prot · G109135 · 1977-12-31 00:00:00 — a. tak förränteavdragen och avdrag från skall i stället för från inkomst. Det gällerkraven pä obligatorisk bostadsförmedling och förbättring av bostadsbidragen.Det gäller åtgärder föratt stoppa spekulationen i samtliga bostadsformer, ökalbostadsbyggande främst i flerfamiljshus samt åtgärder för att motverkasegregation och främja kollektiva boendeformer. Manfår emellertid etl intryck av alt socialdemokralerna velat tilldela olikaorganisatoner var och en sin bit för att de skall driva vissa delfrågor somgäller bostadspolitiken. kommunisterna barett samlat program meddels mera kortsiktiga omedelbara krav som snabbt måste genomföras, dels meralångsiktiga krav som gemensamt skulle innebära en bostadspolitik med en annaninriktning, ett annat innehåll än den nuvarande. Ingen skulle vara gladare änvi om arbetarrörelsen i övrigt övertog dessa samlade krav och om vi tillsammanskunde mobilisera medlemmarna till kamp för genomförande av Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. enhyres- och bostadspolitik med socialistisk inriktning - en bostadspolitik somskulle innebära lägre boendekostnader samt garantera bättre boendeför-hållandenoch ett verkligt hyresgäslinflylande. Det har av tradition haft en omfattande och välutformad bostadspolitik. Partiet var först med att kräva kommunalbostadsproduktion och har på alla områden bekämpat vinstintressen ochspekulation, också i lägen där alla andra partier har hukat för kraven att"hyresgästerna måste lära sig att betala vad det kostar". mer änpå länge är det motiverat atl gemensamt kämpa för en ny bostadspolitik där viförverkligar bostaden som en social rättighet. Först något om enigheten beträffande bostadspolitiken här i . PerBergman vet ju mycket väl att socialdemokrater, folkpartister ochcenterpartister bildar ett starkt parlamentariskt underiag i . Han vetockså mycket väl att det därför inte går att föra en moderat bostadspolitik.Det här är ju en av de frågor, där det är fullt klart och alltid har varitklart aU står vid sidan om, och det är ingen hemlighet. Jaglycker också att detta stöds av det faktum att socialdemokraterna tillstyrkersamtliga de förslag som vi har lagt fram i budgeten för att stimulerabostadsbyg.gandet m. m. I vissa fall vill socialdemokraterna gå någol längre,och del kan man naturiigtvis diskutera, men själva inriktningen råder det,såvitt jag förstår, en massiv enighet om. Detär givetvis ett viktigt socialt mål aU vi undviker aU få tillbaka det köeländesom bristen på bostäder innebar. Jag är ledsen att man här iriksdagen ibland måste tala om "döda ling", nämligen de medel som manskall använda för all nä de övergripande bostadspolitiska målen. Det är ändå säalt medlen blirdet viktiga för att nå målen, och därför får vifaktiskt ibland också ägna oss åt att tala om de "döda tingen" istället för att föra mer övergripande långsiktiga debatter, som kanske inte gernågonting, för atl nu förverkliga för människorna de mål som vi har. PerBergman var inne pä frågan om omfattningen av bostadsbyggandet och menade attdet är en lång process, och en redovisning av siffror över någon månadsbyggande kan inle vara avgörande för en bedömning . När jag sägeratt del finns goda förutsättningar föratt vi skall kunna uppnå det regeringensäger i finansplanen, nämligen igångsättning av ca 60 000 lägenheter , såbygger naturligtvis den uppfattningen på undersökningar om möjligheterna förkommunerna att genomföra bostadsbyggandet. ,länsbostadsnämnderna och länsarbetsnämnderna har med samtligakommuner gått igenom vilka möjligheter det finns att klara detta.Bostadsstyrelsen har kommit fram lill alt det finns planmässigaförutsättningar för ett byggande av 64 000 lägenheter. Men med den osäkerhetsom finns när det gäller att bedöma, säger man atl det mål på 60 000 somregeringen har ställt upp också kommer att kunna nås. Jag har inle i dennatalarstol använt siffrorna , som visade enmycket glädjande ökning i bostadsbyggandet, som intäkt för att vi skulle klarade 60 000 lägenheterna. Den uppfattningen bygger naturiigtvis på bedömningar avkommunernas planläggning för bostadsbyggandet. Detär intressant när Per säger att bostadsbyggandet är en lång process.Jag roade mig med att bläddra litet i socialdemokraternas sista budget för attse hur stor framförhållning man hade att möta den minskning i bostadsbyggandetsom har pågått , och det fanns inte ett enda förslag somlåg i linje med att försöka stimulera igångsättningen av bostadsbyggandet. Vadvi gjorde när vi tillträdde var att ändra på beräkningen av bostadslånen. Viförändrade lånetaket löpande -socialdemokraterna hadeprincipen att det skulle göras , med den osäkerhet och denotrygghet det innebar för kommunerna och byggarna att inte veta att deverkligen fick en bättre låneanpassning till byggkostnadsutvecklingen. Vi harnu satt ett helt nytt system i funktion , för att se tillatt det blir en anpassning som innebär bätire trygghet när man skall sätta igång bostadsbyggande. Jaghar också tidigare redovisat några förslag och åtgärder som underiätlar enökning i bostadsbyggandet, nämligen sänkningen av den garanterade räntan ochmer stabilitet i överenskommelserna med bankerna när det gäller att klarabyggnadskreditiven. Detfinns ett förslag när del gäller bostadsbyggandet där socialdemokraterna gårnågot längre än regeringen gör, och det är det omtalade ränte- och amorteringsfrialilläggslånet. Man vill koppla det till ett prisstopp på byggmaterial. Vi harju en myckel intensiv prisövervakning på byggmaterialsidan, med punktvisaprisstopp där det behövs. Det har givit till resultat att byggmaterialprisernaunder ökade mindre än genomsnittet för andra varor och tjänster, somt. ex. redovisas i konsumentprisindex. Det är viktigt aU behålla den bevakningvi har. Jaglycker förslaget om tilläggslån aren byråkratiskt krånglig konstruktion. Om mannu vill sänka boendekostnaderna, varför går man inte ett steg längre änregeringen gör och kräver en ytterligare sänkning av den garanterade räntan medca 0,3 96? Det ger ju samma effekt. Men just konstruktionen av lilläggslånet ären byråkratisk uppfinning som skulle innebära att arbetet pålänsbostadsnämnder, ute i kommuner och pä andra ställen skulle bli mycket meromfattande. Lät mig i det sammanhanget säga att regeringens förslag tillsänkning av räntan motsvarar en kompensation för den byggkostnadsstegring somvi haft , vilket borde möjliggöra - det kan vi f ö. redannu konstatera - ett ökat byggande. PerBergman var inne på frågan om jämvikten mellan besittningsformerna, och denfrågan är viktig. När det nya systemet introducerades räknade man med enjämvikt vid ett löneläge som gav en marginalskattesats på ca 50 96. Det ärriktigt som Per sade, att man då inte räknade med överkostnaderna.Regeringen har i del här avseendet infört en rad förändringar. Vi har ändratvillabeskattningen och upplrappningsreglerna när det gäller den garanteraderäntan, och vi har sänkt den garanterade räntan i nyproduktionen. Dettasammanlaget gör att man , vid ett löneläge som ger Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. enmarginalskattesals på 60 96, i nyproduktionen uppnått en balans mellan olikaupplålelseformer när del gäller de ekonomiska villkoren på kapitalkostnadssidaninkl. Därmed faller Per resonemang om att regeringeninle ordentligt har följt upp inriktningen av bostadspolitiska beslut. Jagvill sedan säga några ord om byggadministrationen. Bostadspolitiken har underdel alltmer kommit i centrum för debatten. Bostadspolitiken rörviktiga frågor, och enligt min mening behöver man därför ha ettbostadspolitiskt sektorsorgan. Delta bör tillföras nya uppgifter som möjliggöratt organet kan uppfylla sina bostadspolitiska åligganden. Låt mig säga atl jagtycker atl man skall vara restriktiv närdet gäller att sammanföra olika verk,så att man inte får något slags elefantiasis. Det ligger inte något positivtenbart i åtgärden aU sammanföra olika verksamheter, utan man måste ju också tahänsyn till vilket resultat man uppnår med en sammanslagning. Enligt min meningärdet viktigt att bostadspolitiken barett eget sektorsorgan, och det ärintressant atl notera att också de remissorgan, som jag skulle vilja betecknasom stående konsumenterna närmast, ifrågasatte värdet av en sammanslagning avbostadsstyrelsen och planverket. Man menade att det samarbete som behövs skullekunna ske utan en sådan sammanslagning. PER () kortgenmäle: Vårt förslag när det gäller tilläggslånet innebär inte alls ettkrångligt system, utan det är mycket lätt alt administrera. Dess tillfälligakaraktär, dvs. att del skulle gälla under innevarande år, motiverade att viinle föreslår samma metod som regeringen, en metod som man mycket snart skulleha blivit tvungen att ändra. Atl systemet skulle bli krångligt tror jag alltsåinte atl man behöver vara särdeles ängslig för. Låtmig i sammanhanget säga att vi har bundit detta till ett prisstopp, eftersomett sådant är en nödvändighet. Statsrådet säger att regeringen redan harbeaktat den frågan i och med att man infört prisövervakningen. Men atl sittaoch bevaka prisstegringar innebärju ingen positiv handling - det kan vi allagöra- utan det är att stoppa prisutvecklingen som är det angelägna. Såvitt jagvet är det bara för några speciella typer av takpannor som man förraåret införde prisstopp; något annat har man mig veteriigen inte införtprisstopp på. Statsrådetsade att en sammanslagning av de här verken skulle innebära att det blev apparat av det hela eller en elefantiasis, som hon kallade del. Men så ärdet ju inte. De båda verken handlägger samma saker, och de måste delegera sinaärenden över till varandra. Det är detta som är opraktiskt. Det ena verket haransvaret för ett ärende, men måste administrera del över lill det andra,eftersom detta ansvarar för vissa delar av ärendet. Vårt förslag innebär inteatt del blir något stort verk genom denna sammanslagning, men tydligen är delbesvärligt att genomföra en så praktisk och enkel reform som förslaget innebäroch som det fanns stor anslutning bakom i remissvaren, vilket man lätt kanupptäcka vid en genomgång av dem. Får jag sedan säga att detvar väldigt skönt atl av statsrådet fä höra en så klar ochentydig beskrivning av regeringens sätt alt fungera i bostadsfrågan: Här stårmoderaterna utanför regeringen och har ingenting att säga till om. Del är vifolkpartister och centerpartisterna som styr tillsammans med socialdemokrateroch kommunister i den här frågan. Jagskall villigt erkänna alt i bostadssammanhang haft besvärligheteratl få regeringens stämpel pä sina tankar. Vad som är det besväriiga och detotillständiga är ju att har lyckats passivera regeringen, så atlden inte gör någonting. 1 stället för att ta initiativ och varahandlingskraftig sitter man och träter om olika slags ständpunktstaganden. Närvi nästa gång i det här huset skall diskuiera hyresförhandlingslagen,hyresfrågor och vad därtill hör framgår det kanske vilket tryck moderaternautövar inom regeringen. Sedansade statsrådet atl hon var ledsen för alt man måste behandla döda ting, mendet behandlade jag också. Statsrådet beskrev emellertid sitt anförande som enmålbeskrivning av bostadspolitiken, men det var det enligt mina värderingarlångt ifrån. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. (vpk) kortgenmäle: Får jag först ta upp det som Per sist kommenterade. Detär egentligen rätt anmärkningsvärt när säger att moderaternainte skulle ha något inflytande då det gäller bostadspolitiken, trots att desitter med i regeringen. Det finns nog anledning att komma tillbaka till detresonemanget, eftersom den borgerliga regeringen förmodligen kommer attfortsätta att plocka ut vissa småbitar, som sammantagna kommer atl försämraförhållandena för de vanliga hyresgästerna och undergräva det lilla som finnskvar av sociala inslag i bostadspolitiken. BirgitFriggebo betecknade sänkningen av den garanterade räntan för nyproduktionen somett positivt inslag. Vi kan väl vara överens om, att om man sänker dengaranterade räntan något för de bägge sista årgångarna hus, kan det blipositiva verkningar när det gäller de husen. Men talade inte omatt det i propositionen föreslås att man skall trappa upp dengaranterade räntan för samtliga statligt belånade hus fr. o. m. den 1 oktober1980. Hon sade inte någonting om vad detla innebär i fråga om hyreshöjningarför hyresgästerna. LiksomPer måsle jag beträffande prissloppet pä byggnadsmaterial säga att detär skillnad pä vad man kallar prisövervakning, att uppmärksamt följa vad somhänder, och att sätta in åtgärder som direkt får till resultat atl priserna kanhållas nere. Det är alltså bätire med ett prisstopp på byggnadsvaror. Fårjag sedan säga att när det gäller atl införa särskilda tilläggslän som ett ledi hjälpen lill de allmännyuiga bostadsföretagen att hålla hyrorna nere kan det,enligt min uppfattning, naturligtvis inte ha någon avgörande betydelse om detblir en ytteriigare arbetsbelastning på länsbostadsnämnderna. Det måste varaviktigare alt sådana åtgärder som införande av ränte- och Anslagtill bostadsbyggande, m. m. amorteringsfriatilläggslän får en klart positiv effekt då det gäller att hålla hyrorna nere. Det är självklart att det viktiga är de bostadspolitiska målen, inte detekniska lösningarna. Men om man kan uppfylla ett önskemål genom att förenklapå en punkt, bör man naturiigtvis göra det. Det enklaste vore naturiigtvis altytteriigare sänka den garanterade räntan , och det vardet det var fråga om. Vad socialdemokrater och kommunister vill införa är en nyläneform, som kräver nya byråkratiska anordningar i hanteringen för kommunerna,för de länesökande och för länsbostadsnämnderna. Varför skall man krångla lilldel för sig? Det har varit och är en viktig uppgift för regeringen alt se tillatt man minskar byråkratin i lånehanteri ngen, och har så sentsom lagt fram en rad förslag i den riktningen. Jagtycker att man skall vara vaksam på den punkten. Detsom Per sade var mycket intressant. Han redovisade en okunnighet om hurprisövervakningen och prisstoppen pä byggnadsmaterial fungerar. Etet ärju enrad varor som till och från har varit prisstoppade. Man har haft en intensivprisövervakning i olika former, och det har lett till en lägrekostnadsutveckling pä byggmaterialområdet än inom samhället i övrigt. Det ärbara ett konstaterande som jag gör utan någon egentlig värdering i övrigt. Jagavvisar bestämt del som Per säger om att ochplanverket skulle ägna sig åt samma saker. Det är inte så. De har mycket som debehöver konferera om och som de bör göra tillsammans, men jag ser ingen nackdeli atl ha två organisationer som diskuterar ihop sig i olika avseenden i ställetför att ha en stor organisation. Tvärtom kan resultatet bli mycket bältre, omman har två olika utgångspunkter för sitt resonemang. har ju ett merövergripande ansvar för planering och byggnormer över huvud taget medanbostadsstyrelsen mera skall syssla med bostadsfrågor. Jag tycker att det ärviktigt att vi har ett bostadspolitiskt organ som kan hävda de frågorna. PerBergman har i stort sett i varje anförande som han hållit i kammaren sedan dennya regeringen tillträdde sagt alt del visas passivitet från regeringens sida,och han kan naturiigtvis fortsätta med det. Här läggs det fram förslag påförslag, till bostadsförvaltningslag, till hyresförhandlingslag osv. - budgetenär full av bostadspolitiska förslag till förbättringar för människorna. Jagskall inte räkna upp samtliga dessa förslag. Flera företrädare från utskottetkommer att gä in på de frågorna. ToreClaeson sade att jag hade aktat mig noga för att tala om att vi somvi sänker den garanterade räntan, alltså ökar subventionerna i det nybyggdabeståndet, också genomför en upptrappning av den garanterade räntan som någotminskar subventionerna i del äldre beståndet. Tvärtom ville jag sorn en viktigdel i mitt anförande och i de förslag som regeringen har lagt fram framhållaatt vi försöker att balansera hyressplitlringen. Den upptrappning som del är fråga om fr. o. m. den1 betyder en hyreshöjning på . Det prisetlycker jag att det är värt att betala för att kunna sänka hyrorna i nyproduktionenför en trerumslägenhet med . Del härtill följd att manbåde stimulerar bostadsbyggandet och håller hyrorna nere i del nya beståndet. Jagvill också göra en ytteriigare kommentar till vad sagt i sina bådaanföranden. Uttrycket "privatisering" har kommit attanvändas som ett tillhygge i den bostadspolitiska debatten, och även ToreClaeson använde det. Det är ofta litet oklart vad som därmed egentligen avses.Jag förmodar att man inte avser de s. k. förvärvslånen - som Per Bergmanpåpekade inle hade föreslagits av den nuvarande regeringen. Det är den sittanderegeringen som första gången har använt förvärvslånen till att möjliggöraomvandling av privata hyreslägenheter lill kollektivt ägda bostadsrätter iHSB:s regi. Jag antar atl det inte är det menar när han talar omprivatisering. Vi har sålunda möjliggjort att man i förorter - intei innerstaden - och i några kommuner ute i landet just har kunnat omvandlaprivatägda hyreslägenheter till bostadsrätter i HSB:s regi. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. PER () kortgenmäle: Den gamla regeringen kunde ju inte tillämpa ett beslut som fattadesstrax innan den skulle avgå och fortsätta atl verka enligt sina egna önskemål.Det finns författningshinder för det. Del borde statsrådet inte varaokunnig om. Jag har skaffat mig kunskap om prisbildningen ochprisregleringen genom att ta del av ell rätt omfattande material som vi hartillgång till i utskottet. Det finns redovisat på s. 13-15 iutskotlsbetänkandet. Jag skall därför inte fördjupa mig mycket i det. Jag baranoterade som en lustighet del som statsrådet förra gången skröt med som en stornyhet, nämligen att man fåu prisstopp på takpannor av betong, och iår har vi fått prisstopp på murtegel och fasadtegel. Men prisstopp är sparsamtförekommande inom byggnadsmaterialbranschen. Det torde vara oomtvistat, och detkan man skaffa sig informalion om utan att ha alltför mycket kunskaper bakom. Ärdet så att del bara är det formella som skiljer statsrådet och mig beträffandetilläggslänet? Är statsrådet villig att vara med om atl sänka kapitalkostnadenså myckel som motsvarar ett tilläggslån på av låneunderiaget, så inteskall väl vi träta om formerna. Vi socialdemokrater valde formen med etttilläggslån som skall upphöra att utgå . Men vill statsrådet varamed om en lösning i annan teknisk utformning enligt de'regler som regeringensjälv har föreslagit för atl sänka kapitalkostnaden, trorjag säkert atl jagskall få mina partivänner med mig på den punkten. Det vore bra om vi kunde fåbesked om det. Eftersom det är del här krånglet och den tekniska utformningensom statsrådets argumentation omfattar, kan man få den föreställningen attskiljaktigheten är formell. Del finns väl tillfälle för statsrådet attåterkomma, om inte i replik till mig sä i varje fall senare Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Detär nästan rörande att höra hur stor omsorgen är om förenkling på den här biten.Men man har inte alls något emot atl tjänstemän inom två verk sitter och pratarom samma sak på olika håll. Det är bara bra, sades det. Det är det vi tycker äronödigt. Det finns inget skäl att ha två verk som sysslar med samma saker. TORECLAESON (vpk) kort genmäle: Man kan sänka den garanterade räntan, sade , det är förde stalsbelänade husen mindre krångligt än att införa tilläggslän. Alt sänkaden garanterade räntan är också vad vi har föreslagit frän vpk:s sida -dock medden skillnaden att sådan sänkning skall göras bara för de allmännyttigaföretagen och för bostadskooperationen. Delta får nämligen i föriängningensådan effekt att man också kan hålla hyrorna nere i de privata fastigheterna. Deallmännyttiga bostadsföretagen skall, som jag påpekade i mitt första inlägg,enligt hyreslagen vara prisledande, eftersom de inte drivs av vinstintresse.Men man tar dä inle hänsyn till den utjämning inom bostadsbeståndet som mångaallmännyttiga företag tillämpar och att detta leder till att hyrorna för äldre lägenheterligger högre än "självkostnadspriset". Det blir också resultatet avden politik som den borgeriiga regeringen vill genomföra, när man nu skallsänka den garanterade räntan för nyproduktionen, men sedan trappa upp räntanoch öka kostnaderna för de äldre fastigheterna. Då får man samma effekt som mannu får när exempelvis bruksvärdesberäkningen leder till en betydligt högrevinstmarginal på hyran för en privat 1950- eller 1960-talslägenhet än för enlägenhet i nyproduktionen. I de sammanhangen tas ingen hänsyn till alt deallmännyttiga bostadsföretagen gör avsättningar till reparationsfonder. I detprivata beståndet kan avsättningarna inte kontrolleras, ulan där går pengarna istället ofta som vinst till ägarna. Någon hänsyn tas inte heller till deränteavdrag vid beskattningen som privata fastighetsägare kan göra eller tillavskrivningsmöjligheter och förmögenhetsökningar i privata fastigheter.Slutligen bortses helt från vinstmöjligheter hos sädana privata förelag sombehärskar hela ledet, frän ägande av marken och materialproduktionen tillbyggande och förvaltning. Närman ser på frågan om de subventioner som skall utgå till olika former avbostäder aren viktig del att man fåren medveten inriktning av stödet till deallmännyttiga bostadsföretagen, eftersom stödet då får den effekt som det påsikt kommer att få på hela bostadsmarknaden, nämligen alt boendekostnadernakan hållas nere över lag. Låtmig sedan mot talet om privatiseringen säga atl vad vi inom vpk är oroliga överoch vill motverka är en fortsättning på den inslagna vägen, som alla människornu måste kunna se, inte minst om de slår upp tidningarnas annonssidor omförsäljning av bostadsrättslägenheter. Vi vill inte medverka till en sådanfortsatt utveckling, där pengarna får allt större betydelse för möjligheternaatt erhålla en bra bostad. KJELLMATTSSON (c): När nu debatterar tvä betänkanden från civilutskottet i etlsammanhang kan det inte hjälpas att det uppstår några - lät mig kalla det så -regiproblem. Det kan inte heller undvikas atl vi får någon sammanblandning avdiskussionen om allmänna riktlinjer för bostadspolitiken och debatten omdetaljer, eftersom våra båda betänkanden behandlar ett slort antal molioner ochdet även finns ett flertal reservationer fogade till betänkandena. Idet första avsnittet av mitt inlägg skall jag la upp några delar av belänkandetnr 27. De delar som det är fråga om är de som svarar mot de socialdemokraliskareservationerna 1, 5, 6, 7 och 8 och därmed också de meningsskiljaktigheter somreservationerna visar på, i huvudsak alltså frågor som Per har varitinne pä. Men jag skall också försöka atl något kommentera några av de motionersom har väckts av vpk och som har talat för. Jagvill börja med reservationen om målen för bostadspolitiken. Utskottet är härhelt enigt i huvudformuleringarna. Reservanterna vill emellertid ha ett tilläggtill dessa - ett tillägg som de har skrivit in i reservationen 1. Allmäntsett vill jag påstå atl civilutskotlet och i övrigt har kunnatmarkera en mycket bred värdegemenskap när det gäller de bostadspolitiskaövergripande målen. Del är alltså en direkt anknytning lill den avslutning somstatsrådet hade på sitt första inlägg. Jag skulle också vilja påståatt den värdegemenskapen fortfarande gäller i de centrala och på siktväsentliga avsnitten, men självfallet vill reservanterna visa upp att de villha mer av det goda och att de kan föra en oppositionspolitik. Pä den allmännaformuleringen hade vi dock fält en reservation hur än utskottsmajoriteten hadeskrivit. Vadär del dä som reservanterna i sak vill tillföra betänkandet? Jo, att den s. k.sociala miljön är viktig. Då måste jag fråga: Vem har någonsin påstättnågoniing annat? Det finns i socialdemokraternas resonemang tankelinjer somutan vidare kan härledas lill partimoiioner från center och folkparti-nuvarande regeringspartier, alltså - redan under 1960- och 1970-lalen. Dessaförslag röstades ner eller "skrevs bort" av en socialistiskmajoritet. Varförskriver vi då inte under på reservationens formuleringar, kan man kanske frågasig.