prot · G10950 · 1977-12-31 00:00:00 — Om vi gör det finnervi all vi inte ligger på de procentsatser som dessa gör. Som exempel vill jagnämna att en statistik från för redovisade all man därhade en arbetslöshetssiffra på 8,2 96. Jagskall härefter diskutera reservationerna, men jag vill börja med att säga någraord om vpk. Det är givet alt när vpk går ut med sina motioner är den springandepunkten för dem att kräva ett förstatligande - något utrymme för att gå fram påannat sätt finns antagligen inte för det partiet. första reservationen säger reservanterna att de vill ha ett strukturprogramför specialstålinduslrin. De vill också att en strukturfond skall upprättas,och den frågan har vi ju diskuterat tidigare här i kammaren. Reservanternavill också att staten sätter upp hårdare villkor och genomför en ökad styrningför den särskilda delegation som propositionen föreslår skall tillsättas. 1det sammanhanget bör man först och främst komma ihåg all avsikten enligtpropositionen inte är att binda denna fråga för evinnerliga tider, ulan vad somföreslås är temporära åtgärder. Propositionen har klargjort att man därvidmåste undanröja de finansiella hindren för en omstrukturering. En sådan måstetill, och del har tidigare talare kraftigt understrukit nödvändighetenav. Mot den bakgrunden tror såväl utskottsmajoriteten som regeringen attledamöterna av den särskilda delegationen skall kunna pröva dessa frågor utanspeciella direktiv och styrningsmedel från statens sida. I den mån delegationenkommer fram till överraskande resultat eller lill att del behövs mera markeradeförändringar förutsätter utskottet givetvis att regeringen kommer att redovisadetta inför . HerrSvanberg talade om all regeringen i denna fråga hade visat ointresse, och hanskärpte sill uttalande med all t. o. m. tala om motvilja. Jag skulle inte troalt det finns täckning för dessa beskyllningar, utan jag tror att reservanternaoch utskottsmajoriteten här bara har något olika synsätt. Det torde inle finnasanledning alt tolka det på annat säll. Å andra sidan var innepå all socialdemokraternas förslag bara innebar lål-gå-politik och attsocialdemokraterna i stort sett var eniga med utskottsmajoriteten. tror vi alltså inle på en hårt dirigerad linje för den härdelegationen. En sådan skulle inle verka gynnsamt för de regionala problemen påde mindre orterna och inte heller för företagen. 1reservationen 2, som avser del finansiella stödet, accepterar reservanternasummorna 600 miljoner lill garantilån och 700 miljoner til) slrukturlån, menman vill ha en annan metod. Man vill samordna slödel med regionalpolitiken ochmed arbetsmarknadspolitiken i länen. Det kan bli fråga om stora förändringar,men kan detta gå med naturlig om- strukturering så mycketsom möjligt tror jag alt del är bäst och säkrast. Den liden är borta då mankunde tala med de gamla klyschorna om kapitalisterna som spelar med järnbruken.Jag tror att alla parter känner ell ansvar för den här branschen och försökergöra det bästa möjliga. Därför tycker utskotlsmajorileten att riktlinjerna förlångivningen är bra och att de ramar för lån och garantier som reservanternaföreslår icke är behövliga. Skulle medelsanvisningarna inte räcka tillförutsätter man naturligtvis all regeringen kommer åter med yrkanden om anslag. Ireservationen 3 vill man att kreditstödet sätts in i konvertibla skulder föratt kunna omvandla det lill aktier. Del bjuder oss emot all utnyttja en svårsituation för en bransch till all passa på att förstatliga vissa delar av dengenom det tillskott som tillförs i en eller annan form. Jag skall citera vadutskottet har sagt, nämligen alt strukturstödet bör "ses som en hjälp lillsjälvhjälp, inle som en väg all - i en på förhand svårförulsebar utsträckning -åstadkomma ökat statligt ägande". Vi har ansett del vara orikligt att gåin och skaffa staten aktier och andelar i förelagen på det här sättet. Näringslivetssvåra konkurrensförhållanden och det faktum alt man har förloratmarknadsandelar på del internationella planet har i viss mån landet i desshelhet en skuld i. Man kan inle bara skylla på stålverks-direktörerna ochaktieägarna i de här företagen. Del är en allmänt olycklig utveckling i världensom har gjort all konkurrensförhållandena har blivit så svåra och all våra egnaproduktionskostnader har blivit så höga gentemot många andra länder. Ireservationen 4 lar man upp sammansättningen av den särskilda delegationen ochyrkar att fackliga organisationer skall vara representerade i den. Jag kaninle finna annat än all det framgår klart av propositionen att represenlanlerför de anslällda och för förelagen skall ingå i delegationen, så del yrkandetär nästan som all slå in en öppen dörr. Jag kan inte se all propositionenlägger något hinder i vägen. Inästa reservation, nr 5, beklagar man att stödet inte kan utgå till forskningoch utveckling. Man har angett i propositionen att styrelsen för tekniskutveckling har utarbetat ett flerårigt försöks- och forskningsprogram förjärn- och siålområdei. Man säger också alt man senare ämnar lägga fram förslagom riktlinjer för statliga insatser på det här området. Ireservationen 6 kommer reservanterna in på ett myckel använt och slitetullryck, nämligen alt man måste ha en energipolitik och att 1975 årsenergibeslut skall genomföras. Vi vet att det kommer ell nytt energibeslut1978. skall det ju vara energipolitik i alla frågor, åtminstone när delgäller elenergi. För dagen har våra vattenmagasin en volym som är två och enhalv gånger så stor som i vanliga fall. Vad som f. n. behövs är enkommersialisering av sol- och vindenergi. Det gäller att få fart påproduktionen av sådana aggregat, att få fram en explosion i försäljningenliknande den vi hade inom TV-branschen pä sin tid. Därmed tror jag också all endel av energibehovet kommer alt kunna täckas. Som jag ser del avserregeringen all hålla siorslrömsnälel här i landet Stålindustrin,in. Stålindustrin,in. med tillräcklig energi.Dessutom vill man slå vakt om mindre, lokala elproducentanläggningar och hållauppe värmen i våra byggnader. 1del gamla bankoutskotlei i tvåkammarriksdagen där jag satt med, fanns en företrädareför socialdemokraterna som sade: Hur det än går med delsvenska näringslivet, så kommer specialstålinduslrin alt stå sig i alla tider.Det trodde man var någonting absolut säkert. Man visste att det fanns en kunnigarbetarstam och en tillverkning som man inle trodde kunde konkurreras ut. Nugungar marken under dessa gamla brukssamhällen var de än ligger. Världen hanändrat sig - del rör sig, som man brukar säga. Men det beror väl också något påatt omvärlden inte vill betala vad vi begär för våra produkter. Våra krav ärkanske litet för stora. har det också klagats från utlandetöveralt vi stöder produktion med allmänna medel så alt andra länder får svårtalt konkurrera med . 1elva kommuner står specialstålinduslrin för mer än hälften av den samladeindustrisysselsällningen, och del betyder mycket. Det har heller inte frånnågot håll sagts några överord om vad denna sysselsättning betyder för dessabygder. Vi får hoppas all det inte blir ell nytt eller . Jag yrkar bifall till hemställan i näringsulskottels betänkande nr 30. () kortgenmäle: uppläggning av den här debatten var kanske inlerikligt den man hade väntat sig. Han är nöjd med det mesta, och del bör man välvara om man har att försvara regeringens ställningstagande, även om - som detvisade sig - han på vissa punkter inte instämde i det. Hansäger all ledamöterna i den delegation som skall tillsättas kan ta ställningtill strukturomvandlingen utan direktiv. Men, bäste , det äråtta inbördes konkurrerande firmor som skall sätta sig ned och diskutera dennastrukturomvandling. Hur skall dessa från sin egen fatabur, utan direktiv frånregeringen, kunna komma fram lill fina och bra beslut? Jaghar inte påstått att regeringen hyser ovilja mot strukturomvandlingar, detvore jag den siste att säga, men den är ovillig att ta ansvar för enslruklurplanering, och det är något helt annat. säger vidare all det vore bäst om de föreslagna lånen kunde betalasut utan motsättningar. Ja, del har från cen-lerhåll sagts alt detskulle skapas ett samhälle med ständig samverkan mellan anslällda och företag.Jag tror inle på den idyllen, . Det går inte ulan motsättningar.Det rör sig i långa stycken om motsatta intressen. Såsäger någonting verkligt rörande: är de här induslrierna ien bekymmersam situation. Då skall man väl inte använda detta som tillhygge föratt förstatliga industrierna. Del vore inle riktigt Han menartydligen att staten skall uppträda som den ädle givaren. Om bankerna går in ochsatsar pengar i ett företag, så gör de delta därför att de tror på företaget,men de ställer krav på säkerheter, osv. Del verkar mera söndagsskola änriksdagsdebatt när säger: Varför skall man vara så elak alt manbörjar tala om förstatligande? F. ö. vill jag framhålla all vi inte har talatom ett direkt förstatligande, utan vi har talat om infiytande för staten. säger vidare att i fråga om delegationens sammansättning är viöverens. Del är vi inte alls. Del är väl en viss skillnad om de anslällda fåren representant i delegationen eller om de får två eller tre, dvs.representanter för olika fackliga organisationer, så alt bådekol-lektivavlalsanställda och tjänstemän kan bli företrädda. Det är inte märkvärdigareän så. Allraroligast blir när han talar om energin. Varför driva en linjesom visserligen är partiets men inte egen? Man märker så välatt inle tror på vad han säger. får vi energi från sol ochvind, utropar , men han vet bättre än så. Vi måste ha en vettigenergipolitik. Men jag skall inle plåga honom på den punkten, för där försvararhan partiet. Lars-OveHagberg förordar förstatligande. Vi föreslår att staten skall satsa pengar och fåinflytande. Vari ligger skillnaden? Och så vill han alt jag skall tala om varde nya jobben finns. Del vill vi alt regeringen skall redovisa för . Stålindustrin,m. (vpk)kort genmäle: slutade sitt anförande med all uttala förhoppningenatt det inte skall bli likadant med Bergslagen som med och Kramfors.Tyvärr tror jag att det är ett ganska litet hopp som kan hysadärvidlag. Nästa är, om del inle förs en helt förändrad politik, justBergslagen. Likheterna i utveckling är slående. Skillnaden är bara något tiotalår. säger all utgångspunkten för vpk:s resonemang alltid ärförstatligande. Jag måste då be all lyssna på vad vi har attsäga, så kanske han får anledning att ändra uppfattning. Vi ser inteförstatligande som ett egenvärde så länge vi har del nuvarande ekonomiskasystemet i vårt land, utan vi ser i del här läget förstatligande som den endaorganisationsform som möjliggör att det las samhällsekonomiskt ansvar. Vilever fortfarande i en kapitalistisk omvärld och ett kapitalistiskt samhälle.Om en bransch skall förstatligas, så är det för alt kunna rädda jobben och föratt man skall kunna göra samhällsekonomiska bedömningar. Vi har angivit skälenför ett förstatligande: jobben skall vara kvar, sociala hänsyn skall las, detskall föras en industripolitik som ger ordentlig sysselsättning över hela vårtland. När del gäller slålinduslrin kommer vi fram lill att del enda som kanrädda jobben och möjliggöra de insatser som behövs är ett förstatligande. Stålindustrin,in. kan jag säga till IngvarSvanberg all inflytande av del slag som socialdemokratin har pläderat förunder årens lopp har visat sig fungera ganska dåligt när storfinansen ochägarkapilalei är i kris. Sedankommer jag lill några frågor som jag tycker alt skall svara på.Vad är del som näringsulskottet anser skall vara ledsijärnan förstrukturomvandlingen? Är det strikt företagsekonomiska bedömningar, så som detär i specialstålutredningen? Är del dessa bedömningar .som gäller? Jag kan intese någonting annat. Är stimulanser i form av lån och garantier den styrning somskall komma i fråga? I så fall måste jag be om svar på ytterligare ett antalfrågor: Hur många arbetstillfällen tänker man offra inom specialstålinduslrin?Hur många orter kommer all bli döda som järnbrukssamhällen? Och var finns deersättningsindustrier som man ibland talar om skall ge andra jobb? Hur skallde komma fram? Jagtycker alt man skall svara klart och entydigt på de här frågorna för all visavilka utgångspunkter man har i det här lägel och inte hyckla och säga allproblemen löser sig i alla fall. () kortgenmäle: Man kan alllid ställa frågor och begära klara svar. Det var en gång enman som sade all en dåre kan fråga mer än vad tio vise kan svara på, och det ärnog rikligt. I ett sådant här komplicerat läge kan naturligtvis varken jageller reservanterna i ulskotlet svara på alla de frågor som vpk har ställt; delhar också antytt tidigare. genom statligt ägande och statlig styrning skulle komma så förfäriigi långtpä det här området betvivlar jag myckel starkt. Vi känner lill historien omStålverk 80, som gick helt i statlig regi. Förslaget manglades fram och kom sålångt all det godtogs här i . Sedan gick del tillbaka, och så ändrademan på planerna. Del finns ingenting som talar för all man skulle vinnanågonting på den här metoden. IngvarSvanberg säger att den särskilda delegationen har inbyggda motsättningar, ochdärför måste den ha väldigt svårt all klara av de ärenden det gäller - om lån,om hur det hela skall organiseras osv. Inbyggda motsättningar finns delnaturligtvis i vilken institution man än har som behandlar en fråga isamhället; alla våra institutioner är ju sammansatta av represenlanler förmotstridiga intressen. Men de där inbyggda motsättningarna har vi ju län ossatt komma över. Och man behöver väl inte ha oklokare människor som ledamöter idelegationen än man har på många andra områden. Tankenpå de konvertibla skulderna som skulle kunna omsättas i aktier i statens handär rena söndagsskolan, säger . Men det kan ju inte bli annat änatt man förstatligar en viss klyfta av förelaget när man skriver om lånen tillaktier. Del kommer man inle ifrån, ulan de aktierna får naturligtvis räknas somägardelar i företaget. Jag kan inte se del på något annat sätt. () kortgenmäle: säger att i alla förhandlingar finns inbyggdamotsättningar, och del kan väl vara sant till en viss grad. Men vad det härgäller är alt represenlanler för både ledning och anställda vid åtta företagsom inbördes konkurrerar på slålmarknaden skall sätta sig ner och förhandla omhur en strukturrationalisering skall se ut, som kanske innebär inskränkningarpå en ort och utökningar på en annan, kort sagt omvandlingar av hela den härindustrin. Menar all del är rasande enkelt för dem att kommatill en gudomlig sanning som innebär att de fattar de rikliga besluten? Ärdet inte bäddat här för motsättningar av rent regional karaktär? Man håller pådel egna företaget och den egna orten. Man vill inte vara med om förändringardär, och man kan inte unna grannen en utökning. Jag tror att det alldelesuppenbart att mycket starka motsättningar är inbyggda här, och därför behövsdet all regeringen - som väl skall vara objektiv i del här sammanhanget - tarett grepp om saken och talar om, hur den vill att strukturomvandlingen skall seut och vad den vill alt man skall göra för all ge de människor arbete someventuellt drabbas av strukturomvandlingen. Regeringen smiler undan ell myckelstort ansvar på den här punkten och lägger över det på några enskildamänniskor, som jag inte tycker skall ta det ansvaret. Det är regeringen som haransvaret, och det skall den behålla. Del är den saken vi har olika uppfattningom. Apropåtalet om alt förstatliga i smyg har jag sagt att staten borde kunna handlalikadant som en bank när den lånar ut pengar. menar att stateninte skall göra det. Man skall inte på något sätt kräva något av dem som fårlåna pengarna, ulan säga: Var så god! Här har ni , grabbar,gör någonting av dem! Ungefär så menar all staten skall handla. Stålindustrin,m. (vpk)kort genmäle: började sitt första inlägg med alt säga att hanjämförde arbetslösheten i andra länder med arbetslösheten och problemen här ilandet. Enillustration av den borgerliga regeringens samhälle skulle svaren på några avde här frågorna ge: Kommer mitt arbetstillfälle att offras? Vad betyder denborgerliga regeringens politik för min bruksorl? Hur många arbetstillfällenkommer att försvinna här? När kommer jag att få ett arbetstillfälle? En arbetare som frågar så.kan, enligt FritzBörjesson, i en liknelse betecknas som dåren i det samhället, då inle denborgerliga regeringen och dess talesman här i kan ge något svar. Detkanske illustrerar politikens svaghet när man inte ens kan dra upp riktlinjernaför var ersättningsjobben skall finnas. Vilken bantning tänker man göra avbruksorterna? Hur många arbetstillfällen tänker man offra? Del är uppenbart attstrukturomvandlingen är sådan, och det står även så i propositionen. Stålindustrin,in. för den borgerligaregeringen i det här sammanhanget? Tillbakatill förstatligandet: Om Norrbollens inle hade varit statligt hade delinte funnits något järnverk i . Inget privatägt järnverk harlokaliserat sin verksamhet dit. Inget privat kapital skulle ha placerats däroch ordnat sysselsättning. NJA har fåll den sämsta delen av svensk stålhanleringsproduktion.Undan för undan har NJA på han-delsslålsidan varit slrykpojke ål t. ex.Domnarvel och , fåll de sämsta tilldelningarna, haft den sämstautvecklingsgraden och spelat den rollen passivt - en dålig statligindustripolitik. Det är inte en dålig statlig industripolitik vi vill ha utanen aktiv. Har man hela den svenska produktionen av stål att ta hänsyn lill kanman utveckla den enligt andra mönster än då man utvecklar ett statligt företagsom i stort sett får vara hjälpgumma åt storfinansens företag. Det är inte vårlinje för förstatligande. Men trots detta har det statliga företaget iNorrbotten räddat jobben där uppe, vilket inte andra slorfinansförelag mäklareller vill göra. FRITZBÖRJESSON (c) kort genmäle: För att återgå lill den särskilda delegationen, omfattande facket,företagen och orlsintressena, så kommer den alt finnas kvar i vilket fall somhelst. Jag tycker all behandlingen av frågor som prioritering av var olikaförelag skall vara belägna måste gå lika bra i en sådan särskild delegation somi regeringskretsen. Del blir bara en skillnad, och det är att iregeringskretsen går man dekrelvägen, och det är inte alllid del mestacceptabla. I propositionen tror man på den här uppläggningen, och vi harförsvarat den. F. n. får vi vänta och se hur frågan kan lösas. har vidare frågat efter hur mångasom kommer att bli friställda. Det har gjorts vissa beräkningar, och vi somläst specialstålutredningens betänkande känner till de siffror man där bollatmed. Hur många som kommer all friställas vid en sådan här omstrukturering beroremellertid på konjunkturerna och på fiera andra omständigheter. Ingen - varkenjag eller någon annan ledamot av utskottet - kan ange hur många som kan kommaall beröras. När betänkanden av den art som dem vi nu behandlar kommer upp tillprövning här i kammaren är det naturligt att talarlistan blir lång. Bekymrenoch oron över vad som skall hända med vår stålindustri härskar i alla de länoch orter som har slålinduslrin som bärande näring. Fackföreningsrörelsenoch socialdemokratin har under fiera år bedrivit ell aktivt samarbete syftandetjil att skapa konstruktiva lösningar för att möta de strukturförändringar somvi velat skulle komma inom specialstålinduslrin. Ivalrörelsen slog socialdemokratin fast all stålindustrin stod införomfattande strukturproblem och att endast samhället kunde ställa upp med det kapital somerfordrades för att klara stålindustrins behov av stora ekonomiska insatser.Man har från borgerligt håll inte velat, och vill fortfarande inte, gå oss tillmötes i frågan om formerna för denna kapitalbildning. Vi pläderade ivalrörelsen - och vi gör del fortfarande - för att samhället skall inrätta enstrukturfond, som finansieras via en arbetsgivaravgift. får borgerligheten acceptera våra förutsägelser om behovet av kapital och läggersåledes fram en proposition för specialstålet, i vilken redovisas en radpunkter där åtgärder måste genomföras, om specialstålet skall kunna klaraskrisen. Men några lösningar på problemen redovisas inle. hartidigare berört olika aspekter av dessa problem, och jag går därför inle in pådetaljer i detta sammanhang. Vidrev och driver fortfarande vår linje om en strukturfond, som skulle kunna slåsom garant för kapitalbehovet. Vi vet nämligen att de yttersta konsekvensernaav kapitalbrist för framlidssatsningar inom stålindustrin kommer all drabbaenskilda människor, utsatta orter och kommuner. partimolion som vi socialdemokrater lagt fram om specialstålet konstaterarvi, att regeringen misslyckats med all presentera ett samlat program förstålindustrins framtid och att det saknas ett samlat program för närings-ocharbelsmarknadspolitiska insatser för specialstålindustrin. Mina partikamrater i näringsutskottel kommer liksom gjort att närmare beröra våra förslag om struk-turpoliliska insatser. Meneftersom jag tillsammans med partikamraterna från väckt motionen 161,som berör specialslålinduslrins framtida struktur i vårt län, vill även jagnågot beröra behovet av ett program för stålindustrins framtid. Imitt hemlän råder stor oro för jobben. Denna oro delas av såväl deanslällda inom stålföretagen som kommunerna och hela del omkringliggandenäringslivet, där alla är beroende av de stora stålföretagen. Vad skall hända?frågar man sig på många håll. Ja,vad som skall hända exempelvis i kan man i varje fall inte utläsa avpropositionens innehåll. Det enda man fått veta är konsekvenserna av de bedömningarsom bankdirektören redogjort för i en skrivelse till regeringen,redovisad i tilläggsbudgetens förslag om lån till . Callansanför att del kommer alt bli färre anställda inom , att del kommer attbli fråga om ändrade ägarförhållanden inom bolaget samt alt vissa företag inomUddeholmskoncernen kommer alt få slås samman med andra intressenter. Ipropositionen anges ingenting om vilka de nya ägarna blir. Avgörandet på denpunkten överlåts helt till Uddeholmsbolaget och eventuella andra intressenter. Deutomstående, som är i stark beroendeställning lill stålföretagen, får ingenmöjlighet all påverka frågan. För dem som blir arbetslösa eller för kommunernages inga garantier. Regeringsrepresentanterutlovar vid olika tillfällen alt man skall göra Stålindustrin,m. Stålindustrin,m. nödvändiga insatser föratt lösa problemen. Men man vet tydligen inte myckel om vilka problemen är. Dettaär en myckel stor svaghet i förslaget om åtgärder för att underlättastrukturomvandlingen inom specialstålinduslrin. Samtidigtmed den nu framlagda propositionen lägger regeringen fram dels förslag omsysselsättningspolitiskt stöd lill stålindustrin, dels förslag om lån lillUddeholm på 600 milj. kr. Dessaförslag är behandlade av arbelsmarknadsulskoltel, och vi har frånsocialdemokratin en reservation vid resp. betänkande från arbetsmarknadsutskottet. Ivår reservation om bidragsbestämmelserna förutsätter vi att regeringen skallkunna redovisa en plan för strukturomvandlingen. Detta menar vi har betydelsefrån kommunalekonomisk och regionalpolilisk synpunkt. Dessa krav understryks iprincip också av länsstyrelsernas utvärdering av stålindustrins framtid. Men iavvaktan på alt en samlad plan skall presenteras ter del sig naluriigl att, somvi begär, regeringen skall få svara för bidragsgivningen när del gällersysselsältningsstödet inom detta område. Vid behandlingen av bidragsfrågornabör avgörande vikt fästas vid bedömningar som görs från fackligt håll. Varförför vi in fackligt inflytande i dessa frågor? Jo, när det gäller exempelvislokaliseringsstöden till olika företag har man från fackligt håll - enligt minuppfattning på ett myckel föredömligt sätt - presenterat kriterier som underlagför bedömningen av om ett stöd är vettigt eller inte. Delta skulle alltså kunnakomma in om man från den fackliga kanten fick vara med också vid de härbedömningarna. Vidarehar vi synpunkter när del gäller stödets generella giltighet. Vi menar attstödet inte skall spridas ut över branschen i dess helhet ulan att man skall seom del verkligen finns behov av stöd i resp. företag.