prot · G10965 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:65 §1 Justerades protokollet för den 13 innevarande månad. §2 Om åtgärder för att förbättra kapitalförsörjningen för lantbruket Ekonomiministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda interpellation, 1977/78:95,och anförde: har frågal mig vilka åtgärder jag vill vidta för altförbättra kapitalförsörjningen för lantbruket, särskilt i . Iinterpellationen behandlas i huvudsak endast de kapiialförsörjningspro-blem somlantbrukare i brottas med. För atl besvara interpellationenkrävs det dock alt problemen ses i elt större sammanhang. Jordbruksnäringenskapitalbehov måste vägas mol de krav som ställs på kapitalmarknaden på andrahåll i landet och från andra samhällssektorer. Jagutgår ifrån alt interpellationen avser behovet av långfristigt kapital. Detfinns skäl atl inledningsvis påminna om del läge som sedan lång lid har rått påden svenska kapitalmarknaden. Trots all den dominerande långivaren, ,har haft en ökande kapacitet, har kapitalmarknaden inle förmått tillfredsställaden efterfrågan på kapital som finns inom olika sektorer av samhället.Exempelvis har bosladsobligationer, prioriterade inteckningslån för bostadshusoch hypoteksbanksobligalioner inte kunnat placeras i tillräcklig omfattningulan press på kreditinstituten i form av likviditetskvoter och överenskommelsermed placerarna. Fr. o. m. kan situationen på kapitalmarknaden ytteriigareförsämras genom atl AP-fondens placerings-kapacitet minskar eller stagnerar.Vill man under dessa omständigheter öka tillförseln av långfristigt kapital förnågon låntagargrupp, tvingas man begränsa utrymmet för andra. Inomkreditmarknaden finns som bekant en prioriterad sektor för staten ochbostadsbyggandet. Den slalliga långfristiga upplåningen sammanhänger med denbudget- och penningpolitik som förs i syfte atl nå de övergripande målen förden ekonomiska politiken oberoende av önskemål om lättnader från vissalånlagargrupper. växande statligt budgetunderskott gör del önskvärt attstaten lar i anspråk en större andel av obligationsmarknaden. Man måste ocksåräkna med ett ökat placeringsbehov i fråga om bostadsobligationer som följd avsträvandena all öka bostadsbyggandet och energisparandet i bostäder. I dagenssituation är det vidare nödvändigt - som Jag har understrukit i finansplanen -atl underiätta finansieringen av industrins investeringar. Omåtgärder för att förbättra kapitalförsörjningen för lantbruket Ifråga om jordbrukels kapitalförsörjning är det knappast rikligt atl göragällande att den starkt försämrats. Hypoleksbanken har ökat sin utgivning avobligationer från 200 milj. kr. lill 600 milj. kr. Jag är emellerlid medveten om alt Jordbruksnäringens behovav krediter har ökat starkt med följd att väntetiderna för lån har blivitlängre. Minallmänna bedömning - som ligger i linje med vad jag har anfört i finansplanen -är alt det inte finns utrymme för någon nämnvärd ökning av hypoteksbankensutlåningskapacilet. Det är emellertid i första hand som har att taställning till sådana frågor. Jag har inhämtat att har meddelathypoleksbanken att någol ökat utrymme för försäljning av obligationer påkapitalmarknaden f n. inte kan påräknas. Fördelningenav hypoteksbankens medel mellan de olika landshypoteks-föreningarna ankommerhelt på banken och föreningarna. Jag förutsätter all vid fördelningen hänsynlas lill ändringar i behovet i olika regioner och atl därvid beaktas desärskilda motiv som kan göras gällande, exempelvis i . Lånfrån landshypoleksföreningarna är dock bara en av finansieringskällorna förjordbruket. Bankerna och särskilt föreningsbankerna lämnar jordbrukskreditertill betydande belopp. Sålunda uppgick föreningsbankernas utlåning under vartoch elt av lill ca utöverbostadsbyggnadskrediter. i föreningsbankernas inlåning, ochdärmed ullåningskapaciteten, har länge varil hög, och det finns ingen anledninganta atl delta förhållande kommer all ändras. Regeringenhar i sin proposition om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken betonat atltillgången på långfristigt kapital är av avgörande betydelse för bl. a.jordbrukels möjligheter atl hålla en hög ralionaliseringslakt.Kapital-marknadsulredningen, som avser att lämna sitt slutbetänkande,kan väntas behandla olika problem på kapitalmarknaden som hänger samman med atlförse olika sektorer i samhället med långfristigt kapital. 1 avvaktan på deltabelänkande och remissbehandlingen därav samt med hänvisning till de allmännaekonomiska överväganden som jag har redovisat är jag inle beredd alt nu vidtanågra konkreta åtgärder. Regeringen kommer emellertid självfallet all inomramen för tillgängligt utrymme beakta jordbrukets kreditbehov vid bedömningenav olika samhällssektorers tillgång till kapitalmarknaden. GUNNARBJÖRK i (c): Jag ber all få tacka ekonomiministern för svaret på den fråga somBirger har framställt. Jag tycker att det var ovanligt uttömmande. Manbör nog ändå ha myckel stor förståelse för alt den rådande situationen frånjordbrukets synpunkt framstår som mycket bekymmersam och för atl Jordbrukarnainle alls är nöjda med lägel på kreditområdet, speciellt med tanke påsvårigheterna att få långsikliga krediter. Väntetiderna, som också ekonomiministern log upp,är klart för långa och från Jordbrukets synpunkt myckel otillfredsställande.Jag är t. ex. övertygad om atl en bättre kreditförsörjning på lantbruketsområde skulle kunna vara ett värdefullt bidrag till sysselsättningen ute ilandet, speciellt utanför de stora tätorterna. Detla gäller främst inombyggnadssektorn. Med tanke på det stora behovet av om- och tillbyggnad påjordbruksfastigheter skulle större fart på denna del av kapitalmarknaden ocksåkunna få en hel del regionalpolitiska effekter. Jagdelar ekonomiministerns uppfattning alt fördelningen av de tillgängligaresurserna skall skötas av Hypoleksbanken. Med tanke på den starka satsning påSR-verksamheten som skett i Norriandslänen och i framstår det dock fören lekman som självklart att fördelningsmetoderna är någol föråldrade.Gävleborgs län är särskilt utsatt, eftersom man också där haft en starksatsning på SR-verksamheten. Positivti delta sammanhang är det numera allt bättre samarbete som råder mellanhypoteksrörelsen och delar av bankerna. Man får därigenom smidigare avlyft äntidigare, så snart hypoteksinslitulet får sina pengar. Men som framgår avstatistiken skiftar bankernas intresse för atl bevilja garantilån lillJordbruket, eftersom långsiktiga lån med låga räntor inle är särskilt fördelaktigaför bankerna. Jag kan inte underiåta atl reagera mot del alltför ljummaintresse som vissa banker visar för sådana garanlilån, tydligen bara därför atlde inte är tillräckligt lönande. Ekonomiministern säger nu attkapitalmark-nadsulredningen arbetar med denna fråga, och det är min förhoppningall man skall ta elt ordentligt tag i de problem som inlerpellanlen haraktualiserat. Slutligensäger ekonomiministern: "Regeringen kommer emellerlid självfallet allinom ramen för tillgängligt utrymme beakta jordbrukets kreditbehov vidbedömningen av olika samhällssektorers tillgång lill kapitalmarknaden." Omvi även i fortsättningen skall ha så långa väntelider som , förutsätter jagalt regeringen är beredd alt sälla in extra åtgärder just på Jordbruksområdet. Omåtgärder för att förbättra kapitalförsörjningen för lantbruket Jag har inle mycket all tillägga. Det skulle kanske i och för sig havaril intressant all lämna några uppgifter om hur långivningen fördelas påolika sektorer i samhället, men Jag skall inle göra del. Jag skall bara säga ensak till tröst för i och interpellanlen. Jagsade i interpellationssvaret alt har meddelat Hypoleksbanken allnågot ökat utrymme för försäljning av obligationer på kapitalmarknaden underår 1978 f n. inle kan påräknas. Jag vill där göra del tillägget att det såvittJag vet Just nu pågår vissa överväganden inom som -om jag skalluttrycka mig försiktigt - torde kunna leda lill en något mera positivinställning i detla hänseende. Överläggningenvar härmed slulad. § 3 Om ökat studiestöd Utbildningsministern erhöll ordetför aU besvara (vpk) anmälda fråga, 1977/78:253, ochanförde: har frågat mig om jag är beredd alt medverka lill allungdomar mellan som fortsätter sina studier i gymnasieskola ellerpå folkhögskola får ett bättre ekonomiskl stöd av samhället. Studerandemellan 18 och tillhör studiehjälpssystemet och kan således erhållastudiebidrag, inackorderingstillägg, resetillägg samt inkomstprövat ochbehovsprövat tillägg. I vissa fall kan också återbelalningspliktiga studiemedelutgå. Studiehjälpssystemetförutsätter alt ungdomarna fortfarande utgör en del av föräldraekonomin. Mångaungdomar mellan flyttar emellerlid numera hemifrån och har då svårtall klara sin ekonomi. Studieslödsulredningen,som överlämnat sill betänkande Studiestöd - alternativautvecklingslinjer (SOU 1977:31), har uppmärksammat problemen för äldreungdomar i bl. a. gymnasieskolan. Ulredningen föreslår också provisoriskaåtgärder för denna grupp. Studiestödsuired-ningens förslag innebär atl den somfyllt och bedriver gymnasiala studier skall få rätt att utnyttja deåterbetalningspliktiga studiemedlen i studiemedelssystemet i den utsträckningsom behövs för att dessa tillsammans med studiebidraget och tilläggen skall geell studiestöd som i stort sett motsvarar del högsta beloppet inomstudiemedelssystemet. Iårets budgetproposition (prop. 1977/78:100 bil. 12) lar jag upp utredningensförslag men anför atl Jag vill avvakta remissbehandlingen av förslaget innanJag är beredd atl la ställning. Remisstiden för studieslödsul-redningensbetänkande har gått ul, och jag har för avsikt alt senare föreslå regeringenatt, mot bakgrund av de ställningstaganden som kan bli följden av utredningensförslag och remissinstansernas synpunkter, i tilläggsdirektiv ge ulredningenfortsatt uppdrag atl framlägga konkreta förslag lill förändringar av detstudiesociala stödet. Jag anser del angeläget att i delta sammanhang ånyo specielltuppmärksamma 18-19-åringarna. INGALANTZ (vpk): Först skallJag be atl få lacka för svaret. Varjeår skulle 4 000 ungdomar mellan gå på gymnasium eller folkhögskolaom de fick ekonomisk hjälp av samhället. Del har studieslödsulredningen räknatul. Det skulle kosta 56 milj.kr. atl ge dessa ungdomar denna hjälp. Reglernaför alt få ekonomisk hjälp är sådana all de här ungdomarna faller utanförsystemet. De kan få elt studiebidrag och ett inackorderingstillägg, men deltaär så litet alt det inte går alt leva på. i har begärt hos studieslödsulredningen att dessaorättvisa regler skall försvinna. Man hade också hoppats atl frågan skullelösas och atl regeringen i budgetpropositionen skulle anslå medel tillungdomarna. Men i proposilionen föreslås inga medel anslagna. Konsekvenserna avregeringens handlande blir atl en mängd ungdomar inte har råd att fortsättastudera för så vitt de inte kan leva på sina föräldrar. Vi vet atl mångaungdomar i denna ålder flyttar hemifrån, och då är det också, menar jag, hellsjälvklart att de skall ha tillgång till den ekonomiska hjälp som behövs föratt fullfölja studierna. Studiemedelutgår för studier vid universitet och högskolor. Det får man alltså om man somI8-åring lämnar gymnasiet och går vidare lill högre utbildning, men inte om manär en elev som går på gymnasiet - då utgår intestudiemedel. Påutbildningsdepartementet säger man så här i en artikel jag läste för något tagsedan: Ungdomar mellan 18 och 20 som flyttar hemifrån passar inte in isystemet. Attse till atl dessa ungdomar får ekonomisk hjälp anser man sig påutbildningsdepartementet inte ha råd med och säger vidare: De får fortsätta atlklara sig bäst de själva kan. Det tycker jag är ettganska cyniskt uttalande. Närdet nuvarande studiemedelssystemet infördes sade man atl målet skulle vara altbryta den sociala snedrekryteringen. vet vi att det inte blivit så. Man harinte uppnått de förändringar man trodde. Och med regeringens snålhet förbättrarman inte heller förhållandena - tvärtom. Vpkmenar au rätten atl studera skall vara allmän och att den inte skall varaberoende av om man har ekonomiska möjligheter eller inle. Därför har vi sedanlänge kämpat för alt de ekonomiska spärrarna för atl få studera skallavskaffas. Vi har också krävt att det studiesociala stödet skall göras om såatt det blir ett enhetligt system samt också att studielönskall utgå från denna ålder. Del är den enda väg man kan gå om man vill brytasnedrekryteringen inom utbildningen. Detsvar som Jag fått tyckerjag trots allt har en positiv grundlon. Men detbrådskar med att lösa del här problemet. har ocksåsagt detta och hoppats på alt man skulle göra någonting i åretsbudgetproposition. Delfinns redan ell förslag. Vad jag förstått borde det finnas möjligheter alt låtadel förslaget gälla från den . Jag skulle vilja fråga utbildningsministernom han kan tänka sig atl tillmötesgå den här förhoppningen och låta ungdomarnafrån få della välbehövliga ekonomiska stöd. vet alt regeringen har lagt sitt förslag ibudgetpropositionen, och vi har inte funnit del möjligl alt anvisa så mångamiljoner som del här förslaget skulle kräva. Men jag är den förste att erkännaall delta är en angelägen reform, och av milt svar framgick all vi delar IngaLantz uppfattning atl I8-20-åringarna är en kategori som har kommit i klämmellan de olika delarna i sludieslödssystemei. Jag hoppas atl vi ell kommandeår skall kunna rätta till delta. Men, som sagt, till har vi inlefunnil utrymme, som framgår av budgetpropositionen. INGA (vpk): Frågan är inte ny i , den har varil uppe till behandling både1976 och 1977 i socialförsäkringsutskottel, och man tryckte då myckel hårt påatt frågan skulle lösas. Del är väl därför som förhoppningarna också harspants när det gäller regeringens handlande. Man trodde all den skulle kunnalösas. Del sägs i belänkandet 1976/77:18: "Detfrämsta syftet med reform på det studiesociala områdel var att ge allaungdomar ekonomiska möjligheter atl fortsätta sina studier efter grundskolan.Detla syfte har ännu inte i den utsträckning som förutsatts tillgodosetls. Detär mot bakgrunden härav som dåvarande departementschefen i direktiv lillstudieslödsulredningen mycket starkt betonat angelägenheten av att detfortsatta ungdomssludiestödei leder lill en jämnare rekrytering lill högrestudier. Ulredningen skall särskilt analysera situationen för myndiga ungdomarsom tillhör studiehjälpssystemet." Utskottetsäger vidare atl "en förstärkning av ungdomssludiestödei tillhörsludiesiödsutredningens angelägnaste uppgifter", och utskottet "villerinra om att vidfjolårels förutsatte att frågan om stödet lill ungdomar mellan 18 och 20år i gymnasieskolan skulle få en snar lösning". Manhar alltså väntal /76 och /77 och ännu har ingenting hänti den här frågan. Ungdomarna fortsätter atl vara utan det ekonomiska stöd debehöver, och detta fortsätter också alt förstärka den socialasnedrekryteringen. Det är märkligt atl man inte har uppmärksammat den härfrågan mer från regeringens sida. Förvisso har frågan uppmärksammats, men vi har inte haft resurser. INGALANTZ (vpk): Vi skall inle gå in på ekonomisk politik, men det är klart all detfinns pengar till en sådan här reform om man bara vill genomföra den. Del finnsen mängd olika områden i samhällsekonomin som man kan prioritera för atlgenomföra de här åtgärderna både för 18-20-åringarna som går på gymnasiet ochför dem som behöver studielön, om man bara har den politiska viljan. Överiäggningenvar härmed slulad. §4 Om utbyggnad av Pappersbruk Bosladsminislem erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1977/78:246, ochanförde: har frågat mig när regeringen tänker lämna besked lillKvarnsvedens Pappersbruk om en utbyggnad så att förelagel kan ulöka sinverksamhel atl tillvarata returpapper. Denaktuella utbyggnaden prövas av regeringen enligt 136 a ij byggnadslagen. Förnågra månader sedan gjordes en allsidig bedömning av föreliggande ansökningarom utbyggnader baserade på returpapper. Man fann inte skäl atl då tillålautbyggnaden av Pappersbruk. Förelaget har under hand upplystatt man överväger att till viss del ändra utbyggnadsplanerna bl. a. vad gälleralt utnyttja returpapper. Regeringen avvaktar besked från förelaget i dennafråga. GUDRUNSUNDSTRÖM (s): Jag vill tacka statsrådet för svaret på min fråga, även om jag lyckerall del hade kunnat vara mera positivt för oss som bor i . Egentligenär det tre motiv till all Jag har velat ställa denna fråga. Del första är atlKvarnsvedens Pappersbruk faktiskt värdet första pappersbruk i somiordningställde en anläggning för att tillvarata relurpapper. Man gjorde detmed tanke på all man skulle kunna bygga ut denna verksamhet. Erfarenheterna avverksamheten är mycket goda f n., och man har kommit fram till en metod somskulle passa mycket bra vid en utbyggnad. Kommer inte denna utbyggnad tillstånd, så tyckerjag att man liksom har spolierat kostnaderna för ocherfarenheterna av anläggningen. Delandra motivet är alt anläggningen ligger i linje med del beslut vi har tagit omdel kommunala renhållningsmonopolet och skyldigheten alt separera pappersavfallfrån annal avfall. Redan nu använder Pappersbruk 30 000 lonrelurpapper i sin tillverkning, och man skulle kunna öka användningen lill om man fick möjlighet att bygga ul. Delär nu redan klarlagt all det inte finns någol miljöhinder när del gäller atlbygga ul. Råvaruuttagel i skogen skulle skonas, om man fick fortsätta med dennaverksamhet och ulöka den. Del finns en myckel förmånligenergiför-brukningsplan, som är fogad till ansökningen. Den ökade transportenskulle ske på järnväg, och del tyckerjag är mycket positivt. Deltredje skälet är att det råder stor oro bland de anslällda inom pappersbruketdärför all regeringen inte har lämnat något besked om utbyggnaden. Redan iaugusti 1977 skrev de olika fackförbunden och berättade för regeringen om sinoro för vad som skulle hända om inle utbyggnaden kommer lill stånd. Frånföretaget har man sagl all man är tvungen all dra in 400 arbetstillfällen ibörjan av 1980-lalet. Men skulle denna utbyggnad kunna komma till slånd, såskulle man kunna länka sig all bara 200 fick avskedas. Jagvet inte hur väl statsrådet är insatt i Boriänges arbetsmarknadsförhållanden.Men situationen är sådan alt alla vi som bor där är mycket oroade när detgäller hur framtiden skall kunna mötas av människorna i Boriänge. Jag kan försäkra all vi inte skulle önska någontinghögre än atl vi inle hade sett några hinder för atl ge della tillstånd. Men detär atl märka atl del inte heller är fråga om något avslag, utan Omtillämpningen av bestämmelserna för stöd till energibesparande åtgärder förhandlingar och utbyteav tankar pågår. Del är vår förhoppning alt det skall kunna bli elt positivtbesked. Närvi hade dessa allvarliga diskussioner och gav ett par tillstånd, kom vi framtill all vi inte hade mer råvara att bygga upp denna verksamhet på än sommotsvarade de tillstånd vi gav. Men Jag vill också säga att i samband med dessatillstånd skrev jordbruksministern lill samtliga kommuner om detta att man påallvar borde gå in för atl separera och ta vara på papperet för att vi på detsättet också skulle få mera råvara och kunna bygga ut de industrier det härgäller. Detär klart alt känner ortens arbelsmarknadsförhål-landen bälireän jag. Men jag vill ändåsägaaltjag trorall vi inom regeringen känner demtillräckligt väl för atl veta att del är mycket angeläget för orten att fådenna utbyggnad. GUDRUNSUNDSTRÖM (s): Herrialman!Jag lycker all jag kan tolka statsrådets senaste inlägg som lilel mera positivtför oss. Delär en fråga till som jag gärna skulle vilja ställa - om det finns några bristeri den information som företaget har lämnat in lill regeringen, så alt man inlekan ge besked snart på den här punkten. Det är f n. en orolig situation påarbetsmarknaden i Boriänge. Jag kan bara säga det som väl också framgår av milt svar på huvudfråganall förelagel nu överväger all ändra ulbyggnadsplanerna. Det är just debeskeden från företaget som vi i nuvarande läge främst avvaktar. GUDRUNSUNDSTRÖM (s): Jag ber atl få tacka för det svaret. Jag hoppas alt regeringen tarhänsyn både till den arbelsmarknadspolitiska situation som råder och till detförhållandet att den metod som prövats vid Pappersbmk visat sigvara mycket positiv. Överiäggningenvar härmed slulad. § 5 Omtillämpningen av bestämmelserna för stöd till energibesparande åtgärder BosladsminislemELVY erhöll ordet för alt besvara () den 8 decemberanmälda interpellation, 1977/78:97, och anförde: har frågal mig om Jag är beredd atl vidta ålgärder föratl skapa ytterligare klarhet i tillämpningen av bestämmelserna för stöd tillenergibesparande ålgärder och därvid tillse atl de som har en äldre lyp avspåneldningsanläggning och vill byta ul den mot en effektivare och bättre anläggning inlemissgynnas. Delär myckel angeläget all minska vårt beroende av importerade bränslen för bl. Det kan ske på flera sätt. Ett är att göra husenenergisnålare och värmeanläggningarna effektivare, dvs. Eltannal sätt är atl elda med inhemska bränslen. Mångafastighetsägare eldar redan med inhemska bränslen. Det gäller framför allt defastighetsägare som har tillgång till sådant avfall från skogs-ochsågverkshanteringen som inle kan användas i den skogsindustriella produktionen.De bidrar därvid till att hålla det totala behovet av importerade bränslennere. Del är självfallet viktigt att de anläggningar för eldning som de.ssaanvänder är effektiva. Det är emellertid också vikligl med hänsyn lill behovetav atl minska vårt beroende av importerade bränslen att alla fastighetsägare,som kan, går över lill att använda inhemska bränslen i någon form. Avsiktenmed stödet till energibesparande åtgärder är att stimulera lill sådana ålgärdersom syftar till bättre hushållning med energi i byggnadereller till användningav annat bränsle än olja vid uppvärmning. Närmare bestämmelser finns iförordningen (1977:332) om statligt stöd till energibesparande ålgärder ibostadshus m. m. samt i anvisningar till förordningen. Energisparstödelär i sina huvuddrag inriktat på förbällringar av värme-och ventilationssystemsamt på förbättring av värmeisolering i väggar, fönster och bjälklag. Tillstödberältigade förbättringar av värmesystem hör bl. a. anordning förfliseldning. Stöd utgår därvid för dels siokeranordning med termostalslyrdautomatik, dels förugn. Av allmänna principer följer att stöd dock inte utgårför sådana åtgärder om de är att anse som underhåll. Byteav siokeranordning eller förugn bedöms vanligtvis som underhåll. Detta gälleräven vid byte till en anordning som innebär en förbättrad teknik så längegrundfunktionen är väsentligen densamma. Däremot medges stöd för sådana bytendär den befintliga anläggningen tekniskt sett har en uppenbart primitivkaraktär och utbytet medför en driftsäkrare anläggning med högre verkningsgrad.Framför allt de sågspånsugnar som installerades på 1950-talel torde numera imånga fall betraktas som tekniskt sett så primitiva att nämnda förutsättningarför stöd lill byte bedöms föreligga. Den avgörande skillnaden mellan ettmodernt och ett äldre system för fliseldning torde annars ligga idriftsäkerheten. Vinsterna i form av lägre bränsleåtgång vid ett byte ärdäremot relativt små och torde knappast ensamma kunna motivera bytet. Motbakgrund av vad jag nu har anfört anser Jag atl del inte finns anledning altöverväga någon ändring i fråga om energisparstödel till fliseldning. Däremotkan del finnas skäl att på denna punkt förtydliga gällande regler. Del arenuppgift som ligger på bosladsstyrelsen. Enligl vadjagharerfarit kommerstyrelsen att göra erforderiiga förlydliganden. Omtillämpningen av bestämmelserna för stöd till energibesparande åtgärder Omtillämpningen av bestämmelserna för stöd till energibesparande åtgärder Jag ber alt få lacka bostadsministern för svaret på min interpellation.Jag bedömer svaret som positivt, men jag har några följdfrågor som jag gärnavill ställa. Under1950-lalel och även in på 1960-talel var del relativa oljepriset väsentligthögre än i början av 1970-talel och troligen också högre än . Dåinstallerades på många håll framför allt i jordbruket s. k. sågspånsugnar ochäven anordningar för fliseldning.