prot · G10917 · 1977-12-31 00:00:00 — I del sammanhangel vill jag säga: Regeringsbänkarna är och förblirlomma under hela av vår allmänpoliiiska deball, och jag kan inieundandra mig all lill kammarens proiokoll nolera denna anmärkningsvärda och somjag ser del nonchalanta frånvaro från regeringsledamöternas sida. Detlån :5om Uddeholmsbolagei beviljais skulle egenlligen innebära all nuvarandeägarförhållanden mycket starkl måste ifrågasättas. Erfarenheterna visar ocksåatl om vi hade haft samhällsrepresenlanier i Uddeholmskoncernen så hade viinle blivit så tagna på sängen som vi nu blev när beskedet om krisen kom. Inomandra branscher, exempelvis länels skogsindustri, pågår omfattande ägarbyten.Bondeägda Vänerskog har ökal sill skogs- och fabriksinnehav under det senasleåret i mycket stor omfattning. Bondeko-operation blir alllmer en siorkoncern,och vi värmlänningar känner en sligande oro inför denna maktfaktor i vårregion. Vi är lilel till mans brända av storbolagens dominans och fåtalsvälde.Det är möjligl att vi nu är på väg alt skapa ylleriigare en konceniralionsdepåsom blir alllför dominerande inom regionen. Struklurralionaliseringär nödvändigl, men kan sådana strävanden gå alltför långl. Genomexempelvis Vänerskogs köp av indusirier inom skogsnäringen bortralionaliserasinte mindre än 350 jobb i , och . Vilken innebörd harregeringsdeklarationens ord om att motverka en koncentration av industrin? Detfrågar sig inte minst de anslällda som berörs av Vänerskogs sloraffär. Enliglvad jag erfarii blir uppgifterna om Vänerskogsaffären offentliga i en presskonferens. Del är bra, så att spekulationer i ena eller andrariktningen upphör. Samråd har skett med berörda fackförbund, och facket harinte moisatl sig del här ägarbylet Men fackel har ju kniven på strupen och haringet allernaliv. Vad vi måste kräva, herr lalman, del är alt arbelslillfällenskapas i form av ersättningsindustri i en eller annan form till berörda orter. nu aktuella fallen finns del en viss ceniraliseringsiver som inle hellrimmar med ägarin!ressenas filosofi och andra poliliska ulialanden. Vi är allamedvelna om all bondekooperaiionen har mänga akliva centerpartister ochdecentraliseringsivrare. Ord och handling stämmer inte i alla lägen. Jag villinte anklaga dessa människor för alll vad som sker, exempelvis inomskogsnäringen, men självfallet kan man kräva en konsekvens i ord och handling. Skogen sommiljö spelar en viklig roll för hela värt sam- Rubbas denekologiska balansen kan detta få långtgående konsekvenser för klimai, växi-och djurvärid liksom för människans livsbetingelser. Skadeverkningarna avbekämpningsmedel och debalterna därom - inle minst i vårt läns norra delar -måsie klarl definieras och en kraftigt ökad forskning ge oss svar pä defrågetecken som finns. Man måste vidare satsa på alternativabekämpningsmetoder. Ärallemansrätten i fara? Människorna ute i bygderna ställer sig ofta den frågan.Vissa ultalanden kan tyda på en ändrad kursinriktning. Jag vill klarl deklareraatt vi som bor och verkar i vill på alll sätt slå vakt omallemansrätten. Naturen är allas vår egendom och får ej inskränkas avmarkägande och profillänkande. Om var vi socialdemokraler slår i den debattenfinns del ingel som helst tvivel! Vi slår vakt om allemansrätten. Gruvnäringen är en annan bransch som är splittrad på en radägarintressen. Hotet mol gruvindustrin måste mötas med fasthet och framtidstro.En av de viktigaste förutsättningarna är all problemen angrips i nära samverkanmellan samhälle och löniagare. En åtgärd är all staten prövar möjligheterna allla över ägaransvarel för hela gruvindustrin. Flera skäl kan anges för detta.De samhällsekonomiska konsekvenserna vid malmbrytning av olika omfatlning börunder alla förhållanden snarasl utredas. SAP-dislriktetoch LO-distrikiel i saml Gruvs avdelningar 18 och 28 i Bergslagen hartillskrivit regeringen och hemställt om all åtgärder vidtas för atl tryggasysselsättningen inom gruvnäringen. Någol svar pä nämnda skrivelse har ickeavhörts. Vi förväntar oss för det första ell svar och för det andra attåtgärder vidlas som stimulerar sysselsättningen inom gruvnäringen. Länsstyrelseni har begärt och av regeringen fått klartecken för au lillsälladen s. k. Värmlandsdelegalionen. Vi förutsätter au delegationen får resursersom rimmar med behoven och då framför alll den akuta efterfrågan påsysselsättning. Här har regeringen möjlighel att visa vad den menar med enakliv och decenlralistisk regionalpolitik genom all bl. a. tillföra Värmlandslän väsenlligl ökade ekonomiska och personella resurser samt starta ochvidareutveckla nya framiidsinriklade verksamheter och projekl inom en endaregion. Delfinns ell klart dokumenteral behov av industrilokaler ute i kommunerna.Lokalerna kan lämpligen uppföras med slalliga medel för all stimuleraindustriell ulveckling i kommuner, såväl i inre som i yttre stödområdet Ellindustricentrum - eller flera industricentra - i är en realistisk ochpraktisk åtgärd. Därför bör nuvarande regler snarasl omprövas och geografiskiulökas lill andra delar av landel för au kunna ge betydande regionalpoliliskeffekt, exempelvis i . Delär pä dagens forskning som morgondagens produktion skall bygga. En hårdaresalsning på grundforskning kräver en rad ålgärder vid universilel ochhögskolor. I är vi beredda all gå vidare, om vi ges ökade resurser lillhögskolan i . En ordentlig salsning på forskning ger resullal. Inledningsvis sade jag: "Slagel om har böriat" Jagvill klarl deklarera all vi socialdemokraler kommer all med slörslauppmärksamhel sludera de recepl som den borgerliga regeringen skriver ul förvårt län. Den beska medicin som väljarna fick i och med atl de borgerligatillträdde regeringsmakten har börjat ge sig lill känna. Många irodde på deborgerligas slagord och löften, exempelvis 400 000 nya jobb. Del skulle förVärmlands län innebära 12 000 nya jobb. Vad säger cenierns föreirädare ?Sanningen är väl den alt man inle vill vidkännas sina svikna löften, och nulalar man om en allmän målsättning. Löntagarna - arbeiare och tjänstemän - i hoppas och uor pä enframlid. Om inle förr så bör del höslen 1979 finnas en chans all återgevärmlänningarna framlidslro. Många som vi möter ute på arbetsplatserna ärfasl beslutna alt jobba för en framlida socialdemokratisk regering - för elltryggare . Underdetta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. HANS (): Jag villgöra några reflexioner kring flyginduslrin. Vihar fåll en rapport från en beredning som har sett på valel mellanolika familjer, som man säger, för nästa atlackflygplan. Där bedöms operativafrågor, ekonomi och en del annat. Men inför beslutet bör också ligga, tyckerjag, värderingar om industripolitik - vilken form av framtida industristrukturvi vill ha i värt land - eftersom della hänger mycket nära ihop. Förstnoterar jag att den ena av dessa tvä familjer som man lalar om innebär all manskall ulveckla eu läu flygplan i och därmed också t v. behälla enutvecklande flygindustri. Del andra alternativet är all inle mer ulveckla ellflygplan ulan göra ännu en generalion till av , som i så fall - .när dengörs i sin tredje version, kallad A 20 - i slutskedet av sin levnad omkring år2005 eller 2010 kommer atl vara ungefiir . Vi kan alltså räkna 50år efler 1960, då man beslöt vilken molor man skulle ha och vi|ka principermaskinen skulle vara byggd efler. Dessaatiackfamiljer har olika operativa egenskaper. Den ena har värdefullare egenskaperi södra delen av landet, den andra i norra delen, den ena har störreuthållighet osv. Det går inte atl klart säga atl den ena är väsentligtöverlägsen den andra, eftersom de så att säga har olika profil. Dock bör sägasatt B3LA har en del egenskaper som sannolikt får starkl ökad belydelse.Väsentligast är att den är liten - den väger , medan A 20 väger tre gångersä mycket, alltså 12 lon. B3LA går all gömma i lador, i skogar och på grusvägarunder del alt Viggensyslemet är förhållandevis myckellältare atl slå ul. B3LA-systemel har alltså myckel slor uthållighet, och delgör alt vad man kallar förbekämpning - försök frän en angripare alt snabbt slåul vår attackkomponenl - blir väsentligt myckel svårare. Genom all den s. k.förbekämpningstiden blir lång, ökar rimligen möjligheterna all få lid för allmobilisera resien av försvarel. Närman ser på koslnaderna för de här ivå familjerna - i A 20-al-lernativei barmanvalt ungefärden sammansätlning som försvarsbeslutet inrymde - så kan man noteraall A 20-allernalivei på sikl är något dyrare. Men osäkerhet finns bl. a.därför atl kostnaderna för A 20 kommer att öka väsentligt om bränsleprisernastiger. Enligl statistiken kostar en Viggendivision i drift ungefär 18milj. , av vilket 6 milj. är bränslekostnader. Man kan spekulera överpå vilken nivå bränslepriserna kommer att ligga under 1990-talel. Men om manulgår från en fördubbling i förhållande lill andra priser är det lätt alt seall bräns-lekoslnadsandelen kommer all bli myckel hög. Det är klarl au ju högrebränslepriser man spekulerar med, deslo ogynnsammare ter sig valel av ellflygplan som är lungt och därmed mycket bränslekrävande. Orsakenlill den slora bränsleförbrukningen är enkel. Man utgår frän en motor somkonstruerades i slutel av 1950-lalel och början av 1960-lalel. Den varsjälvfallel bra för men är dubbell så slor som en 1980-talsmoior medsamma dragkraft. I och med all man har en slor motor måsle man ha en slormaskin, och för alt ha en stor maskin med stor motor måste man ha myckelbränsle, och all lyfta myckel bränsle kostar ännu mer dragkraft. Man får alltsåen cirkel som gör all maskinen blir stor. Med ungefär samma vapenkapaciiet,dvs. att maskinen kan lyfta ungefär lika mycket, är B3LA bara tredjedelen sästort. Dä skall i rättvisans namn också sägas atl mindre fartpreslanda hos B3LAnaturligtvis även påverkar behovel av dragkraft Denhär operativa och ekonomiska diskussionen går också all föra försvarsmässigt Detbeslul vi slår inför har många andra aspekter, och då inte minst: Vilkensäkerhetspolitisk effekt får del om vi beslutar all avveckla den svenskaflyginduslrin? Rimligen kommer della all uppmärksammas uie i världen. Effeklernapå försvarel, om vi väljer den ena eller andra lösningen, kommer självfallelnär dessa maskiner skall omsällas, alliså i millen eller slutet av 1980-lalel.Men effeklerna på trovärdigheten i vår säkerhetspolitik kommer i sammaögonblick som vi fattar beslutet Det innebär inle alt man inte kan fattabeslutet Men man skall naturiigtvis väga in den aspeklen i bilden och då sägaalt vi inle har någonting emol all omväriden får intrycket au ickelängre vill fortsätta atl satsa på den del av säkerhetspolitiken som med allsannolikhet har varil mesl bidragande lill att ge oss respekt viljaoch förmåga alt självt skapa vapen, specialgjorda för våra förhållanden, harbetytt oerhört myckel för alt ge oss etl försvar som är anpassat efter svenskabehov, och del har på grund av sin kvalilel och kapaciiel blivit starktrespekterat En annan fråga är: Hurkommer omvärlden all lolka etl ned|äggnings- beslul när det gällersynen på som ett industriland? Hur kommer det alt tolkas om Sverigebeslutar lägga ned sin mest utvecklade industridel som vissa grupperdessutom vill ta bort kärnkrafts-industrin? Omvärlden har lärt känna Sverigesom en nation där man med hjälp av hög teknologi och hög förädlingsgrad nåddeen ekonomisk nivå som gjorde att medborgarna hade den högsla levnadsstandardeni världen. är lydligen pä väg all överge den linjen och välja någolannat med betoning kanske på jordbruk och terapi av olika slag. Del kan i ochför sig vara ell väl så gott samhälle från många synpunkler, men del är klarlatl det innebär en annan attityd. Detär heller inle någon konst för omvärlden all nolera au del slammer ganska braall man i lägger ner sina mesl uivecklade indusirier när man lydligeninte klarar sina ullandsaffärer. Svenskarna har kommil på någol annal. Dellakommer alt uppfattas som märkligl därför att inget annat land någonsin haravvecklat sin flygindustri, med undanlag av som gjorde det genombeslul av segrarmakterna. Tvärtom försöker land efter land au bygga upp sådanindusiri. Del gör , , m. fl. Varför gör de del?Naturligtvis därför all de vill ha maskinerna, men väsentligen också därför altde inser att en högt ulvecklad indusiri har belydelse för den teknologiskakompetensen i landet. Det är värdefullt all ha en del av vad man kan kallaspjutspetsar inom tekniken, om man vill ulveckla hela sitt näringsliv. Vårflygindustri har byggts upp under . Del var Per och som drev igenom besluten. En del tycker kanske att del var synd altdel blev flygindustri - det kunde ha blivit något annat i stället. Men det ärnu uppbyggnad av kompetens som gör alt man har en teknikerstab med ensamlad erfarenhet som är unik för svenskl näringsliv. Där flnns kunskap omeleklronik, om hållfaslhel, om reglerieknik, aerodynamik och myckel annal och -kanske del väsenlligasie - en syslemsammanhållande förmåga, en förmåga all urdessa olika kunskapsområden sammanfoga en enhei, lill elt komplicerat och slorlsyslem. Genom att man kan verka mellan olika kunskapsområden har mansjälvfallet en stor flexibilitet Den här apparaten kunde exempelvis rällsnabbi ta fram etl vindkraftverk när någon ville ha det. Om någon vill ha enundervattensfarkosl kan man fixa detla, man kan göra medicinska grejor, likasåapparatur som skall vara inne i en satellit Jagskall nalurliglvis - med lanke på stålindustrin - inte tala om rep i död manshus när jag här visar en lilen bil av kompositmalerial. Jag vill bara berättaalt del är elt material som man nu arbetar med, som är starkare iin stål,framför alll mycket lällare än stål och som inle har ståletsutmallningslendenser. malerial används redan i viss uislräckning iflygplan, och del är ingen ivekan om all del kommer atl vara väsentligt i nästageneration av flygplan. Skall vi göra en flygplanstyp till är del hellnödvändigl all hänga med i kompositutvecklingen. Mankan också fråga: Spelar del någon roll om kan del här med komposiieller inle eller om vi kommer efler? då säga, och sedan måstålbranschen tycka vad den vill; Del är myckel möjligt atl komposiler blirnödvändiga i en rad olika produkler. De bilar som vi nu åker omkring med harhundralals kilo i onödan därför all man har lunga malerial i dem, stål etc.Kanske kan man med hjälp av ell lältare malerial göra slora besparingar i bl.a. energi. Bilen behöver inle ha mer än en viss hällfasihel. Gör den dålällare, för alt få lägsta möjliga bränslekosinad, med hjälp av lällmetaller,komposiler eller någol sådant! Dä kan man alltså spara energi! Vikan inle avveckla den kompelens vi har, om vi sedan vill ulveckla sådana härsystem. Låt mig bara notera au de som hävdar all man skall la pengar frånforskning och utveckling för atl göra en slatsfinansiell vinst är beredda allrasera vår mesl utvecklade indusiri, vår främsla spjutspets. Man är beredd tilldelta för alt göra besparingar i den meningen alt man slipperutvecklingskostnader som tidigare funnils på försvarssidan och kan plocka överde pengarna lill andra sektorer i försvarel, alltså byggnader, löner,ulbildning och underhållskostnader. Om man på della .sätt skär ner forskningoch ulveckling får man deslo högredriftkostnader - del är ju det alternativ A 20 innebär. Då finns de som säger:Vi kan vilja ha kvar den lekniska kompetensen, men man får inle göraflygmaskiner. Del kan vara en tankegång, men kom då inle och åberopastatsfinansiella skäl. Atl ta bort pengar från försvarshuvudtileln men betaladet över någon annan huvudtitel är en överföring mellan huvudtitlar, men delspar inga pengar. Sägerman all man skall spara 250 milj. kr. innebär del all man lar bon 1 000lekniker. Del betyder i och för sig inte alt alla dessa människor blirarbelslösa. Det är säkerl kompetent folk, som går au plocka in på andra ställen- och därmed hindrar man nyexaminerade lekniker från alt få jobb. Men detviktiga är all man - genom all skära ner pä detta sätt - slår sönder den här sysiemsammanhållningen,förmågan atl kunna ulveckla, den handlingsfrihet som det innebär att ha en högkompetens inom en indusiri. Politikerhar alltid visat all man kan falla vilka beslut som helst Men när man fattarbeslut bör man tänka pä alt så långl möjligl analysera alla konsekvenser avbeslutet och se till de långsiktiga effeklerna. Man bör inle bara i ett slagspsykos titta på en sak i etl myckel kort perspekliv, kanske "klämmaåt" en eller två sektorer och bedöma det hela enbari från de sektorerna.Omvärlden kommer inle alt förslå del! Tredjevice lalmannen tillkännagav all anslag utfärdats om sammanträdets fortsättandekl. HANS (): kommer ämnena ati blandas våldsamt Jag länker nämligen, tillskillnad från den föregående lalaren, hålla mig på jorden och ta upp något somjag tycker är viktigt i dagens läge - jag kallar 7 protokoll 1977/78:17-19 det sveket motkonsumenierna. Jagmärker alt jag har varit så ambitiös när jag närmat mig del här ämnel att jagfår läsa fort för all kunna hålla liden. Denekonomiska situationen i vårt land har varil den svåraste vi haftsedan 1930-lalels krisår. Dä, lika väl som , drabbades den slora gruppenresurssvaga människor hårdast. Konsumenierna och lönlagarna fick ta emol hårdasmällar. Kapitalismens kriser träffar nämligen aldrig blint De svagaste slåsut först. Närden borgerliga regeringen tillträdde för någol lovade manall föra en politik i hela folkets iniresse. Den svenska ekonomin skulle byggapå en socialt slyrd marknadshushållning med frill konsumiionsval, frikonkurrens och en akliv konsumenipolilik. Man skulle föra en akliv kamp molinflaiionen, och ekonomiminislern hävdade alt inflationen skullehållas på en nivå av ca 6 96. Myckethar sagls om den ekonomiska ulvecklingen hillills , inte minst frånkammarens talarstol. Men jag finner det ändå angeläget all ta upp ell specielltområde som inle alllid beaklas i den ekonomiska debatten - konsumenternassilualion. Delöften som den borgerliga regeringen gav lovade en för konsumenterna lämligenacceptabel situation . Det svåraste hotet mot hushållsekonomin -inflaiionen - skulle hållas i schack, och även om man inle visste vadregeringen avsåg med en aktiv konsumentpolitik fanns det ingen anledning alldirekl vänla sig några dramaiiska förändringar i den dillills fördakonsumenlpoliliken. ,ell är senare, kan vi lill raden av den borgerliga regeringens svikna vallöftenfoga ell nytt - sveket mol konsumenterna. Någol annal kan man inte kalla del.Den "kraftfulla kampen mol inflaiionen" har gell oss en rekordhöginflalion - det är bara och som just nu har kraftigareprisökningar. Den akliva konsumenlpoliliken har för kort lid sedan gell oss enproposilion från handelsministern om ålgärder på distributionsområdet, omvilken det vänligaste man kan säga är att "det bidde en tummetula". Regeringensekonomiska åtgärder visar tydliga spår av traditionell, borgerligideologi - pålagor vältras över från företagen lill konsumenterna. Genom attge lättnader för företagen hoppas förmodligen regeringen au de självläkandekrafterna skall klara samhällets ekonomiska kris. Den stora gruppen av låg-och medelinkomsttagare får i egenskap av konsumenier och löniagare beialaräkningen. Hurser då konsumentens silualion ut ? De totala prisökningarna enligt SPK:sstatistik uppgår fram to. m. den sista sepiember lill . iGol var de 6,5 96. Men observera all dagligvarorna, del för låginkomsllagareoch barnfamiljer vikligasie varuområdet, har ökal med hela 16,3 96. Del beiyderför 1,1 milj. barnhushåll med en genomsniltlig disponibel inkomsl på ca 40 000kr en koslnadsökning med ca . Det är alltså inga små belopp detrör sig om. Dekraftiga prisökningarna innebär atl klyftan mellan starka och svaga konsumenier ökar.Hushållen med låga inkomster använder av sina disponibla inkomster förmal och dryck, medan motsvarande andel för hushållen med höga inkomster ärknappt . Skallesysiemeli vårt land har varit inriktat på stöd ål låginkomsllagare och barnfamiljer. Defördelningspoliliska effeklerna har emellertid siarkl reducerals av de väsentligafördelar som hushåll med höga inkomster har, bl. a. genom bättrekreditmöjligheter i kombination med gynnsamma ränteavdrag för exempelvis denhöga materiella siandarden i form av hus, bil, båt etc. Den kraftigainflationen gynnar de slarka konsumenierna på de svagares bekosinad. Närregeringen presenlerade sill åtsiramningspaket var en vikligmålsättning atl minska den privata konsumtionen. Konsumenterna uppmanades attdra åt svångremmen. Jag kan faktiskt inle se någol område där regeringenspoliiik varil så framgångsrik som när del gällt atl minska den privalakonsumlionen i värt land - man har verkligen sett lill alt folk har fåll dra ålsvångremmen. Dentotala konsumiionsvolymen har minskat . Prognoserna pekadepå en konsumiionsökning på 1 96. Efter momshöjningen sjönk konsumlionenunder de förslå månaderna med ca 5 96, och någon radikal förändring i molsallrikining är inie all vänla. Totalt beräknas konsumtionsvolymen under årelminska med en halv procent. Menman kan fråga sig om regeringen hade räknal med atl effeklerna avkonsumtionsminskningen skulle slå igenom så påtagligt på hemmamarknaden. Detflnns anledning att rikta en allvarlig varning lill regeringen allkonsumlionsnivån i landet inle kan sänkas ytteriigare ulan alt del får mycketallvarliga konsekvenser. Förutom den lidigare nämnda negaiivafördelningspolitiska effekien måsle man peka på de sysselsätt-ningssvärighelersom kommer all drabba handeln och som också påverkar hemmamarknadsinduslrin. Denekonomiska politik som den borgerliga regeringen förl har byggt på enkonsumiionsminskning för att sänka importen, som man gell slöd ochfördelakiiga villkor för exporlinduslrin så alt den skall kunna förslärka sinslällning pä utlandsmarknaderna. Jag har lidigare sagl att de svagakonsumentgrupperna kommil i kläm på grund av regeringens poliiik. Detallvarliga är emellertid all de svaga konsumenterna också är de svagalöntagarna, med en osäker ställning pä arbetsmarknaden. Inomhandeln flnns omkring 450 000 sysselsalla. En myckel stor del av dessa ärdeltidsarbetande kvinnor. Handeln är trots beiydande förbättringar på senareår dock alltjämt ell låglöneområde. Den genomsnittliga utbildningsnivån ärlägre än inom de flesia andra yrkesområden. Minskningenav den privala konsumlionen har lett lill att man från handelns sida har slagitlarm om att näsla krisområde i vårt samhälle kan vara just handeln.Köpmannaförbundets VD, Per Schierbeck, har i en TT-intervju varnalregeringen och sagl att handeln hamnar i en akut kris om man fortsätter alldämpa den privata konsumlionen. En ny momshöjning skullevara hell ödeläggande. Mankan från hell andra ulgångspunkler dela oro. Varsel,förhandlingar om inskränkningar och direkla avskedanden förekommer på mångahäll inom handeln. Antalet arbelslösa bland Handelsanslälldas förbundsmedlemmar har ökat från 2 000 till 3 000. Dä skallman komma ihåg att den verkliga arbetslösheten bland icke-organiseradesäkeriigen är siörre. Handelsanslälldas ordförande är räddför atl man inom handeln kommer alt skära ned limliden för de deltidsanställda,vilket ökar den dolda arbetslösheten. Dessuiom riskerar de anslällda med ensådan åtgärd att förlora sin irygghel. Blir arbelsliden kortare än 18 limmarper vecka gäller t ex. inle arbetslöshetsförsäkringen. Settfrän människornas synpunkl, både i deras egenskap av konsumenter och somlöniagare, har regeringens hillills förda ekonomiska politik bidragil lill attkraftigt öka klyftorna mellan rika och fattiga. Och della kan jag inte medbäsla vilja i världen kalla en politik i hela folkels iniresse. Konsumiionsminskningensom ett medel i regeringens ekonomiska politik drabbar konsumenierna på ettannal pålagligl sätt Krisen i dagligvaruhandeln kommer med all säkerhet atlslå ut många butiker, inle minst i glesbygderna, och därmed försämras de oftaredan drabbade konsumenternas lillgång lill varor och tjänster. Ojämlikheternamellan rika och falliga människor blir också ojämlikhet mellan olika delar avvårt land.