prot · G109161 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:161 §1 Justerades protokollen för . §2 Föredrogs och hänvisades 1977/78:188 lillskatleutskoltet §3 Föredrogs och hänvisades 1977/78:1987 tillnäringsulskoltet §4 Föredrogs men bordlades åter betänkanden /78:436Näringsulskotlels betänkande 1977/78:76 §5 Den ekonomiska politiken, m. m. 1977/78:40 med anledning av regeringens iproposilionen 1977/78:150 gjorda framställning rörande de allmänna riktlinjernaför den ekonomiska politiken och för budgetregleringen m. m. jämte motioner. 1977/78:56 med anledningav proposilionen 1977/78:187 om avskaffande av denallmänna arbetsgivaravgiften jämte motioner. 1977/78:57 med anledning avpropositionen 1977/78:150 med förslag lill slutlig reglering avstatsbudgeten för /79, m. m. leringsproposition),såvitt proposilionen hänvisats lill skatleulskottet, 1977/78:41 med anledning av propositionen1977/78:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret1978/79, m. m. (komplet-leringsproposition), såvitt avserarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde, jämte motion. Denekonomiska politiken, m. m. Finansutskottetsbetänkande nr 40, skaiteutskotlets betänkanden nr 56 och 57 samtarbetsmarknadsutskotlels betänkande nr 41 debatteras i ett sammanhang ochyrkanden beträffande samtliga dessa belänkanden får framställas under dengemensamma överläggningen. 1 det följande redovisas endasi de belänkanden,beträffande vilka under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Ipropositionen 1977/78:150 (kompletteringspropositionen) hade behandlats denekonomiska politiken mot bakgrund av den samhällsekonomiska utvecklingen. Delförslag till statsbudget för /79 som lades fram i åretsbudgetproposition kompletterades med hänsyn lill senare inträffade förändringarrörande såväl inkomst- som utgiftssidan av budgeten. 1 samband därmedredovisades en förnyad beräkning av budgelutfallet för innevarande budgetår.Denna gav vid handen att totalbudgetunderskoltet skulle minska med 3 627 milj.kr. i förhållande till beräkningarna i årets budgetproposition. Sålundaförutsågs nu ett underskott om ca . För /79beräknades i budgetpropositionen ett underskott om ca . De nyaberäkningarna visade elt underskott av ca . 1särskilda bilagor redovisades den reviderade finansplanen 1978 och delreviderade budgetförslaget 1978/79. a. en reviderad nalionalbudget för och enlångtidsbudget för budgetåren 1978/79-1982/83. Proposilionenhade hänvisats såvitt avsåg bilaga 2, Reviderat budgetförslag 1978, moment 5 ihemställan (förslag lill lag om storleken av statlig inkomstskatt som ingick ipreliminär skall för /79) till skatteutskottet, såvitt avsågbilaga 3, , till arbeismarknadsutskotlei och iövrigt till finansutskottet. PunktenA (Den reviderade finansplanen 1978) Iproposilionen 150 bilaga 1 (ekonomidepartementei) hade regeringen efterföredragning av ekonomiministern föreslagit alt godkännade allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordats ipropositionen. I della sammanhang hade behandlats de med anledningav proposilionen väckta motionerna 1977/78:1969av (apk) och (apk), vari hemställts atl riksdagenbeslutade 1. all avslå de allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som förordats i den reviderade finansplanen, 2. all hos regeringen anhålla om förslag för höjdabarnbidrag, pensioner och studiebidrag ienlighet med de förslag som fanns angivna i motionen. 3. all uttala sig för pris- och hyressiopp och hosregeringen anhålla om den förslag i enlighet därmed, 4. att godkänna den politik för stoppad kapitalexportoch aktievinsluldel- ningsom förordals i motionen, £)p,, ekonomiska 5. attuttala sig fören alternativ sysselsättningspolitik med nationalisering politiken, m. m. av viktiga nyckelinduslrier och uppbyggandet av nya stalsinduslrier i enlighet med de riktlinjersom angivits i motionen, 6. atl uttala sig för ökat bostadsbyggande i enlighetmed motionen och hos regeringen anhålla om förslag i enlighet därmed, 7. att hos regeringen anhålla om en 50-procenligminskning av militärutgifterna, 8. att i övrigt uttala sig för den allmänna inriktningav den ekonomiska politiken som förordals i motionen, 1977/78:1970 av m. (s), vari såvittnu vari fråga hemställts att godkände de allmänna riktlinjer fördenekonomiska politiken som förordats i motionen, 1977/78:1971 av m.fl. (s), varihemställts att skulle 1. godkänna de grunder för extra tillägg lillbarnbidrag som angivits i motionen, 2. till Extra tillägg lill barnbidrag() för /79 anvisa elt förslagsanslag av , 1977/78:1972 av m.fl. (s), varihemställts att skulle 1. godkänna de grunder för extra tillägg lillstudiebidrag m. m. som angivits i motionen, 2. lill Extra tillägg till studiebidrag m. () för /79 anvisa ett förslagsanslag av60 , 1977/78:1974 av m.fl. (s), varihemställts alt beslutade 1. atl hos regeringen anhålla all konsumentpriset påmjölk, ost, nötkött, bröd och mjöl sänktes med i motionen angivna belopp, 2. an lill Prisreglcrande åigärder på jordbruketsområde under huvudtitel anvisa ett extra anslag av 850milj. 3. atl genom utnyttjandet av dessa medel kompenserajordbruket genom särskilda pristillägg på berörda jordbruksprodukter för de imotionen föreslagna prissänkningarna, och 1977/78:1975 av m, n,(vpk), vari såvittnu vari fråga yrkats alt beslutade 1, att hos regeringenhemställa om åtgärder för att ett bostadsbyggnads- Denekonomiska politiken, m. m. programom 85 000 lägenheter genomfördes under /79, 2. atl hos regeringen hemställa om åtgärder för atlytteriigare 20 000 barnsluge- och fritidshemsplalser skulle byggas /79 och att erforderliga statsbidrag härför skulle utgå, 3. alt hos regeringen hemslälla om åtgärder för altpersonaltätheten i daghemmen blev 1 personal på 4 barn, 4. atl hos regeringen hemställa om åtgärder för 6 000nya tjänster inom sjukvården, 5. att hos regeringen hemslälla om åtgärder för 5 000nya tjänster inom äldreomsorgen, 6. att hos regeringen hemställa om åtgärder för enförbättrad kollektivtrafik - såväl statlig som - av sådan omfattningatl 12 000 ytterligare tjänster inrättades, 7. att hos regeringen hemställa om förslag tillprogram för alternativ energiproduktion och energibesparande åtgärder som gav 5000 årsarbeten ytterligare inom verksamheten, 9. atthos regeringen hemställa om förslag till sysselsättningsgaranti inom gruv- och stålbranschen, 10. atl hos regeringen hemställa om åtgärder för attsysselsättningen inom textilbranschen ej skulle minska, 11. att hos regeringen hemställa om förslag till bidragför kommunerna och landstingen att anordna ungdomsarbeten bl. a. genomtidigareläggning av angelägna investeringar intill 20 000 nya arbetstillfällen, 12. att hos regeringen hemställa om förslag lillstatligt stöd till nya idrottsanläggningar som kunde ge 1 000 nyaarbetstillfällen, 13. att hos regeringen hemställa om åigärder för attverkställa ett och effektivt allmänt prisstopp , 14. alt hos regeringen hemställa om förslag till lag omhyressiopp under i första hand 12 månader, 15. att hos regeringen hemslälla om förslag tillslopande av mervärdeskatten på nödvändighetsvaror, finansierade i enlighet medi motionen angivna riktlinjer, 16. alt de 2 som anslagits somprisregleringsmedel för det militära försvaret avräknades frånförsvarsbudgeten, 17. atl uttala att inga militära repelitionsövningarborde hållas under /79 och att härför anslagna medel avräknadesfrån försvars-budgeten, 18. alt uttala sig för en skärpt restriktiviiei vidtillämpningen av valuta-regleringslagen så att kapitalflykt ochindusiriuiflyttning stoppades, 19. att hos regeringen hemslälla om förslag omförstatligande av privata affärsbanker och försäkringsbolag, 20. att hos regeringen hemslälla om förslag till lag omarbetstidsförkortning till 7-timmarsdag, med full lönekompensation, medgiltighet från , 21. alt hos regeringen hemslälla om förslag till ändradinriktning av skattepolitiken i enlighet med i motionen anförda riktlinjer. 10. atl hos regeringen hemslälla om åtgärder förutarbetande av en industripoliliskt program med sikte på ökad förädling inomlandet, 11. alt öka del allmänna barnbidraget lill 3 050 kronorper barn och år från . vilket ulgjorde 25 "n av nu gällandebasbelopp och all anvisade nödvändiga medel härför, 12. alt med avslag på propositionen 1977/78:150 som sinmening uttala vad som i motionen anförts om den ekonomiska politiken. Denekonomiska politiken, m. m. 1. alt med avslag på motionerna 1977/78:1969yrkandena 1 och 8,1977/78:1970 yrkandet 1 och 1977/78:1975 yrkandet 24 skullegodkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordats ipropositionen 1977/78:150bilaga 1 och som sin meningge regeringen lill kännavad utskottet anfört, 2. alt skulle avslå motionen 1977/78:1969yrkandena 2-7, 3. att skulle avslå motionerna 1977/78:1971,1972 och 1974, 4. atl skulle avslå motionen 1977/78:1975yrkandena 1-7 och 9-23. Följande två reservationer hade avgivits avKjell-Olof , , , , ,och (samtliga s): 1. beträffande de allmänna riktlinjerna fördenekonomiska politiken, vari reservanterna ansett att utskottet under 1 bort hemställa a. medavslag på regeringens förslag i proposilionen 1977/78:150 bilaga 1 samt motionerna 1977/78:1969 yrkandena 1 och8och 1977/78:1975 yrkandet 24 bifalla motionen 1977/78:1970 yrkandet 1 och godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordals i motionen 1970, b. återförvisamotionen 1977/78:1970 yrkandet 1 i de delar som ej behandlats under a. lill finansutskottet för ytterligare beredning. 2. beträffande motionerna 1977/78:1971, 1972 och1974, vari reservan terna - under förutsättning av bifall till reservationen nr 1 - ansett all utskottet under 3 bort hemslälla attriksdagen återförvisade motionerna 1977/78:1971, 1972 och 1974 tillfinansutskottet för ytterligare beredning. Punkten5 (Reviderat budgetförslag 1978/79) 1propositionen 150 bilaga 2 (budgetdepartemenlel) hade regeringen efterföredragning av budgetministern såvitt nu var i frågaföreslagit alt godkänna de allmänna riktlinjer för budgetregleringen somförordals i propositionen. Denekonomiska politiken, m. m. Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1977/78:1970av m. fl. (s), vari såvitt nu var i fråga hemslällts alt riksdagengodkände de allmänna riktlinjer för budgeiregleringen som förordats i motionen,och 1977/78:1975 av m. fl. (vpk), vari såvitt nu var i fråga hemställts altriksdagen med avslag på propositionen 1977/78:150 som sin mening uttalade vad imotionen anförls om budgetpolitiken. attriksdagen med avslag på motionerna 1977/78:1970 yrkandet 2 och 1977/78:1975yrkandet 25 skulle godkänna de allmänna riktlinjer för budgetregleringen somförordats i propositionen 1977/78:150 bilaga 2 moment 1 och som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört. 3.beträffande de allmänna riktlinjerna för budgetregleringen av ,, , , , ochTorsten (samtliga s) som - under förutsättning av bifall lillreservationerna nr 1 och 2 - ansett att utskottet bort hemställa a. medavslag på regeringens förslag i propositionen 1977/78:150 bilaga 2 moment 1 och motionen 1977/78:1975 yrkandet 25 bifalla motionen 1977/ 78:1970 yrkandet 2 och godkänna de allmänna riktlinjer för budgetregle ringen som förordats i motionen 1970, b. återförvisamotionen 1977/78:1970 yrkandet 2 i de delar som ej behandlats under a. till finansutskottet för ytteriigare beredning. Regeringen(budgetdepartementet) hade i propositionen 1977/78:187 föreslagit attriksdagen skulle anta vid propositionen fogat förslag till lag om upphävande avlagen (1968:419) om allmän arbetsgivaravgift. I proposilionen hade föreslagits all den allmännaarbetsgivaravgiften hett avvecklades fr. o. m. . I detla sammanhang hade behandlats de med anledningav proposilionen väckta motionerna 1977/78:1977av m. fl. (s), vari hemställts att skulle avslåregeringens förslag till lag om upphävande av lagen (1968:419) om allmänarbetsgivaravgift, och 1977/78:1978 av m. fl. (vpk), vari. 1. att allmänna arbetsgivaravgiften slopades förkommuner och landsling. 2. att i övrigl avslå propositionen 1977/78:187. allriksdagen med bifall lill propositionen 1977/78:187 och motionen 1977/ 78:1978yrkandet 1 samt med avslag på motionen 1977/78:1977 och motionen 1977/78:1978yrkandet 2 skulle anta det i propositionen framlagda förslaget lill lag omupphävande av lagen (1968:419) om allmän arbetsgivaravgift. Reservation hade avgivits av , , , , i , CurtBoström och (samtliga s) som ansett att utskottet bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1977/78:1977 och motionen 1977/ 78:1978yrkandet 2 skulle avslå propositionen 1977/78:187 och motionen 1977/78:1978yrkandet 1. Denekonomiska politiken, m. m. 1propositionen 1977/78:150 (kompletteringspropositionen), såviii avsåg bilagan 3() hade regeringen efter föredragning avarbetsmarknadsministern föreslagit att 1. den tillfiilliga höjningen till . avbidraget lill utbildning vid påtaglig risk för permittering och bidraget tillutbildning i kombination med nyanställning skulle gälla även , 2. det tillfälliga sysselsättningsbidraget till vissaförelag med dominerande ställning på orten fick utgå även under andra halvåret1978, 3. godkänna de av arbetsmarknadsministern riktlinjerna för en tillfälligt nyrekryteringsbidrag, 4. bemyndiga regeringen eller myndighet som regeringenbestämde all förlänga giltighetstiden för statliga garaniier förlageruppbyggnadslån, 5. lill Bidrag lill arbetsmarknadsutbildning /79 under tolfte huvudtiteln utöver tidigare anvisat anslaganvisa ytterligare , 6. till Sysselsättningsskapande åtgärder /79 under tolfte huvudtiteln utöver tidigare anvisatreservationsanslag anvisa ytterligare , 7. till Tillfälligt sysselsättningsstöd för budgetåret1978/79 under tolfte huvudtiteln anvisa elt reservationsanslag på 150 000 000kr. 1 della sammanhang hade behandlats den medanledning av propositionen väckta motionen 1977/78:1973 av m.fl.(s), vari yrkats all skulle 1. som sin mening ge regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ökat statligt byggande, 2. som sin mening ge regeringen till känna vad imotionen anförts om förstärkning av arbetsmarknadsverkets resurser, 3. som sin mening ge regeringen lill känna vad imotionen anförts om redovisning av överväganden rörande samordning av reglernaför vissa arbelsmarknadspolitiska bidrag, 4. godkänna de riktlinjer för ett tillfälligt nyrekryleringsbidrag som Nr 161 förordats i motionen, Fredaeen den ' °''" '"'"8 se regeringen lill känna vad i motionen anförts om "> iuni 1978 särskild information lill de anställda och derasorganisationer rörande tillfälligt nyrekryteringsbidrag. Den ekonomiskapolitiken, m. m. 1. atl med bifall till propositionen1977/78:1501 förevarande del godkände att den tillfälliga höjningen lill 25 kr.per timme av bidraget till utbildning vid påtaglig risk för permittering ochbidraget till utbildning i kombination med nyanställning skulle gälla ävenunder , 2. all med bifall lill propositionensförslag godkände atl det tillfälliga sysselsättningsbidraget lill vissa förelagmed dominerande ställning på orten fick utgå även . 3. beträffande ökat statligt byggande att motionen1977/78:1973. yrkandet 1. inle föranledde någon åtgärd, 4. all med bifall lill propositionensförslag bemyndigade regeringen eller myndighet som regeringen bestämde atlföriänga giltighetstiden för statliga garaniier för lageruppbyggnadslån, 5. att med avslag på motionen 1977/78:1973,yrkandet 4, godkände de i propositionen förordade riktlinjerna förentillfälligt nyrekryteringsbidrag, 6. beträffande förstärkning av arbetsmarknadsverketspersonalresurser att skulle avslå motionen 1977/78:1973, yrkandet 2. 7. beträffande samordning av nyrekryteringsbidragetmed andra bidragsformer, information om bidraget, m. m. att medanledning av motionen 1977/78:1973, yrkandena 3 och 5, som sin mening gavregeringen lill känna vad utskottet anfört, 8. att - med ändring av tidigare beslut -till Bidrag lill arbetsmarknadsutbildning för /79 under tolftehuvudtiteln anvisade ett anslag av 1 , 9. atl - med ändring av tidigare beslut - riksdagentill Sysselsättningsskapande åtgärder för /79 under tolftehuvudtiteln anvisade ett reservationsanslag av 1 , 10. atlriksdagen lill Tillfälligt sysselsäitningssiöd för budgelårel 1978/79 under tolfte huvudtiteln anvisade ett reservationsanslag på . Följande ire reservationer hade avgivits avIngemund , , , iSimrishamn, , och (samtliga s): 1. bcirillTandc allmän moiivcring, vari rcservaniernaanscii alt utskottets yiirandc i viss ttcl skulle ha av dem angiven lydelse. 2. beirälTande ökat statligt byggande, varireservanterna ansett att utskottet under 3 bort hemställa att med bifall lill motionen1977/78:1973, yrkandet 1, som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört, 3. beträffande riktlinjerna för elt tillfälligtnyrekryteringsbidrag och förstärkning av arbetsmarknadsverkets personalresurserm. m., vari reservanterna ansett alt utskottet under 5 och 6 bort hemslälla 5. beträffande riktlinjer för ett tillfälligtnyrekryteringsbidrag all med anledning av proposilionen samt medbifall lill motionen 1977/78:1973, yrkandet 4, som sin mening gav regeringenlill känna vad reservanterna anfört, 6. beträffande förstärkning av arbetsmarknadsverketspersonalresurser alt med bifall till motionen 1977/78:1973, yrkandet2, som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört. Denekonomiska politiken, m. m. KJELL-OLOFFELDT (s): har snart gått igenom av borgerligt styre. Mångaföljde väl till en början med stor förundran regeringens vingliga stråt i denekonomiska politiken. Vi fick den Bohmanska kvarlalspolitiken,där del gasadesoch bromsades om vartannat. Vi fick rekordinflaiionen, den ekonomiskatillbakagången, standardsänkningarna för löntagarna. Men sedan har nog dennaförundran hos många utbytts mot förfäran - förfäran över miljardrullningen tillnäringslivet, statsfinansernas förfall, de allt hårdare villkoren för deltasamhälles svaga och utsatta. Fördel börjar skönjas ell mönster i allförvirringen. Sedansin tillträde har den borgerliga regeringen genomfört en inkomstfördelningfrån lönlagarna till företagssektorn som torde sakna sin motsvarighet. Del harskett med hjälp av tre devalveringar och två sänkningar avarbetsgivaravgifterna, där bara avskaffandet av den allmänna arbetsgivaravgiftentillför företagssektorn . Man har bättrat på dessamiljardöverföringar med en rad skatteförmåner, specialdestinerade lillföretagarna. Generositeten har också flödat över storfinansen i regeringensolika krispaket. I en enda uppmärksammad affär betalade staten 600 milj. I;r.för all överta de privata aktieägarnas förluster. Löntagarnahar fltt betala de här miljardrullningarna genom höjda konsumlionsskatler,inflation och sänkta reallöner. Men den största delen av räkningen väntarfortfarande på all betalas. Den finns gömd i statsbudgetens rekordunderskotl.Och där lär den inle kunna gömmas undan så värst . Den dyker upp i krav påsocial nedrustning och höjda skatter. Resultaten av den här politiken kanavläsas i finansslalistiken. förbättras företagssektorns finansiellaställning med . Det är lika myckel som företagensfinansiella resurser ökade under det s. k. . och hans moderater är ändå inte nöjda. har pressat avövriga regeringspartier det medgivandel, alt om inle sänkningen avarbetsgivaravgiften den visar sig tillräcklig föratt öka kapacitelsutnytljandet, frigöra produkiionsreserverna Denekonomiska politiken, m. m. ochåtervinna förlorade marknadsandelar, då skall arbetsgivaravgifterna sänkas igenden . Eftersom del förefaller hell omöjligt atl alla dessafantastiska resultat skall uppnås och avläsas , tordecentern och redan ha lagt sig för krav. Denhär nästan besinningslösa uppladdningen av näringslivet med pengar motiveras avregeringen medan vinsterna måste upp och kostnaderna nerför alt produklion,invesieringar och sysselsättning skall börja öka igen. Men trots att den härpolitiken nu bedrivits i över elt och elt halvt år har ingenting av della ännuhänl. Industriinvesteringarna fortsätter att minska kraftigt, produktionenlbrtsäiteratlstagnera,och arbetslösheten ökar. försvinnerungefär 100 OOOarbetstillfällen urden svenska industrin. Och närmare 300 000människor är arbetslösa eller sysselsätts genom olika slagsarbetsmarknadspolitiska insatser. Regeringenoch den borgerliga utskottsmajoritelen försöker , liksom tidigare,spridaförtröstan och lugn genom att hänvisa lill alt det måste la sin lid, innanresultaten av allt man uträttat visarsig. Men det har devalverats, sänktsavgifter och pysslats med näringslivets lönsamhet så länge, att även denborgerliga regeringen borde inse atl människorna böriar vänta sig resultat.Oron bland de arbetslösa, bland dem som är utslagna från arbetsmarknaden, blandungdomarna utan hopp om jobb och bland de tiotusentals löntagarna ikrisdrabbade företag växer sig allt starkare. Man börjar hell enkelt vilja vetavad uppoffringarna, den sänkta standarden, de uteblivna reformerna från denborgerliga valrörelsen egentligen skall ge i utbyte. Därförmåsle vi vidarebefordra deras frågor lill representanterna för regering ochriksdagsmajoritet. Vad flr lönlagarna i utbyte för sina försämrade villkor?Vad fär de exempelvis för de 6 000 miljoner som strös ut över näringslivet genomsänkta arbetsgivaravgifter? Kan eller någon annan ge elt exempel påalt något nytt jobb har kommit lill tack vare de avgifter som redan sänkts, deskatteförmåner ni redan beviljat företagarna? Vårär för resten alla deföretagare som före valet talade om hur myckel mera folk de skulle kunnaanställa, om bara de förhatliga arbetsgivaravgifterna försvann? Och när ni ,, inte anser er ha råd alt ställa tillräckligt med pengar tillförfogande för all klara varven, bygga ul handelssiålsindusirin och räddastatens tekoförelag i , lala då om för varvsarbetarna, förstålarbetarna och för textilarbetarna vid hur ni skapar nya jobb åt demgenom att sänka arbetsgivaravgifterna med 4 miljarder! reviderde finansplanen ges det faktiskt en upplysning om vilka resultat mankan vänta sig av atl arbetsgivaravgifterna sänks . Enligt regeringensförhandsreklam skall det, bland allt annal gott, också ge oss ökade andelar påväridsmarknaden. återspeglas i finansplanen så, att man höjer prognosenför den svenska exporten 1978 med en I "/oo. Del betyder att vi för enöverföring titt näringslivet på uppemot 2 000 milj. kr. tar enexportökning på 85 milj. kr. Om resultaten blir lika strålande i fortsättningen, herr talman, kommer den här regeringen atl resa ett monument av bortslösade miljarder över en nästanotroligt ineffektiv näringspolitik Från socialdemokratins sida har vi bekämpat den härutvecklingen. Vi har försökt visa hur man till väsentligt lägre kostnader försiaten kan uppnå snabbare och bättre resultat, om insatserna koncentreras tillförelag och sektorer, där de verkligen behövs, och om näringspolitiken inriktasså, atl vi vet vad vi får för pengarna. Vi har, i stället för alt sänkaarbetsgivaravgifterna, velat åstadkomma bl. a. följande: - enstrukturfond med långfristigt, riskvilligt kapital for investeringar, - bättrestimulans för ökat bostadsbyggande, - en kraftfullsatsning på teknisk ulveckling, forskning och utbildning, - ökadeinvesteringar i de statliga företagen och i statens affärsdrivande verk,framförallt på kommunikationsområdet, och - enenergipolitik i enlighet med riksdagsbeslut, som ger jobb nu ochtryggar den framtida energiförsörjningen. Med en politik efter de riktlinjerna skulle vi kunna fåfart på investeringarna och därmed på hela ekonomin. Tiotusentals nya jobbskulle skapas. En grund skulle läggas för en ny tillväxt, som kanåtervinna den samhällsekonomiska balansen. Och det skulle kunna ske utan deökade orättvisor och klyftor som under alla förhållanden blir priset för denborgerliga politiken, vare sig den lyckas eller inte. Alla de här förslagen förkastas av den borgerligamajoriteten. Den stående motiveringen är alt det inte lönar sig att erbjudakapital till investeringar. Denna myt -atl det inte råder någon kapitalbrist idel här landei -vågar man fortsätta att driva den efter Volvoaffären? Det skallbli intres.sant all se.