prot · G109138 · 1977-12-31 00:00:00 — Men när vi vidtarsådana åtgärder ärdet nödvändigt att se till att de presenteras på etl sådantsätt att de inte uppfattas som en mycket snäv begränsning av fiskemöjligheterna. Jag har ingetyrkande, men jag uttrycker den förhoppningen alt och andrainstanser som arbetar med de här frågorna skall vinnlägga sig om att föra ulinformationen på ell sådani säll all det inle uppslår sådana missförstånd somuppenbarligen råder kring vad del nu aktuella beslutet innebär och vadfortsättningen syftar till. Jag har funnit det angeläget att föra fram dessasynpunkter. KARL-ANDERSPETERSSON (c): Jag vill gärna instämma i de synpunktersom har framfört.Del är en stor dag och en historisk dag för yrkesfisket, när nu haratt la ställning lill detta enhälliga ulskoUsbetänkande. Detär bara några synpunkter som jag gärna ville framföra i samband medbehandlingen av betänkandet. Detär med största tillfredsställelse accepterat av fiskarna att man nu fårenreglering av fisket som gör att yrkesfiskarna kommer atl behandlas som andranäringsidkare i vårt land. Dock finns det, herr talman, en rätt stor möjligheltill expansion på detta område. Vi bör ha klart för oss att det bara är entredjedel av den fisk vi konsumerar i landet som fångas av svenskayrkesfiskare. Därför är det också angelägel alt sådana förutsättningar skapasför näringen atl den kan expandera. Någoniingsom inle har behandlats i det här beiänkandei men som av yrkesfiskarnabetraktas som oerhört viktigt är frågan om skatterna. Vi vet att utredningarpågår om beskattningen i annat sammanhang. Skattekonsekvenserna för fiskarnasåsom egna småföretagare har ofta blivit mycket hårda. Visseriigen har dethänvisats till de pågående utredningarna, och även några mindre förbältringarhar genomförts efter hand, men om vi jämför de svenska fiskarnas skattevillkormed skatteförhållandena för fiskare i våra grannländer finner vi att de är tillde svenska yrkesfiskarnas nackdel. Enannan fråga som jag gärna vill säga några ord om gäller det förslag till 28 fiskeflottans förnyelse som finns upptaget ibetänkandet. ligentacknämligt, då den nuvarande fiskefiottan är både gammal och nedsliten. Härhar ett stort steg tagits i rätt riktning. Men jag tror, herr talman, att demaximeringar som föreslås då det gäller både bidrag och lån mycket snart kommeratt behöva ses över, då kostnaderna för en förnyelse av fiskefiottan stigeroerhört snabbi. Från yrkesfiskarnas sida har ifrågasatts om inte summorna redani initialskedet är för låga. Enpunkt i såväl propositionen som betänkandet pekar på nödvändigheten avfiexibiliiei när det gäller fisket. Det framhålls att möjligheter bör finnasför fiskarna att gå över till torskfiskefångst i stället för sillfiske, vilketskulle ha stor betydelse för yrkesfiskarna. Jag vill säga att det rentpraktiskt ofta är svårt atl ställa om verksamheten närdet inte finns möjlighetertill ett lönsamt fiske genom inriktning på ett annat fiskslag. Jagvill också säga ett par ord till , som här ansåg attyrkesfiskarna borde vara tacksamma för att kåren nu har decimerats så kraftigt- om de hade varit lika mänga till antalet som de var för ett tiotal årsedan hade det varit svårt för dem att uppnå någon lönsamhet i det svenskafisket. Det är möjligt att det nu är lättare för den lilla uthålliga grupp somfinns kvar att erhålla en rimlig utkomst, men jag kan försäkra det har varit en synneriigen smärtsam omställningsperiod som de svenskayrkesfiskarna har fått genomlida. Jagtror att det nya prissättningssystem som vi slår fast i och med dagens beslutkommer att bli till yrkesfiskets fromma och få oerhört stor betydelse förframtiden. Men vi bör ha klart för oss atl det också ställer storakrav på fiskets egna organisationer. Vi förutsätter atl yrkesfiskarna, i varjefall i initialskedet, skall kunna vänta sig en gynnsam behandling från denstatliga organisationens sida. Riktlinjerför fiskeripolitiken, m. m. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till motionen nr 1815 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill atl kammaren bifaller jordbruksulskotlels hemställan i belänkandet nr 23 röstarja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri somföranleds av bifall till moiionen nr 1815 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades fiertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-proposilionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat; Ja- 299 Nej - 12 § 4 Brister arna Brister i strålskyddet på rönfgen-och radioterapiavdelningarna ToreClaeson (vpk) anmälde alt han avsett att rösta nej men markerats somfrånvarande. strålskyddetpå röntgen- och radioterapiavdelning- Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1977/78:24med anledning av motion om brister i strålskyddet pä röntgen- ochradioterapiavdelningarna. I motionen 1977/78:786 hemställs av mig och min medmotionär, RolfWirtén, i yrkande 1 att den samarbetsgrupp som tillsatts mellan socialstyrelsenoch slrålskyddsinslitutet för alt bl. a. utreda utbildnings- ochkompetensfrågor för personal som arbetar med joniserande strålning skallpåskynda sitt arbete så att förslag kan framläggas under innevarande år samt iyrkande 2 att strålskyddsinstitutets möjligheter till övervakning och kontrollav apparatur som sänder ut joniserande strålning förbättras. Utskottethar behandlat moiionen på sex sidor på ett välvilligt sätt, men utskottet anseratt med den positiva inställning som regeringen och ansvariga myndigheter visati denna fråga sä påkallar motionen inte någon särskild åtgärd från riksdagenssida. När det gäller yrkande 2 angående strålskyddsinstitutets kontroll ochövervakningsuppgifter nöjer man sig i utskottet med att hänvisa lill åretsbudgetbehandling, där institutet tillförts viss resursförstärkning bl. a. påpersonalsidan. 1motionen samt i en interpellationsdebatt med statsrådet har jagutförligt redogjort för de stora risker för patienter och personal som denjoniserande strålningen medför. Detär på grund av dessa risker av största vikt alt den samarbelsgrupp som bildalsmellan och strålskyddsinstitutet och som till sig knutitexperter som är inblandade i patientstrålskyddet snabbt kan arbeta och.framlägga förslag till konkreta åtgärder, som kan verkställas av de berördamyndigheterna. Man frågar sig onekligen oroligt: Hur farlig är den joniserandestrålningen? Röntgenstrålningen, som uppläcktes i slulel av 18(X)-talel, är enelektromagnetisk vågrörelse precis som synligt ljus men med mycket Slörreenergi än ljuset. Man känner alltså inte om man utsätts för strålnings-dosersom är för höga. såg man vilka skador röntgenstrålningengav. Del var pionjärerna inom röntgendiagnostiken som drabbades av strålskadorsåsom leukemi, alltså blodkräfta, och hudcancer. vet man med bestämdhethur fariig den joniserande strålningen är för en människa som utsätts för förhöga stråldoser, ibland genom mänga onödiga omtagningar av röntgenbilder pågrund av fel teknik, genom att ett för stort område av kroppen utsätts förstrålning, genom för långa genomlysningstider samt genom onödigaundersökningar. Den huvudsakliga orsakentill onödiga eller felaktiga undersökningar är bristen på utbildadpersonal. Därför måste kravet vara att all röntgen och allt radiologiskt arbeteskall utföras av personal med särskild utbildning för ändamålet. Detta gällerläkare, tandläkare, radiofysiker, röntgenassistenter och radioterapiassistenter. I dagens läge är det dock tyvärr så att mänga grupper av personal somhar obefintlig eller bristfällig utbildning i strålskydd och även i användandetav apparaturen handskas med en för människorna så riskfylld medicinskverksamhet. Del är viktigt att ställa sig frågan: Hur fariig får vår sjukvårdvara? svar jag erhöll i interpellationsdeballen med statsrådet den 12december 1977 utlovade statsrådet att efterhöra samarbetsgruppens tidsprogramoch slog också fast vikten av att den arbetar så snabbt som möjligt, men honpåpekade också att regeringen inte hade utfärdat några direktiv, eftersomsamarbetsgruppen inte är tillsatt av regeringen. Dethade varit en klar tillgång för arbetets bedrivande i samarbetsgruppen omjordbruksutskottet hade bifallit motionsyrkande 1 och om ett förslag frånsamarbetsgruppen hade lagts fram för . Det hadekunnat ge resultat i form av utfärdande av kompetensregler för all personal somarbetar med joniserande strålning. Sålänge man från ansvarigt håll - socialstyrelse och strålskyddsinstitui-accepterar att arbetsuppgifter delegeras lill bristfälligt utbildad elleroutbildad personal accepterar man också att ett stort antal människor,uppskattningsvis ett hundratal , drabbas av för höga eller felaktigastråldoser, som resulterar i cancer eller i genetiska skador. Inspektionenav den apparatur som används inom röntgen och radioterapiverksamhet sker,speciellt på de mindre sjukvårdsinrättningarna ochdistriktsläkarmottagningarna, med långa tidsintervaller. Hur kontrollerasefterievnaden av anvisningarna och instruktionerna från strälskyddsinstitu-tetssida? Hur sorteras gammal och olämplig apparatur ut? Utskottethar mycket bristfälligt tagit upp problemen i yrkande 2, och något svar pädessa frågor har jag inte fått. Del vore bra om utskottets ordförande -detansvariga statsrådet är inte här - kunde svara på denna fråga. Attyrka bifall till motionen mot ett enigt utskott är inte meningsfullt, men jaghoppas på ett fortsatt intensivt arbete, som skall ge konkreta resultat i dennastora och väsentliga fråga genom en förbättrad informalion om riskerna, genomutbildning och kompeiensregler och genom en bättre organisation av verksamheten.Jag avvaktar därför nu för att återkomma i denna kammare om inte delta inomkort infrias. Vi har inte råd att låta fier människor dö i onödan för attkvarnarna mal för långsamt. Brister i strålskyddet på röntgen-och radioterapiavdelningarna har uppfattat de problem som rests av motionärernaoch tidigare av i en interpellation som utomordentligt väsentliga.Vi har förstått att det här är etl problemområde som inte är tillräckligtomgärdat av säkerhetsföreskrifter. Vi har därför på etl mycket seriöst sättförsökt beskriva detta och uttryckt våra förhoppningar att Bristeri strålskyddet på röntgen-och radioterapiav-detningarna lösningar skall vara påväg. Detär inte normalt att beslutar när ett utredningsarbete skall varaslutfört, och del har vi inle heller här ansett oss kunna göra. Vi troremellertid att den interpellation som väckt och det svar honfått på den liksom den här motionen och utskottels formuleringar om den - låtvara att motionären, hell normalt, tyckte att de kunde ha gått något längre -tillsammans skall medföra att det börjar hända något på detta område. Vi har iett enhälligt utskott tillåtit oss att i detta sammanhang hysa ett visstförtroende för att regeringen skall ta det här pä allvar. Vi hoppas att i ettkommande sammanhang, om så behövs, kunna ställa upp på ett sätt som motionärenkanske skulle betrakta som mera kraftfullt. Som är välmedveten om är detta också en fråga som man måste resonera medbudgetdepartementet om. () kortgenmäle: Jag lackar utskottets ordförande för svaret. Detta är en invecklad ochbesvärlig fråga. Det är värdefullt att det i alla fall har börjat hända någoniinghär. Efter den interpellationsdebalt som jag hade med "tatsrådet Troedssoni höstas satte man i alla fall fart på den här samarbetsgruppen, som faktisktinte hade haft någon vidare fart tidigare. I strålskyddslagens 10 § heter det: "Densom bedriver radiologiskt arbete är pliktig att, under särskilt beaktande avvad som stadgas i denna lag och med stöd därav meddelade föreskrifter, iakttagaallt som skäligen kan göras för att förebygga skador av strålningen." Enligtsamma paragraf åläggs envar som är sysselsatt i radiologiskt arbete att användade strålskyddsanordningar som finns. Underåren 1975 och 1976 gjordes en enkät pä landets röntgenavdelningar. Den utfördesav , som är ansluten till Svenska hälso-och sjukvärdens ijänstemannaförbund. Genom den här enkäten försökte man få enuppfattning om personalläget på de olika avdelningarna. Det var 80 avdelningarsom svarade. Storieken på dessa röntgenavdelningar varierade från avdelningarmed endast en anställd till universitetskliniker med 100 anställda. På 46 av de80 avdelningarna utfördes röntgenundersökningar delvis eller helt av ickeadekvat utbildad personal. Detfinns också belägg för att det förekommer mycket långa intervaller mellanstrålskyddsinsiiluteis inspektioner. Givetvisär det viktigt alt man kan föra ut röntgenverksamheten ute i landet till srnåenheter. Men denna decentraliserade röntgenverksamhei är etl större problem änvad myndigheterna från början kanske trodde. När röntgen används på mänga småavdelningar är det risk för att man inte har utbildad personal. Jagförstår att utskottets ordförande uttryckte förtroende för all del här arbetetskulle bedrivas snabbi i fortsättningen. Men eftersom denna samarbetsgrupphelt aren rådgivande grupp, som får arbeta efter eget gottfinnande, skulle detha varit en oerhörd styrka om utskollel, som säger sig ta allvarligt påfrågan, hade velat ta så pass allvarligt pä den att man uttalat sig för att Nr skulle hemställa hos regeringen att ge gruppen direktiv. Då hade Onsdaeen den det hänt ändå mer i denna för många människor väldigt viktiga fråga. i (m): Jag har inte för avsikt att falla statsministern i ämbetet i vad detgäller departementsindelningen. Men med den slora uppskattning jag har av EinarLarssons i mångsidiga kunnighet skulle jag ändå på fierakammarledamöters vägnar gärna vilja ha en förklaring till varför strålskyddsinstitutetlyder under och inte under . Även omröntgenbeslrålning har haft sin roll i växtförädlingen, så är det väl ändåförst och främst riskerna för människor det gäller. EINARLARSSON (c): Jag har faktiskt undersökt möjligheterna att sända över motionen lillnågot annat utskott. Men vi har fått oss anförtrodd miljölagstiftningen, ochdär har av någon underlig anledning också joniserande strålning räknats in. Jagtycker själv att det är litet långsökt, och jag har ingenting emot att dennakalk tages ifrån ulskottet. Överläggningenvar härmed slutad. betänkande 1977/78:55 med anledning av motioner omnäringspolitiken. I detla betänkandebehandlades motionerna 1977/78:344 av FilipFridolfsson (m), 1977/78:348 av OlleWästberg i (fp), 1977/78:600 av PärGranstedt m. fi. (c ), 1977/78:807 av () och (), 1977/78:869av m. fi. (vpk), såvitt avsäg yrkandet 1 alt hosregeringen hemställde om en parlamentarisk utredning med uppgift alt utarbetaett industripolitiskt program i enlighet med i motionen 1977/78:867 angivnariktlinjer, 1977/78:1295 av SuneJohansson m. fl. (s), 1977/78:1297 av JohnJohnsson m. fl. (s), 1977/78:1301 av SvanteLundkvist m. fl. (s), 1977/78:1628 av YlvaAnnerstedt (fp), 1977/78:1632 av ArneFransson (c), 1977/78:1634 av ErikHovhammar m. fl. (m), 1977/78:1635 av ErikHovhammar m. fl. (m), 3 protokoll 1977/78:138-139 1977/78:1640av m. (s),sävitt gällde hemställan all skulle 1. godkänna de rikllinjer förnäringspolitiken som förordats i moiionen, 2. som sin mening ge regeringentill känna vad i moiionen anförls om slalliga siyrelserepresenianler i vissaförelag, 9.hos regeringen begära skyndsamt förslag om en kraftigt ökad investeringsverksamheti de statliga företagen, och 1977/78:1701av m. fl. (c, fp), vari hemställts alt i enlighet medvad som sades i motionen 1977/78:1700 hos regeringen begärde alt en utredning,med uppgift att göra en utvärdering av hantverkets situation ochframtidsutsikter, tillsattes. 1. beträffandeallmänna riktlinjer för näringspolitiken atl skulle a) avslå moiionen 1977/78:869yrkandet 1, b)avslå moiionen 1977/78:1640yrkandena I och 9, 2. belräffande inriktningen avframtida strukturförändringar inom industrin att skulle avslåmotionen 1977/78:600, 3. belräffande tillvaratagande avbefintlig industriell kapacitet all skulle avslå motionen1977/78:1301, 4. beträlTande regionalutvärdering av vissa industribranscher alt skulle avslå motionen1977/78:1295, 5. beträffande karlläggning av densvenska industrins utvecklingsmöjligheter alt liksdagen skulle avslå moiionen1977/78:807, 6. beträffande utredning omhantverkels situation och framtidsutsikter alt med bifall tillmotionen 1977/78:1701 hos regeringen begärde en utredning i enlighel med vadutskottet anfört, 7. beträffandestyrelserepresentalion förståten i vissa förelag all skulle avslåmotionen 1977/78:1640, yrkandei 2, 8. beträffande ivångsförvallningav vissa förelag atl skulle avslå motionen 1977/78:1297, 9. beträffande åtgärder molnedläggning av vissa förelag all skulle avslå motionen 1977/78:1632, 10. beträffandekonkurrensbegränsningslagstiftningen att skulle avslå motionen 1977/78:1635, 11. beträffandemindre och medelstora företags kredilförsörjning atl skulle avslå motionen 1977/78:1634, 12.belräffande egen företagarespersonliga borgensåtaganden all skulle avslå moiionen 1977/78:344, 13.belräffande löniagarägdaföretag all skulle avslå moiionen 1977/78:348. 14.belräffande informalionskampanj försvenska varor alt skulle avslå moiionen1977/78:1628. Följandetre reservationer hade avgivits av , , , , , i och SivertAndersson (samtliga s): 1.beträffande allmänna riktlinjer för näringspolitiken, vari reservanterna ansellatl utskottet under 1 bort hemställa a) avslå moiionen1977/78:869 yrkandei 1, b)medbifall till motionen 1977/78:1640 yrkandena 1 och 9 som sin mening geregeringen till känna vad reservanterna anfört. 2. beträffande utredning om hantverkets situationoch framtidsutsikter, vari reservanterna ansett att utskottet under 6 bort hemställa att skulle avslåmotionen 1977/78:1701, 3. beträffande styrelserepresentalion förstaten i vissa företag, vari reservanterna ansett atl ulskottet under 7 bort hemställa att med bifall till motionen 1977/78:1640yrkandet 2 som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört. I det betänkande som vi nu skall diskuiera behandlas inle mindre än 14motioner, som alla berör näringspolitiken. Del slora intresset för dessa frågorär naturiigl mot bakgrund av dagens situation inom näringslivet. Påtvä år har industriinvesteringarna minskat ochindustrisys-selsätlningen gått ned med ca 70 000 platser. I industriverketsprognos beräknas att antalet industrijobb skall minska med 85 000 mellan åren1976 och 1982. De skilda industribranscherna uppvisar mycket stora olikheter.En del växer mycket långsamt eller minskar ganska kraftigt. Andra branscherdäremot uppvisar en hög tillväxttakt. Alltdetta har lett till en myckel stor arbetslöshet, betydande kostnader förberedskapsarbeten m. m. De största utgifterna har dock industriministern ståttför i sina brandkårsutryckningar för alt bispringa nödlidande företag ochbranscher som teko-, sko-, stål-, varvs-, skogsindustrin m. fi. Dessakortsik-liga åtgärder blir ofta mer eller mindre misslyckade, därför att desätts in först när problemen blivit allvariiga. De kortsiktiga åtgärderna blirverkningslösa såväl för det enskilda företaget som för branschen i fråga.Regeringen tycks dock inte finna någon anledning till oro över dessamisslyckanden. Man nöjer sig i stort med den spontana utvecklingen, som iprincip leder till en kraftig nedgång i industrisysselsättningen. Någon viljaatt planera och styra pä läng sikt för att kunna möta problemen innan de blirakuta tycks inte finnas. Isocialdemokraternas parlimotion 1640 lägger vi fram rikllinjer för en annan ochmer långsiktig näringspolitik. Vi vill inte acceptera den spontanautvecklingens förödande härjningar inom vårt näringsliv med arbetslöshet,hopplöshet och resursbrist som följd. Vi vill möta utvecklingen med positivaåtgärder av olika slag, genom en omsorgsfull planering av samhälle och Nr 138 näringsliv i samverkan. , ,., införde den socialdemokratiskaregeringen en rad nya 10 ma' 1978 instrumentoch effektiviserade befintliga medel föratt möjliggöra en utbyggd näringspolitik.De styrmedel som kom i fråga var för det första information A/"' ' liken och samråd för att ge nödvändigt bedömningsunderlag för olikaåtgärder. Fördelandra skulle enligt riksdagsbeslut statliga styrelserepresentanter för insynoch samverkan utökas också till vissa större produktionsföretag. Men denborgeriiga regeringen har inte utnyttjat den möjligheten. Fördet tredje kunde lagstiftning vara värdefull när det gäller vissa minimikrav påindustrin, särskilt inom miljövårdsområdet. Fördet fjärde kunde man peka på att generella stödåtgärder i vissa sammanhangkunde vara mycket betydelsefulla, om man bara insåg deras begränsning. Avdragför maskininvesteringar i kristid är ett sådant exempel. Fördet femte kan selektiva stimulansåtgärder för att få förelagen att görasärskilda insatser i ett alldeles visst konjunktursammanhang bli mycket betydelsefulla.Detsamma gäller de olika branschprogrammen. Fördelsjätte påpekar vi attett statligt ägarengagemang är värdefullt. Inom dennasektor finns betydande investeringsobjekt, som kan komma tillutförande och därmed skapa ny sysselsättning. Samhället kan alltså inom dennabransch ta ett slort direktansvar för utvecklingen. varStatsföretag en god investerare också i en konjunkturnedgång, då man mycketmarkant stack av från den privata industrin, där investeringarna sjönk ikristider. Visocialdemokrater vill bygga upp en näringspolitisk planering för en ökning avlandets industriutbyggnad och kan ej vara till freds med regeringens passivitetpå detta område. En aktiv näringspolitisk planering måste grundas på ett ökatsamspel mellan samhället och företagen, då inbegripet de anställda och derasorganisationer. Huvuduppgiftenför näringspolitiken måste vara att utarbeta långtgående program, som driverfram en expansiv och framtidsinriktad svensk industri. För att nå detta målbehövs kraftfulla insatser. En ökad stimulans av forskning och utvecklingkrävs, och där har vi lagt fram ett långsyftande och omfattande program. Detbehövs ökade finansiella resurser för investeringar, där vårt förslag om enstrukturfond liksom vårt förslag om stärkande av Investeringsbankens resurservisar på åtgärder av stor betydelse. Enökad satsning på en effektivare marknadsföring skulle betyda mycket. En kraftigutbyggnad av de statliga företagen är, som jag nämnde, en annanbetydelsefull åtgärd. Samhälletsinsatser i planerings- och investeringsverksamheten måste självklart komma krisbranscherna till godo. Man måste tillse att omvand lingen där inte blir onödigt smärtsam för berörda bygder, att avvecklingarna inte blir onödigt omfattande samt att alla förändringar sker pä för deanställda socialt acceptabla villkor. Men än betydelsefullare ärdet för samhället att få lill stånd en planering för våra framtidsindustrier, de industrier som skall ge 36 oss de nya jobben. Här är det fråga om ettbetydelsefullt och svårt arbete, som det gäller att med allkraft driva nu utan någon som helst tveksamhet. Denborgerliga majoriteten i näringsutskottet vill dock inte vara med om detta. Denär helt nöjd med förhållandena som de är. Det räcker med debrandkårsutryckningar som regeringen har sysslat och sysslar med för alt klarabranschproblemen i vissa krisbranscher och krisföretag. De borgerligas meningär enligt utskottsbetänkandet: "De riktlinjer som motionärerna vill attriksdagen skall uttala sig för präglas emellertid enligt utskottets mening avatt siatens medverkan i ägarfunktion och som pådrivande kraft i strukturomvandlingenöverbetonas." Någotuttalande för ökade etableringar i de statliga företagen vill de borgerligainte vara med om, men å andra sidan försäkrar de att de inte principiellt äremot investeringar i statliga företag. Pä denna punkt måste jag säga att jagkänner en stark oro för utvecklingen . har Statsföretag sanneriigen inte uppträtt som något expansivtoch framtidsinriktat företag.