prot · G109162 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag tycker-Gösta var innepå det -att den här regeringen kunde få ett litet erkännande av den gamlaflnansminisiern för all man i sak ändå ser på lingen på ungefär samma sätt.Oppositionens kritik är alltså, tyckerjag, ganska förbryllande, Närdet gäller all i övrigl rälla till felet all vi har levt över våratillgångar har del vitsordats att avtalsparterna har gjort sitt i dellasammanhang. De har lämnat sitt bidrag. Man har här och även vid andratillfällen lalal om "ell magert avtal" -jag förslår all del kanbeskrivas på del sällel. Men lål oss inle glömma bort atl kostnadsökningarnaför förelagen redan före avtalshöjningen är , beroende på enfemte semesiervecka som kostar företagen 3,5 96, på konsekvenser av avtal somträffades torra året och som tar effekt och på en liten höjning avarbetsgivaravgiften. Del är alltså fråga om 5,7 96 plus årets höjning, ochsedan en reduktion i form av den aviserade och föreslagna sänkningen om 2 96per . Delär polilikerna.dei är vi här i huset, som haren mycket stort ansvar för vad somhar hänt underde här åren. lill ökade produktiv iieien Denekonomiska politiken, m. m. Nr 162 i del svenska näringslivet med totalt 11,3 96 eller med i genomsnitt2,26 96 Fredaeen den perår.Undersamma period ökade vi genom politiska beslut i riksdag 2 iuni 1978 arbelsgivaravgifternamed 22,6 96, alltså 4,52 96 . Vi tog således ut dubbeltså mycket redan genom beslut här som egentligen var tillgängligt. Den ekonomiska '" kanske inte så konstigt att arbeismarknadsparierna har ställts inför politiken m m ganska svåra uppgifter. Vad de har gjort underdehär åren i allt väseniligt ärju alt de har förhandlat ominflationstakten. Jag lycker därför atl borde slå ganska näramig i uppfattningen all del är rimligt och rikligl - om arbeismarknadspariernai fria förhandlingar lagit konsekvenserna av ulvecklingen och tagit sill ansvar-alt den här församlingen lar sitt ansvar och justerar de kostnader som den kanbestämma över. Delrör sig här om den s. k. allmänna arbetsgivaravgiften eller löneskatten, somdet rätteligen borde hela - avgift är i del här fallet en inadekvat beteckning.Eftersom del -hoppasjag-är sista gången vi talar om den villjag än en gång tillkammarens protokoll läsa in en beskrivning av hurdet hela ser ul. Del har äveni dag talats om de här frågorna i termer som inle är relevanta. Allmänarbetsgivaravgift med 1 96 infördes i samband med alt man övergick frånallmän varuskatt till mervärdeskatt. Den dåvarande regeringens motivering varatl den allmänna varuskatten hade belastat även näringslivets investeringar ochatl elt borttagande av den skulle medföra ett inkomstbortfall för staten. Detville den regeringen läcka genom den här avgiften. Sedan kan man ifrågasättalogiken i all dessa komponenter byttes mot varandra, men det är en sak för sig. Därefterhöjdes löneskatten från I till 2 1971, och del fanns ingen annanmotivering då än att det förelåg elt behov av ökade skatteinkomster. Någon somhelsl avräkning i samband med avtalsförhandlingar ägde inte rum. Uppgörelsehade träffats mellan SAF och LO , som avsåg en treårsperiod framtill 1973. För tjänsiemannasektorn hade man träffat ell femårsavuil 1969, somomfattade . Den här löneskatiehöj-ningen skedde alltså underlöpande avialsiid. Sedan fördubblades löneskallen från 2 lill 4 "m . Även del skeddeundersamma avialsperiod som jag nämnde, och någon avräkning har avnalurliga skäl inte kunnai ske. Slutsatsenav det här resonemanget är alt den allmänna arbetsgivaravgiften under sintioåriga historia har varit en direkt skall på arbetskraftskostnaden.Den har inte varit föremål för avriikning. Diirfor är talet omlönlagarnas pengar i del här sammanhanget någol av falsk varudeklaration. Jagär också överraskad över att man från oppositionens sida lar avstånd från de förslag till skatteförändringar som har lagts fram. Inle minst förvånad iir jag eftersom del . av ile remissvar .som börjar komma in på skaiieuired- ningarna. framgår ganska lydligi all del föreligger en allmiin uppsluining kring kravei på en översyn av vårt skaitesystem. LO säger i sitt remissytt rande bl. a. att skallemoralen är på vägan upplösas,all man måste reformera 156 skaltesystemei från grunden. Här finns alltså ensamsyn. Jag kan, herr talman,med den kontakt jag har med rörelsens företrädare nära verkstadsgolvet ute imitt eget förelag, vitsorda atl det slammer ulomordeniligi väl. Jagtror alltså alt del är hell nödvändigt att det svenska skattesystemet ges ensådan utformning alt det bättre än nu främjar den ekonomiska lillväxien. Endastdärigenom är det möjligt att förverkliga de sociala reformer som genomförtsunder en följd av år i vårt land. Tillväxten är alltså viktigare Ibr vårframlida välståndsutveckling än vad fördelningsfrågorna någonsin kan bli. Närpropositionen om lönesparande var uppe till debatt, framhöll attATP-sysiemet verkligen var en riklig och bra typ av värdesäkring av förmåner.Ja,del aren värdesäkring i en lillväxlteori. Förutsättningen för all det skallfungera i verkligheten är alltså all vi får en lillväxi i den svenska ekonomin.För all främja del syftet måsie både företagsbeskattningen ochinkomstbeskattningen av fysiska personer ges en lämplig inriktning. Viljan lillarbeie och sparande får inte motverkas genom atl en orimligt slor del avinkomsterna beskärs. Tvärtom måste medborgarna ges incitament till yiieriigarearbeie och sparandeinsatser. Hänsyn måsle las lill inflationens verkningar. Denegativa effekterna på skaltemoralen av nuvarande alllför hårdamarginalbeskaltning kan inte underskattas. Jagtror alt begrepp som kompelens, ansvar, initiativ, arbetsvilja och effektivitetpå nytt måsle bli honnörsord i del svenska arbetslivet. För della fordras attmänniskorna känner att de får en rimlig ersättning och en rimlig uppskattningför sina insatser, vare sig de är löntagare i största allmänhet eller löntagarei föreiagsledande slällning. Jagvill, herr talman, sluta med atl i någon mån rikta mig till f d.finansministern. Jag tyckte nämligen liksom atl hans inlägg på ellvärdigt sätt skilde sig från några lidigare inlägg här , vilka verkligengiorde atl man började tvivla på den funktion som den här församlingen har iden svenska debatten. Jag tror alt vi har anledning alt se upp, så allförtroendet tor oss politiker inle rubbas bland allmiinheien. Vi iir iindå sålyckligt tonade atl vår nation är fylld av hederligt och rejält folk. Även niirdel gäller lerminologin tror jag vi måsle vara litet försikliga, så all vi intesprider löje eller misstroende mot politiker, i synnerhet dem som sitter i denhär församlingen. Lålmig, eftersom försökte få all dra på mungipornaåtminstone litet grand, få avsluta med en liten sak i bunden form. Även envårpoel må väl vara tillåten i den här församlingen. Slräng rör sig i debattenshögre sfärer med uttryck som""de svindlande affärer som vår regering för"- och detla fast man börjar se en ekonomiskljusning, så varför inle visa vissförtjusning - om än det råkar bli ensiräng som brasi. Denekonomiska politiken, m. m. Nr 162 INGEMUNDBENGTSSON (s): Fredaeen den lalman! Det är i gamla man brukar läsa dikter. 2 iij|-|j[att skulle göra sig förträffligt med sin diktkonst. Jag skall befria kammaren fränupprepningar av sådanl som vi från politiken, m. m. Den ekonomiska socialdemokratiskt håll sagl om hur en samordnad sysselsättningspolitik skall se ut. Jag skall begränsa milt anförandelill ell par kommentarer till vati .som slåri arbetsmarknadsuiskoncis betänkande nr 41beiriiffmdc del föreslagna nyrekryteringsbidraget. Läget på arbetsmarknaden är utan tvivel oroande. För ungdomar och nytilllrädiinde ärrisken stor atl de blir ulan jobb. Framförallt gäller det de ungdomar som slutarskolan. Det råder inget tvivel om all del behövs någon form avstimulans för att förmå förelagen alt nyanställa personal. Vi ställer oss därför positivatill regeringens förslag lill nyrekryieringsbidraget.Vi har själva efterlyst någon form av sådanstimulans. Vi har däremot allvarliga invändningar att göramot den föreslagna utformningen av bidraget,vilket vi redan gett till känna här i kammaren. Enligt Ibrslagel skall bidraget utgå till all nyrekrytering,och det ärenligt vårmening helt orimligt. Alla vet vi alt del ävenunder en myckel allvarlig lågkonjunktursker en betydande omflyttning på den svenskaarbetsmarknaden. Även under en lågkonjunktur behövervissa företag utöka sin personal rned framför allt yrkesarbetare. Man kan räkna med att åtskilligatiotusentals löntagare, arbetstagare, byterarbetsplats även under en lågkonjunktur. Dåställer jag mig frågan: Skall man verkligen ge ett statsbidrag på . ålelt företag, som har behov av personal,av yrkesarbetare, när föreiagel nyanställer? kommer då personer i frågasom har sysselsättning, men som gärna vill byta arbetsplats och därmed kanske fårbällre betalt. Vi svarar nej på denna fråga.Del är inte sä arbetsmarknadspolitiken skall bedrivas. Bidragetskall naturligtvis vara ett arbeismarknadspolitiskl instrument, och det skallvara till arbetsförmedlarens hjälp. Därför bör bidraget,enligt vår mening, endast utgå vid nyanställningav personer, som är arbetslösa, som ärnylillträdande på arbetsmarknaden, som är i beredskapsarbete eller under arbetsmarknadsutbildning. Utskott:;majoriteten vill inte vara med om en sådan begränsning.Man har lånat motiveringen, som är mycket underlig, från arbetsmarknadsministern. Man sägeralt om man begränsar slödet till särskildagrupper, skulle man diskriminera de grupper som inte kommer i fråga. Det ärett synsätt som helt strider mot denarbetsmarknadspolitik vi hitintills bedrivit. Det ärju tvärtomså, alt arbetsmarknadspolitikensuppgift äran siödja dem som behöverhjälp och som har del svårt. Åtgärderna skall alltid vara riktade mot just dessagrupper. Jag vågar påslå atl del, om man låter stödetutgå vid all nyrekrytering, blir ännu svårareför vissa grupper på arbetsmarknaden. Hur ser dåverkligheten ut? Vid alla våra arbetsförmedlingar finns ett stort antal arbetslösa personer, som söker arbeie. Arbetsförmedlingarnahar lyckals placera ett stort antal av dem i beredskapsarbete, och de harlyckals bereda tiotusentals arbetssökandearbetsmarknadsutbildning. hararbetsförmedlingen ansvaret att se lill all de tar ett arbeie på öppna Nr162 marknaden. Arbetsförmedlingen har lill uppgift alt bevaka deras intressen.Om man använder nyrekryieringsbidraget på ett rikligl sätt. arbetsförmedlingeni del ell viirdefulli instrument. Man kan ringa upp ni ; politiken, m. m. Den ekonomiska personalchefen eller företagsledaren ochIråga om de inle kan länka sig all anslällaen person, även om man för dagen inte direki har behov av Del gäller alliså för arbetsförmedlaren all helt enkelt förmåföretaget all tidigarelägga anställningar. Med den uppläggning vi har i vår reservation kan bidragetfylla uppgiften att vara ell effektivt arbeismarknadspolitiskl stöd. möjlighet all hjälpa dem som enligt all erfarenhet eljestriskerar all bli över när efterfrågan på personal ökar. Del är klart alt reformen kräver mer personal inomarbetsförmedlingen, men det gör ju alla de här reformerna på arbetsmarknadensområde, och vi har ställt krav på mer personal. Regeringen påstår med stolthet i rösten atl aldriglidigare har någon regering satsat så myckel på arbelsmarknadspoliliskaåigärder för all hävda sysselsättningen. Del är rikligl atl man har satsatmiljardbelopp på arbelsmarknadspoliliska åigärder och på enskilda förelag, menman har inle anseti alt man kan ge arbetsförmedlingen möjlighet atl på rimligtsätt klara alla sina uppgifter. Det hade ju endasi behövts en bråkdel av de härmiljardbeloppen för alt öka personalen på arbetsförmedlingarna. En bråkdel avde belopp som man anvisat för arbelsmarknadspolitiska åigärder eller förenskilda förelag skulle ha inneburit en väldig förstärkning avarbetsförmedlingsorganisaiio-nen. Regeringen erkänner atl arbetssituationen ärmycket ansträngd. Av det skälet vill man utforma bidraget på ell särskilt sätt.Enligt vår mening bör arbelsmarknadsverkei få läiinader i sin arbetssituation,och jag vill gärna fästa uppmärksamheten på all den fackliga organisation somföreiräder personalen har uttalat stor oro. Lägel är myckel allvarligt ochirriterande. Arbetsförmedlarna orkar inle med mer än all regisirera. Del bliren irritation som drabbar förmedlarna i första hand och inte oss politiker, somegentligen bär skulden lill den. Till slul, herr talman, villjag säga all del ärav vikl organisation som skatt tbrverkliga det arbelsmarknadspoliliska arbetet,levandegöra de reformer som vi här beslutar, får en fair chans alt klara sinuppgift. Med del anförda och med hänvisning lill vad vi har sagt ireservationerna yrkar jag bifall till de tre socialdemokraliskareservationerna. 1 den reviderade nalionalbudgeten ges enöverblick över läget på arbetsmarknaden och början av 1978. och del konstaleras alt arbetslösheten fortfarande ligger kvar på en iniernalionelli sen låg nivå. 1 genomsnitt befann sig 75 000 personer i vad man kallar öppen arbetslöshet . Av dessa arbelslösa var 30 000 ungdomar . Imars 1978 var 96 000 personer arbelslösa, moisvarande 2,3 96 av arbetskraften. Nr 162 nu en färskare siffra som är någotlägre. Trots det allmänt sett svaga Fred'ieenden arbetsmarknadsläget ökadesysselsättningen 1976-1977 med 16 000 personer. 2 iuni1978 '' betyder alt minskningen inom devaruproducerande näringsgrenarna kunde kompenseras av en fortsatt expansion inom den offenlliga sektorn och Den ekonomiska '' utbyggnaden av dearbelsmarknadspoliliska åtgärderna. Men minsk- politiken ningen sammanhänger också med attdel främsi är deltidssysselsätiningen För männen minskade de relativa arbetskraftstalen isamtliga åldersgrupper och mesl för män , medan antalet kvinnorfortsatte att öka på arbetsmarknaden. Antalet kvinnor med barn harökat från 200 000 förvärvsarbetande lill 382 000 är 1977. Del var kvinnorna som stod för den ökning avsysselsättningen om 250 000 personer som skedde . Den sys:5elsättningsminskning bland männen som inträffatunder senare år beror på atl de i ökad utsträckning har lämnat arbetslivet.Pensionsålderssänkningen 1976 är en orsak, ett ökat antalförtidspensioneringar - bl. a. - en annan orsak.Sysselsätiningsminskningen inom industrin började och förstärktes under1976och 1977,och del bidrariill att arbetslösheten bland männen ökar. Statsrådet ger i bil. 3 lillkompletteringsproposilionen en redovisning av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna och deras effekl på sysselsättningen. Han ger också sin syn på delfortsatta behovet av olika åtgärder och föreslår en nytt stöd, det s. k.tillfälliga nyrekryieringsbidraget. Departementschefen påpekar altarbetsmarknadspolitiken under den senasle konjunkturnedgången inriktats på attunderstödja företagens möjligheieralt behålla arbetskraften när efterfrågangått ner. Lagerstödet, 25-kronan, del tillfälliga sysselsättningsbidraget förlokatt dominerande företag är exempel på del, likaså de omfattandelidigareläggningarna av statliga industribesläll-ningar. bidragen till kommunalupphandting och del s. k. äldrestödet lill tekoindustrin. Tillsammans har dessainsatser givit en sysselsättningseffekt pä ungefär 30 000 personer somårsgenomsnitt och således bidragit till att hålla arbetslösheten inomindustrins arbetslöshetskassor på en så låg nivå som 2 'Vi av medlemsanialei moi ca 2,5 'V, vid moisvarande lid 1972och 1973. Siora satsningar har också gjorts för all ta hand om denylillträdande på arbetsmarknaden genom utökning av antalet platser iberedskapsarbete och arbetsmarknadsutbildning. 1 1978sysselsattes på det sättet ungefär 110 000 personer, varav 50 000 ungdomarunder . Även om det nu redovisas i finansplanen atlindustriproduktionen stabiliseras så vänlas en fortsatt nedgång av antaletsysselsatta inom industrin . och först förmodassysselsätiningsminskningen upphöra. Efterfrågan på arbetskraft inom industrinhar inte förbättrats, jämfört med läget , utan minskat. Mot denhär bakgrunden föreslår departementschefen atl de särskilda medel somsalts in för atl siödja sysselsäiiningen i företagen får fortsätta. 160 gäller den s. k. 25-kronan, dettillfälliga bidraget till utbildning av permilte- ringshotad personal,bidraget till utbildning i kombinationmed nyanställning och också det s. k. 75-procenlsbidragei, vilka föreslås förlängdat. o. m. I978r 1 utskottet är vi eniga om alt tillstyrka de här förslagenoch de anslagsuppräkningar som blir en följd av della. .Socialdemokraierna har emellertid i rcscrvaiionen Ian.seil au ulskottet borde ansluta sig lill de socialdemokratiska molionäiernassyn att underlaget för regeringens bedömningar om en allmän uppgång ärbräckligt. Jag menar alt om man hade läst bil. 3 och finansplanen ordentligthade inte den reservationen behövts. Departementschefen säger vidare i propositionen atl såfort han har fått ett lillräckligl underlag för att bedöma behovet av entidigareläggning av angelägna offentliga beställningar i byggnadsarbeten,kommer han att lämna förslag om del. Och regeringen beslutade ju i går atttidigarelägga jobb för ungefär en halv miljard, vilket skulle betyda 3 000-5000 arbetstillfällen för den hårt drabbade byggsektorn. Detla är hell i linjemed de ansträngningar som gjorts förut. Bygginvesteringar har lidigarelagtsända sedan börian av 1977. Därmed är den socialdemokratiska reservationen 2besvarad. 1 propositionen föreslår nu alten ny stödform,som han kallar tillfälligt nyrekryteringsbidrag, skall inrättas. Tanken med delbidraget är alt företagen skall kunna tidigarelägga nyrekrytering av personal,som de kommer atl behöva i ett senare skede. Avsikten är att i förväg la tillvara nyrekryieringseffekterna av en väntad konjunkturuppgång och på så sätthålla tillbaka en fortsatt väntad nedgång i antalet industrisysselsalta. Bidraget skall kunna utgå lill tillverkningsindustri,varuhandel och övriga servicenäringar och endast gälla för den nettoökning avantalet anställda som företaget kan uppvisa och som kvarstår den1 . Andra förutsättningar för stödet är alt del skall gällaför . För ökning av personalen föreslås 12 000kr. per heliidssysselsati , . för sistakvartalet 1978 och . Bidraget skall betalasul vid konlrollperiodens slul. All nyrekrylerad personal skall gå igenom ett fastställtinlroduktionspro-gram. Handläggningen av nyrekryteringsbidraget bör vara så enkelsom möjligt. AMS eller, efter styrelsens bemyndigande, länsarbetsnämnderna börges delta uppdrag. Företrädare för personalen vid de berörda företagen skallavge yttrande innan den ansvariga myndigheten beslutar om bidrag. Utskottettbrulsälterall regeringen som ett villkor för stöd ålägger företagen atl föreen aktuell rekrytering anmäla sina planer lill arbetsförmedlingen. Socialdemokraterna är glädjande nog positiva lillnyrekryteringsbidraget som sådanl men har, såsom härredovisat, i sin motion föreslagit en annan uppläggning. De anser atl bidragetinte skall utgå generellt för all personalökning ulan endasi för person som ärföremål för arbelsmarknadspolitiska åigärder av någol slag. Utskottsmajoritetenanser att det socialdemokratiska förslaget skulle ge en Den ekonomiska politiken, m. m. 1 1 /noiokoli 1977/78:161-162 Nr 162 sämre effekt av del här bidraget och all del skulle kräva enomfattande Fred'iBen den administration.Det tillfälliga nyrekryteringsbidraget är avsett atl vara en 2 iuni 1978 stimulansinsatt under kort lid. För alt få effekl bör del vara generellt. anmälningsförfarande som utskottet förutsätter kommer all följa med Den ekonomiska bidraget ger arbetsförmedlingen möjlighet att verka för en placering av politiken m arbetssökande som är arbetslösa eller har särskildasvårigheter. jorileten har därföravvisat del socialdemokraliska förslaget i det avseendet. Det är också viktigtatl anpassningsgrupperna i företagenär med och påverkar den nyrekrytering somsker. Påtvå punkter har vi enats med socialdemokraierna och vill ge i-cgcringen tillkänna all regeringen skall få en redovisning av hur samordningen mellan delföreslagna nyrekrylcringsbidragel och antlra bidrag som uigår för all stödjautsatta yrkesgrupper på arbetsmarknaden kommer att ske och alt regeringensiirskilt skall beakta informationen till ile anslälkla och derasorganisationer sam t lill företagarna. Utskoilel siiger också all del iirvikiigi atl informationen fåren snabbt genomslag, eftersom bidragspcriodcn iiravsetid all starta . pliiderade här för all nyrekrylcringsbidragel enbart skulle uigå lilldem som iir föremål för arbelsmarknadspolitiska ålgiirder av någol slag.Utskoiismajorileicn iror inie all bidragei då färden effekl som del skullekunna 11 om del är generellt. Bidraget är avsett atl geen allmän ökning avarbetskraften. Bidragei skall också vara lillfälligt för all påverka rekryteringsbehovetunder det närmasle året. Socialdemokraterna erkänner alt den konstruktion deföreslår kräver en förstärkning av arbetsförmedlingarna. Jag lycker del ärrimligt att ifrågasätta, om man skall ha en konstruktion som kräver en ökadadministration. Arbetsförmedlarnas uppgift borde vara all förmedla arbeten istället för att syssla med en onödig administration. Vi iir Överens om attarbetsmarknadspolitikens uppgift iir all siödja dem som är svaga påarbetsmarknaden. Men de svaga grupperna behöver ju ett mer långsiktig; stöd. Vihar där bidragei lill halvskyddad sysselsättning, jämsiälldheisbidraget,bidraget lill beredskapsarbetet osv. Ävenom bidragei utgår generellt innebär det all om någon flyttar från ett förelaglill ett annat så blir det en plats ledig på det företag som mister enanställd. På det sättet kan kanske någon på orten boende arbetslös la en chans.1 och med anmälningsplikten till arbetsförmedlingen får arbetsförmedlingen enchans atl tala om vilka människor som dit har anmält att de behöver ell jobb.På del sättet får man en konlakl mellan arbetsförmedlingen och företagen ochkan därigenom fl med jusl de grupper som ni socialdemokrater ömmar för. Jagtror diirfor atl del i praktiken inte blir någon större skillnad, INGEMUNDBENGTSSON (s) kort genmäle: Jag kan fana mig ganska kort. Jag tror mig inte om all i kunna förändra del parlamenlariska styrkeförhållandet. Jag vill bara göra ett par påpekanden, 162 mig inie allsom detförståndiga i den utformning som utskottsmajoriteten har stannat för. Hon sade all detär bällre att arbetsförmedlarna ägnar sig åt alt förmedla arbete än alt deägnar sig åt administration. Det var jusl del jag framhöll altarbetsförmedlarna skall göra. Men då måste de ha hjälpmedel, och det är därförvi har gett dem de arbelsmarknadspoliliska inslrumenlen i derasförmedlingsarbete. Allt detla går via arbetsförmedlingarna. De har på sinakontor konlakl med miingder av människor som de försöker förmedla arbeie lilloch som de har stora svårigheter all få ul i jobb. Genom vårt förslag får de enunik chans. Därför vidhållerjag all del är alldeles rikligt att utformainstrumentet så all det gäller dem som är arbelslösa eller dem som är föremålför arbelsmarknadspoliliska åigärder. Bidrag skall utgå via arbetsförmedlingenoch vara till för folk som saknar jobb, inle för de yrkesarbetare som byteranställning för all på del sättet få bällre beialt. Men jag tror mig som sagl inle vara i stånd alt förändradel parlamenlariska lägel . Det få bli på . Därför nöjer jagmig med denna replik. Den ekonomiska politiken, m. m. () kort genmäle: Jag förslår myckel väl att jag inleövertygade , men jag vill ändå replikera. Om någon byter plats, blir en plats ledig som kan användasför atl ge anställning ål en arbetslös eller ål någon iarbetsmarknadsutbildning. Jag tror alt den konlakl mellan förelaget ocharbetsförmedlingen som vi föreslår kommer all ge oss möjlighet all stödja desvaga grupperna också. Jag iror ändå alt del långsiktiga stödet är viktigt för desvaga grupperna. Jag vill också säga alt den utformning av slödel som vi harföreslagil har accepierais och föredras av arbelsmarknadsverkei, som skalladminislrera stödel. Jag yrkar bifall lillarbeismarknadsuiskottets hemställan i dess belänkande nr 41. ALFLÖVENBORG (apk):