prot · G109106 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag ärväldigt glad över att liksom en del socialdemokrater nu äntligenbörjar komma underfund med de problem som uppstod på grund av den starkakoncentrationen . Om parti pä den liden hade insendetta, så hade man kanske haft möjligheter atl påverka förhållandena. Men delär intressant att man nu börjar komma lill insikt om dessa problem. På denliden prioriterade man inte barnomsorgen, ulan i den samhällsplaneringen varbarnen bortglömda. nya socialulredningens förslag är de sociala aspekterna en myckel viktigdel i socialnämndernas kommande arbete och kommunernas planering. Det gälleratt se till att det blir sådana miljöer och sådana kontaktnät atl människor kanfungera. () kortgenmäle: Del sista som socialministern sade rör egentligen inte mig. Men låt migfå säga ett par ord om koncentrationen i samhället. Detär alldeles uppenbart att den nuvarande samhälLsorganisationen har påtagligabrister, och det är klart atl det kapitalistiska systemet medför en sådanhårddragning och koncentration till vissa orter och industrier som har skett.Centerpartiet harju haft en våg av decentralisering, men resultatet av detarbetet har sannerligen inte imponerat. Beträffandeegenförelagarna hänvisar socialministern till företagsbeskatl-ningsutredningen.Men del vore intressant all få veta vad socialministern vill. Del är ju ändåhan som skall se till atl del salsas pengar på barnomsorgen. Del vorevägledande alt få ett besked från honom. Detär bra att socialministern tror på kommunerna, del gör jag också. Men del gårinte alt komma ifrån atl den borgerliga ekonomiska politiken har lett lill enurholkning av kommunernas ekonomi. 1 det läget kan man fråga sig om kommunernamäktar alt klara den utbyggnad av barnomsorgen som man har fattal beslul om. Närvi har diskuterat barnomsorgsfrågan i reservalion och moiion, herrsocialminister, så har vi också tänkt på liden . Del är ytterstangeläget att rikta blicken framåt och se vad som bör göras för att fullföljamålet atl alla barn skall ha tillgång lill barnomsorg 1986. Den frågan har intesocialministern sagt något om, men den är minsann lika angelägen. Frågan är omden nuvarande regeringen mäklar alt åstadkomma de resultat som fordras. INGALANTZ (vpk) kort genmäle: är inte alls oroad, deklarerar han helt öppet, över dendåliga utbyggnaden av barnomsorgen. Jag tycker det är ett fantastiskt uttalandeav en socialminister. Han tror på kommunernas goda vilja. Men om man ser tillhur kommunernas utbyggnadsplaner verkligen ser ut, så kan man inte lita tillderas goda vilja. De har ingen möjlighet atl förverkliga någon god vilja, dehar inte råd till det. IHuddinge står 3 000 barn i kö till daghem, och utbyggnaden blir 135daghemsplatser. Det är vad man anser sig ha råd med. Det ekonomiska lägel förden här kommunen är minst sagl besvärande. Effekterna av ochregeringens ekonomiska politik och socialpolitik blir alltså att kommunernainte har råd alt bygga ut barnomsorgen pä det sätt som de borde göra. Nuanser vpk att det inte räcker med dessa 100 000 nya barndaghemsplatser pä femär. talade man ju om att det behövdes 450 000 platser.Utbyggnadsbehovet är därför mycket större än vad del talas om här. För attkunna förverkliga beslutet om 100 000 nya platser och, som jag hoppas, en ännustörre utbyggnad, måste kommunerna få pengar. Statsmakterna måste ocksålagstifta om en garanterad utbyggnad, så att inte barnomsorgen förfuskasytteriigare under ett antal är liksom det har skett . Föralt något beröra frågan om koncentrationen inom näringslivet har vänsterpartietkommunisterna aldrig gått med på någon centralisering och koncentration, utanalldeles tvärtom. Vi förespråkar också en helt annan politik och en helt annansamhällsplanering -en planerad industripolitik med satsningar på bl. Men det är en annan debatt. Effekterna av den politiksom övriga partier har medverkat till har blivit att vi har fött enkoncentration inom näringslivet och bostadsområden med människor som intefungerar. Det är i del sammanhanget som det otroligt stora behovet av att byggaut barnomsorgen kommer in i bilden. Famihepolitik, m. m. Nej, , frågan om hur vi planerar samhället är intimtförknippad med hur vi skall ordna del med barnens och familjernas trygghet. har blivit ett sektoriseral resonemang , där man inte settpå helheten. Och, , vpk har här i varil med om att antaregionala planer, som har byggt på en ökad koncentration. Det går inte att skylla på det kapitalistiskasamhället. Också har varit med om att fatta beslut om denutveckling i samhället som har lett till en mycket stark koncentration. Jagnoieraratt varken Inga LantzellerGöran tarupp frågan om att verkligense till atl befintliga daghemsplatser utnyttjas, när så mänga väntar på enplats. Ni har bara diskuterat en utbyggnad av daghemsplatser. talade också om tiden . När vi antog progammet om dessa 100000 daghemsplalser uttalade enhälligt att målsättningen undertioårsperioden skulle vara att alla barn till förvärvsarbetande Familjepolitik,m. och studerande föräldrarskulle fö möjlighet till en daghemsplats. Det är den andra etapp som vi harbörjat arbeta med och som jag hoppas vi kommer att lägga fram enplan för. Sedanåterkommer till detla med egenavgifterna. Jag hänvisar än engång till den skatteberedning som arbetar med den frågan. Tredje vice talmannen anmälde att ochGöran anhållit att till protokollet fö antecknat att de inte ägde rätttill ytterligare repliker. har tidigare gått igenom utskottsbetänkandel i vadgäller de frågor där det har avgivits reservationer, och det finns ingenanledning för mig atl här upprepa hans argument. Jag instämmer i vad han sade. Inteheller har jag för avsikt atl gå in i den debatt om barnomsorgens utbyggnad somhar pågätt här. Jag vill bara lämna en liten information. Det är så alt vi ijämställdhetskommittén ofta har haft anledning att syssla med dessa frågor. Delligger ju i vårt intresse alt barnomsorgens utbyggnad fullföljs. Vi har ocksåhela tiden arbetat för det. Och jag tänker här på något som sade iett tidigare inlägg, nämligen att det ofta sägs i debatten att det är för dyrtatt bygga ut barnomsorgen. Utan att vilja förringa de problem som kommunernahar att brottas med när det gäller att förverkliga den uppställda målsättningenvill jag säga, alt också jag upplever atl det argumentet används litet förlättvindigt. Vi vill bidra till alt bringa litet reda i den debatten. Och dethar vi försökt göra genom en uppdrag vi har lagt ut till kulturgeografiskainstitutionen vid , där en forskargrupp skall analyserade samhällsekonomiska konsekvenserna av samhällets barnomsorg. Det gäller dåkonsekvenserna i vid mening, inte bara de rent kommunalekonomiskakonsekvenserna utan vad del i olika avseenden innebär att bygga ut eller intebygga ut. Denanalysen plus annal material kommer att redovisas vid ett seminarium somJämställdhelskommitten planerar att hålla i är. Jag vet inte vadanalysen kommer att ge, men uppdraget är givet och vi för se vad arbetet igruppen kommer att leda fram till. I varie fall hoppas jag all analysen skallkunna medverka lill atl hyfsa debatten. Sedanhade jag tänkt atl i huvudsak begränsa mig till alt tala om invandrarbarnen ochhemspråket. har ganska ulföriigt behandlat även den frågan isitt inlägg, men eftersom det är någonting som ligger mig varmt om hjärtat villjag ändå belysa frågan litet. Språketär den viktigaste grunden för varie människas identitet. Barns tidigaspråkinlärning sker via överföring av kunskaper - och känslor- frånföräldrarna till barnen, främst frän mor till barn. Vi talar ju om modersmål.Barnens inlärning av ord för känslomässiga upplevelser sker via självaupplevelserna. Det är bara modersmålet man lär på detta sätt. Alla senareinlärda språk lär man pä intellektuell väg, alltså utan denna ständigakoppling till känslomässiga upplevelser. Det är_0Gksä därför bara på modersmåletsom man har uttryck för och kan ge uttryck åt känslans nyanser. En samisk mamma- alltså en mamma med samiska som språk - uttryckte det så här: "Det kännsliksom kallare att tala svenska med barnen." Så är del nog också för mångaandra. Detär också bara från elt väl utvecklat modersmål som man kan lära ett annat språkordentligt. Detta är en kunskap som vi sä småningom har lätt acceptera när delgäller de många invandrarbarnen i . Vi trodde - och jag vill gärna sägaatt vi gjorde det i största välmening - att det bästa för invandrarbarnen varatt så snabbt som möjligt smälta in i vårt samhälle via vårt språk, så atl deintegrerades helt i skolan och kamratgänget. Och vi trodde att detla skulle gåsnabbare om de glömde sin eget hemspråk. Då skulle deslippa kluvenheten, trodde vi. Nuvet vi bättre. Alla undersökningar visar nämligen atl de barn som inte har ettväl utvecklat modersmål får bristfälliga kunskaper också i svenska. GabrielRomanus redogjorde för vad som står i utskottsbetänkandel om resultatet av denutvärdering som gjort om hemspråksträningen. Jagbehöver inte här upprepa vad han sade. Men det är alltså de grundligakunskaperna i modersmålet som gör alt man sedan kan lära elt annat språknyanserat. Dettaär en bitter erfarenhet som vi har fått göra, bitter för invandrarfamiljernaoch deras barn, men jag tror också bitter för det svenska samhället. Bristen påen klar språklig identitet i sitt eget modersmål leder till an barnen kännersig rotlösa och osäkra, och detta bäddar för problem . Jag kan därhelt instämma i socialministerns bedömning att det inte är nu som vi hårde storaproblemen med invandrarna, utan de problemen - som beror på våraunderlåtenhetssynder - kommer vi att fä möta som stundar. , där jag sitter med, har vi haft anledning attdiskutera dessa frågor och försöka åstadkomma förbättringar. Delbeslut om hemspråkslräning i förskolan och hemspråksundervisning i skolan somvi här fattade 1976 och som trädde i kraft är kanske detviktigaste beslut vi har fattat här i landet sedan övergick från attvara ett kulturellt och språkligt homogent land till alt vara och förbli ettflerkulturellt och flerspråkigt land. Vihar 65 000 invandrarbarn i förskoleåldern. Därtill kommer ett stort antalbarn som har andra modersmål än svenska men inte slår upptagna sominvandrarbarn därför att deras föräldrar har erhållit svenskt medborgarskap.Antalet barn är alltså ganska stort. Och för alla de barnen innebär del fattadebeslutet all slalsbidrag ulgår med . och sexåring .som deltar ihemspråksträning i förskola eller familjedaghem. Den träningen är frivillig ochpågår . Men det är för sent att börja vid ålder.Om inte aktiva ålgärder har vidtagits före den tidpunkten är del svårt attutveckla hemspråket. Alla berörda parter är överens om att del är den tidigaspråkinlärningen som är den viktigaste. Troligen är den i. o. m. viktigare änhemspråksundervisningen i . Jag kan här fortsätta detciterande som ägnade sig ål när Famihepolitik, ni. Famihepolitik, m. ni. detgäller vad som framkom vid den hearing i socialutskottet som tidigare nämnts.Då sade att vi sannolikt borde gå från till ett, tvåeller tre är och utveckla språket underifrån, inte som hemspråksträning isystematisk och metodisk mening utan som ett sätt an eliminera vad mångaspecialister har kallat för språkdränkning. Vi kanske skulle ha gått den vägeni stället för att börja i skolan. Idenna fråga har väckts tvä motioner, som utskottet har behandlat. Den enamotionen har väckts av , dar jag själv är en av medmotionärerna,och den andra av . Den motion som talade om tidigarehar däremot inte behandlats i värt utskott ulan i ett annat. 1bägge motionerna krävs åtgärder som avser att ge invandrarbarnen en lidigarespråkförståelse. Yrkandena är något olika, men syftet är detsamma. Nuär det inte säkert att det är en utbyggnad av den regelrätta hemspråksträningensom ger det bästa resultatet. Andra metoder kan kanske ge bättre effekt: merivåspråkig personal, enspråkiga syskongrupper och öppen förskola ditföräldrarna får komma med sina barn för kontakt. Jag tror att det behövs rättmycket fantasi. Del gäller inte och vissa lärare utan också hur mankan skapa den bästa kontakten med barnen, förbindelser mellan barnen ochpersoner som kan deras språk och som har möjlighet att upprätthälla kontaktenpå modersmålet samt självfallet också kan utveckla språket. Del behövs fantasioch medvetenhet om vilka konsekvenserna blir, om vi försummar detla. Utskottethar också framhållit atl det är en viktig fråga. Vi har sagl att det finns anledningatl överväga vilka insatser som ytterligare kan göras för att förbättramöjligheterna atl få lill stånd en utökad hemspråksträning. Jag vill säga altdel inte bara gäller hemspråksträningen, utan hela hemspråksproblematiken bör iså fall belysas. Del har också undersirukits all åtgärder behöver vidtasskyndsamt, och jag vel atl del finns stor förståelse för della. Socialministernhar också framhållit här att han är beredd att ta itu med denna fråga,och jag är övertygad om att han kommer att göra det. Efterde inlägg som gjorts kan del verka som om det i vårt land vore katastrofalaförhållanden på det här området, men innan jag slutar vill jag säga att detfaktiskt inte finns något annat invandrarland i som har genomfört sädanahär reformer. 1 och för sig ligger vi därför bättre till än andra länder somhar invandrarproblematik. Detta ger oss emellertid ingen anledning att slå osstill ro, då det nog finns möjligheter att inom rimliga ekonomiska ramarförbättra situationen för invandrarbarnen i förskolan. har frågan om föräldrautbildningen varil uppe lillbehandling. Jag tror all bl. Eftersomjagmotionerade och vid tillfället i fråga medverkade till att det sändes enskrivelse till den dåvarande regeringen, som resulterade i all ordförande i en utredning, vill jag gärna passa på atl säga att ärendetändå gått framål. Vi för hoppas all del skall komma ut någontingvärdefullt i denna, enligt min mening, myckel viktiga fråga. Jagskall inledningsvis beröra tre frågor på alkohol- och narkotikaområdet som inteså mycket berörs i della betänkande och som inte heller är så kontroversiella iår. Dels väntar vi all socialutredningens förslag skall föranleda enproposition , dels harju regeringen lagt fram en propositioni narkotikafrågan. Dessutom har jusibörjal sill arbele. Vi märker i della belänkande, liksom i skalteulskottets,att man generöst lämnar över frågorna till den här nämnden. Manbör kanske lill en börian konstatera att alkoholpolitiken alltmer skjuts övertill den sociala sidan. Det var ju som lämnadeproposiiionen om alkoholpoliiiken, och del är nu socialsiyrelsen som är värdför den här alkoholpoliliska nämnden. Det blir väl också alltmer socialutskottetsom kommer alt behandla alkoholpolitiska frågor. Nämndeni är sammansatt av så gott som alla folkrörelser i det härlandet. När , som då fortfarande var chef för ,hälsade oss välkomna sade han: Det är svårt alt komma till enighet i de härfrågorna, men om ni blir eniga så är del väl svårt för någon atl gå emot er. Jagtror att man skall upprepa då och då de mål som uppställdes föralkoholpolitiken. Det sägs atl det gäller att begränsa den totala alltför högaalkoholkonsumtionen och all komma till rätta med alkoholmissbruket. Vi vet frånstatistiska undersökningar och andra vetenskapliga undersökningar alt här finnsell samband, även om man självfallet inte skall göra det sambandet heltmekaniskt, mellan konsumtionen och missbruk och skador. Fränsocialdemokratiskt håll väckte vi när den alkoholpolitiska propositionenframlades en ganska omfattande moiion, och vi begärde då alt få 100 miljonerunder en treårsperiod för atl göra en starkare satsning. sammanfattades inio punkier, men de avslogs. Vi kom inte fram. Men del har sagts vid någoltillfälle alt politiker måsle ha tålamod, så vi kommer väl alt fortsätta meddetta arbele. En del frågor kommer säkert alt las upp i den alkoholpoliliskanämnden. Enav de första frågorna vi behandlade gällde arbetslivet och hur arbelsmarknadensparter skall kunna engageras, så att man kan komma lill räiui med frågan somgäller alkohol och arbelsliv. Dess bänre, herr talman, är del ju på del sättetall arbetstagarorganisationerna är villiga alt gå in i det här jobbet, och dettyckerjag är en förutsältning. Delfanns en annan formulering .som återkommer i ulskollsbehandlingcn och som iirlagen från en moiion av bl. Den gäller de alkoholfrianöjesmiljöenia. en konkurrcni till reslaurangdansen. Molionen har ocksåskickals över lill den har nämnden. Vi har redan diskuterat deiia och vi kommeran ta kontakt med ilc lokaliigande organisationerna som då är Folkets hus,bygdegårdarna och Vår gåril. Vi vel att vi nu kommerall få en proposition gällande förbud mot Famihepolitik, m. m. Famihepolitik, IV. Vi kan alltså säga att vi arbelar vidare på den moiion som väcktsfrån socialdemokratiskt håll, och jag hoppas alt vi kan nå enighet på olikahåll beiräffande det förslagetoch även andra förslag som kan komma fram. 1 de härulskoitsutlåtandet har vi centralt från socialdemokratiskt håll fört fram tre krav. Vi harengruppmotion som vill säkerställa bosättningslånens sociala funktion, och vi har en utskoltsmoliondär vi vill ge de dövblinda ytlerligare , så ande kan ge ut sin tidning . I en iredje moiionvill vi spara 1,5 miljoner åtsocialministern lill andra ändamål. Av diskussionen härhar vi erfarit alt den borgerliga majoriielen i utskollel har gått med påen kompromiss när del gäller de dövblinda,och vi har alltså lyckats få fram . Vi hoppas all den här tidningen kan ges ut även om vi inte föllfram de 262 000 som begärts. Dessutom harjag varit med ochväckt en motion, nr 1136, tillsammansmed socialdemokraterna påBohusbänken, vilken ägnasslor uppmärksamhet i utskottets skrivning.Det har blivit en välvillig skrivning, som det heter. Del gällde informationen till de döva och blinda. Vi har sedan denna moiion väcktes fånskrivelser från andra handikapporganisationer somställde sig bakom dessa krav. Nuhoppas vi alt utskottets skrivning skall leda till resultat och all regeringenbeaktar skrivningens innehåll. fårman igenom sakeroch ting, och ibland fårman det inte. Bosätiningslånen är en sådan frågadär det har gått sämre. Vi vetatl många unga familjer har ekonomiska svårigheter. Vi vel all del kan vara besvärligt med bostad och an del kan vara besvärligt med arbele. Vi har en ungdomsarbetslöshet som oroar oss oerhört. En gång infördes bosätiningslånen som en del av familjepolitiken. Man menade all lånen ocksåskulle ha en social syftning. Man ville slåvakt om familjen. hör man myckel ofta från de borgerligas sida all "vi vill slå vakt om familjen". Men vad gör man med bosätiningslånen i del har lägel?Det mesl remarkabla äran man med elt enda penndrag höjer räntan från till 12 'Al. Därigenom blir det kanske lättare att fäett sådant har lån. Man behöverinte ställa säkerhet, och del är litet generösare åierbclalningsvillkor.Men faktum är nog, herr talman, all det kundeman ordna på annal håll. Del kunde lämnasen garanti från kommunen eller samhället i övrigl.Behöver man verkligen ha hela dennaorganisalion, när man egentligen inte gör någonlingekonomiskt, utan höjer riintan lill vanlig bankränlenivå? Dessutom har man sänktinkomslgränsen för rätt lill bosältningslåntill . Vi har inie gått emot del.Men jag vill giirna skicka med en hälsninglill socialministern all den här regeln bör ses överår . Del pågår ändå en inflation, och del är många sombefinner sig på den här gränsen. Defall där två makar förtjänar 75 000 iir ganska många. har man ont om pengar. Del gick ut en skrivelse somgjorde att många kom och sökte lån, och då visade del sig all del var svårare all fåsådana lån. Del uppstod en balans. Man begärde frånriksgäldskonloret 50 milj. kr. och manfick 20 miljoner. Då hade man inte annal all göra än all sälla elt normalbelopp, dock inte på . närdet finns beslul på 10 000 - lån på 10000 lär man bara i absoluta undantagsfall. Praxis är 8 000 och lägre, och detberor på att man inte har pengar. Jag tycker att det i någon mån är atl luramänniskor att ha sådana här gränser, som faktiskt ändras påadministrativ väg. Vihar också begärt - vi sliJler där upp bakom riksgäldskonloret - all man skallha varit kyrkobokförd på samma ställe för all fåbosältningslån. Villkoret ar nu . Där har den borgerliga majoritetenockså gått emot oss. Menjag menar, herr talman, alt den viktigaste frågan på denna punkt är räntan. ett penndrag höja räntan från litel över 8 "i till 12 9o är ändå alturholka fördelarna med de här lånen. vet vi inte hur det går. Del talas omatl det blir köer, men del vel vi inte. Jag hörde med hemma iKungälv , och där siiger man: Ja, unga människor frågaross, och vi meddelar dem de nya bestämmelserna. Det medför atl de i stort settinte söker lån. Det kanske inte blir några köer därför atl folk inte tycker detär meningsfullt all söka. Hållerbosätiningslånen, som har varil av så slorl värde för många, på an rasa ihop?Här måsle vi se upp, och del har vi gjort på socialdemokraliskl håll. Deliredje kravei från oss var au man skulle spara 1,5 miljoner inom del område somgäller ungdomsvårdsskolorna och det s. k. Skåneprojeklei, där socialministernoch regeringen har begärt anslag för hela årel men tänker dela upp del iperioder. Man har begärt 3,7 milj. kr., men del siigs all 2,2 miljoner går ål,så det blir pengar över där. Regeringen är alltså ute för an spara pengar, ochbosäliningslånen hotar atl bli för dyra. 1går, herr talman, avlyssnade vi en debatt här mellan skalieulskotteisordförande och bland andra slalsrådel gällde frågan all ge lättnader med ca 35 milj. kr. åt tipparna i det härlandet, och vill man ta 19 milj. kr. från bosätiningslånen till ungamänniskor som behöver stöd lill sin familjebildning. Jag sall också ochlyssnade på statsrådet när hon talade för an det måste finnas enskaltepolitisk helhetssyn. Jag undrar om dena aren sådan helhetssyn, när ull tipparna men lar från barnfamiljerna. Nardet gäller de för Skåneprojeklei kan jag, herr talman,inte underlåta all uttrycka en försiktig undran varför proposiiionenär så oklart skriven. Varför säger man inte rent ut, utan försöker gömma dessapengar? Men vi har alltså nu hittat dem, och vi kommer också, herr talman, ananvända dem. Vi har väckt en motion som gäller narkolikafrågorna ochtänker öka antalet platser vid behandlingshemmen i del avseendet. Jagber, herr talman, lill sist all få yrka bifall till reservationerna, vilka allasom första underskrift namn. Familjepolitik,m. () kortgenmäle: talade i slutet av sin anförande om två socialdemokratiskareservationer, dels den som gäller bosätiningslånen. Famihepolitik, m. m. densom gäller försöksverksamheten på det sociala området. Han talade för enhelhetssyn och menade all socialdcmokraierna vill spara 1,2 milj. kr. påförsöksverksamheten med sociala frågor och öka anslagen till bosäliningslån -della som ett uttryck för en sådan helhetssyn. Vadärdel som har hänt med bosätiningslånen? Jo, läget är all alla de som har eninkomst . och som uppfyller lånevillkoren får låna. De kanmöjligen riskera atl få vänta en viss lid, men de för sedan lån. Dessutom lärde i stället för . lill sin bosättning. Vidare finnsden risken förde par som inte är gifta och som inte har gemensamt kontrakt påsin lägenhet all de måsle vänta lills de varil kyrkobokförda förlägenheten i stället för innan de kan få länet - om de inte kanordna ell gemensamt kontrakt, vilket naturligtvis är all rekommendera frånmånga synpunkter. Dessutom höjs räntan med inte fullt 4 9o, varför årsräntan på8 . högre - men del beloppet är liksom alla andraräntor ell avdragsgillt belopp. Del är den försämringen del gäller, dvs. delkan bli fråga om en tia , om de har 50 procents marginalskatt. Del kaninte sägas vara någon allvariig social försämring, atl unga människor somsätter bo bara får låna . lill möbler, om de tjänar upp lill 75 000kr.? Atl de som tjänar . lår klara sin bosättning själva ärheller inte så allvarligt. Men socialdemokraierna tycker att det är viktigareall la bort den där miljonen från försöksverksamheten på del sociala områdetoch i stället lägga den som en höjning lill bosätiningslånen.