prot · G10954 · 1977-12-31 00:00:00 — Då SvanteLundkvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskotlets hemställan, dels motionen nr 974 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr10 mom. 17 a röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 974 av m. fl. i motsvarande del. Jordbrukspolitiken,m. Nr 54 Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens Freriapen den ledamöterha röstat för ja-propositionen. 16 flfTpmhpr 1Q77 räkningverkställdes votering med omröstningsapparat. gav följande resultat: Jordbrukspolitiken, Ja - 298 m. m. Mom.17 b och c Kammarenbiföll vad ulskollet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels motionerna 1976/77:974 avLars m. fl. samt 1977/78:63 av och imotsvarande delar, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i belänkandet nr10 mom. 18 röstar Ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionerna 1976/77:974 av m. fl. samt 1977/78:63 av RolfHagel och i motsvarande delar. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då OswaldSöderqvisl begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 295 Nej - 13 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionerna nr 63 av RolfHagel och samt nr 98 av m. fl. i motsvarande delar,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller jordbruksutskollels hemställan i betänkandet nr 10 mom. 24 röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionerna nr 63 av och samt nr 98 av LarsWerner m. fl. i motsvarande delar. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då OswaldSöderqvisl begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. §8 Skatteutjämning i landstingskommun Föredrogskonslitutionsulskottets betänkande 1977/78:21 m.ed anledning av propositionen1977/78:48 om skatteutjämning i landstingskommun jämtemotioner. I propositionen 1977/78:48 hade regeringen(kommundepartementet) föreslagit att anta förslag lill lag omskatteutjämning i landstingskommun. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionenföreslås en särskild lag om skatteutjämning i länslandstingskommun. Genom denna lag får landstingskommunen befogenhet att lämnabidrag och lån lill kommun inom landstingsområdet, i den mån det behövs föratt främja skatteutjämning mellan kommunerna. Denna möjlighet lill inomregionalskatteutjärhning blir ett komplement till det slalligaskatteutjämningssystemel. Landstingskommunen bestämmer själv om ellinomregionalt skatteuljäm-ningssystem skall införas och hur del skall utformas.Landstingskommunens möjlighet alt befatta sig med skatteutjämning blirprovisorisk och begränsad lill . Den nya lagen avses träda i kraft den 1januari 1978 och gälla till utgången av ." I delta sammanhang hade behandlats de med anledningav propositionen väckta motionerna 1977/78:134av () och (), vari yrkats att riksdagenskulle ge regeringen lill känna vad som anförts i motionen beträffande riskernaför en landstingskommunal styrning av den primärkommunala verksamheten, 1977/78:179av m. fi. (vpk), vari föreslagits all skulle besluta alli avvaktan på förslagen från kommunalekonomiska utredningen uppskjutabehandlingen av propositionen 1977/78:48, och 1977/78:193 av m.fl. (m), vari hemställts att beslutade all lagen om skatteutjämning iStockholms läns landstingskommun skulle erhålla av motionärerna föreslagenlydelse, innebärande att skulle kunna ge lån men inte bidrag. 1. avslå motionen 1977/78:179, 2. a. med bifall lill propositionen 1977/78:48 och medavslag på motionen 1977/78:193 anta i propositionen framlagt förslag tilllagom skatteutjämning i landstingskommun, b. förklara motionen1977/78:134 besvarad med vad utskottet anfört. Reservation hade avgivits av ,, , , , () samtliga som ansett all utskottet bort hemställa 1. avslå motionen 1977/78:179, 2. med anledning av propositionen 1977/78:48 ochmotionen 1977/78:134 samt med avslag på motionen 1977/78:193 anta i propositionenframlagt förslag till lag om skatteutjämning i länslandstingskommun. HILDINGJOHANSSON (s): Med vår reservation har vi velat markera alt del system förskatteutjämning som kommer att beslutas för landstingskommunbör vara en engångsföreteelse. Liksom nnansutskoitel har vi funnit att del föreliggerell dokumenterat djupt behov av en utjämning av de ekonomiska resurserna mellankommunerna i . På grund av detta och lagens provisoriska karaktärhar vi inte motsatt oss att propositionens lagförslag bifalles. Men vi vill påett annat säll än som sker i propositionen och i konslitutionsulskottetsbetänkande göra klart att det här är fråga om en engångsföreteelse. Ansvaretför den kommunala skatleuljämningen får inte flyttas från staten lilllandstingen. Därför vill vi i motsats till kommunministern inte betraktaskatieuljämningssystemet för landstingskommun som enförsöksverksamhet som kan ligga lill grund för överväganden att permanentadenna ordning inom och skapa motsvarigheter inom andraregioner. Del får inte tjäna som en modell. I stället bör det avlösas av andraåtgärder inom ramen för det slalliga skatteutjämningssystemet. Detskulle få mycket olyckliga konsekvenser att låta landstingen svara förskatleuljämningen. Den ekonomiska styrkan varierar i mycket hög grad mellanolika landsting. Vissa landsting skulle relativt lätt kunna klara uppgiften,därför all de har en god ekonomi och ell bra skatteunderlag. Andra landstingsaknar förutsättningar för en sådan uppgift. En annan konsekvens skullevara alt landstingen blev överkommuner. Därmed skulle detnuvarande kommunala systemet raseras. I propositionen framhålls all kommun ochlandstingskommun är två likställda kommuntyper. Om detla är vi överens, och jaghoppas uppriktigt att kommunministern och andra inom de borgerliga partiernasom har denna uppfattning skall slåss tillsammans med oss socialdemokrater fördenna uppfattning, mot de borgerliga som vill göra landstingskommunen till enöverkommun. Jaganser dock alt kommunminislern liksom hans meningsfränder inomkonstitutionsutskottet underskattar de risker som finns med det syslem förskatteutjämning som införs i . Jag läser nämligen vidare ipropositionen: "Ett skatteutjämningssystem som innebär endast alllandstingskommunen skjuter till skatteunderlag för att kommun skall kunna uppnåen viss garanterad skattekraft eller lämnar lån med fördelaktiga lånevillkortill kommun med särskilda ekonomiska problem medför enligt min mening ingarisker i detta sammanhang." Förmin del tar jag allvarligare på dessa risker. De blir särskilt stora om manutifrån vad kommunministern kallar försöksverksamhet i länslandsting inför en liknande ordning för alla landsting i . För attförebygga dessa risker vill vi från reservanternas sida, som jag redan nämnt,framhålla att del speciella skatleutjämningssysiemel i inte fårbetraktas som en försöksverksamhet som kan tjäna som ell mönster för framtidainomregional skatteutjämning. Den ordning som kommer alt införas iStockholms län får inte bli inkörsporten till en liknande ordning för samtligaSveriges landsting. Vi vill vidare slå fast att reglerna förskatieuljämningssystemet för bör utformas så att relationernamellan landstingskommunen och kommunerna i övrigt inle påverkas. Som enkonsekvens härav måste generella regler utformas för skatleutjämningsbidragenså att dessa fördelas mellan kommunerna efter på förhand fastställda objektivagrunder. Idetta sammanhang är det särskilt angeläget att betona all inte fårlämna några föreskrifter om hur skatteutjämningsmedlen skall användas. Delligger en uppenbar fara i att styr den kommunala verksamhetengenom bidragen. Del är lätt att se hur ett landsting kan påverka utformningenav den kommunala verksamheten genom skatteutjämningsmedel och sålunda begränsaden kommunala självstyrelsen. Men ett landsting får exempelvis inte sälla etttak för utbyggnaden av barnomsorg eller äldreomsorg eller föreskriva enstandard för någon verksamhet. Skall del uppställas villkor av dennatyp måste det ske genom beslut i , eftersom de bör gälla för helalandet. Jag vill alltså framhålla vikten av all det från landslingens sida inleutfärdas några föreskrifter om hur skatteutjämningsmedlen skall användas. Riskernablir särskilt stora när landstingen ger sig in i långivning. Genom den kan deouttalat eller uttalat styra den primärkommunala verksamheten. De kan därvidanvända en rad medel. Det räcker med au ell landsting resonemangsvis låterförstå att den kommun som skall ha ett lån måste uppfyllavissa villkor, exempelvis all reducera vissa utgifter. Därför har vireservanter inom utskottet velat att stryker under att långivningenbör utformas så, att varje möjlighet till styrning av den primärkommunalaverksamheten utesluts. Med detta, herr talman, yrkar Jag bifall tillreservationen. NILSBERNDTSON (vpk): Vi har vid fiera tillfällen haft anledning attberöra den ekonomiska situationen för kommuner och landsting. Detla är ganskanaturligt med tanke på alt ett stort antal kommuner nu passerat30-kronorsgränsen i utdebitering och att vissa kommuner uppnått . Sedannågra år tillbaka har förändringar i fråga om kommunernas ekonomi avfärdatsmed hänvisning till pågående utredningsarbete. Sedan den kommunalekonomiskautredningen framlagt sina förslag är väl inle delta gångbart. Detärende vi nu behandlar rörande skatteutjämning i harkommit fram på ett annorlunda sätt. Utan all invänta resultaten frånkommunalekonomiska utredningen kom regeringen med förslag omspeciallagstiftning för . Trots att kommunminislern ipropositionen fastslår all den föreslagna inomregionala skatteutjämningen intebör ersätta den statliga skatteutjämningen utan utgöra ell komplement tilldenna, framlades förslaget innan kommunalekonomiska utredningen kommed sina förslag. Man kan säga alt komplementet kom före huvudförslaget. Vihar från vänslerparliet kommunisterna funnit del omotiverat och olämpligt attfrågan om inomregional skatteutjämning behandlas avskild från och före detstatliga skatieuljämningssystemet. Därför har vi yrkat alt i avvaktanpå förslagen från kommunalekonomiska uttred-ningen uppskjuter behandlingen avproposition 48. Enligtvår mening måste nämligen den avgörande frågan vara vilka resurser som regeringoch riksdag är beredda att satsa på det slalliga skatieuljämningssystemet. Enrejäl satsning på detta system utjämnar skillnaderna såväl inom enskildaregioner som mellan kommuner i olika delar av landet. En inomregionalskatteutjämning kan endast minska spännvidden mellan kommunerna inom en region,inte påverka skillnaderna mellan kommuner i olika delar av landet. Det kan somexempel anges att man genom det föreslagna systemet inte kommer lill rätta medden skillnad på . som föreligger mellan och . Detär hell klart att del är otillfredsställande med utdebiteringsskillnader på5-6 kronor och mer mellan olika kommuner för samma service. Del är naturiiglvissärskilt framträdande om dessa olikheter råder inom en region, somStockholmsregionen. Men för den skull kan man inte anse all detla är ettproblem som endast de boende inom regionen skall lösa. Svagheten med del systemsom skisseras i propositionen är att inga särskilda statligaresurser tillförs för att utjämna skillnaderna. Del blir enfråga för skattebetalarna inom regionen. Detla innebär att ävenlåginkomsttagare i kommuner med redan hög utdebitering tvingas bidra tillutjämningen. Till saken hör också att redan har dennäst högsta skallen i landet. Den utjämning mellan kommunerna som kan uppnåsmed det framlagda förslaget skall alltså finansieras via landstingsskatten,som drabbar låginkomstlagarna särskilt hårt. Det är nämligen inle särskiltsannolikt alt de kommuner som man räknar med skall få del av utjämningen fårmöjligheter att sänka utdebiteringen till primärkommunal verksamhet. Viär alltså kritiska till den föreslagna metoden att minska klyftorna mellankommunerna i . Den avgörande invändningen är bryter ut denna fråga ur den totala skatleut-jämningen och söker på ettkonstlat säll lösa den oberoende av andra åtgärder. Övrigamotionärer har godtagit propositionens förslag med olika modifieringar. Enenskild moderalmotion vill alt endast lån och inte bidrag skall förekomma. Ensocialdemokratisk motion uttrycker farhågor för att kan komma attstyra den primärkommunala verksamheten. Huvudfrågan undvikes dock imotionerna, nämligen alt del framför allt måste vara över del statligaskalteuljämningssystemet och särskilda statsbidrag som problemen skallangripas. Detla molsäges inte av att problemen är särskilt framträdande i enregion, nämligen . Vi vidhåller därför uppfattningen attfrågan om särskilda åtgärder för bör las upp i samband medbehandlingen av skatieuljämningssystemet i dess helhet. Medhänvisning härtill ber jag alt få yrka bifall till motion nr 179 som innebäruppskov med behandlingen av frågan om inomregional skatteutjämning i avvaktanpå behandlingen av det statliga skaiteutjämnings-systemet. Frågan om inomregional skatteutjämning har tidigare väckts avcenterpartiet här i . ställde sig riksdagsmajoriieienbakom kravet i en centermotion från m. fl. alt skyndsamt prövamöjligheten att lagstiftningsvägen skapa möjligheter för en inomregionalskatteutjämning. Jagskall inte närmare uppehålla mig vid motionen och motivenbakom den, eftersom , en av motionärerna, senare kommer att talill orda här i kammaren. Ipropositionen redogörs ulföriigt för den kommunalekonomiska situationen iStockholms län. Den kännetecknas av betydande skillnader mellan kommunerna,skillnader som blivit större än när de först aktualiserades i den av miginledningsvis nämnda motionen. Mankan konstatera att i är skillnaden mellan de kommunalaskattesatserna störst i landet. Det slalliga utjämningssystemet bidrar endast iringa mån till att utjämna dessa skillnader. neburit ad särskildainsalser krävs. Man kan nämna att hälften av det extra statligaskatleutjämningsbidraget går lill kommuner i . Del gäller för1978 likaväl som , och del är väl också ett svar lill vad NilsBerndtson anförde, att man måste vidta åtgärder. Han frågade varför man integör del. Men man har faktiskt via dessa extra statliga skatteutjämningsbidragfått hjälpa lill. , som lämnade sitt betänkande, har också utförligtredovisat den ekonomiska situationen i , och där föreligger ensamstämmighet mellan de redovisningar som gjorts av utredningen och deredovisningar som lämnats i propositionen. Man har också inledningsvisresonerat om på vilket sätt man skall angripa problemet, och även där råder ensamstämmighet. Man har avvisat tanken att göra hela länet lill en kommun - entanke som finns i propositionen - eller att ändra uppgiftsfördelningen mellanlandsting och kommun. Kvar slår då alt omfördela ekonomiska resurser inomregionen lill stöd för de kommuner som har låg skattekraft och högutdebitering. Utskottetdelar uppfattningen att de ekonomiska problem som finns i ärav så speciell akut karaktär att frågan om inomregional skatteutjämning börprövas ulan alt man avvaktar utredningsförslaget. Det är alltså enhälligt somman står bakom delta krav, och del är därför man också avvisar vpk-motionen. Beträffandevpk-motionen kan jag väl inflika alt låginkomsttagarna skulle kanske drabbasändå hårdare, i varje fall i de utsatta kommunerna, om man inte vidtogsärskilda åtgärder. Landstingetföreslås alltså få en vidgad kompetens genom denna lag. Utskottet accepterarockså det förhållandel, och Jag finner det vara naturiigt all lösa de akluellaproblemen den vägen. ges emellertid ingen skyldighet, utan detblir en prövning inom . Enfråga som är av stor principiell betydelse är då relationerna mellanprimärkornmuner och landstingskommuner. Farhågor har uttalals - det hörde viHilding här också nämna - att del skulle bli fråga om styrning frånlandstinget gentemot kommunerna, att man skulle vill-kora bidrags- ochlångivningen på ett sådant sätt alt man inkräktar på den primärkommunalakompetensen. Kommunminislern har i propositionen framhållit alt en möjlighetför alt lämna lån eller bidrag får inte rubba den gällandeordningen mellan landsting och primärkommun som två likställda kommuntyper.Vidare sägs att villkor som inkräktar på den kommunala självstyrelsen får inteställas upp, och det har utskottet understrukit. Vi instämmer i vadföredragande statsrådet anfört, och därmed har vi också avvisat kravet i densocialdemokratiska motionen, att skulle ge regeringen delta tillkänna, eftersom regeringen enligt vår uppfattning i propositionen utförligtgjort de här uttalandena. på den socialdemokratiska reservationen finner vi att där framförs kravetall reglerna skall vara klarare - de är för vaga för att kunna ac- som jag skulle vilja resa - eftersom vi i övrigt är såsamstämmiga i fråga om all behovet finns - är: Hur skall reglerna se ut? Jagfinner inte ut av reservationen alt de är på närmare säll preciserade. Skullede ha den precision som efterlysle borde de också haformulerals i lag. Det har emellertid inle skett. Därför har vi också funnitskäl att betrakta motionen som besvarad med vad utskottet anfört. Provisorietoch huruvida delta skulle kunna bli en modell för framtiden är en fråga somockså tagits upp. Propositionen säger alt lagen skall vara provisorisk mentalar inte om fortsättningen, och därför finns det kanske inte så storanledning att diskutera det . Tiden för den här lagen går ut . Det äralltså en begränsad tidsperiod. Huruvidaman via det statliga skattesystemet skall reglera den här frågan får bliföremål för senare bedömning. AlfWennerfors frångår emellertid propositionen och vill endast accepteralångivningen. Analyserar man situationen, finner man all i varje fall i vissaav de kommuner som berörs finns tre saker som hör ihop: låg skattekraft, högutdebitering och en stor låneskuld. Att enbart anvisa lån löser inga problem,eftersom låneskulden ytterligare skulle belasta de kommuner som är i den sämstasituationen. Vi har alltså accepterat propositionen och därför också avstyrktmotionen. Detfinns emellertid ett par påståenden i motion som Jag gärnaskulle vilja ta upp. Det slår att det finns möjligheter att ge stödoch att förmedlar och lämnar lån. För min del undrar jag på vilketsätt det sker. Sedan säger man också att den kommunala självstyrelsenallvarligt ifrågasätts, men Jag har uppfattat saken så, att riksdagenvill slå vakt om den kommunala demokratin och självstyrelsen. Meddel anförda ber jag, herr talman, att få yrka bifall till utskottetshemställan. (vpk) kortgenmäle: sade all man genom särskilda statsbidrag försökt motverkaden stora spännvidden inom . Men del är väl uppenbart altbidragen har varil helt otillräckliga, eftersom vi inom regionen har enuldebiteringsskillnad på . Det logiska borde väl vara alt gå vidare påstatsbidragsvägen, om nu inle det statliga skatteuljämningssystemet räckerlill. Jagvill också säga all brådskan med framläggandet av förslaget inte har övertygat. Nuföreslår man alltså att lagen skall träda i kraft , men ellfaktum är ju alt landstings budget redan ärfastställd. Några resurser som gör alt man kan lämna bidrag till länetskommuner finns uppenbarligen inte, och det talar Ju inte för den brådskandebehandlingen. Det är väl uppenbart att sättet att behandla delta ärende harvållat påtaglig irritation även i det borgerliga lägret. Här ger man alltså den kommunalekonomiskautredningen i uppdrag att pröva frågan om inomregional skatteutjämning, men såkommer man med ett utspel, innan utredningen har hunnit pröva frågan. Är dettaett tecken på att man inle är beredd att göra en ordentlig satsning på detstatliga skatteutjämningssystemel utan försöker överlämna åt skattebetalarna ivarje region att klara uljämningsfrågorna? I så fall är del illavarslande inlebara för ulan för hela riket. HILDINGJOHANSSON (s) kort genmäle: Det var med tillfredsställelse Jag konstaterade att strök under att inte får vara någon överkommun och styraden primärkommunala verksamheten. Från den utgångspunkten tycker jagemellertid att han snarare hade bort yrka bifall till reservationen, eftersomden betydligt klarare markerar att inte får upphöjas till enöverkommun. Detfinns vissa skillnader mellan reservationen å ena sidan och propositionen ochulskottsbetänkandet å den andra. Låt mig snabbt peka på sex punkter. Fördel första talas det i propositionen om försöksverksamhet. I reservationenpekar vi på att det måste röra sig om en engångsföreteelse. Medförsöksverksamhet menar man ju ofta någonting som man vill börja för att sedanpermanenta. Fördet andra talar vi i reservationen om att de provisoriska åtgärderna böravlösas av former för skatteutjämning inom ramen för del statligaskalteuljämningssystemet. Om det sägs ingenting i propositionen. Fördeltredje betonar vi på ett helt annat sätt riskerna för all kommeratt etablera sig som en överkommun. Fördelfjärde finns det i reservationen, men inte i utskottsbelänkandel, ett klartullalat krav på generella regler, så att fördelningen kommer att ske efter påförhand fastställda objektiva grunder. frågade varför vi undersådana förhållanden inle ändrat lagtexten. Jag vill på det svara att det enligtvår mening är som skall genomföra dessa preciseringar, inleriksdagen. Fördet femte gör vi en klarare markering av att inte får föreskrivahur utjämningsmedlen skall användas. Fördel sjätte utfärdar vi en särskild varning för låneverksamheten. Inle hellerden är behandlad i propositionen och i utskottsbetänkandet. Vår uppfattning skiljer sig alltså på vissa punkterfrån utskottsmajoriletens, och vi har med vår reservation velat markera dessaskillnader för att slå vakt om den kommunala självstyrelsen och för attförhindra att det föreslagna systemet blir permanent. () kortgenmäle: talar om de lidsregler som gäller i detta sammanhang.Jag vill erinra om att vpk i en reservation vid finansutskottets belänkande1975/76:39 framhöll att omfördelningen borde genomföras snabbare än vadulskoitet förutsatte. vill man skjuta frågan på framliden. HerrBerndlson säger vidare att det nu aktuella förslaget visar alt medlen i detstatliga utjämningssystemet är otillräckliga. Jag vill då peka på att denkommunalekonomiska utredningen ändå har avgivit ett betänkande, som skall utpå remiss. Det är i varje fall ett steg i rätt riktning. 1 vad mån man där intehar kunnat tillgodose och vpk:s krav låter Jag vara osagt. Detblir kommunernas sak att reagera när de får tillfälle att studera betänkandet idess helhet. TillHilding vill jag säga alt vi utgick från det socialdemokratiskamoiionskravet att skulle göra ett uttalande till regeringen. Vi hari ulskottsmajoriteten understrukit vad som anförts i propositionen på dessapunkter och icke ansett oss kunna besvara motionen på annat sätt än vad vigjort. (vpk) kortgenmäle: Ja visst, , borde frågan om utjämning av de storaskaiteskillnaderna mellan kommunerna ha lösts snabbare. Den spännvidd somförekommit under en rad av år har varil otillfredsställande. Menfrågan är hur man skall kunna förbättra situationen. betänkande om det statliga skatteutjämningssystemet är nuoffentliggjort.