prot · G109119 · 1977-12-31 00:00:00 — Jagvill i detta sammanhang först uttala min glädje över att ett enhälligt utskotti enlighet med motion uttalat sig positivt om behovet av enökning av musikutbildningen i gymnasieskolan. Anslagtill gymnasiala skolor m. m. AnslagtUl gymnasiala skolor m. m. utbildningsområde,men framförallt när del gäller vårdlinjen, är intresset hos eleverna myckelslörre än antalet platser. En besvärlig urvalssilualion uppstår. Då vi än sålänge bara har det trubbiga urvalsinstrumentet betyg att tillgå, blirresultatet all många elever med låga betyg som skulle vara lämpliga fördennapraktiska utbildning utestängs ifrån den. På andra linjer återigen är det förfå sökande i förhållande lill del antal utbildningsplatser som riksdag ochregering fattat beslut om. Socialdemokraternahar i en omfattande parlimotion om forskning och utveckling uppmärksammatobalansen vad gäller de naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna. Jagutgår från all hela utskottet delar den oro som kommer fram i olika rapporteroch i vår partimotion angående riktlinjer för dessa utbildningar. Ändå har detinle varil möjligl all få ett enigt ulskoils-uttalande om behovet av ökaduppmärksamhet vad gäller rekryteringen till särskilt den naturvetenskapligalinjen. Jag yrkar alltså bifall till reservationen 4. Flerautbildningar inom gymnasieskolan dras med svårigheier med rekryteringen. Vi harinom mitt län, , särskilt uppmärksammat den Verkstadstekniskalinjens stora svårigheter att finna tillräckligt många sökande. Delta måsteskolmyndigheterna på alla nivåer - centralt, regionalt och lokall - analyseraoch försöka komma lill rälla med. Yrkesut-bildad arbetskraft iverkstadsindustrin kommeratt behövas även . Detta ingår också iuppmärksamheten kring de tekniska utbildningarna. Ivår strävan att ge en så stor andel av ungdomen som möjligl gymnasialutbildning bör frågorna om dimensionering av olika utbildningar, rekryteringoch sökandeintresse noga följas. Situationen med kraftigt växande ungdomskullarfår inte innebära alt man eftersätter målet att praktiskt tagel alla ungdomarskall ha möjlighet till utbildning utöver . INGA (vpk): Frågan om reservvikarier inom skolan har ett flertal gånger varit uppetill behandling i . a. har vpk-motioner bidragit lill att reservvikariernu åtminstone i teorin får finnas inom . Menkravet att även införa ett reservvikariesystem för gymnasieskolan står kvar.Lika väl som eleverna i behöver en fast lärarkår, så behövereleverna i gymnasieskolan della. Att ha fasta och redan etablerade relationermellan elever och skolpersonal måste inverka positivt på hela skolarbetet. Inomlärarkåren uppgår den löpande tjänstledigheten enligt beräkningar till ungefär12 96 av den totala arbetstiden. Man kan förmoda att behovet av justkorttidsledighel kommeratt öka av olika orsaker, t. ex. genom ledighet förfacklig förtroendeman. Eftersommedel ändå måste utgå för ersättning till vikarier är det svårt att förståvarför inle medel kan utgå för ett fast reservvikariesystem som är fulltutbyggt och där hela behovet av korttidsvikarier tillgodoses både inomgrundskolan och inom gymnasieskolan. De pedagogiska fördelarna för både eleveroch lärare är ju uppenbara. För lärarna betyder ettfast syslem dels alt större trygghet garanteras i anställningen,dels att övertaliga behöriga lärare på en ort kan användas rationellare än närde blir tvingade alt under ett läroår flytta mellan orter där kortare vikariaterbjuds. Med ett reservvikariesystem skulle man få en geografisk samordning avtillgången på behöriga lärare. Föreleverna får systemet förstås den allra största betydelse. Att i stället förständigt nya uppdykande personer ha fasta och redan etablerade relationermellan eleverna och lärarna måste inverka positivt på både pedagogiken och denövriga skolsituationen. Som alltid är det de sämst ställda eleverna - de sombäst behöver stöd och omsorg - som drabbas hårdast av störda och uppbrutnarelationer och även av skiftningarna mellan okända kortlidsvika-rier. I förra årets budgetproposition aviserades att en arbetsgrupp närmareskulle utreda formerna för reservvikariesystemet. Det var ju bra. Det sades bl.a. pås. 271: "Jag vill i delta sammanhang anmäla att genom förslag fråndet särskilda organ som har till uppgift att förbereda inrättandet av statensförhandlingsråd skall en arbetsgrupp tillsättas inom SÖ med uppgift all utredafrågan om beräkningsunderlag för inrättande av tjänster somlärarvikarier." Närvpk-motionen 1553 skrevs under den allmänna motionstiden hade denna arbetsgruppinte etablerats och ännu mindre påbörjat sitt arbete. Del var juanmärkningsvärt, eftersom hemställt omförslag från arbetsgruppen. Vpktycker det är viktigt att frågan om'reservvikarier för skolan får en snabb ochbra lösning. Motivetför motionen var att föra reservvikariefrågan framåt och få i gång den utlovadearbetsgruppen. Kort tid efter det att motionen väckts kom också arbetsgruppen igång med sitt arbete. Man för förmoda att motionen var den direkta orsaken tillatt både SÖ och departementet log tag i frågan. Ochdetta var också motionens huvudsyfte. Därmed är vpk-motionen i praktikenåtgärdad, och jag behöver, herr lalman, inte yrka bifall till den. Det är nubara att hoppas att arbetsgruppens resultat blir bra och att man också skallkunna hålla den tidsram förarbetet som man har lovat. I annat fall kan jagförsäkra kammaren att vi återkommer i denna fråga. Anslagtill gymnasiala skolor m. m. Jag kan hålla med på en rad punkier. Det gäller, närhon lalar om behovet av utbildning, alldeles speciellt i tider avsysselsättningssvårigheler. Jag håller med henne när hon säger all del behövsåtgärder för all underiätla övergången från skolan lill arbetslivet, och jaghåller med henne även när del gäller strävandena alt underlätta decentraliseringenav skolplaneringen lill regionala och lokala organ. Den decentraliseringenhar, som ju också anmärkte, också utskottet gått med på. Utskolletsäger emellertid att det bör ankomma på regeringen att pröva i vilkenutsträckning det är möjligl alt redan nu finna former för en sådanförsöksverksamhet. Jag vill erinra om all i en på kammarens bord vilande Anslagtill gymnasiala skolor m. m. propositionstatsrådet har sagt: Enligt min mening finns del starka skäl som talarför att del lokala och regionala inflytandet över utbildningsplaneringenförstärks, även när det gäller gymnasieskolans reguljära kursutbud. Jag äremellertid inte beredd alt just nu föreslå några åtgärder i den riktningen menavser att i annat sammanhang åierkomma lill regeringen i frågan. Dimensioneringenav gymnasieskolan är givetvis beroende av befolkningsutvecklingen. Det framgårav budgetpropositionen alt antalet 16-åringar- den åldersklass som lämnargrundskolan - kommer att öka med 18 000 och uppgå lill 124 000för alt sedan minska lill 108 000 . Den kommer därefter attstiga igen för att sedan på nytt sjunka. Del är självklart alt sådanavariationer komplicerar beslut om dimensionering. Till det kommer andraförhållanden, som gäller osäkerhet beträffande det man kan kallagymnasiebenägenheten. Möjligheten att erhålla arbete påverkar benägenheten attfortsätta med utbildning direkt efter . De ekonomiska besvärtighetersom vi befinner oss i har gett anledning lill kraftigare inriktning från allahåll på högre utbildning för all möjliggöra den förnyelse som är nödvändig föratt upprätthålla konkurrensförmågan och ett tillfredsställandesysselsällningsläge. Del saknar inle heller belydelse för dimensioneringen hurgymnasieskolan ulformas. Ulskoltelgodtar propositionens förslag om en planering inriktad på all anordnautbildningsplatser motsvarande av en årskull 16-åringar. Det betyder - motbakgrund också av nödvändigheten att hushålla med resurserna - att det måstetill särskilda åtgärder. I budgetpropositionen har delta understrukils genomsatsningen på förelagsskolor, inbyggd utbildning och lärtingsutbildning. Den satsningensker i enlighet med begäran till 1975/om förbättringav statsbidraget lill denna verksamhei. Del är den begäran som den nuvaranderegeringen effektuerar. Låt mig säga att den satsningen också slår i samklangmed behovet av att använda samhällets resurser på effektivaste sätt i enverklighelsförankrad utbildning. Del gäller all kunna använda byggnader ochmaskiner samhällsekonomiskt rikligt och alt utnyttja det nedlagda kapitalet såbra som möjligt. gäller också, som jag ser det, att kunna använda kunnandet hos företagen.En yrkesman i produktionen kan naturligtvis aldrig ersätta läraren -jag vil Ibetona del-men läraren kan inte heller ersätta yrkesmannen närdet gäller att genärkontaki med jobbet. Sånågra ord om reservationerna. Oenigheten är i jämförelse med förra åretstarkare markerad - i varje fall beträffande antalet motioner. Det finns intemindre än fem sådana . Låt mig säga att utskottet togställning i positiv riktning till den modifierade intagningen, Efter vad jagerfarit kommer all behandla den delen, liksom upp läroplanen för den naturvetenskapliga linjen, där utskottet sedan uppmärksammade problemen. första socialdemokratiska reservationen uttrycks en viss tvekan inför denökade satsningen på inbyggd utbildning. Jag vill bara notera att man inte tarställning mot anslagsberäkningen. Jag vill också konstatera all den verksamhetenpågått även underden förra regeringens lid. Självklart måsle del finnasinsynsmöjligheter. Jag erinrar om att budgetpropositionen innebär ett förslagom att särskilda resurser skall ställas lill planeringsrådens förfogande föranskapa möjligheter till denna insyn. Del är någonting nytt, och det möjliggör enannan insyn än tidigare Det betyder såvitt jag förslår att man garanterar altsamma övergripande mål skall finnas för denna verksamhet som för motsvarandeutbildning inom gymnasieskolan. Beträffandede korta yrkesinriktade kurserna vill socialdemokraterna att dessa skallbetraktas som ett permanent utbildningsutbud. Det är möjligl att kurserna kanbli reguljära, att de har en uppgift som permanenta. Men utskollet anser ivarje fall att till dess tillräcklig erfarenhet vunnits och en utvärderinghunnit ske, kurserna skall ha en annan karaktär, kunna sättas in när och där demotiveras av den akuta silualionen. Jag vill också understryka all utskouelsförslag innebär all regeringen får möjlighet all om så behövs öka antaletplatser utöver den föreslagna ramen. När det gäller permanentningen av kursernabör det, som jag ser det, vara en uppgift för gymnasieutredningen alt laställning till den lämpligaste formen för dessa kurser inom gymnasieskolan. Sedanavstyrker man i reservationen 5 ökningen av antalet bidragsmm förlärtingsutbildning, och della ulan motivering. Betyder det alt man menar attverksamheten inte fyller någon uppgift, all den inte är avpassad förgymnasieeleverna? Utskottet har en annan uppfattning. Enligt min mening ärdenna utbildningsmöjlighet en ytterst viktig form både med hänsyn till behovetoch nödvändigheten av all bevara etl levande hantverk och med hänsyn tillintresset för utbildning i denna form. Jag har sett en rad exempel på dettaintresse, som också har tagit sig uttryck i olika förslag till utgestaltning. Delär att beklaga att hantverksservicen på många orter är på väg alt försvinnaeller redan har försvunnit, inte minst i då kvalitetsaspekten på en radprodukter kommit att få en allt större betydelse med hänsyn till resurserna.Det är inte bara bristande lönsamhet som orsakat delta. Del är också bristanderekrytering. Del står i varje fall enligt min uppfattning klart att samhälletsbehov av hantverk och småförelagsamhel måste komma alt öka med hänsyn både tillkvalitets- och hushållningskrav och till nödvändigheten för människorna alt fåutlopp rör sin skaparkraft. Underen följd av år har bidragsrummens antal varit oförändral. Jag tycker det ärrikligt att statsmakterna nu möter det ökade intresset genom att ställaytterligare bidragsrum till förfogande i då del gäller ati främsthushålla med ekonomiska satsningar och ta lill vara existerande möjligheter.Det måsle därför med hänsyn till det dokumenterade behovet vara rikligt att enuppräkning sker till 1 100 bidragsrum. Jag yrkar bifall lill ulskolleis hemsiällan under samiliga punkier. AnslagtiU gymnasiala skolor m. m. Anslagtill gymnasiala skolor m. m. () kortgenmäle: Först vill jag tacka för påpekandet att vårtmotionsyrkande om decentralisering av besluten angående gymnasieorganisationenuppmärksammats mycket snabbt av regeringen. Också jag har läst del iproposilionen 164 och hoppas alltså på snara resullal. Jag tror all vårlmotionsyrkande därvidlag har haft sin betydelse. Beträffandedimensioneringen, där vi har olika åsikter, vill vi socialdemokrater föra framfrågan om de ökade årskullarna och den stora betydelse som de måste fä förgymnasieskolan och gymnasieskolplaneringen. Vi vill också mycket kraftigt slåvakt om 97-procenismålei. av en årskull 16-åringar bör gymnasieskolanbereda plats för, och det skall då ske inom gymnasieskolan. Tyvärr svävarutskottsmajoritelen på målet och utgjuter sig om företagsskolornas ochlärlingsutbildningens välsignelser. Det är en syn på dessa ulbildningsformersom vi inte kan dela. Vi menar att den inbyggda utbildningen i gymnasieskolanbehöver öka, och det av det skälet att lokaler och utrustning inte finns atttillgå för de ökande ungdomskullarna. Del slår helt klart alt det är skolan somhar ansvaret för den inbyggda utbildningen. Inbyggd utbildning är nämligen endel av gymnasieskolan. Däremot är vår inställning lill all öka utbildningeninom företagsskolorna och lärtingsutbildningen negativ. Denna negativa syndelar vi med många fackförbund. Beträffandede yrkesinriktade kurserna är del självfallet så som säger, attde skall sättas in där de bäst behövs. Vi är helt klara överalt dessa kursermåste sättas in i denna ungdomsarbetslöshetens tid, men det vi vill ha är ettpermanent utbud i botten för att möjliggöra en långsiktig planering som i daginte är möjlig. Jag tycker att det är väldigt synd att ulskottsmajoritelenfortfarande inte vill inse det. Regeringen tycks, att döma av propositionen164, ändå ha förstått litet grand av detta, eftersom det där sägs all SÖ i godlid skall lämna in förslag lill regeringen till dimesioneringen av sådanakurser och övriga villkor som där skall gälla. Det uttalandet i den här nyapropositionen kan man se som en viss framgång för socialdemokraternas yrkande,men samma behov av planeringstid som det här betonas au de centralamyndigheterna har, finns naturtigtvis också för lokala och regionalamyndigheter. Kan utskottsmajoritelen förklara varför det skall krånglas till pådet här sättet? () kortgenmäle: Låt mig notera att uttalar sitt erkännande för vissadelar av den utbildningspolitik som den nuvarande regeringen för. Del är etterkännande som jag anser är värdefullt. Närdet gäller decentraliseringen av skolplaneringen är det bara att konstalera allulskollsmajoriteten räkniide rätt som sade att man hade anledning tro allregeringen utan någol särskilt ulskottsiniiiativ skulle lägga fram förslag iden riktningen. Del har alltså också kommit. Sedankonstaterar jag givetvis att inte instämmer i uppskattningenav den inbyggda utbildningen och övriga ulbildningsformer av del slag som härhar varit föremål för diskussion. Vi har en annan uppfattning om värdel,inte minst med hänsyn till nödvändigheten av att tillvarata samhällets resurserpä området. Del kan inte vara riktigt att lokaler och maskiner står oanvända påett ställe när de skulle kunna användas för andra uppgifter. Dessutom är det pådel sättet -jag är övertygad om del - att färdigutbildningen, kontakterna meddeljobb som man kommer all möta, bäst sker i den form som den inbyggdautbildningen och förelagsskolorna kan Ocksåjag vill närdet gäller de korta kurserna betona värdel av all det finnsmöjligheter till planering, men vi skall inte glömma bort att enutvärdering av hela denna verksamhet måste ske så all man inte plötsligt, utan attha tänkt igenom konsekvenserna, befinner sig i en situation där man har ettalternativl gymnasieskolsyslem med de skillnader som i varje fall finnsinbyggda i detta. Anslagtill gymnasiala skolor m. m. () kort genmäle: Jag skulle vilja be att gör skillnad mellan vårinställning till den inbyggda utbildningen å ena sidan saml företagsskolor ochlärtingsutbildning å andra sidan. Jag ser framför mig att den inbyggdautbildningen kommer att öka, och det tycker jag är positivt - så länge det ärhelt klart att målet är det samma som för andra motsvarande utbildningar somsker inom gymnasieskolans vanliga lokaler. Denhär positiva synen på samspelet med arbetslivet harjag också ganska noggrantulvecklat i direktiven lill gymnasieutredningen. Det viktiga är attskolmyndigheterna har ansvaret också i den delen. Närdet gäller kortkursverksamheten säger att man behöver utvärderaden innan man gör den till en permanent företeelse. Min syn på gymnasieskolanäralt den behöver bli mer flexibel i sitt sätt att möta ungdomarna, derasförutsättningar och intressen och behov. Jag är helt säker på att verksamhetenmed korta yrkesinrikade, påbyggbara kurser kommer att vara ett inslag som vibehöver ha kvar också framöver. Där tycks vi ha någol olika åsikter. GÖSTAKARLSSON (c) kort genmäle: Jag har också den uppfattningen att del finns fog för nya former avutbildning på det gymnasiala stadiet. Men det är viktigt att man inte utan attriktigt vara medveten därom halkar in i ell syslem som ger olika villkor ålelever som går i den ena eller den andra skolformen. När del gäller företagsutbildningen etc. vill jagerinra om att insynsmöjligheterna nu har förbättratsåtskilligt genom den särskilda resurs som ställs lill kommunernas förfogande på4 % av bidraget för att möjliggöra för planeringsråden att följa med dennaverksamhet. Det är en nyhet, och jag tror att del är mycket värdefullt attkunna peka på den i sammanhanget. Påförslag av talmannen beslöts att kammarens förhandlingar skulle fortsättas vidmorgondagens sammanträde. Nr 119 §12 Talmannen meddelade att på föredragningslistan för morgondagens Torsdaeen den_ sammanträde skulle utbildningsutskottets betänkandenr 20 samt näringsut- 13 aoril 1978 skottets betänkanden nr 50 och 48 i nu angivenordning uppföras främst bland två gånger bordlagda ärenden. §13 Kammaren åtskildes .