prot · G10952 · 1977-12-31 00:00:00 — Då börman göra en avvägning mellan de motstridiga intressena och inle ge sken av atthär framstå som bevarandeinlressenter, när man kanske skall riva uppett beslut. Jag vet ingenting om det, men vi tycker del är fel all gå ut på dethär sättet. Vi har därför sagt oss att man bör skjuta på avgörandet. Vihar dessutom sagt att man nu bör ta ell initiativ och öppna möjligheter alt fåstarta med etapp I i , dvs. riva upp vårt gamla beslut och se tillatt man kommer i gång där. Vi har tre huvudskäl för detta. Delförsta är arbelsmarknadsskälet. Vi vet att de som är verksamma med att bygga utvattenkraften ser framför sig en decimering av sina arbetsmöjligheter, vilketär oerhört beklämmande för dem. DenJysiska riksplaneringen for vattendrag i norra och DenJysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och gifterna minskar varje dagoch de vet att det här snart tar slut. Del gäller inte hundratals utantusentals anslällda, i regioner som förut är hårt pressade, som skall leva idenna ovisshet framöver och som ser som den största realiteten att de skallmista sina möjligheter till jobb därför att vi här i håller på ochbollar med de här frågorna. Vitycker - även från andra synpunkter - all det är viktigt att man kan startabygget med etapp I och låta det ingå i den planering som har för atttrygga elförsörjningen men också för att trygga arbetsuppgifter för sinaanslällda. Vihar också ett annat motiv. Det är att alla nu måste satsa på att del gesarbetsmöjligheter i de nordliga regionerna av landet och se lill alt enindustriell utveckling kan äga rum där. Vi vet alt industriell utvecklingkräver elenergi. Det är därför bra att det där uppe finns möjligheter attproducera elenergi, varigenom konkurrenskraft skapas med andra orter i landet,där svårigheterna att få tillräcklig elförsörjning kan vara annorlunda. Ettviktigt inslag i utvecklingen och sysselsättningen i de norra delarna av vårtland är att den möjligheten kan öppnas. Etttredje motiv - och där har väl den diskussion som har förts ombevarandeintresset kring våra älvar spelat en betydande roll - är att vi tyckeratt det är viktigare, om vi ser våra älvar från både bevarandesynpunkt ochexploateringssynpunkt, all göra ett enda stort ingrepp, med alla de möjligheteratt skydda bevarandeinlressena som då finns, än all göra en mängd ingrepp imånga små vattendrag i landet, som ofta ligger nära befolkningscentra. De utgörfritidsområden för befolkningen, där fiske och bad och naturupplevelser i stortkan bli störda av ingreppen. Vihar väl alla haft kontakter med älvräddare. Om älvräddarna naturligtvis finnas många meningar, eftersom självfallet också de kan varaolika. Men vi som har fört den här debatten har - del skall vi väl erkänna -ändå varje gång inom oss känt att vi gärna skulle ha velat sätta oss ner jämtedem på älvkanten. Vi tycker ju ofta likadant som de i det enskilda fallet, attdel vore skönt om den här forsen kunde få vara i fred och få ha kvar sittströmmande vatten osv., men som politiker är vi alltid tvingade all se sakeroch ting i sitt sammanhang. Vi har även att väga in skälet all vi måste förselandet med elkraft, medan älvräddarna bara vill rädda älvarna. Vi skall ocksårädda det hela, så alt säga, och detta har varit vårt dilemma. Jaghar i varje fall märkt - och det tycker jag hedrar älvräddaror-ganisationernasfolk - all det går all diskutera olika alternativ med dem. Vi begär inte att deskall ställa upp och säga: Ta den älven i stället för den älven, ellerden.kraflförsörjningen i stället för den, ulan man skall kunna diskutera denena eller den andra biten med dem. Så har vi gjort i vårt utskott, vid hearingsosv., och fått uppriktiga svar. Jag skall inte citera dem här, men jag tyckerdet var nyttigt att vi kunnat påverka varandra, så att de inkorporerat sig isahnhällel genom all la hänsyn lill all del även finns andra intressen än demsom de själva är djupt engagerade i. Vipolitiker är djupt engagerade i att balansera de olika intressena, vilket kanverka generande för dem som bara har ell visst intresse som sill. På denpunkten tycker jag det är viktigt all säga att vår reservation är ett uttryckför att vi tycker det är bättre att rädda en mängd mindre vattendrag genom attgöra ell stort ingrepp som kan ge god försörjning. Det är ett principielltställningstagande. Fårjag lill slut säga att vi har ytterligare ett yrkande, även det sett frånarbelsmarknadssynpunkt. Vi anser att regeringen borde starta de projekt somfrån bevarandesynpunkt ligger lågt men som från arbelsmarknadssynpunkt ärväsentliga, och se till att dessa kommer fram snabbt. Meddet här sagda - jag hoppas innerligt all jag nu inte har glömt någonting somjag velat säga i den här frågan - yrkar jag bifall lill vår reservation nr 1.Del får till följd att vid övriga yrkanden - i reservationen 2 av MagnusPersson - i varje fall jag kommer all avslå från att delta i voteringen genomatt lägga ner min röst. Jag föreställer mig att många med mig kommer att göra det- jag hoppas del - och likaså i andra yrkanden om utbyggnad eller ickeutbyggnad av andra projekt. Detta är en konsekvens av all vi anser att den härfrågan bör komma upp i sill riktiga sammanhang. Vi utgår därvid från att detsom står i sista meningen i propositionen är det som skall gälla, dvs. all vinästa år på nytt skall ta upp frågan. Det är hederligare att behandla den nästaår än . Jag tycker naturligtvis då att del var rätt att den meningenhamnade även i reciten. Jag yrkar alltså bifalllill reservationen 1. Jag måste säga all jag är litet förvånad över att den sista meningen ipropositionen har vållat så stort intresse. Möjligheter för regeringen attompröva finns ju alltid. Det är också att märka att det står att detta kanomprövas i samband med kommande förslag angående energipolitiken. Såvitt jagkan förstå kommer vi att få mer än ett sådant tillfälle när man omprövarenergipolitiken. Sedantycker jag att Per resonemang går litet snett. Å ena sidan skulle mangöra förberedelser för att kunna bygga ut älv, och det skulle man då göraav bl. a. sysselsättningsskäl. Å andra sidan skulle vi avstå från att ta störrebeslut . Anledningen lill alt regeringen lägger fram ell sådant här stortförslag är ju just att vi vill ge besked till kraftproducenterna och lill demänniskor som har som sin sysselsättning all bygga ut vattenkraften. Vi tyckeralt del hade varit alldeles fel av oss att inte lägga fram detta förslag och gebesked lill de människor som har sin näring på detta område. Det kan också varabra att ge ett besked lill dem som är förespråkare för all man skall bevaraälvarna. PERBERGMAN (s) kort genmäle: Jag förslår nu alt statsrådet börjar bli blaserad på olika uttryck förskilda ståndpunkter inom regeringen - för de är ju kolossalt DenJysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och DenJysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och skilda, och det kan mannaturligtvis bli blaserad på. Hon säger att hon är förvånad överdet intresse som den här meningen har väckt. Men den är ju väsentlig, och denär så väsentlig att tog upp den här frågan i vårt utskott ochville ha in meningen i reciten. Vi hade redan fångat in den och log den som enutgångspunkt för vår motion. Den var tydligen kolossalt väsentlig, och delborde väl statsrådet inte blunda för. Men man blir kanske som sagt heltblaserad , efter så i en så egendomlig regeringskoalilionsom den vi nu har. Beträffandebeskedet som man nu ger att man kan hänga upp propositionen på att utskottetår beställde detta så är det korrekt. Men något annat behov finns inte,för man ger inget riktigt besked. Man ger ell besked , och vi får ett nyttbesked . Så kort planeringstid kan man inte ha när man skall bygga utälvar. (vpk): kommunisterna har tidigare i olika sammanhang hävdatatt den nuvarande energisitualionen inte får leda till förhastade ochkortsiktiga beslut, och del gäller även beträffande ytterligarevattenkraftsutbyggnad. I huvudsak bör en koncentrationske till effektutbyggnad, till förbättring av redan existerande kraftverk. Viinstämmer i propositionens förslag att som riktlinjer i den fysiskariksplaneringen skall gälla all vatlenkraftsulbyggnader inte bör medges i devattendrag som f n. föreslås undantagna från valtenkraftsutbyggnad. Vi delarockså uppfattningen all man inte kan utgå från att alla uibygg-nadsprojekt i deområden som inte omfattas av riktlinjer kommer all tillåtas efter prövning ivanlig ordning enligt vattenlagens bestämmelser. Enfortsalt utbyggnad av vattenkraften i nu berörda älvar och älvsträckor börbara få ske i begränsad omfattning. fattade 1975 beslut om enutbyggnad till (lerawatlimmar) 1985. Redan genomförda eller underutbyggnad varande projekt ger vid normal valtentill-rinning ca per år.Kraftindustrin bedömer ytterligare vara ekonomiskt intressantaulbyggnadsprojekt, och i den summan ingår såväl de fyra orörda huvudälvarna somen rad kvarvarande forsslräckor i övriga älvar. Vianser liksom olika miljöinlressenier att av dessa kanaccepteras. Det gäller i första hand ombyggnader av redan uppförda stationer menockså en del s. k. minikraftverk och utbyggnad av några nya forsar. Vi anserockså att kraftförsörjningen kan tryggas på en rimlig nivå utan vare siganvändning av kärnkraft eller omfattande utbyggnad av vallenkraften. Oljabehövs i kraftvärmeverk och i industrins mollrycksanläggningar i väntan på attbl. a. inherhska bränslen och vindkraft kan ta över. Fleraskäl talar mot en fortsatt exploatering av vallenkraften. Landskapsbilden iSveriges inland präglas i hög grad av älvdalarna, och i dag återstår bara fyrasådana dalar i icke-exploaterat skick. Kraftverksbyggen med åtföljandetorrläggningar och överdämningar innebär öde-läggelse av goda strömfisken ochfina rekreationsområden liksom av jordbruks- och skogsmark. Samerna, som längevarit en hotad etnisk minoritet, drabbas ytterligare genom förstördakalvnings- och renbetesland samt flyttningsvägar. Enutbyggnad av de få kvarvarande forsslräckorna i redan delvis exploateradeälvar är med få undanlag inte heller motiverad. Älvsträckor såsomMellanljusnan, och har stor betydelse för rekreationoch friluftsliv i de berörda kommunerna. De har också ett värde för mångatillresande människor från och Syd- och . Miljökravenmåste upprätthållas även i sådana fall där ekonomiska skäl kan anföras för enprutning på miljöhänsyn. Bevarandevärdena, knappheten på outbyggda älvsträckor,rörligt friluftsliv, fiske, kulturminnesvård, landskapsbildning och forskningkräver en stark återhållsamhet med nya utbyggnader. Enfortsatt och kanske total exploatering av vattenkraften i Norriand och norraSvealand kan bara få en relativt marginell sysselsättningseffekt år i var och en av de kommuner som berörs. Utbyggnad av vattenkraftenlöser inte sysselsättningskrisen. Arbete måste i stället skapas genom statligaoch kommunala insalser i syfte att bygga upp ell samhälleligt differentieratnäringsliv. Vianser all f n. är övre gränsen för acceptabel valtenkraftsutbyggnad.Möjligen kan ytterligare ombyggnad av äldre anläggningar resp.utbyggnad av vissa lokalt accepterade forssträckor höja den siffran något. Defyra orörda huvudälvarna måste dock hållas fria från exploatering. Enligtvår uppfattning måste sträng restriktivitet iakttas vid bedömningen avytterligare valtenkraftsutbyggnad i våra älvar. Det råder redan nu knapphet påorörda älvsträckor, och bör därför klart uttala all ytteriigare objektbör undantas från utbyggnad genom riktlinjer i den fysiska riksplaneringen. Sedanutredningar om förutsättningar genomförts och förslag lämnats angåendeytterligare utbyggnad av våra älvar har i flera fall framkommit nya synpunktergenom kompletterande undersökningar. Kompletteringar har gjorts av tidigareundersökningar och vissa felaktigheter har påtalats. Det gör att man nu måstegöra nya bedömningar beträffande bevarandevärden och slutlig rangordning, ominte stora natur- och bevarandevärden för alltid skall gå föriorade. Vårgeneration har byggt ut många av våra vattendrag och därvid nästan allahuvudälvar. Stora naturvärden har därmed förstörts. Vattenkraftsutbyggnadenmedför en omvälvande och oåterkallelig förändring. Del måste nu vara vår skyldighetall överlämna del lilla som finns kvar till kommande generationer och attbevara huvuddelen av de sista orörda resterna av rinnande åleftervärlden. DenJysiska liksplaneringen för vattendrag i norra och Denfysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och Ensamlad bedömning i samband med energibeslut utesluter påintet säll all nu tar ställning och undantar några projekt frånutbyggnad. Tvärtom skulle ett ställningstagande nu om undantag för de projekt,som mycket starka lokala opinioner, organisationer och sammanslutningar,kommuner och myndigheter kräver eller föreslår, underiätta en samlad bedömningnästa höst. Del kan enligt vår mening inte vara något fel att nu undanta deprojekt som vi i vpk-motioner föreslagit. genomgång av tidigare rangordning och klassningar med beaktande av nyafakta ger enligt vår mening tillräckligt underiag för att nu ompröva tidigareställningstagande och lill de objekt som bör undantas från utbyggnad tillföraytteriigare ett antal älvar och älvsträckor. kommunisterna harsålunda föreslagit att de objekt som i den Sehlsledtska utredningen förts 3a och 3b undantas. Likaså bör några objekt som i förevarande slutligarangordning upptagits i klass 2 och klass 1 undantas. Vilka projekt det gällerskall jag återkomma lill i mitt yrkande. Jagvill nu la upp ett par enskilda utbyggnadsobjekl som tidigare tillfälligtundantagils från utbyggnad. Vid behandling kunde vi frånvpk notera att våra förslag om undantag från slutlig lill-låtlighetsprövning avbl. a. vid och Sölvbacka i t. v. var tillgodosedda.Nu är det återigen aktuellt med ställningslagande till dels iKlarälven, dels Sölvbackaströmmarna i . Strängsforseni har blivit en angelägenhet för praktiskt tagel hela Nordvärmlandsbefolkning, och man protesterar mot Uddeholmsbolagets planer att bygga ut densista oförstörda forsen i . Man skulle i så fall erhålla en jättedammmellan och Kärrbackslrand. Ettkraftverksbygge i skulle enligt föreliggande planer innebära atten dämning bildas mellan och . Då sätts80 hektar skogsmark under vatten. I det område som sätts under vatten finns 15 fasligheter med boningshus och ett antal fritidshus. När älven förstörsförsvinner ett av bästa vatten för harrfiske. Ingreppet i naturen förbl. a. med sig ökad dimbildning till förfång för boendemiljön och jordbruket. Varförvill nu bygga ut mot en praktiskt tagel enhetligopinion i ? Jo, naturiiglvis för att bolaget tjänar bra påutbyggnaden. gick kraftverks-rörelsen med en vinst på 37milj. Som bekant har fåll nya friska 600 miljoner från skattebetalarnaalt satsa i lönande projekt. vill bolaget bygga ut trots att hela denberörda befolkningen är emot en utbyggnad och trots att är emot,likaså , nalurvårdsenheten, Turisttrafikförbundel och andraorganisationer och institutioner. Fleramiljoner kronor har satsats på den för viktiga turismen, och delnu aktualiserade Branäsprojektei blir en lönlös satsning om de naturiigaförutsättningarna förstörs. byggnaden skulle komma attsvara för mindre än 1 96 av länels nuvarande elkonsumtion.Sysselsättningseffekten av kraftverksbygget blir tillfällig och gäller inte denbofasta befolkningen. måste nu genom beslut ochställningstagande undantas från utbyggnad. Sölvbackaströmmarnai mellan i och sjön har i många årvarit hotade av kraftverksutbyggnad. En intensiv debatt har pågått alltsedan1971, då lade in sin första ansökan om alt få bygga ut strömmarna.Tillgängligt fakta- och sakunderlag om Sölvbackaströmmarnas och tillhörandesjöars stora värde är så omfattande och väldokumenterat att det är förvånandealt man inte redan undantagit delta projekt från utbyggnad. Isin proposition säger regeriingen bl. a. att man kommer all tillmätainvändningar från berörda kommuner mot ett visst ulbyggnadsprojekt storbetydelse vid tillållighetsprövning. Kommunfullmäktige i kommun har tidigareoch . beslutat alt i sin helhet avstyrka enutbyggnad. Ungefär14 000 människor har genom namnunderskrifter gått emot en utbyggnad, och det ärden största opinionsyttring av detta slag som förekommit inom län.Befolkningen i har på ett flertal möten under höstens loppenhälligt tagit ställning mot en utbyggnad av del man kallar Sölvbackakraftverk. Sombekant har även en rad myndigheter och organisationer såsom statensnaturvårdsverk, kammarkollegiet, fiskerisiyrelsen. ,Tåssåsens sameby, i och en rad enskilda experter påfiske-, landskaps- och naturvård etc. uttalat sig för bevarande avSölvbackaströmmarna i nuvarande skick. Det är förvånande alt civilulskottet mot bakgrund av de faktiskaförhållanden, av vilka jag här bara redovisat några, inte funnit anledning altundanta och Sölvbackaströmmarna från utbyggnad. Man kanvisserligen hävda att inget är avgjort genom ett instämmande i utskottetsförslag, och att utskottet gjort en välvillig skrivning. Men vad den berördabefolkningen i och kräver är ett förbud mot utbyggnad. Delbör också besluta om. Under förutsättning av bifall lill utskottets hemställan under punkt Ii civilutskottets betänkande nr 9 yrkar jag härmed dels bifall till reservationnr 2, dels bifall till motionerna 166, 168, 170, 171 och 181 t. o. m. Detinnebär i klartext: lill punkten 5. bifalltill reservationen 2 (), lill punkten 6.beträffande Härjeån och Långan all a) avslår motionen 1977/78:167, b) med avslag på regeringens förslag och med bifall tilj motionerna 1977/78:183samt 184 i motsvarande del som sin mening ger regeringen lill känna vad imotionerna anförts om att och nedre Långan bör undantas frånutbyggnad, c) godkänner vad i regeringsprotokollet anförts i den del det inle behandlatsunder b. Denfysiska riksplaneringen Jör vattendrag i norra och Denfysiska riksplanelingen for vattendrag i norra och lillpunkten 7. beträffande Sölvbackaströmmarna att med avslag påregeringens förslag och med bifall till motionerna 1977/78:168 och 171, 181samt 184 i motsvarande del godkänner riktlinjen att älvsträckan undantas frånutbyggnad, lill punkten 8.beträffande Granboforsen attriksdagen med avslag på regeringens förslag och med bifall till motionerna1977/78:170 samt 184 i motsvarande del godkänner riktlinjen all älvsträckan undantasfrån utbyggnad, altriksdagen med avslag på regeringens förslag och med bifall till motionerna1977/78:166 samt 184 i motsvarande del godkänner riktlinjen att sjön undantasfrån utbyggnad, tillpunkten 10. beträffande - Fänforsen, Djurforsen,Havern-Kölsillre, Edsaxforsen, Ammeråns överledning, övre , Storån,älv. Klippan, Rickleån, Sädvajaure, Bergnäs-Slagsnäs, Pelikan,Karsbäcken, Åby älv och älv attriksdagen med avslag på regeringens förslag och med bifall till motionerna1977/78:182 och 184 i vad de inle behandlats ovan godkänner riktlinjen attälvsträckorna undantas från utbyggnad. Per talade om olika intressen och sade att vi politiker haratt svara för energiförsörjningen medan älvräddarna bara har all bevaka sinaintressen mot utbyggnad. Jag tycker det är litet orättvist mot älvräddarna ochandra miljöintressen. De har verkligen inle ensidigt argumenterat för altbevaka sina intressen mot utbyggnad; de har som bekant i olika sammanhang ochvid flera tillfällen också redovisat ganska ingående planer för vad debetraktar som en möjlig utbyggnad. Jag vill gärna ha sagtdelta till protokoll. När civilulskottet skulle behandla propositionen om riktlinjer förutnyttjandet av vattenkraften ställdes vi i en märklig situation genom densocialdemokratiska partimolionen. Här har beställt enproposition som skulle ange riktlinjer för både det södra och del norraområdet. skäl var alt den Ekslrömska utredningen då inle var slutbehandlad,varför vi för det norra området fick nöja oss med myckel allmänt hållnauttalanden. Ett annat skäl var att de inbördes prioriteringarna måste göras förbåda områdena . Inte minst socialdemokraterna i ulskotlet var aktivaför att få fram den här beställningen till regeringen. Sågör nu regeringen vad den skall göra - den lägger fram del beställda förslaget.Vad gör då socialdemokraterna? Jo, de säger all del är fel av regeringen allgöra vad har sagt. Per upprepade attregeringen skulle ha struntat i den här beställningen. Jag är naturiiglvis klaröver all man kan ha olika meningar i sakfrågan om vilka älvar som skallundantas - här är det besvärliga avvägningar och det finns inget facil alttitta i för att få vela vad som är rätt eller Men del är inle dentypen invändningar som motionärerna gör -de säger helt frankt att regeringeninle skall följa beslut. De föreslår all propositionen praktisktlaget helt avslås och de för yrkandet vidare i en reservation. Låtoss vända på steken och anta alt regeringen inte hade lagt propositionen. Jagär helt övertygad om att någon socialdemokrat då mycket snabbi skulle hainterpellerat och med berättigad indignation frågat varför regeringen inteföljer de demokratiska spelreglerna. Det hade säkerligen gått mycket snabbi attställa den interpellationen om propositionen inle hade funnits med påförteckningen över väntade propositioner. Nuär del ingen som tror att socialdemokraterna hade handlat annorlunda änregeringen om de varit i regeringsställning - de hade också lagt fram enproposition. Men det är möjligt alt innehållet hade varit annoriunda. Somopposition tillåter man sig att konslmera det här förslaget om all avslåpropositionen av det taktiska skälet att man då inte behöver bekänna färg ialla detaljer -jag skall återkomma till en motsättning i reservationen sedan.Man kan inle efterhand som vinden växlar alltid skylla ifrån sig på någon annan- bevarare när det passar och ut-byggare när del passar. Men de som följt denhär frågan myckel noga är inle så lätta all förvirra. Vadär det då för argument man vill åberopa? Jo, säger man, det står ipropositionen att regeringen har handlingsfrihet att i samband med ell nyttenergibeslut på nytt pröva vallenkraftens roll i energiförsörjningen. Då villjag gå tillbaka lill vad vi sade tidigare 1975 när densocialdemokratiska propositionen behandlades. Då sade vi enhälligt alt del vitalade om i fråga om strukturen på energiproduktionen var avvägningen om enökning av kraftproduktionen fram lill mitten av 1980-lalet. Del sägs ingentingannat i den proposition vi nu behandlar. sade vi enhälligt all fråganom eventuella ytterligare utbyggnader i ett nytt lidsperspektiv får las upp1978 i samband med den då aviserade förnyade prövningen av energipolitiken. Nugjorde Per ett stort nummer av att det i reciten i civilutskottetsbetänkande har tagits med den sista meningen i föredragandens förslag lillriksdagen. Låt mig bara slå fast att den meningen inte är någon riktlinje somregeringen begär att skall godkänna. Riktlinjerna i propositionen ärförslaget om vilka sträckor som undantas från utbyggnad och vilka som fårprövas - det skall vara de riktlinjer som gäller fram lill mitten av1980-lalet. Det läste Per själv upp. Del står på s. 88 i propositionen.Om man skall vitsa med del här kan man säga att det inte är någon styrka för enmening alt återges i reciten. Del vikliga för beslut är ju vad somslår i ulskottsbetänkandet och den hemställan som utskottet begär allriksdagen skall ställa sig bakom. Och där har majoriteten helt gått med påpropositionens förslag lill riktlinjer. Vadsocialdemokraterna försöker åstadkomma är därför ett illusionsnummer. Genomall hänvisa till vad man själv sade som nå- Denfysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och 5 protokoll 1977/78:52-53 DenJysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och gonting nästan skamligtvill man försöka få omgivningen att tro att orden betyder någonting helt annat.Man försöker ge sken av att släpper hämningarna helt ochvattenbyggnaden släpps praktiskt taget också fri. Vem har sagt det? Det finnsinte en rad i propositionen som antyder något sådant - tvärtom. Helapropositionen är uppbyggd kring tesen att vi nu fått beslutkompletterat och att vi därför fått ett långsiktigt beslut omutnyttjandet av vattenkraften. Det här är inget kortsiktigt provisorium.