prot · G10937 · 1977-12-31 00:00:00 — Meneftersom det finns en lag som säger att man skall betala skatt på förmögenheterav viss storiek, bör vi väl vara överens om all i den mån det är möjligtförhindra att pengar kan placeras på ett okontrollerat sätt. I nuvarandefinansläge bör del ocksä vara särskilt angelägel att försöka fä ul så mycketsom möjligt av de skatter som det finns anledning all ta ut. Registreringav premieobligationer i Värdepapperscenlralen skulle enligt vad vi motionäreranser vara ett sätt att täppa lill ett kryphål. har utskottei hört sig förhos några remissinstanser, och de hävdar alt del skulle bli ett krångligt ochdyrbart förfarande alt registrera premie- Registreringvid inköp av premieobligationer obligationer iVärdepapperscentralen, och det är möjligt att man får hysa tilltro tillexperterna på den punkten. Enmotivering gör mig dock litet fundersam. Utskottet säger bl. a. atl ettregistrerings- och kontrollsystem skulle minska statens möjligheter att placeraobligationslän. Bristen på kontroll skulle således göra svenska statenspremieobligationer mera lättsålda. Denviktigaste remissinstansen, , ansluter sig allmänt till denupi)fattning som ges lill känna i motionen alt frånvaron av kontrollmöjligheteri fråga om premieobligationer inle är tillfredsställande. Verket är positivttill alla förslag som är ägnade alt möjliggöra kontroll av innehav avpremieobligationer och anser att del borde utredas om det inte finns enklareoch mindre kostnadskrävande former för skattekontroll av premieobligationer. Detfinns säkerligen goda skäl lill att den här frågan uppmärksammas också ifortsättningen, och det kommer kanske alt ges anledning att återkomma till den. Utskottet har bedömt motionen med utgång från de tidigare utredningarsom har företagits om en eventuell registrering av premieobligationer. Dessautredningar har visat alt ett införande av ett system med registrering avpremieobligationer genom VPC skulle få en starkt byräkratiserande effekt. Dethar också visat sig alt premieobligationerna är fördelade på väldigt mångamänniskor; i vårt betänkande finns uppgifter på hur mänga det rör sig om enligten utredning, verkställd . Medutgångspunkt i dessa fakta och eftersom vi menar alt en registrering skullemedföra betydande kostnader för statsverket har vi frän utskottels sida ansettalt det är omöjligt att . genomföra en registrering enligl motionärernasförslag. Jag ber all fä yrka bifalltill utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. På förslag av tredje vice talmannen beslöts allkammarens förhandlingar skulle fortsättas vid morgondagens sammanträde. §28 Anmäldes och bordlades 1977/78:69 om ändring i 6kap. § 29 Anmäldes ochbordlades Motioner 1977/78:206 av LarsWerner m.fl. 1977/78:207 av med anledning avpropositionen 1977/78:68 om ändrade regler för beskattning av inkomst av en-och ivåfamiljsfastigheter. §30 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits lill kammarkansliet 1911/18:S3 av () u\\ kommunikationsministern om civil flygförarulbildning vid F 5: Alltsedan andra väridskriget har den civilaluftfarten huvudsakligen rekryterat sina piloter bland flygförare, somutbildats och tjänstgjort vid flygvapnet. Denna rekrytering var ända in pä1960-lalet naturlig och ändamålsenlig - även för flygvapnet. De fördelar somfanns i detta system har vänts lill stora och kostnadskrävande nackdelar,främst genom ändrade anställningsformer för flygvapnets piloter samt ökandekostnader för komplicerade flygsystem. Flygvapnet vill behålla sina till storakostnader omskolade krigsflygplanspiloter lill ca , medan bolagenvill rekrytera sina aspiranter . Meden rekryteringsbas på 100-200 grundutbildadeflygförare innebar SAS och LIN:s förarrekrytering begränsade problem förflygvapnet. är förhållandena radikalt annorlunda, och 25-35 förare perårskull är ett för litet rekryteringsunderiag för de kommersiella bolagen,som det är ett pressat flygförar-minimum för flygvapnet. FlygbolagenSAS och har delgivit chefen för flygvapnet del samlade behovet avnyrekrytering under slutet av 1970-lalel och hela 1980-talel. I betydandeutsträckning erfordras denna rekrytering för att läcka pensionsavgångar.Bolagens rekryteringsbehov 1977 motsvarar t. ex. hela den produktion avflygförare som flygvapnet har anpassat till sin egen krympande organisation.Utöver SAS/finns dessutom ytteriigare flygföretag som rekryterar piloter urflygvapnet. Behovet är i SAS/55 nya piloterfrån (och 70 från och , om dessa kan fylla sin kvot). Delär nödvändigt att snabba åtgärder vidtages för atl påverka och förändra dennasituation om SAS/LIN:s behov skall tillgodoses och om flygvapnet skall kunnabibehålla sina förutsättningar att lösa ålagda uppgifter. F5 i , län, har utbildat flyglärare inom försvaret.Antalet elever har varierat mellan 8 och 10 och upp till ett tjugotal. Efterhand som flygutbildningen har förändrats har också flyglärarkursernamoderniserats. Strävan vid F 5 är atl ha en så hög standard som möjligt påflygutbildningen. Detta har medfört att kunnandet, insikten ochutvecklingsnivån på området torde ligga högt. Inom - eller -torde F 5 vara den enda utbildningsanslalten som helt behärskarutbildningsområdet och utbyggts för detta ändamål. Förståelseoch känsla för flygsäkerhelsarbetet i dess vidaste bemärkelse är någonting somtar tid att tillägna sig. Ett upplevt och innött know-how är nödvändigt för ettgott resultat. Förall nå en så hög flygsäkerhetsnivå som möjligt måsle man redan från början geeleverna den utbildning som är kopplad till flygsäkerheten. Flygljänst kräverav den enskilde flygföraren mycket god fysisk kondition och högprestationsförmåga. Föralt höja motivationen och förståelsen för en regelbunden motion har vid F 5under bedrivits många och varierande aktiviteter. På F5:s område och idess närhet finns stora möjligheter till fysiska aktiviteter med bl. a. tvågymnastiksalar, två idrottsplatser, en squashhall, tvä lerrängbanor, tretennisbanor samt en simbassäng i flottiljens närhet. Kravetpä en vårdinrättning vid en flygskola är av naturliga skäl myckel stort.Elevens insikt och förståelse för de speciella medicinska och fysiologiskakraven är av stor betydelse. Särskilt utbildad läkare och tandläkare finns påförbandet, vilkas huvudsakliga uppgift utgörs av (förutom den rent praktiskadelen med flygläkarundersökning, landbehandling osv.) utbildning i ämnetflygmedicin. F.n. finns på F 5 två flygplanstyper för grundläggande utbildning. Dels är detett enkelt, billigt propellerflygplan av typ Sk 61 ,inköpt 1971, som kan användas ytterligare mänga år. Flygplanetsutbildningsmiljö är väl avpassad för de speciella krav man måsle ställa vidgrundläggande utbildning. Delsär det ell tvåmotorigt svenskt jetflygplan, 105 Sk 60, specielltframtaget för jetskolutbildning. Flygplanet är väl provat i utbildningssammanhang,såväl ekonomiskt som utbildningsmässigl. Sk 60 är ett flygplan, som även äranvändbart för utbildning av piloter inom den civila sektorn. Undervåren 1977 modifierade flygvapnet ett antal Sk 60. Modifieringen innebär allflygplanen är inslrumentutrustade och kan utnyttjas för IFR-flygning enligtcivila normer. Sk 60 D kan utnyttjas för den civilain-slrumentbevisutbildningen. Flygplanet har med sina tvä motorer och ringakomplexitet en myckel låg haveri- och felfrekvens. Idagens läge rekryterar de civila bolagen i huvudsak sina förare blandflygvapnets för krigsuppgifter utbildade förare. Bolagen genomför sedan enkompletterande teoretisk och praktisk skolning lill de civila cerlifikal (C/D)som erfordras. Därefter vidtar inflygning på aktuella transport- flygplan och gällandebolagsrutiner. F5 har en utbildningsorganisation som läcker in den största delen avgrundutbildningen även av civila piloter. Dessutom har F 5 en lärarkader medkunnande och erfarenhet, som bedöms vara väl lämpad att handha dennautbildning. Vad som erfordras är en begränsad vidareutbildning av dessa lärareför alt tillgodose luftfartsverkets krav. finns viss överkapacitet vid F 5. Sysselsättningsläget för flyglärare i detövre ålderslägel är problematiskt. Chefen för flygvapnet har fastställt en övreåldersgräns . Denna gräns är satt mot bakgrund av de 'påfrestningar denmilitära skolflygningen ger. Den civila ceriiflkatulbild-ningen är av heltannan och fysiskt mindre påfrestande art. De rutinerade och välutbildadeflyglärarna skulle kunna kvarstå i tjänst betydligt längre (). Inuvarande läge ter det sig onödigt att bygga upp en särskild civil flygskolaför utbildning av piloter till de kommersiella flygbolagen. VidF 5 finns allt som erfordras för atl genomföra en flygutbildning, somskulle tillfredsställa både ett militärt behov och hela det svenskaförarbehovet i bl. Detför F 5:s verksamhet i viss mån tillrättalagda luftrummet och del uppbyggdaledningssystemet härför sväljer utan vidare åtskilligt mera än vad del i dagutnyttjas för. Samma är förhållandet med F 5:s exklusivt tilldeladeövningssektorer och möjligheterna till övning i instrument-inflygning lill våraflygbaser. Vidcivil flygutbildning pä F 5 kan civila instrumenlinflygningsmeloder övas påSturup och vid , , och () även vidKristianstad. Närheten till kontinenten ger även möjlighet förcivilregistrerade flygplan att öva i det reglerade luftrum som täckerNordeuropa. Fråganom kvinnliga piloter borde i dagens samhälle inte vara något problem. Det tordevara helt naturligt atl könet i sig självt inte skall utgöra någonrekryteringsspärr. Erfarenhetfrän skolning av kvinnliga flygelever finns bl. a. frän den utbildning avtrafikledare vilken bedrivs i F 5:s regi. Här har man en elevgrupp som ärhomogen så till vida atl samtliga är lämpliga som tra-fikledaraspiranler. Någonskillnad när det gäller ulbildningsresullal har inte märkts mellan manliga ochkvinnliga elever bland de blivande trafikledarna. Decivila bolagen måste nyrekrylera flygande personal för att möta de storapensionsavgångarna. Flygvapnet, som varit en lämplig och naturiigrekryteringsbas, behöver nu behålla sin flygande personal längre. VidF 5 finns en väl fungerande flygskola med stödfunktioner. Till måttligamerkostnader kan elevproduktionen ökas avsevärt. Erfaren och väl utbildadpersonal, flygplan och annan utbildningsmateriel samt lokaler finns redan ibruk. Med hänvisning till detanförda hemställer jag atl lill kommunika- tionsministern fåframställa följande fråga: Vilkaåtgärder avser statsrådet vidta för att utnyttja de vid F 5 befintligautbildningsresurserna i samband med civil flygförarulbildning och pä så sättbespara samhället betydande kostnader? 1977/78:84av () till socialministern om pensionärernas ekonomiskagrundtrygghet: De som är pensionärer har genom sinaarbetsinsatser bidragit till all bygga upp dagens samhälle. De pensionssystemsom har byggts upp syftar till alt ge en ekonomisk trygghet påålderdomen. För all det ökande antalet äldre skall kunna känna en trygghetäven när det gäller omvårdnad och service behövs stora satsningar för dettaområde. I ell trängt ekonomiskt läge kan det vara nödvändigt att prioritera enutbyggnad av den sociala omvårdnaden och sjukvärden framför ekonomiskaförbättringar som går längre än vad som är beslutat. Besluten om årligauppräkningar av pensionstillskotten och om automatiska pensionshöjningar närpriserna stiger måste dock slä fast. Det är såväl ekonomiskt som psykologisktnödvändigt atl pensionärerna fär garantier för detta. Ärsocialministern beredd alt redovisa regeringens inställning i dessa frågor ochatt garantera att de beslut om framtida pensionshöjningar som fallats slårfast? 1977/78:85 av Per () lill socialministern om pensionärernas ekonomiska grundtrygghet: En av de grundläggande principerna bakompensionssystemet är värdesäkerhet. Folkpension, pensionstillskott och ATP ärnumera knutna lill basbeloppet - som i sin tur bygger pä konsumentprisindex.Frågan är emellertid om basbeloppets utveckling på ett rättvisande sättmotsvarar konsumtionskostnadsökningarna för pensionärerna. a. pensionärsorganisationernassida har man framfört kritik i minst tre avseenden: Man menar atl konsumentprisindex avviker från deflesta pensionärers konsumtionsmönster. Man vill att förändringar i prisindex snabbareskall slå igenom i pensionshöjningar. påverkas basbeloppet inte förränprisindex förändrats med tre enheter. Dessutom påverkas pensionerna inteförrän andra månaden efter en höjning av basbeloppet. Man påpekar att indexnämnden i statistiskacentralbyrån på sedvanligt säu är sammansatt av arbetsmarknadens parter och destora inr tresseorganisationerna. Men pensionärerna - som kanske mer än någonannan folkgrupp är direkt beroende av utformningen av konsumentprisindex -saknar representation. Detfinns alltså bland pensionärerna starka önskemål om en förstärktstandardtrygghet. Av1,3 miljoner ålderspensionärer saknar fortfarande mer än hälften ATP. Ettmycket stort antal pensionärer är därför hänvisade till alt leva på folkpensionplus pensionstillägg, dvs. Därtill skall läggasbostadstillägget, som dock varierar i storlek från kommun lill kommun och inlealllid täcker den verkliga bostadskostnaden. Möjligheternaför pensionärer att tjäna extra pengar och genom egen insats förbättra sinstandard är starkt begränsade. Antalet pensionärer i förvärvsarbete sjunkerstadigt. Den röriiga pensionsåldern är rörlig i huvudsak neråt.Arbetsmarknadssituationen, gällande avtal om avgångs-skyldighet och i viss månskalle- och bidragssystemets marginaleffekter verkar i riktning mot en ökadisolering av pensionärerna från möjligheter till egna förviirvsinkomster. Motden bakgrunden och med hänsyn till att också en betydande grupppensionärer beräknas sakna ATP - ca 430 000 - är det viktigt attpensionssystemets grundförmåner tryggar en rimlig levnadsstandard. Redan i dagär det många som menar att pensionärernas grundtrygghet ligger för lågt, altden medför en betydande knapphet. Del var ocksä därför som pensionskommitténhade i uppdrag all pröva möjligheten till en förbättring av pensionärernasgrundtrygghet. Tyvärr har kommittén inte ansett en sådan förbättring varamöjlig i rådande samhällsekonomiska läge. Motden bakgrunden är det inte konstigt om en stor oro har spritt sig bland landelspensionärer med anledning av ett uttalande av LO-ordföranden som har tolkatssom ett förslag om en direkt försämring av pensionärernas ekonomiskagrundtrygghet genom en upplösning av kopplingen mellan grundpension ochprishöjningarna. Jag förutsätter att regeringen slår helt främmande införsådana förslag. Jag vill därför frågasocialministern: Villsocialministern bekräfta alt regeringen bestämt avvisar LO-ord-förandensförslag om försämringar av pensionärernas ekonomiska grundtrygghet? § 31 Meddelande omfrågor Meddeladesall följande frågor framställts 1977/78:170av () lill arbetsmarknadsministern om åtgärder för altförbättra sysselsättningsläget för byggnadsarbetare i : Enligtnu föreliggande rapporter och prognoser synes arbetsmarknadslägel för landetsbyggnadsarbetare vara mycket alarmerande. För kommande säsong visarprognoserna pä ytterst alarmerande arbetslöshels-siffror för stora delar avlandet. Arbetslösheten , , är en fördubbling jämfört medföregående år. AMS räknar med att arbetslösheten kommer alt stiga kraftigt ochSvenska byggnadsarbetareförbundet räknar med en arbetslöshet på 10 000-12 000byggnadsarbetare . visar föreliggande prognoser följande siffror: 1 100byggnadsarbetare eller ca en tredjedel av länels byggnadsarbetare beräknas gåulan arbete , enligt de uppgifter länsarbetsnämnden känner lill. Med anledning av denna situation måsle extra ordinära åtgärdervidtas för alt skapa sysselsättning ål länets byggnadsarbetarkär. Vilkaåtgärder avser arbetsmarknadsministern alt vidtaga för att förbättrasysselsättningsläget för byggnadsarbetare i ? 1977/78:171 av MagnusPersson (s) till bosladsministern om vissa åtgärder för all främjasysselsättningen för byggnadsarbetare: Enligt nu föreliggande rapporter och prognosersynes arbetsmarknadslägel för landets byggnadsarbetare vara myckelalarmerande. För kommande säsong visar prognoserna på ytterst alarmerandearbetslöshetssiffror för stora delar av landet. Arbetslösheten , 3,7 96, är en fördubbling jämfört med föregående år. AMS räknar med altarbetslösheten kommer all stiga kraftigt och Svenska byggnadsarbetareförbundeträknar med en arbetslöshet på 10 000-12 000 byggnadsarbetare under förstakvartalet . 1Värmlands län visar föreliggande prognoser följande siffror. 1 100byggnadsarbetare eller ca en tredjedel av länets byggnadsarbetare beräknas gåulan arbete , enligl de uppgifter länsarbetsnämnden känner lill. Medanledning av denna situation måste extra ordinära åtgärder vidtas för alt skapasysselsättning ål länels byggnadsarbetarkär. Påbostadsområdet kan sammanfattningsvis konstateras alt situationen i viktigaavseenden har försämrats del . Kostnaderna har stigit och brist påkapital har bromsat byggandet. Regeringen har varit alltför passiv närdet gällt att möta denna utveckling. Kraftfulla motåtgärder måste nu sällas in. beredd atl i avvaktan på aviserad proposition om energibesparandeåtgärder i befintlig bebyggelse inleda viss försöksverksamhet i ochNorrbottens län? 1911/18:112av () till försvarsministern om den framtida lokaliseringenav hemvärns- och frivilligavdelningen inom försvarsområde: Efterriksdag.sbeslutet om flyttning av SI Fo 47/48 från lill harfrågan om frivilligorganisationernas plats i verksamheten ägnats stortintresse. Frivilligorganisationerna inom försvarsområde har därviduttryckt den bestämda uppfattningen all hemvärns- och frivilligavdelningen äveni fortsättningen bör förläggas lill . Mot denna bakgrund vill jag ställaföljande fråga: Kommer, i enlighet med uppfattningen hosfrivilligorganisalionerna i försvarsområde, hemvärns- ochfrivilligavdelningen där alt lokaliseras lill även efteromlokaliseringen av SI Fo 47/48 från lill ? 1977/78:173av {c) lill kommunikationsministern om SJ:s godsservice iGävleborgs län: planerar en centralisering avgodshanteringen inom och lill länslerminaler i Gävleoch . Detta innebär bl. a. att den nuvarande godshanteringen i Bollnäsläggs ner, atl personalen där omplaceras och att transporter överflyttas frånjärnväg lill landsväg. Anser kommunikationsministern ett sådant beslutvara i enlighet med riktlinjerna för iraflkpoliliken? Anserkommunikationsministern alt den information som skett lill berörd personalvarit tillfredsställande? Är kommunikationsministern beredd medverka tillåtgärder som innebär all SJ:s godsservice ej försämras genom nedläggning avgodshanteringen i '' 1977/78:174 av Karl-ErikSvanberg (s) lill socialministern om skyldighet för idrottsklubb atl betalasociala avgifter för idrottsutövare: En idrottsutövare som är tjänstledig från sillarbete för atl kunna delta i en tävling får i de flesta fall vidkännas motsvarandeavdrag pä sin lön. Den föriorade arbetsinkomsten ersätts av idroltsulövarensklubb eller för landslagsmän av förbundet. Klubben eller förbundet behöverdäremot inte betala sociala avgifter. Det innebär atl idrollsulövaren inte harnågot socialt skydd för den inkomst han har från sin klubb eller sitt förbund,även om den avser ersättning för föriorad arbetsinkomst. Med hänvisning lill detanförda vill jag fråga: Ärsocialministern beredd lämna förslag lill om atlidrolts-klubbar/förbund skall vara skyldiga au betala sociala avgifter för demsom får ersättning för förlorad arbetsinkomst i samband med idrotts-utövning? 1977/78:175 av SvenLindberg (s) till försvarsministern om skyldigheten att avslå irtark förmilitära ändamål: militärt skjutfäll planeras vid inomnorra delen av . Skjutfällets totala areal planeras omfatta ca4 . Den mark som skulle komma att tas i anspråk ägs av ,privata markägare och kyrkan. skrivelse till försvarets fastighetsnämnd har Uddeholmsbolagel ställt iutsikt att för sin del avslå berörd mark samt alt avstå ytterligare mark somkan kompensera privata markägare som får avstå mark, under förutsättning atldomänverket på angivet häll avslår mark till . Förslaget innebär atldomänverket skulle få avstå motsvarande markareal som skjuirältel skulle kommaalt kräva. Närförsvaret tar mark i anspråk har principerna varit att alla berördaskogsägarkategorier är skyldiga att ställa mark till förfogande. De av statsmakternaangivna riktlinjerna för domänverkets verksamhet ger heller inte något stöd föratt verket skulle bidra med kompensationsmark i ell fall som detta. Medhänvisning till del anförda ber jag att få ställa följande fråga lillförsvarsministern: Anserförsvarsministern atl gällande principer även skall gälla i framliden,när del är fråga om all avstå mark för militära ändamål? 1977/78:176 av OswaldSöderqvist (vpk) till statsrådet om åtgärder för atl i Sverigemottaga flyktingar frän : Förhållandena i har under höstenuppmärksammats mer . Det beror framför allt på att politiskaflyktingar från landet har tagit initiativ till en upplysningskampanj om vadsom pågår i . Så har utrikesministern i ett interpellationssvar den 7november sagt atl hon är beredd alt medverka till en ökad opinionsbildning ifrågan och i övrigt uttryckt ett positivt intresse. Någonupprepning av de beskrivningar som getts om förtrycket i är härsåledes inle nödvändig. Det tycks vara väl känt av regeringen och bör bedömassom det är värt: en fascistisk regim, i form av ett familjeföretag, utnyttjarhänsynslöst sin maktposition lill att berika sig själv och utsuga övriga delarav befolkningen. Fråganär dä vad kan göra. Vad som närmast verkar möjligt är alt bereda fleraflyktingar från en här. På ett stort antal ambassader ihuvudstaden uppehåller sig människor som är förföljda av regimen. Mende är inte ens säkra där. trängde polis och militär in päMexicos ambassad och arresterade tre eller fyra nicaraguaner som sökt skydd påambassaden. Det finns således all anledning för att försöka hjälpaåtminstone några av de mest utsatta. Jag vill därför frågastatsrådet : Nr 37 undersöka möjligheterna att bereda plats i Onsdaeen den för flyktingar från ? n. . / , , .. 1977/78:177 av Per-EncRingaby (m) trll socialmrnistern om pensionärernas ekonomiska grundtrygghet: Pä grund av den oro som uppställ blandfolkpensionärerna genom atl pensionsförmånernas värde- och slandardsäkringkommit atl ställas under debatt vill jag till socialministern ställa följandefråga: Kansocialministern bekräfta regeringens avsikt att gjorda utfästelser gentemotfolkpensionärerna skall infrias? §32 Kammaren åtskildes . 1977/78:37 Förteckniidg över talare (Siffrornaavser sida i protokollet) Alemyr, Slig (s) 99, 103,104, 108 , () 109,113, 114 , , i (fp) 124 , () 83 , , i (m) 70, 71, 93 , () 22, 25,27, 31, 33, 35 , () 72, 83,85 Carishamre, () 52,53, 63, 64, 65, 66 , () 76, 80,84, 86 Fiskesjö, () 11,14, 16 , () 64,66 , Hans (s) 29,33, 34, 35, 36 , () 115 , (vpk) 20,25, 27 , (vpk) 98 , () 18,22, 24, 26, 35 , , i (s) 120, 121 , () 56,58, 64, 68 , () 50,52, 53, 66, 69, 70, 71 Klöver, () 125 , Inga (vpk) 81, 85,94, 102, 103, 104 , () 120 , () 44, 47,48, 49 , () 79 , () 59, 67,69 , () 117,119 , () 45, 47,48, 49 , Slure (s) 39 , ()126 , ()107 Raneskog, () 119 Rönnung, () 97,103 Silfverstrand, ()123 , (vpk) 6,14, 15, 16 , () 110,114, 115, 118, 119, 121 , ()88, 101 Tarschys, () 28,32, 34, 35, 36 , ,statsråd 54, 57, 58, 62 Åkeriind, () 37, 38