. Det är tre faktorer som man måste la hänsyntill när man bedömer försvarskosinaderna. Ellannat myckel populärt påslående, som har gjorts här , är alt det är ettoherrans slöseri i försvaret. De som kommer med detla påstående tycks vara heltomedvetna om alt del inte finns någon gren av den svenska statsförvaltningensom i lika hög grad som försvaret är utsatt för rationaliseringar, både påenskilda förband och när del gäller fredsorganisationen som helhet. Jag tyckeratt man bör ha det klart för sig. Försvarsministernbeklagade all försvarsdebatlen i sä stor utsträckning hardominerats av diskussionen om B3LA. Jag delar den uppfattningen. Men genomtidningar och massmedia har vi inför dagens försvarsdebatt upplysts om atlpolitiker och framstående militära talesmän hävdat att inte har råd medflygplanet . Såvitt jag förstår tolkar rubrikerna bl. a. de militäratalesmännen helt fel, ty vad som emellanåt är sagt från militärt håll ärnärmast all B3LA inte ryms inom de ekonomiska ramar som gäller förförsvaret. Och det ärju faktiskt något helt annat. Desocialdemokratiska ledamöterna i försvarsutskottet anför i sin till belänkandenr 19 fogade reservation liknande tankegångar. De kräver atl alla arbeten päprojektet skall avbrytas. De kräver detta ulan att närmare analysera konsekvenserna -vare sig fcir säkerhels- och försvarspolitiken eller för de anställda inomflygindusirins utvecklingsavdelning. Reservanterna har desslikes sä bråttom,att de inle vill avvakta resultatet av det kommittéarbete som pågår för attutreda de samhällsekonomiska, säkerhetspolitiska och industripoliliskakonsekvenserna av att B3LA inte skulle utvecklas. Delta är onekligen ettförvånansvärt siatl atl behandla en myckel viktig fråga. Vifår inte glömma varför vi här i skaffade oss en inhemsk flygindustri.Jag vill mot bakgrund av delta citera ett par rader ur propositionen 149 år1938. Där erinras bl. a. om 1936 års försvarsbeslut, som innebar att"anskaffning av materiel borde ordnas på sådant sätt, att därigenommöjliggjordes och underiättades utvecklingen av en för vår försvarsberedskapnödvändig inhemsk flygmaterielinduslri". Detta fick dock enligt propositioneninte utgöra något hinder för atl i avvaktan på denna uppbyggnad anskaffamateriel från utlandet. Ja,detta var ett gammall citat - en erinran om det betydelsefulla beslut somriksdagen i enighet fattade om utveckling av en svensk flygindustri. Man insågdä att detla var nödvändigt från säkerhetspolitisk synpunkt. Denna uppfattningvisade sig vara helt riktig, bl. a. när vi under beredskapsären - i väntan påatl den svenska flygindustrin skulle få erforderlig kapacitet - förgävesförsökte köpa för det svenska flygvapnet lämpade plan utifrån. Skall viverkligen riskera att eventuellt komma i samma situation? Vi gördet, om vi nu bifaller den socialdemokratiska reservationen. Viförfogar över en inhemsk flygindustri, som vi vet ligger på loppnivå-även inlernationelltselt. Saab-Scanias flygdivision har försett och förser detsvenska flygvapnet med flygvapensyslem av hög klass, direkt anpassade till delsvenska försvarels behov. Att bifalla den socialdemokratiskareservationen skulle innebära atl vi på kort lid raserade en avanceradulvecklingsindustri, atl vi ställde etl stort antal forskare och tekniker utanarbete och all vi i ett längre perspektiv log avsevärda säkerhetspolitiskarisker. Kostnadsutvecklingennär det gäller vissa avancerade vapensystem är givetvis oroande,'men del ärulan tvivel lättare atl ha grepp över den om tillverkningen sker inom landet.Våra grannländer och har fåll känna av detta.Koslnadsulvecl talade tidigare om ati: vi "kastar ut" - han använde fleragånger det uttrycket - pengar pä B3LyV och blandade så in dagens besväriigaekonomiska situation. Ja, visst är samhällsekonomin besväriig. Men delångsiktiga säkerhetspolitiska bedömningarna måste ändå ha en avgörandebetydelse för de försvarsbeslut som vi nu är beredda alt fatta. En utgift föranskaffning av flygplan från svensk industri ger dessutom återbäring till samhälletoch får positiva effekter på industriutvecklingen i övrigt. Försvarspolitiken,m. Försvarspolitiken,m. Låt mig lämna den säkerhetspolitiskaaspekten närdet gäller Saab-Scanias flygdivision och erinra om all vi i dagbefinner oss i ell läge med svåra omställningsproblem i svensk industri.Forskning och utveckling behövs på olika områden, inle minst där det finns högtteknologiskt kunnande. Detta är en verklig livsfråga, inle minst för svenskexportindustri. Jagskall inte trötta kammaren med att erinra om vad flygindustrin betytt på dettaområde. Låt mig bara hänvisa lill utvecklingen av produkter inom bilindustrin,på data- och elektronikområdet, när det gäller medicinsk teknik, på detsubmarina området, i fråga om vindkraflsutveckling etc. Deltalas så ofta om övergång till civil produktion, bl. a. på Saab-Scaniasflygdivision - var också inne på det. En sådan inriktning kan inomöverskådlig framtid inle bli en ersättning för byggande av flygplan - den kanendast bli ett komplement. Sådant arbete pågår också, och inte minst värdefulltvore det om företagel i ökad utsträckning kunde medverka i byggande av civilaflygplan. Glädjande nog ser det ut som om en sådan utveckling skulle kunna blimöjlig. Närdel gäller exportmöjligheterna har det varit vissa svårigheter - vi kan ju taårhundradets vapenaffär, Eurofightern - men med B3LA:s betydligt lägredriftkostnader jämfört med kan jag inle se annat än all förutsättningarnaför export borde vara betydande. Jag vill också erinra om all Saab-Scaniasflygdivision ändå har levererat flygplan till flera länder till betydandebelopp. Minslutsats, herr talman, kan bara bli en: har vare sig avsäkerhetspolitiska eller industripoliliska skäl råd alt avstå från all salsa depengar som behövs för utvecklingen av B3LA. Det vore orimligt all avslå frändetta som vi går in med miljardbelopp föratt klara sysselsättningeninom branscher där det tyvärr i vissa fall finns föga hopp om utveckling. Jag yrkar bifall tillförsvarsutskottets hemställan. (apk) kortgenmäle: säger atl man kan inte räkna militärutgifterna percapita. Han pekar på alt är ett neutralt land som inle tillhör någonmilitärallians och att vi alltså helt måste lila lill vår egen förmåga attförsvara oss. säger vidare att vårt land har långa gränser,vilket alltså skulle ådra oss stora försvarskoslnader. Ja,om man har som utgångspunkt att vårt land skall skapa etl försvar av sådanstoriek att det avskräcker stormakterna från atl vid behov vandra in i landei,dä tror jag inte att de rustningsutgifter vi anslår räcker till. Vi måsteantagligen tre-, fyr- eller femdubbla dem för alt åstadkomma en sådanförsvarsapparal atl den kunde avskräcka en stormakt. har jag inte denuppfattningen all vår målsättning skall vara atl avskräcka en stormakt genom envåldsam rustningsapparat, utan jag tror att det är viktigare för ett land somvän all ägna större delen av vår aktivitet till atl ta politiska initiativ sombidrar lill avspänning. Självklart måsle etl landsom förklarat sig vara neutralt också ha möjligheteratt sä atl säga förhindra kränkningar av landets gränser, men det är inte dentypen av försvar som har byggt upp. Enligt vår uppfattning bör vialltså i princip kunna skära ner större delen av vårt flyg och vår flotta ochockså större delen av värt artilleri för all skapa ett folkförsvar som ärbeväpnat med handvapen, efter de erfarenheter man har kunnat görainlernalionelll. Värtland är faktiskt inte det enda landei i väriden som deklarerat sin neulralilel.Del finns också andra länder som har gjort del och som visat atl del ärförenligt med en neutraliletsförklaring alt hålla väsentligt lägremilitärkoslnaden Jag kan peka på och . Sedanetl par ord om alt mäta per capita. Jag tycker alt det är alldeles utmärkt atlmäta militärutgifterna på det sättet. Det visar nämligen människorna här ilandet vad vi får betala per huvud för atl generalerna skall fortsätta att lekamilitär stormakt. Försvarspolitiken,m. PER-OLOFSTRINDBERG (m) kort genmäle: Jag skall inte gå in på någon längre debatt om hurudant försvar viskall ha. Men jag tror att alla som ägnar sig ål försvarsfrågan och alla somöver huvud tagel har salt sig in i vad del innebär all ett land blir ockuperatär eniga om att vad vi i första hand skall se till är att någon fiende intekommer hit. Skulle en fiende närma sig, så behövs del framförallt vapen för ettinvasionsförsvar. Dä räcker det inte, , med vare sig hagel ellerhandvapen. ROLFHAGEL (apk) kort genmäle: Jag delar uppfattningen att vi skallse till att inte någon fiende kommer hit. Men jag delar inte uppfattningen attdet är möjligt alt göra det genom alt köpa fler och större flygplan ochkanoner, utan det måsle ske genom politiska initiativ. Det tycker jag är enbättre variant. Del bidrar dessutom till atl skapa avspänning i en värid somkännetecknas av ökad kapprustning med allt större utgifter för både vårt landoch andra länder, som befinner sig i en betydligt sämre ekonomisk situation. (vpk): Jag skall helt kort ta upp en vpk-motion som behandlas i försvarsutskottetsbelänkande nr 19 och som gäller den militära underrättelsetjänsten och dessorganisation. Vihar kommunisternas sida sagt att vi kan acceptera att detfinns organ som samlar in och systematiserar underrättelser om militära förhållandenoch annat som kan vara av betydelse för vår säkerhels- och försvarspolitik. Vadvi vänder oss emot är att detta görs lill en uteslutande militär angelägenhet.Jag skall inte ånyo gä in på IB-affaren, men spåren från den förskräckeronekligen, och även om en skärpning av kontrollen har skett, så förefallermycket av denna skärpning mer vara en vacker fasad utåt och inle engrundläggande förändring. Vpk:s krav pä en civil underrättelseorganisation direkt underställd Försvarspolitiken,m. försvarsdepartementetär fortfarande lika aktuellt, bl. a. därför atl en sådan ordning skullemöjliggöra en bättre insyn men också därför att den kan bidra till attförhindra alt underrättelsetjänsten fungerar som en stal i staten.Traditionellt har det ju alltid varit sä atl militärapparaten lierat sig medhögerkrafterna såväl inom som utom landei. Därför kräver vi också enpariamentariskt tillsatt nämnd som skall granska verksamheten och inle som nuen nämnd som tillsätts av regeringen. Del är en gammaldags förlegad föreställning all underrällel-seljänslenbara skall skötas av militärer. Jag vill därför yrka bifall till vår motion686. Om inle våra krav på en förändring av underrältelseljänsten bifalls ärjaginte heller beredd alt tillstyrka del belopp på över 52 milj. kr. som föreslåsbli anslaget enligt propositionen ulan yrkar avslag på den delen. (apk): Under större har ju här också diskuterats detkontroversiella avsnitt i försvarsbudgeten som inrymmer frågan om anslag lillutvecklingsarbete för det s. k. B3LA-projektel. Värtparti har i en motion, väckt redan under den allmänna motionstiden, föreslagitatl skall säga nej lill B3LA och besluta att all vidare utredning ochforskning kring detta projekt avbryts. I motioner väckta av socialdemokraternaoch vpk är innebörden densamma. Alll talar för atl man måste slå lill bromsarnanu. I annat fall kommer svenska folket atl dyrt få betala en väl saltad nota såsmåningom. I stället för att garantera en handlingsfrihet avser delmilitärindustriella komplexet atl binda lill händer och fötter, såatt man slutligen står inför ett fullbordat faktum. Detvar sä det gick till med . Det visade sig ju att inte ensförsvarsutskottets ordförande visste hur långt man hade gått innan det var för sentatt backa ul. I utskottets skrivningheter del nu bl. "Utskottelhar liksom regeringen inte möjlighet att bedöma om det statsfinansiella lägetkan komma all medge ett positivt beslut beträffande B3LA." Ja,del var märkvärdigt. I alla andra sammanhang - när det gäller viktiga socialareformer, förbättrad sjukvård, barnomsorg, bostadspolitik - råder del aldrignågon tvekan i regeringskretsen. Då är man fullständigt klar över bedömningen.Då har man möjlighet att fastställa alt det stalsfinansiella lägel är dåligt,och då finns det aldrig utrymme. Närbudgetpropositionen lades fram hade man klart för sig alt del var såilla ställt att man måsle pruta bort 10 milj. kr. som tidigare hade anslagilsför all ge småbarnen kostnadsfria vitamindroppar för atl undvika rakitis. Ochnär vi diskuterade åtgärder för alt tryggasysselsättningen för gruvarbetarna i malmfälten, var Per med om attpruta bort 100 miljoner av de 300 som de fackliga organisationerna hade begärt föratl man skulle slippa avsked och permitteringar i hans egen valkrets. Ja, sådana gånger firarden borgeriiga sparsamhelen sina verkliga triumfer. Mankan la barnens viiamindroppar och riskera deras hälsa för att tillfredsställaWallenbergimperiet och generalerna när de drömmer om som en flygmililärstormakt, ty så fungerar del ju i realiteten. Det man satsar på en orimligt dyrmilitärapparat och svindyra flygplansprojekl måsle med naturnödvändighet gå utöver någonting annat och nödvändigare. B3LAär etl svindlande dyrt projekt. Planen kommer all kosta 58 milj. kr. per styck.Pressar man igenom projektet som militarislerna nu vill, kommer det såsmåningom atl handla om . DeUaär ohyggligt mycket pengar och ofattbart för en vanlig Medelsvensson som harsvårt all fä resurserna alt räcka lill hyran och maten och möjligen en flaskaKoskenkorva . Mendet ärju för att få pengar till en militärbudget som ligger i väridstoppen somman måste belägga varje bit , varje limpa och varje liter mjölk med ensärskild skatt. Nudiskuterar vi alltså B3LA här i kammaren. Släpper vi loss den anden ur flaskan,blir del ännu värre. Också de pengarna skall ju tas ur de vanliga löntagarnasfickor - som i alla andra sammanhang. Mennu sägs det att det inle handlar om några miljarder utan om bara någrahundratals miljoner och att det gäller forsknings- och utvecklingsarbete föratt man skall få behålla handlingsfriheten beträffande bl. a. projektet . Deldär kan ju låta lugnande. Några hundra miljoner i stället för 20 eller 25miljarder. Men ingen bör låta lura sig. Så lät det ju också den gången detgällde , som smögs på det svenska folket med fagert tal och utstuderatmygel. Med tal om atl bevara handlingsfriheten tänker man upprepa den bravaden. Itidningen av , som kom under mina ögon, har manintervjuat projektledaren för B3LA-projektel,en ledande tjänsteman pä . Hanär helt säker på atl det här skall gå som smort. Så här säger han: "Regeringenskjuter beslutet om B3LA ytteriigare framför sig. kommer attutnyttja den korta fristen till atl ge planet dess slutliga form och dessutompresentera del så smakligt som möjligt för de politiska partierna. Industrinfår 300 miljoner för utvecklingsarbetet fram lill . Knappt hälftengår till . Resten går bl. a. till flygmotor. Dessutom förväntasindustrin satsa 100 miljonen Genomall skjuta pä beslutet ännu etl år framöver blir projektet alll svårare atlavbryta trots att lovat stoppa B3LA om socialdemokraterna kommer tillmakten i nästa val. Jag är personligenövertygad om atl planet kommer atl flyga ." Säsäger alltså denna ledande tjänsteman vid , och detla är naturligtvis ocksåuträkningen. Den s. k. handlingsfriheten är ell led i en väl genomtänkt planför ett utsugningsprojekt som omfattar över 20 miljarder kronon Klarare än iden citerade intervjun kan del egentligen inte sägas. Värt land har enmilitärapparat av dimensioner som ingen annan småstat Försvarspolitiken,m. Försvarspolitiken,m. Det är en kopia av stormakternas militärapparat. I den modellen ingårdet också att vi skall ha ett av väridens mest dyrbara och exklusiva flygvapen.Det har de militära strategerna kommit fram till, och det välsignas avförsvarsutskottets ordförande . Inget annat alliansfrill ochneutralt land gör oss rangen stridig. Detkostar lika mycket pengar som det samhället satsar på bidrag till barnomsorg idaghem, fritidshem och familjedaghem. DeUa är ju en orimlig uppläggning förvårt lilla neutrala land. Man måste fråga sig: Är det denna våldsamma satsningpå del dyrbaraste vapenslaget som skall garantera vår säkerhet i en oroligvärld? Allt tyder nämligen på all den flygmilitära filosofi som vill pressa osspå ännu mer pengar har passerats av verkligheten. Erfarenheter frän ochMellanöstern ger stöd åt den slutsatsen. Ingenvill väl pä allvar påstå att det var tack vare flygvapnet som del vietnamesiskafolkel besegrade en överiägsen och hänsynslös fiende. Och vad hade Vietnamsfolk emot sig? Jo, en flygarmada av mardrömslika dimensionen Alll frånjättelika flygande fästningar till jaktplan och beslyckade helikoptrar. USAbehärskade i stort sett luftrummet - men inte vann man kriget på denöveriägsenheten. Underdet senaste visade en enorm överiäg-senhet när detgäller flyg. föriorade man 110 flygplan enligt egna siffror, iverkligheten förmodligen ännu mer. Vissamilitärer drar slutsatser av det som skett. Jag var närvarande vid Folk och . Där talade bl. a. generallöjtnant om dessa frågor och yttrade: "Stridernai"bör vara en väckarklocka. Del är inle osannolikt atl envändpunkt inträffat. Stridsvagnar och flyg är naturiigtvis fortfarande viktigavapen, men de behärskar inte stridsfältet på samma sätt som ." Detongivande inom den svenska militärledningen och i försvarsutskollel haringenting lärt och vill ingenting lära av verkligheten och av utvecklingen. Deär med tusen och etl band bundna till den svenska storfinansen. Man vill plöjapå i samma fåror som tidigare därför alt det ger stora profiter. Där ligger denavgörande förklaringen till atl man nu förbereder ett projekt som i sinförlängning kommer atl kosta långt . Påtryckningarnatar sig olika former. 1 försöken all påverka opinionen spelar man, som alltidnär del gäller alt pressa fram höjda anslag lill militära ändamål, på flerasträngar. När seklet var ungt förde militarislerna en smulskampanj mot liberalaKari som sä småningom drevs i döden. Då såg man också ryska sågfilareöverallt. har man upptäckt sovjetiska ubåtar pä sovjetiskt farvatten ochsatl in delta i kampanjen för atl preparera opinionen för höjda försvarsanslag.För några månader sedan kunde man läsa alt sovjetiska långtradare pålandsvägarna fick de militära strategerna atl darra i knävecken. Vecka in ochvecka ut matas svenska folkel med tal om del militära hotel från . Delär märkligt att man inte observerat något mystiskt periskop utanför ,men del kanske kommer innan denna Så fungerar de militära propagandakvarnarna och har så gjort sedanKari XILs dagan Denandra tåten man drar i ;ir sysselsättningen. Det var högavisa helt nyligeri. Plötsligt hyser man stor omsorg för jobben. Det antyds atten mängd människor blir arbetslösa om man inte får bygga militärflygplan. Detär skrämsel och utpressning i skön förening, skrämsel mot de arbetandemänniskorna och utpressning mot stal och kommun. Del är ett makabert inslag idebatten om B3LA.