prot · G109140 · 1977-12-31 00:00:00 — AndersBjörck skall få möjlighet all också la ställning lill direkta konkreia krav omförbättringar för invandrarna på arbeismarknaden någol senare i denna kammare.Del kommer nämligen all behandlas en hel rad väseniliga krav på förbättringar,exempelvis ändring av lagen om svenskundervisning och översättning avarbetarskyddsstyrelsens skyddsanvisningar lill de vanligare invandrarspråken.Deskall bli inlressanl all se-och jag skall nogsamt följa - hur då. Jagmåste också säga all del kanske ligger andra poliliska värderingar bakomborgarpariiernas slällningsiagande här än all slå vakl om all medborgarskapelsinnehåll inte skall urholkas. Del är kanske så all man har klart för sig all deslora invandrargrupper som finns i landel lill större delen slöderarbeiarklassen. Därför vill man med alla lill buds slående medel förvägra demall della med mindre än all de blir svenska medborgare. Man skall såledesivinga dem alt bli svenska medborgare. Försl därefter skall de Nr 140 kunna delta i riksdagsval. På såsäll uicsiiinger man ju i vart fall en viss lid Torsdaeen den ''''' S'"-'!"'!'"'' °''' kommer från och naturligtvis inte har 11 mai 1978 sammapoliliska hemvist .som . Rösträtt tiU riks- ERS (): dassval mm för '"' '''''"''ri' F<°'rjag bara myckel korl säga all del här inle är fråga om all invandrare tvinga någon all bli svenskmedborgare. Vi erbjuder dessa människor all efter en myckelkon kvalifikationslid och en relativt enkel procedur bli svenska medborgare.Del lycker jag aren generös insiällning,och den skall vi slå vakl trorjag inte har så myckel alt kommamed när del gäller invandrarnas situation i vissa andra länder. Det ärju såbelräffande de länder där har sin ideologiska hemvist all ditvandrar man inte in - där vandrar man ul. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall lilll:o) ulskolleis hemsiällan. 2:o) reservalionen av m. fl.samt 3:o) moiionen nr 648 av m. fl., och förklarades denförstnämnda proposilionen vara med överväganile ja besvarad. Då HildingJohansson begiirde volering upptogs för besläm-mande av konlrapropositionenånyo de båda åierslående proposilionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flenaleis mening för sig. Sedan begärt voleringbelräffande konlrapropositionen, uppläsles och godkändes följandevoieringsproposilion: Den som vill an kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendekonstituiionsutskotiels hemsiällan i belänkandet nr 41 antar reservalionenav m. fl. den del ejvill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren lill kontraproposition i nämnda volering antagit motionennr 648 av m. fl. Vid omröslning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. DåKarl begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröslning gav följande resullal: 1 enlighel härmed blev följandevoteringsproposilion uppläst och godkänd: Den som vill all kammarenbifaller konsliiulionsulskollels hemställan i beiänkandei nr 41 rösiarja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammaren bifallil reservationen av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då HildingJohansson begärde rösiräkning verkslälldes volering med omrösiningsapparal.Denna omröslning gav följande resullal: Ja- 150 Nej - 139 Avskaffandeav spärregler vid val till riksdag och landsting, m. m. §17 Avskaffande av spärregler vid val till riksdag och landsting, m. m. Föredrogs konsliiulionsulskollels belänkande1977/78:42 med anledning av moiion om avskaffande av spärregler vid val lillriksdag och landsling. m. m. I della belänkande behandlades moiionen 1977/78:403av m. fl. (vpk), vari yrkals all beslutade hos regeringenhemställa om en utredning rörande slopande av gällande syslem med spärrar vidval lill riksdag och landsling och översyn av valsystemel i enlighel med vadsom i moiionen anförts. Utskoiiel hemslälldeali skulle avslå moiionen 1977/78:403. (vpk): Syslemet med utjämningsmandat vid val lill undanröjde orättvisornai fråga om mandatfördelningen partierna emellan. Införandet av della sysleminnebar därmed ett viktigt steg mot en rättvisare valordning. Mendär hejdade man sig. I stället för att fullfölja det påbörjade arbetet ochlillerkänna varje i val avlämnad röst lika värde införde man den spärregel somställer partier med en väljarandel under 4 96 utanför parlamentet. Vänsterpartietkommunisterna har alltsedan del nya valsystemels införande påtalat spärregelnsodemokratiska effekt. Med 5,4 milj. väljare, som dellog i del senasleriksdagsvalel. kan ell parti samla betydligt över 200 000 väljare ulan all blirepresenterat i . Om flera partier skulle komma i närhetenav men inte nå upp lill 4 96 så blir antalet orepresenterade väljare ännu slörre.Ell sådanl syslem kan givetvis inte sägas främja en strävan att alla skallrösla efter sin övertygelse. Med sin valsedel ger väljaren slöd för eninriklning av politiken som hon eller han vill se företrädd i parlamentet. Medspärrsystemei motverkas väljarnas rätl atl uppnå detta. Avskaffandeav spärregler vid val till riksdag och landsting, m. m. Dettasystem har tillämpats i tre val. Konslilulionsulskotlet hävdar, genom all återgeskrivningen i fiolårets betänkande i denna fråga, atl vunna erfarenheterbefäster fördelarna med valmetoden. Jag skulle kunna vara lika rationell somulskoltel och lill protokollet läsa in vad på vpk-gruppensvägnar hade all säga som kommentar lill utskoltsbetänkandet. Men jagskall nöja mig med att upprepa den fråga han ställde: Vilka är de erfarenhetersom utskottet hargiort? Och jag vill fortsätta med ell par frågor till: Harinle också konstitutionsutskoltet gjort den erfarenheten all antalet röstandehar ökal sedan systemet infördes? Har i så fall inte konslilulions-ulskollelfunnil all upp lill 4 96 av väljarna molsvarar ell ständigt stigande antalröstande? Förvpk:s del har vi i erfarenheterna från de tre valen funnit stöd för kravet påen prövning av systemels effekter. Men tycks leva i denbästa av världar - där behöver inte valsystemel diskuteras, åtminstone inte idet här avseendet. Det som från början var resultatet av en kompromissframställs nu som något okränkbart. Konsekvenserna må bli vilka som helsl.Spärrsystemei skall finnas och del exakt i den form som del en gång infördes.Nog verkar det, herr tal man, en smula tjurskalligt, om man får använda ell såvanvördigt uttryck om konslilulionsulskoli. I1976 års val lillämpades systemet med spärrar och utjämningsmandat även ilandstingsval. Här har spärren satts lägre-vid 3 96 -men effekten blir likartadden vid riksdagsval. Varje rösts lika värde motverkas. Vpk vill därför ha enöversyn också av systemet för val till landsling. En sådan kan ske i ensärskild utredning eller genom atl den kommitté som tillsatts för översyn avvallagen får tilläggsdirektiv. Översynen bör också gälla den krelsindelning somtillämpas vid val i primärkommunerna, som ofla kan innebära en högre spärr än iriksdags- och landstingsval trots att där inte förekommer vare sigutjämningsmandat eller procentspärr. Frånden här lalarslolen hör man ofta ullryckel "ingenting är så bra alt detinte kan göras bälire". Det vore välgörande om även konstitutionsutskoltetanammade denna sanning och åtminstone accepterade en diskussion om del gällandevalsystemet. Förvpk:s del är inställningen lill spärrsyslem klar. Men är inte de partier som ärför spärrar nu mogna all åtminstone diskulera frågorna: Är juslfyraprocentssalsen den lämpliga? Skulle inte en eventuell spärr ändå kunnakombineras med avtrappningsregler som minskar de tröskeleffekler som juobestridligen finns? Farligare än så är inle vpk-yrkandel i molinen 403, som jag yrkarbiföll till. förväntar jag mig inte någon sensationell anslutning tilldel yrkandel. Men det kanske kommer , då jag kan lyssna med sammaigenkännande som jag gjorde till argumentet från socialdemokraliskl håll:De borgerliga kunde ha intagit en mindre slulen hållning lill förslag omutredning. Ungefär så noterade jag nämligen all sade i dendeball vi har slutfört. Närdel gäller frågan om spärregler och kravet om en översyn av valsystemet kundehela inta en mindre sluten håll- Jag yrkar, som sagt, bifall till vpk:syrkande i moiionen Torsdaeen den BERTILFISKESJÖ (c): Som framgick av anförande ärden fråga som vi nu behandlar inte ny. Vi hade den uppe lill behandling senastden på grundval bl. a. av en vpk-motion som såg ungefär likadanut som den vi nu har all behandla. Etl enhälligt utskott avstyrkte förra åretvpk-motionen, och ell enhälligl utskott avstyrker även vpk-motionen. Vid debatten hade jag lillfälle allganska utförligt motivera utskottets avstyrkande, och jag skulle kanske hakunnal nöja mig med alt hänvisa till den debatten. Men för all skall kunna upprepa sill påstående alt vi inle är villiga an diskuteraskall jag säga några ord också , även om jag riskerar all återigenframstå som Ijurskallig, för atl använda ord. Man skulle kunnaanvända en synonym till ordet ijurskallighei och kalla det förprincipfasihet,om man så vill. I praktiskt taget alla demokratiska länder har man isjälva valsystemet på ett eller annat sätt byggt in en spärr mot små partier.Flertalet länder har majoritetsvalsystem, vilket innebären väldigi hård spärrmot små partier. 1 en rad länder med proportionella val har man en exklusivfördelning av mandaten inom valkretsarna. Del hade vi lidigare i vårt land, ochregelmässigt innebär också del en hård spärr mot små partier. 1 en del länderhar man försökt atl över en viss nivå åstadkomma proportionell rättvisa mellande partiersom deltar i de allmänna valen. Vi lillhörden gruppen. Vi har4 96 sombotienspärr. I har man 2 96, i 5 96 och i Avskaffande av spärregler vid val till riksdag ochlandsting, m. rn. Det finns också någol enstaka exempel på länder som intehar någon spärr alls. Del jag känner till är . Där har man ingen spärrmot småpartier. Men det vanliga är alltså all man har någon typ av spärr. Dåkan man fråga sig: Varför har man del? Jo, därför atl man hyser omsorg omdemokratin och om det parlamentariska systemets funktionsduglighet. Del ärnämligen alldeles uppenbart, att om man inte har någon spärr i botten, får mansom ell brev på poslen en rik flora av partier - inle bara utanför parlamentetutan också i parlamentet. När KU hade tillfälle all besöka , fickvi vela alt man hade 14 partier representerade i den nedre kammaren. Man hade ialla avseenden ell förfäriigt bekymmer med all klara av så många partier iparlamenlel, rent organisatoriskt men även politiskt. Vi vel ju hur besvärligtdel ofta kan vara all bilda regering i . Vid ell lillfälle fick manhälla på , innan man kunde klara av en regeringsbildning efter ellval. I harjag lalal med politiker. Där varde myckelbekymrade översitt valsystem. De var myckel iniresserade för del svenska ochhade på grund av partisplittringen planer på all försöka införa någol liknande. Avskaffande av spärregler vid val till riksdag och landsling, m. m. Nusäger : Diskulera ålminslone spärrens höjd. Del kan mannaiurliglvis göra. Jag har nämni exempel: i ligger spärren vid 2 9i), iVäsliyskland vid . och vi har besläml oss för . Men lål oss la exemplelmed en spärr vid 2 96, som man har i . Vid del senasle folkeiingsvaletden blev 11 partier representerade i det danska folkelingei.Sex av dessa parlier hade under 4 96 av valmanskåren. Om man inle hade haft någonspärr alls, hade man fått in ännu fier partier i del danska folkelingei. Det äralldeles uppenbart all om vi i ginge ned lill -föratt inte lala omifall vi skulle slopa spärren hell och hållet -skulle vi la enfragmentariseringav partierna i kammaren. Ser vi på den här frågan frånarbelsordningssynpunkt, vel vi ju all vi redan barett ganska stort bekymmer medall åsladkomma en arbelsordning som fungerar på ell från allmän synpunktlillfredsslällande säll. Enligtmin mening finns det alltså många goda skäl för all vid riksdags-mannavalenbibehålla spärren på den nuvarande nivån. Vi har provat den vid flera val ochfunnil atl den fungerar tillfredsställande. Del finns ingen anledning all ändrapå den. Nuvar inne på tanken atl man skulle kunna ha någol slags glidandeskala, men del innebär i och för sig all man luckrar upp den spärr som man nuhar. Det blir ju effekten av ell sådant syslem. Jagkan medge an del på en nivå kan finnas anledning att se över detnuvarande systemet, och det gäller kommunerna. Där har vi ju inga spärrar a vdel slag som vi lillämpar när det gäller landsting och riksdag. Vi har inleheller några utjämningsmandat. På grund av valkretsindelningen i en delkommuner har spärren, även om vi har höjl del minsta antalet mandal pervalkrets, i något fall blivil högre än den spärr som vi har på landstingsnivåoch på riksnivå. Del kan naiurliglvis diskuteras om det aren logisk ordning.Inom konstilulionsulskoitel har vi dock med tanke på all vi bara har erfarenhetfrån ett enda kommunalval enligl de nya reglerna ansett det vara rimligt attinnan vi tänker om eller tänker till på denna punkt se hur de fungerar iyttertigare etl val. Jag ber attfö yrka bifall lill utskoltels hemställan. (vpk): säger alt den vpk-motion som vi diskuterar nu serungefär likadan ul som den vi diskuterade . Ja vissl, BertilFiskesjö, men också spärrsyslemet ser likadant ut, och om inle majoriteten ikammaren stödjer vpk-yrkandel vid voteringen lär det väl se likadant ut vidtiden val. Det ärju därför som vi aktualiserar dessa frågor. BertilFiskesjö anknyter vidare envist frågan om fyraprocenisspärren till spörsmåleiom småpartierna. Men fyraprocenisspärren borde ju inte vara intressant bara försmåpartier. Även de s. k. fyra stora, de som på grund av andra brister i detdemokratiska sinnelaget inte vill ha etl femle parti med i ulskollsarbelel,borde ha anledning alt åtminstone diskutera effekterna av detta spärrsyslem ochall länka sig in i möjliga siiualioner i del jämviktsläge som råder i svenskpolitik och som på valnätternas TV-bild dramatiskt illustreras med en pendelsom slår åt än det ena, än det andra hållet. Med en sådan situation kanfaktiskt regeringsfrågans avgörande vara beroende av om ett parti samlar 4,1eller 3,9 96 av rösterna. Vadsedan gäller synonymdiskussionen om ijurskallighei och principfasthet ärnaturtigtvis principfasthet ett finare ord här i kammaren. Men oavsett ordvalär del lydligen mening att frågan om spärr mot småpartier äravgörande för om småpartier skall finnas eller inte. Men är del inte litetlångsökt att tro att frågan om huruvida partier uppstår har något att göra medrådande valsystem? Vi har redovisat vår inställning till spärrar, men vi ärdärutöver intresserade av att diskutera var en sådan gräns skall gå. Vi vill t.ex. också dryfta avtrappningsregler, som del ju en gång i värtden t. o. m.fanns centerpartister som vågade sig på att åtminstone diskutera -då talade denaturtigtvis inte om alt en sådan avtrappning skulle innebära att man luckradeupp hela valsystemet, vilket nu säger. BertilFiskesjö hänvisar liksom han gjorde i den debatt han förde med NilsBerndtson till som ett exempel. Jag kan inte hitta ett bältre argumentatt kommentera dStta med än det som också använde: Är det dåmera demokratiskt alt tiotusentals väljare, som det skulle bli fråga om iDanmark, förblir orepresenterade i de partamentariska sammanhangen? Beträffandede kommunala valen är tydligen beredd att tänkatill, och det får vi då notera som en framgång. Avskaffandeav spärregler vid val till riksdag och landsting, m. m. BERTILFISKESJÖ (c): EivorMarklund frågade om vi inte var villiga att tänka över konsekvenserna av detsystem som vi nu har och dra slutsatser av dessa. Det är precis vad vi hargjort, och vi har dessutom försökt att tänka över vad som blir konsekvensernaav något annat system och försökt dra slutsatser därav. Vikan väl åtminstone diskutera procentsatser, säger . Ja, jaggjorde ju det i mitt förra anförande. Jag tog som exempel. Där har man2 96, och man har fått elva partier i folkelingei, vilket är ett stort bekymmer- del vet alla som har kontakt med danska partamentariker. EivorMarklund säger att valsystemel inte skall vara avgörande för om det uppkommerpartier eller inte. Nej, del är det inte heller. Del råder full frihet altbilda parlier i vårl land och atl slåss om väljarnas gunst. Men frågan är hurstor andel av valmanskåren som skall anses vara rimlig för att ett parti skallkunna göra anspråk på representation i parlamentet. Jagkan föreställa mig hur besvärligt det skulle vara här i denna kammare, om vihade elva parlier med elva olika reservationer i alla möjliga frågor som manständigt yrkade bifall till och talade för. vet vi alt partier kan uppkommapå annat sätt än genom att bildas direkt ule på fältet; ett parti kan sprickaoch avsöndra ett nytt parti, men det är en sak för sig. Fråganom avtrappning kan naluriigtvis alltid diskuteras, och hur en sådan avtrappningskulle kunna utformas harju också analyserats. Men effekten av varje sådantsystem blir att man tunnar ut den spärr som vi nu har. 5Riksdagens protokoll 1977/78:140-142 Avskaffandeav spärregler vid val till riksdag och landsling, m. m. med avtrappningen ärnaluriigtvis att den skall ha jusl den effekten. Om man då, som jag anser altvi gjort, har hamnal ganska rätt i spärrfrågan vid riksdagsmannavalen finns detingen anledning all gå in på etl avirappnings-system. EIVORMARKLUND (vpk): Med all respekt för tankegångar villjag säga atijagbaserar mitt yrkande på vpk:s motion och den behandling konstitutionsutskottetgivit yrkandet i denna. Detta går ut på alt en särskild utredning borde se överdessa saker och titta på effekterna av hela det valsystem som gäller, med deprocentspärrar och utjämningsmandat som tillämpats vid tre val. Jagoch vpk-gruppen är övertygade om atl det skulle vara en tillgång fördelfortsatta valpolitiska arbetet, om vi finge en sådan översyn av rådande system. BERTILFISKESJÖ (c): Delärju populärt alt begära utredningar om allt, och det kan man alltid göra. Mendenna sak har analyserats fram och tillbaka i alla möjliga sammanhang. Vi vethur systemet slår, och vi vet vilka effekterna är. Det är bara en fråga om attbestämma sig. Vill vi ändra fyraprocenisspärren till en tre- ellertväprocentsspärr kan vi besluta oss för detta, om vi så vill. Men jag vill detinle, ty jag vet redan vilka effekterna blir. Det är ingenting som vi behöverutreda. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall lill dels ulskolleishemsiällan, dels moiionen nr 403 av m. fl., och förklarades denförra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan volering upplästes och godkändes följande voieringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller hemställan i betänkandet nr 42 röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit moiionen nr 403 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då EivorMarklund begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: § 18 Information tillinvandrare års val Föredrogs konstitutionsutskotlets betänkande1977/78:43 med anledning av motion om information till invandrare inför 1979års val. Information till I detta betänkande behandlades motionen 1977/78:912 av invandrare infor m. fl. (s), varihemställts att hos regeringen begärde tgjg å i förslag om information tillinvandrarna års val. Utskottethemställde aU skulle avslå motionen 1977/78:912. Reservation hade avgivits av ,, , , , och (samtliga s) som ansett att utskottet borthemställa att med bifall till motionen 1977/78:912hos regeringen begärde förslag om information till invandrarna årsval. fick vi en ny rösträttsreform för invandrare. Jag tror att vialla är tämligen ense om alt den reformen var av stort värde, inte bara förinvandrarna utan för hela det svenska samhället. Reformen var ett led iinvandrarnas anpassning, och ca 60 96 av de röstberättigade invandrarna deltogockså i valet . Del kan man väl säga var ett ganska bra resultat med hänsyntill att det var första gängen som de röstade i ett kommunalval! Attvi uppnådde ett så pass högt valdeltagande bland invandrarna då tror jagberodde på att en omfattande information lämnades till väljarna inför valet.Det var en information som var riktad särskilt till den gruppen. ,partier m. fl. gjorde säkeriigen fina insatser i detta syfte. Kostnaderna fördenna information uppgick till 6-7 miljoner, men jag tycker det var väl användapengar. Detfinns säkeriigen anledning att arbeta för ännu bättre deltagande i kommandeval. Vi bör satsa såväl arbete som information och ekonomiska medel för att ökavaldeltagandet bland invandrarna. Vi skall inte slå av päinformationsverksamheten. Nej, låt oss hellre sikta på att i näsla val försökanå upp till skall vi säga 80 96 deltagande i de här grupperna. Enligtvår mening finns det anledning att även års val fortsättainformationsverksamheten pä bred front, och det bör också ske på ett tidigtstadium. Det är därför vi motionärer har föreslagit att av regeringenskall begära förslag till särskild information till invandrarna -och det i godtid före nästa val. Invandrarverket- som också framhåller att ifrågavarande rösträttsreform blev en stor framgång- pläderar för att sådan informationsverksamhet bör fortsätta i minst sammaomfattning som . vill, säger man, medverka lill sådaninformation, och det kan verket göra om det för tillräckliga ekonomiska medelför det. Verket har i en framställning till regeringen begärt särskilda medel för informationsinsatser riktade till Informationtill Invandrare års val invandrare inför nästaval. Men regeringen har inte i budgetpropositionen visat att den har för avsiklatl föranstalta om någon sådan särskild information. Vireservanter anser det däremot vara synnerligen angeläget att verka för atlytterligare öka andelen röstande. Informationsverksamheten bör läggas upp påsamma sätt som inför föregående val och vara av minst samma omfattning. Altsamhället skulle minska del ekonomiska stödet till dylik verksamhet finner vivara bristande hänsyn gentemot våra invandrare. Nusägs del ifrån regeringens sida atl den kommer att i ett regleringsbrevföreskriva att ca 2 milj. kr. får användas för information lill invandrare.Dessa medel avser man skall täcka kostnader för sådan information som del nugäller. Men vi tycker oss märka att den summan ger mycket mindre än vid 1976års val och knappast kan ha den effekt som informationen hade då. Vidare sägsdet att bidrag till invandrarorganisationer för information i anslutning tillnästa års val övervägs inom men att departementetsställningstagande skall komma längre fram. Konstilulionsutskottetsmajoritet säger att frågan om medel för sådan här information f n. är underhandläggning inom , och utskottet framhåller vidare alt vissdel, som man säger, av det anslag under andra huvudtiteln som avser kostnadermed anledning av allmänna val kommer att kunna disponeras för sådan informationsom vi motionärer talar om. Utskottsmajoritetenskriver alltså att viss del kan disponeras, men vi tycker inle det verkargarantera så bra information som vi reservanter vill ha till stånd. Detfaktum att budgetpropositionen inte innehåller någonting om särskildinformation lill invandrare verkar något negativt, tycker vi. Vi anser del varaangeläget atl års val genomföra en bred informationsverksamhetriktad till invandrarna - det bör vara en specialinriktad information till dengruppen. Därför finner vi det otillfredsställande att regeringen ännu intefärdigbehandlat invandrarverkets framställning. Rösträllsinformationtill här berörda grupper borde - tycker jag - helhjärtat stödjas av alla. Jaganser därför all kammaren bör ansluta sig lill reservationen, till vilken jagnu avslutningsvis yrkar bifall. Efter HolgerMossbergs anförande skulle jag vilja påminna om vad del är som vi är överens omoch vad det är som vi inle är överens om. Viär fullt överens om att del skall ges en omfattande information tillinvandrarna års val. Det finnsanslag fördetia redan i årets budget,och regeringen förbereder förslag om yttertigare insatser.