prot · G109156 · 1977-12-31 00:00:00 — Men vad är orsaken till deprishöjningar som vi varit tvungna att genomföra? Låtmig som etl exempel nämna alt jordbruket-förra året uppbar, om jag minns rätt,ca . Av dessa 1,3'miljarder var det bara drygt 100 miljonersom gällde lönekompensation. Allt del övriga, 1,2 miljarder, utgjorde täckningför jordbrukarnas ökade kostnader . .Vibehöver inte här ta upp en diskussion om orsakerna lill dessa ökade kostnader.Men vad som är angeläget för oss alla, och framför alll för oss jordbrukare,deläratt kostnadsökningarna minskar. Då minskar man också behovet att höjapriserna. De prishöjningar som behövs för att ge jordbrukarna en rimliglönsamhet tror jag alt konsumenterna har möjlighet alt bära. Under de senasle åren harganska stora belopp utgått i subventioner lill konsumenterna, något somvi mer än väl känner till. Här vill man från vissa håll göra gällande alt detvaril en fiora av stödåtgärder till förmån fÖr Tyvärr är det på det sättet atl man i många fall räknar insom stödåtgärder de pengar somanslagils för subventioner av livsmedel och som uppgår lill ca 4 miljarder. GRETHELUNDBLAD (s) kort genmäle: När påslår att endast 100 miljoner under det senasleåren gåll lill lönelyft till jordbrukarna, så vill jag påpeka alt jordbrukarnamed det beloppet fått relativt sett samma lönelyft som andra löntagargrupper,därför att det innebar avtalet. Närregeringen oroar sig för kostnadsläget på grund av att löntagarna fåtthöga löner, så finns det i så fall samma anledning atl oroa sig förkoslnadsläget här. Jordbrukarna har fått samma lönelyft. Men inte så oroad av kostnadslägel. Jag har inte gjort någon reservationangående kapitalvinsterna, ulan jag hade den uppfattningen alt man iavtalstexten även skulle skriva all man log hänsyn lill kapitalvinsterna överhuvud taget i avtalet. Men eftersom man fört in en text som säger att man skallla hänsyn till olika ekonomiska och sociala förhållanden i jordbruket, såanserjag att man under denna beskrivning skall föra in även jordbrukets förmögenhetsförhållanden. Jaganser all den hänsyn man tagit till kapitalvinsterna i den del som gällerjordbrukets inkomsiföljsamhel innebär att man framöver skall kunna sägaalt man här har etl prejudicerande beslut för att kapital vinster också är a vbetydelse när det gäller jordbrukarnas inkomster. Regleringav priserna på Jordbruksprodukter, m. m. FILIPJOHANSSON (c) kort genmäle: Jag har aldrig förnekat alt de 100 miljonerna inte innebar eninkomsiföljsamhel med de brister detta alltid medfört. Det är helt riktigt.Påslåendet au jag aldrig skulle oroa mig över kostnadsökningarna är rällunderiigt. Jag tycker alt Grelhe borde förstå detta, när jag ändågjorde gällande atl de 1,2 miljarderna hade utgjort täckning för kostnadsökningar.Del är, sade jag, inte minsl från jordbrukets synpunkt av intresse att densumman kan minskas i så slor utsträckning som möjligt, därföratt vi inte harnågon nytta av de pengar vi är tvungna alt ta ut för atl läcka ökade koslnader.Därför måste del vara ett inlresse för alla atl kunna hålla prisnivån nere såmycket som möjligt. När jag gjorde denna jämförelse mellan 1,3miljarder totalt och därav 100 miljoner för inkomstföljsamheten, ville jagdärmed bevisa att del är proportionerna dem emellan som vi diskuterar. Här fårjag nästan en känsla av att man tror atl de pengar som tillförs jordbruket äravsedda att ge jordbrukarna ökade inkomster. Men del är huvudsakligen fråga omen täckning av de kostnader jordbrukarna haft i sin drift. Jag tror all GretheLundblad känner till detta. () kortgenmäle: Om hade lyssnat på mitt första anförande, där jag hellklargiorde på vilket sätt avtalen träffals och vilka bedömningsgrunder manhaft, hade uppfatlat attjag där förklarade hur slor del av Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. summan som berodde påökningarna av produktionsmedlen. Men även när det gäller ökningarna iproduktionskostnaderna för jordbruket är det den borgerliga regeringens polilikpå prisområdet som också här inverkar. Vi skulle behöva mycket mer av aktivpriskontroll för en hel del av de produktionsmedel som jordbruket har, så attvi kunde hålla igen när det gäller den delen. Men tyvän bl ir det på samma sättäven , även om vi har etl avtal enligt vilket jordbrukarna inte skallfå en inkomsiföljsamhel. Per får vi en höjning av priserna på våraviktigaste baslivsmedel. Tyvärr blir del så, och med beklagande måste vi sägaatt del blir svårt för många familjer atl klara dessa ökade priser. FILIPJOHANSSON (c) kort genmäle; Eftersom både jag och varit med i förhandlingssammanhang när det gäller jordbrukspriserna, intebara utan även lidigare, vet vi att det inte är bara under denborgeriiga regeringens tillvaro som vi har haft kostnadsökningar och problembeträffande kostnadstäckningar för jordbruket. tillbaka harsituationen varit ungefär densamma. Jag lyssnade till första inlägg och hade då anledningatt ge henne en rad komplimanger för hennes samförståndston. Sedanhar debatten emellertid böOat urarta litet, och det ger mig anledning all sägaatt jag alUjämt tror atl de som försöker hämta några poäng genom atl jagajordbrukare spekulerar fel. Det finns faktiskt en myckel stor och finsamförsiåndsvilja i vårt land om hur vi skall ha det med vårt jordbruk. Lålmig få precisera denna debatt något. Det har förts ett resonemang om attkapitalvinster skulle få prioritering inför kommande förhandlingar. Frågan omkapitalvinster föll i . Normalt brukar vi användariksdagsbeslut som bakgrund för principer vid förhandlingar. skeddedessutom med en kraftig majoritet - inte bara med en rösts eller med lottenshjälp utan med 11 rösters övervikt. Detta beslut gäller föravtalsförhandlingarna framöver. Attsedan jordbrukets förhandlingsdelegation av hänsyn till detsamhällsekonomiska läget gav efter på en bit, tyckerjag inte att vi skallklandra. Jag tycker aU det är felaktigt att göra de här hårda påhoppen just förden attityden, som jag i mitt tidigare inlägg välkomnade. OswaldSöderqvist förvånar sig över att jordbrukare har 30 000 i inkomst, och hanframställer denna inkomst som en stor favör och ett privilegium. Jag kanförsäkra atl det finns många jordbrukare för vilka denfaktiska inkomsten är 30 000 hur man än i likhet med villräkna och hur man än vill pådyvla dem privilegierade rättigheter när det gälleravdrag. Jag försäkrar all de inte upplever det som eltprivilegium att faktiskt ha en inkomst på 30 OOÖ. Jag känner många som har del. Men, ropar och ,matpriserna skall sänkas, de måsle sänkas! Del är lätt att utropa del, men låtmig då hänvisa lill de uppgifter jag lämnade i milt tidigare inlägg;jordbruksprisernas andel av matpriserna rör sig om tre per krona avden svenske medborgarens inkomst. Tycker ni atl matpriserna är för höga och atlde skall sänkas, så har ni rält all ha den uppfattningen, men när del gällerjordbrukarnas priser finns det inte mycket att hämta - de tre fyra örena ärinte myckel att ta av. Men menar ni alt alla de människor som arbetar medtransport och förädling, i butiken osv. skall ha mindre betalt, då bör ni sägadet. Jag lycker inte att de skall ha mindre betalt. Det är ju en rad faktorersom sammantaget gör atl maten kosiar pengar, och skall ni göra en sänkninggenom att ta enbart av jordbrukarandelen, då blir del en väldigt blygsamsänkning. Där finns nämligen inte mycket atl la. Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. (vpk)kort genmäle: Jag återkommer lill resonemanget om taxerad inkomst och sådant, och jagvill fråga: Varför är den taxerade inkomsten så låg för jordbrukare och andrajämförbara grupper? Det gäller ju här inte bara jordbrukare, utan vi harexempel på andra grupper som också kommer ner i inkomster som ligger under detnämnda beloppet , ja, t. o. m. ända ner mot noll, och de lever trotsdel elt oerhört flott liv i det här samhället. Att inkomsten är så låg fördessa grupper beror på del jag lalade om här tidigare, nämligen att de utnytOaralla möjligheter som finns i skattesystemet för att bringa ner sin inkomst tilldenna behagligt låga nivå. De har förmåner som de kan utnyuja, och på delsättet kommer de ner väldigl lågt på skatteskalan. Jaghar ingen uppfattning när del gäller andelen av matpriserna på tre perkrona, som talar om här, men det är ett faktum atl ju färre kronorman har att betala mal, kläder och hyror med, desto kännbarare blir en sådanpost som livsmedelskostnaderna - det är något som man inte kan bortse ifrån. Jumindre disponibel inkomst man har, desto hårdare slår priserna som man måstebetala för del dagliga uppehället, vare sig det nu gäller livsmedel ellerhyror, kläder och sådana saker. Desom Oänar minst och har minst disponibel inkomst drabbas alltid värst avinflation och prishöjningar. Det gäller inte bara livsmedelspriserna som vitalarom , utan det gäller också allting annat. Därför är det alltsånödvändigt att försöka sänka matpriserna, liksom atl hålla nere de andrakostnader som vi har diskuleral här i kammaren i andra sammanhang. Detär någonting som vi inom kommunisterna alltid kommer att gå utoch slåss för. Det är självklart, därför all vi måste slå vakt om de grupper isamhället som är mest utsatta. Till dem hör faktiskt inte jordbrukarna, utan deutgörs av låginkomstlagarna, barnfamiljerna, de ensamma föräldrarna,pensionärerna och andra. De drabbas värst av inflationer och höjda priser, intejordbrukarna. Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. sade sig vara orolig för den diskussion som har förtsmed lanke på den överenskommelse som träffats och innebörden av den propositionsom föreligger, men jag kan försäkra honom alt han inte behöver vara det. Vi ärklart medvetna om vad innebörden är av den här överenskommelsen, och den stårvi gemensamt för i den mån accepterar vad utskottet föreslår. Vad vihela tiden har framhållit-och i den frågan slår inte Grelhe ensam, delvill jag markera för - är atl vi anser att man även ifortsätlningen bör ta med kapitalvinsterna när man går att jämföra standardenoch inkomsiutvecklingen mellan å ena sidan löntagare och å andra sidanjordbrukare. Men såsom jag också sagl till Thorsien är vi intresseradeav atl skapa rättvisa mellan olika jordbrukarkalegorier, eftersom vi ärmedvetna om att förutsättningarna kan vara olika beroende på om man ärarrendalor eller om man ärvt sin fastighet. Jagfortsätter att upprepa: Ge mig eU enda motiv för aU man icke skulle intresserasig för kapitalvinsterna i det här sammanhanget även i fortsätlningen, närjordbmkarna har varil med om all göra det ! Utskottetsordförande säger alt vi beslöt alt man inte skulle ta med kapitalvinsternai underlaget för en bedömning av vad som är rättvist. Han har missförståttinnebörden av beslutet. Detla bevisas bäst av att man vid prisöveriäggningarnakom fram lill atl det var riktigt all ta sådan hänsyn i den uppgörelse somskall träda i kraft . Vi menar atl man bör göra detsamma också ifortsättningen. Om den uppfattningen är icke Grelhe ensam, ulan dendelas av hela den socialdemokratiska delen av jordbruksutskottet. () kortgenmäle: Jag vill böOa med alt säga att när den här debatten böOade trodde jagatt det var prisuppgörelsen som vi skulle diskutera och sedan i vanlig ordningvänta lills förhandlingsparterna haft överläggningar om näsla uppgörelse, innanvi då lar upp den uppgörelsen till diskussion i ulskollel och , så somvi alllid har gjorl. Därför känner jag mig en aning oroad över att SvanteLundkvist nu anser sig föranledd alt mer eller mindre böOa ge direktiv förnäsla förhandlingsomgång och lala om hur han anser atl nästa överiäggning skallgå till. Jagtrodde atl vi hade samma jordbrukspolitiska målsättning nu som den vi med lioårs mellanrum lagl fast i , nu senast . Jag trodde ocksåatt del var då som man här i förde den övergripande debalten omjordbrukels förutsäUningar och möjligheter för att sedan överiåla till resp.parter atl förhandla om produktpriserna. Men lycks varaintresserad av atl redan före näsla förhandlingsperiod la upp en diskussion omhur de förhandlingarna skall föras och var del socialdemokraliska partietslår. Deltaär- lål mig bara notera detla, herr talman - första gången som man behandlar enprisuppgörelse på det sättet! () kortgenmäle: Vi tycker atl del är angelägel att vi kommer fram lill så rättvisandebedömningar som möjligl i de här sammanhangen. Vi tror oss också förstå atl delfinns inlresse för detta inte bara på lönlagar- och konsumentsidan ulan ocksåpå jordbrukarsidan. Vi tycker därför det är rikligt all tala om vilkeninslällning vi har i den här frågan och atl det är väsenlligl att dessa frågorägnas fortsatl uppmärksamhet. Det ärju inte så all man - om jag får använda deluttrycket - snyter sådana här uppgifter ur näsan just vid det tillfälle när manbehöver ha dem. Det kan vara klokt atl inrikta sig på att undersöka vad dennafaktor belyder, så att man fortlöpande kan följa utvecklingen på området. Jaghoppas atl vi kan vara överens om att vad vi ytterst eftersträvar är atl fåfram elt så rältvisl underiag som möjligt för inkomst- och standardjämförelserna.Det är åtminstone det enda intresse vi har på den socialdemokratiska sidan. Etlunderiagsmalerial av detta slag skall ju inte drabba vare sig den ena eller denandra kategorin. Delskall ulgöra grunden förden rättvisa fördelning som delytterst är fråga om mellan olika grupper i samhället av de resurser som härslår till förfogande. Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. () kortgenmäle: Jag trodde faktiskt aU vi alltid varit överens om aU vi skall försökata fram ell rättvist bedömningsunderiag. Det har vi alltid försökt. Vihar beredningsgrupper från både konsumentsidan och producentsidan vilka underhela årel arbelar för att få fram det underiag som behövs. Delta har vi alllidhaft. Jag har trott atl del har varil elt rättvist underlag förul, och jag troralt det kommer att vara rättvist även i framliden. THORSTENLARSSON (c): Egentligen hade jag väl inte behövt ta till orda efter gentemot , men jag vill notera alt deklaration om kapitalvinsterna i hans första anförande har blivit någolannorlunda nu när han har hållit ett par andra anföranden. Vadjag avsåg med mill inlägg var alt påvisa problematiken, och den förslår jag attSvante erkänner. I och med alt vi har denna problematik all ärarrendatorer skulle vi, enligt det resonemang förde i sillförsta inlägg, enkelt uttryckt få två sorters prissättningar, en för arrendatoreroch en för egenbrukare. Det tror jag vore väldigl besvärligt. Jagvill gärna ha sagt att vi från vårt håll är beredda att utgå från samma principom en rättvis bedömning. Men liksom överiämnar jag medförtroende den delen åt dem som skall förhandla i de här sammanhangen. Vissapolitiker vill i vissa, politiskt betonade uttalanden gärna dimensionera uppjusl kapitalvinsterna. Jag tror att när man sakligt ser på den frågan Nr 156 blir del inte den stora effekt av all försöka räkna in kapitalvinstersom t. ex. den """' hammaren tycks tro. Överläggningen var härmed slulad. Regleringav pri serna på Jordbruks- M o ni. 1 och 2 produkter m m Kammaren biföll vad utskottet i dessa momenlhemställt. FÖRSTEVICE TALMANNEN; Propositioner ställs särskill belräffande de olika frågor somberörs i motionen nr 1956 av m. fl. Utredningom inkomsl- och förmögenheisuivecklingen inom jordbruket Proposilioner gavs påbifall till dels utskottels hemslällan, dels yrkandet 1 i motionen nr 1956av m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller jordbruksulskottels hemslällan i belänkandel nr 34 mom. 3såvitt avser utredning om inkomst- och förmögenheisuivecklingeninom jordbruket röstar ja, den det ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallil yrkandel I i moiionen nr 1956 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då OswaldSöderqvist begärde rösträkning verkslälldes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat; Begäranom förslag lill slopande av mervärdeskatt på livsmedel Propositionergavs påbifall till dels utskottets hemställan, dels yrkandet 2 i moiionen nr 1956av m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill atl kammaren bifaller jordbruksutskottets hemslällan i belänkandelnr 34 mom. 3 såviit avser begäran om förslag lill slopande av mervärdeskall pålivsmedel röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit yrkandet 2 i moiionen nr 1956 av m. fl. Vid omröslning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 156 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Förslagtill lagstiftning om slopande av mervärdeskatt på baslivsmedel Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels det av överläggningen framställda yrkandel, och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandetnr 34 mom. 3 såvitt avser förslag till lagstiftning om slopande avmervärdeskatt på baslivsmedel röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil del av under överläggningen framställda yrkandet. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då OswaldSöderqvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels ulskottels hemslällan, dels reservalionen av SvanteLundkvist m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr 34 mom. 11a röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av Pris-och konsumentfrågor, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då GrelheLundblad begärde rösträkning verkslälldes votering med omröslningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Mom.1 1 b och 12-19 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. §2 Pris- och konsumentfrågor, m. m. Föredrogs näringsutskottels betänkande 1977/78:64med anledning av proposilionen 1977/78:100 i vad avser vissa anslag inomhandelsdepartementets verksamhetsområde jämte motioner. Ifråga om detta betänkande hålles gemensam överläggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överiäggningen får yrkanden framställas belräffandesamtliga punkter i belänkandel. 1 del följande redovisas endast den punkt vidvilken under överiäggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten12 (: Förvaltningskostnader) Regeringen hade i proposilionen1977/78:100 bilaga 14 (handelsdeparle-mentet) under punkten D 4 (s. 63-66)föreslagit riksdagenatt till : Förvaltningskostnader /79 anvisa ett förslagsanslag av . Idella sammanhang hade behandlals molionerna 1977/78:1305av m. fl. (vpk), vari hemslällls alt hos regeringenskulle anhålla om initiativ och medverkan till inrällandel av lokala friståendekonsumenikommiuéer i alla kommuner, 1977/78:1316 av OlleWästberg i Siockholm m. (fp) och 1977/78:1630av m. fl. (s). 1. belräffande kommunalkonsumentpolilisk verksamhet att skulle avslå motionen 1977/78:1305, 2. beträffande information omkonsumentkreditlagen, m. m. atl skulle avslå motionen 1977/78:1630, 3. beträffande ändrad inriklningav konsumentpolitiken att skulle avslå moiionen 1977/78:1316, 4. belräffande anslag till förförvaltningskostnader all med bifall lill regeringens förslag lillKonsumentverket: Förvaltningskostnader för budgelårel 1978/79 anvisade ettförslagsanslag av . Vid denna punkl hade avgivils elt särskill yltrandeav i Siockholm (fp). Pris-och konsumentfrågor, m. m. Som framgår av näringsutskottels belänkande nr 64 är utskottet hellenigt. Därför skall jag nöja mig med att endasl säga någol om det särskildayttrandet av utskottets socialdemokrater och vidare om några frågor underpunkten Förvaltningskostnader. Idet särskilda yttrandet har vi socialdemokrater i utskottet återigen kunnatkonstatera att det belopp som inledningsvis beräknats till driftstöd är mycketblygsamt. Enligt vår mening kommer det fortsättningsvis alt krävas belydligtslörre resurser lill den nya stödformen. Vi menar också all driftstödet fårinte bli en stödform som bara kommer att tillämpas i undantagsfall, utan detmåste accepteras som ett betydelsefullt inslag i samhällets ålgärder för attskapa godtagbara förhållanden för glesbygdsbefolkningen. Erfarenheterna frånkonsumentverkets hantering av driftstödet under etl inledningsskede bör förstoch främst bilda utgångspunkt fören utökad planmässig utformning avdriftstödet. Jag har lillsammans med mina medmotionärer i moiionen 1977/78:1630föreslagit att hos regeringen begär förslag lill förstärkta resurserlill för att kunna genomföra en rimlig informationskampanj omden nya konsumentkreditlagen. Dessutom har vi framfört krav på ökade medel tillolika slag av rådgivningsmalerial inom del hushållsekonomiska områdel. Utskottetunderstryker att det redan förra årel, i yttrande till lagulskoltet överförslagel lill konsumentkreditlag, uttryckts en förväntan all regeringen skulleuppmärksamma resursbehov till följd av den lagstiftningen ochalt la de initiativ som kunde befinnas påkallade. Samlidigl har Ulskoitel ävenpekat på att verket för den informationsverksamhet det gäller inte är hänvisatuteslutande till det här aktuella anslaget. Man erinrar om, att nämnden församhällsinformation har anslagit pengar för verksamheten. Av etl begärl anslagfrån nämnden på . härverket fått den del - . - somhänför sig lill . Verkets ansökan i övrigt kvarstår för prövningsenare. Det är verkligen glädjande att nämnden sökt att tillmötesgå verket ochgjorl del på etl område som läcks av ett av våra motionsyrkanden. Jag vill härockså vädja till nämnden atl i god lid före det nya budgetåret tillgodose deönskemål som har förts fram i verkets framslällning. Underdenna punkt behandlas även moiionen 1977/78:794 av m. fl.Molionärerna betonar viklen av att även i fortsättningen fårmöjlighet att stödja målinriktad forskning och. alt denna mer än Pris-och konsumentfrågor, m. m. hittillskompletteras med utvecklingsarbete och försöksverksamhet inom studieförbund,kooperativa och fackliga organisationer, kommuner etc. Vidare menar de att denav handelsministern föreslagna anslagsrubrikenär olämplig och kan leda lill missförstånd. Inriklningenav stöd till forskningen behandlades i proposition 1972:33angående samhällels konsumentpolitik. Där slogs bl. a. fast alt grundläggandeforskning om hushållens roll och situationen i samhällsekonomin bör stödjasinom ramen för konsumentpolitiken. Forskning kan enligt vad som sagts ipropositionen om konsumentpolitiken samt i verkels instruktion betecknas somelt medel i den konsumenlpolitiska verksamhel som verket bedriver. Denforskning som utförs skall således knyta an till verkels arbetsområde. Detinnebär att forskningen kan avse alla frågor som hör samman med enskildakonsumenters köp och användning av varor, Oänster och andra nyltigheler sombjuds ut lill konsumenter på den privala marknaden eller på marknader somarbetar enligt likartade principer. Iutskoltsbetänkandel lämnas en informalion om forskningsverksamhet.Här vill jag bara erinra om att för slöd till konsu-meniforskning tilldelasverket av statsmakterna ett reservationsanslag med beteckningen "Forskningm. Utöver forskningsmedel utgår ur anslaget slöd lill studieverksamhetoch internationell verksamhet. För forskning har ur della anslag kunnaidisponeras ca 1 milj. kr.