prot · G10912 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:12 Förhandlingarnaleddes lill en början av tredje vice talmannen. § 1 Meddelande om inbjudan till operabesök Operananordnar en föreställning av operan förriksdagens ledamöter m. fl. De som önskar är välkomnaall medföra en gäst. Teckningslistorfinns ullagda i foajén. Listorna indrages fredagen den 28 okiober. Beställdabiljetter bör inte överlåtas. Ledamot som är förhindrad alt utnyttja beställdbiljett ombedes återlämna den till kammarkansliet senast dagen föreföreställningen. S2 Upplästes följande till kammaren inkomna ansökningar: Härmedanhålles om ledighet från riksdagsuppdragel fr. o. m. den 31 okiober t. o. m.den 17 december, jag skall tjänstgöra vid FN i New York.Slockholm den 17 okiober 1977 Härmedanhålles om ledighet den 14 november-den 17 december 1977 förfullgörande av utredningsuppdrag i statsrådsberedningen. Slockholm den 12 okiober1977 i Kammarenbiföll dessa ansökningar. Tredje vice talmannen anmälde alt () ochBirger () skulle inträda som ersättare för resp. GunnarBjörk i under deras ledigheter från riksdagsmannauppdragen. § 3 Meddelande ominterpellationssvar 1977/78:2om åtgärder för att förhindra skador av farliga lösningsmedel 1977/78:17 om ökadeulbildningsmöjligheter för vapenfria, m.m. 1977/78:19 om ökal antalarkivarbeisplaiser interpellationssvar 1977/78:37 om åtgärder motungdomsarbetslösheten Medhänvisning lill riksdagsordningens 6 kap. I j ber jag atl få meddela allföljande interpellalioner som ställts lill mig kommer all besvaras senare underhöslriksdagen, eftersom de delvis berör ärenden som f n. är underbehandling: om ålgärder för all förhindra skador av farliga lösningsmedel, omålgärder mol ungdomsarbetslösheten, om ökal anlalarkivarbeisplaiser, samt om ökade utbildningsmöjligheter för vapenfria m. m. lill den delinterpellalionen överlämnats lill mig. § 4 Om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför all besvara () den 13 okiober anmälda fråga, 1977/78:61,och anförde: Mals har frågat mig om jag avser all genom lagstiftningålägga privata och offentliga arbetsgivare ett ansvar all er-' bjuda ungaarbelslösa praklik eller annan anslällning, så alt löfte om alltillförsäkra alla unga arbele, utbildning eller praklik förverkligas. Jag förmodar att fråga är föranleddav de förslag som sysselsätiningsulredningen överlämnade i slutet av . En av de ålgärder ulredningen föreslår är all länsarbetsnämnderna skallges befogenheter för praklikplalsanskaffning av samma art som de som gäller förfrämjandelagen. Utredningens förslag går ut på remiss lill berördamyndigheter och organisationer. Jag är därför inte beredd all nu ange vilkenståndpunkt regeringen efter remissbehandlingen kan komma atl la i denna fråga. Jag ber all fä lacka arbetsmarknadsministern för svaret på min fråga. Tyvärrger svaret inte någol besked. Försl vill jag säga atl arbetsmarknadsministernväl inle behövt "förmoda" vad som är anledningen till frågan, om hanläst igenom motiveringen, där del ju klart slår all frågan är föranledd avsysselsällningsuiredningens förslag. Menäven om Per inle i detalj vill ta ställning lillsysselsällningsuiredningens förslag, måste han ha någon principståndpunkt tilldet jag frågade om, nämligen om han genom lagstiftning vill ålägga privata ochoffentliga arbetsgivare ett ansvar alt erbjuda unga arbelslösa praklik ellerannan anslällning. Den frågan kan ju inle vara ny för Per . Per Ahlmarkvill ju själv ge ungdomarna en garanti när del gäller arbele. Då måsle han välha funderat på vilken täckning i fråga om styrmedel som den måsle ha som skalluifärda en garanii ål ungdomarna. Förraårel an.såg Per och hans parti atl del var mycket bråttom i dennafråga, och i en debatt här i sade Per enligt föregående årsprotokoll "atl ungdomsgaranlin hade behövts denna vin-ler". Ett årsenare är arbetslösheten betydligt högre, men får vi bara en allmänhänvisning till all frågan är ute på remiss, och Per vill inte ge ettbesked om sin egen ståndpunkt. Men alla arbelsmark-nadens parter utom är överens i denna fråga. De har alla deltagit ipraklikgruppens arbele och står bakom dess förslag. Den slalliga arbetsgivarenslalens avialsverk. , ,löntagarorganisationerna och vidare alla de politiska partiernasrepresentanter i sysselsätiningsulredningen utom har ställt sigbakom utredningens linje. Jag menar all del inte kan vara så mycket att väntapå. Om regeringen anser att del är brållom måsle den redan nu kunna gå ul medett besked om vilken linje den vill välja. Ochdel är faktiskt brållom. Bakgrunden lill min fråga är all ungdomsarbetslöshetensedan 1972, då den uppvisade en lopp, har kunnat pressas lillbaka och minskasunder hela 1970-lalel. Den hade stannat på en nivå av 25 000-26 000 under1975/76, och ungefär på den nivån låg den sedan kvar. Men har det på ett parmånader skett en dramatisk ökning . Vi har enungdomsarbelslöshel som är högre än den någonsin har varil sedan sialislikenöver ungdomsarbetslösheten över huvud laget infördes i vårt land. Bara här iStockholms län går av ungdomarna arbelslösa, dvs. 7 000 bara i della län.Tonårsflickorna har f ö. en ännu högre arbelslöshel. Moldenna bakgrund kvarslår min fråga - och på den punkten måste jag ändå kunna fåett principbesked - om Per släller sig bakom principen all genomlagstiftning ålägga arbetsgivarna ett ansvar för all erbjuda praktik ellerutbildning. Om inriktningen alt bekämpa arbetslöshet och ungdomsarbetslöshet är visjälvfallel överens. Atl jag däremoi vill vänia på re-missutfallei innanregeringen lar slällning är också ganska självklart. Hur skulle del upplevas avremissinstanserna, om del ansvariga slalsrådel först binder sig för hur manskall göra, men sedan säger all vi lyssnar självfallel med intresse på erasynpunkter? Vihar genom del ålgärdspakel som regeringen presenterade den 3 okiober visatvilka ambitioner vi har när del gäller arbetsmarknadspolitiken. Vi sätter inytterligare åtgärder för , som skall kunna ge jobbeller utbildning lill minst 30 000 människor. 1del pakelet finns två huvudlinjer. Den ena inriktar sig på atl hållasysselsättningen uppe i de förelag som har del svårl. Vad som där är akluelltär den förlängda och ulvidgade 25-kronan, slalliga och kommunalainduslrlbeslällningar, tidigareläggning av vissa byggen och andra ålgärder avdel slaget. Den andra linjen är all bistå dem som trots alll drabbas avarbelslöshel - och del är i hög grad ungdomar - och paketet innehåller en radålgärder i del syflel. Arbelsförmedlingarnaförstärks genom all inlagningen av 150 aspi-ranier lidigareläggs.Utbildningsinsatserna vidgas så all AMS får gå in i förelag och köpa kurser påupp lill , utbildningsbidragen höjs med . per dag, och korta kurseranordnas i gymnasieskolan. Bidraget lill enskilda beredskapsarbeten höjs från10 till . Till kommunala beredskapsarbeten för ungdomar ochandra nyiilllrädande ulgår sialsbidrag . Till slalliga praklikarbeienges full kosl-nadstäckning. Förall dessa ålgärder skall få någon effekl fordras nu atl kommuner, landsling,förelag och slalliga myndigheter släller upp och lar sitt ansvar förungdomarna. har gått ul till de statligamyndigheterna och framhållit för dem hur viktigt det är all de nu lar inungdomar, och jag hoppas all kommunernas och företagens organisationer larliknande initiativ. Man kan självfallel inle när man skall besvara min fråga krypa bakomremissförfarandet i vad gäller den lagsliftningskonsiruktion som utredningenhar föreslagit. Naturligtvis skall man ha elt sådani, oavsett om man skallanknyta till främjandelagen eller följa någon annan väg, men Per måsteväl ha en principståndpunkt i frågan hur man skall kunna ge en garanii lillungdomarna. Förraårel sade Per ; Vi skall till varje flicka eller pojke kunna säga: dig garanii för alt du skall få elt meningsfullt arbele eller enmeningsfull utbildning. Oavsett om du slutar den nioåriga skolan eller väljerall fortsätta yllerligare skall du ha räll au bli anvisad arbele,praklik eller ulbildning. Omman ulsläller sådana löften - och det har ju också gjort, när denuttalat sig för all ungdomarna skall tillförsäkras denna räll -måste man ju hanågon uppfattning om hur man garanterar della. Omnu de privata arbetsgivarna eller andra arbetsgivare inle släller upp itillräcklig grad och om förhoppningarna om alla de stimulansbidrag som nusenast återgavs från talarstolen här inle infrias ulan arbetsgivarna ändå sägeralt vi är inle intresserade av detta, vilka möjligheter har då regeringen atlförverkliga den räll lill arbele eller praklik som Per Ahl- mark har pläderat för ochsom och regeringsdeklarationen har uttalat sig för? Man måste ju iprincip kunna ha klart för sig om man är beredd att la en lagsiiftning, somålägger alla arbetsgivare eil ansvar i denna fråga, eller inte. Deltaär ingen obetydlig fråga. Den aren verklig kräftsvulst i de västerländskasamhällena, där en alll siörre andel ungdomar, som vill gå ul och göra enarbetsinsals direkl efter skolan, får besked från sill samhälle att du behövsinte, du är överflödig. Du är inie bara överflödig, du är en börda församhällel. Det är klart att dessa ungdomar måsle reagera med atl underkännasill samhälle på denna punkl. Jagmenar all den dramaiiska ökning av ungdomsarbeislösheten som ägt rum gör att vi måsle vidla ålgärder mycket snabbi. Därför borderegeringen i varje fall som etl förslå led kunna deklarera en principsiåndpunktom hur man skall lösa problemen. Jag redovisade ju eil liolal ålgärder som regeringen vidlog den 3okiober - förulom de ålgärder som vi redan hade salt in. Omman ser på sialisliken beiräffande ungdomar på slalliga praklikplalser, somgår på den s. k. 10-kronan - den höjs nu - kommunala beredskapsarbeten ocharbetsmarknadsutbildning utöver 25-kronan, så var del 18.000 ungdomar iseptember och 28.000 ungdomar . Del är alltså enmycket kraftig ökning på just denna punkl. 1likhet med sysselsättningsutredningen och praklikgruppen anser jag att man iförsta hand på frivillighetens väg måste försöka få fram etl lillräckligl antalpraktikplatser. Etl säll att öka utbudet av sådana platser är olika former avstimulans lill förelag och myndigheter. En annan väg är den obligatoriskaanmälan av lediga platser. Visardel sig att vi trots allt inle kan fä fram platser på frivillighelens väg, villjag inle utesluta andra ålgärder, t. ex. en komplettering av lagstiftningen iden riktning som sysselsätiningsulredningen föreslagit. Men försl måsle vi självfallellyssna till remissinstanserna. MATSHELLSTRÖM (s): Arbelsmarknadsminislern hänvisar till liotalei ålgärder - utmärktaålgärder, det vill jag gärna säga. Del är ålgärder av den typen som gjort allvi lidigare kunnal pressa ned arbelslösheten bland ungdomen till den nivå somden låg på ända fram lill , någonslans vid 25 000-26 000. Mendet som har hänt därefter är ju den dramaiiska höjningen, en tredjedel på någramånader, och all ungdomsarbelslösheien siabiliseral sig på denna exempellösahöjd, vilkei iroligen inie har iniräffal . Då fanns ingenstatistik, men del är möjligl alt den då var högre. Denna dramaiiska höjninggör atl man nu måste ta lill ålgärder av annal slag än de i och försig bra åtgärder som behövs för alt hålla arbetslösheten nere vid den nivå somvi haft lidigare. Därför krävs del nya grepp, och sådana grepp harsysselsällningsulredningen föreslagil. Engaranti skapar inte jobb i och för sig själv, men en lagstiftning som åläggerförelagen ansvar ger ju regeringen förhandlingsmöjligheier gentemot de företagsom inte är beredda atl frivilligt ställa upp på stimulanser. Delär en förbältring av svaret när arbetsmarknadsministern nu i varje fall sägerall han inle utesluter möjligheten all följa sysselsällningsuiredningensförslag. Men del är fortfarande ett myckel svagt svar. Arbelsmarknadsminislern"utesluter inte", men han har ännu inle sagl någol om sin egenprincipsiåndpunkt. Hur vill förverkliga den garanii ål ungdomensom han har talat om ? Det måste väl finnas någon tanke bakom hosfolkpartiet. Omarbelsmarknadsminislern inle vill ullala sig för regeringens ståndpunkt, fårjag då fråga honom: På vilket säll hur fblkpariiet velal förverkliga garantinnär partiet har lagt fram sina förslag inför valrörelsen 1. ex.? Ja, del är sant all ungdomsarbetslösheten har ökat. Del är jusl därförsom vi har saii in arbelsmarknadspoliiiska ålgärder i en omfallning och enintensitet som är okänd i svensk arbetsmarknads-historia. ges det jobb eller ulbildning för mellan 150 000 och 200 000 människorgenom arbetsmarknadspolitiken. Vi har under della kalenderår, tror jag,tredubblat arbetsmarknadsutbildningen, och detla har i hög grad kommit altgälla jusl ungdomarna. Genom en serie ålgärder har vi ökal möjligheierna lillolika typer av beredskapsarbeten, lill praklik och lill ulbildning, och vi haräven vidlagil en hel del andra ålgärder. Vi kommer naluriigtvis alt fortsättadel arbeiei, och vi kommer au göra del i nära kontakt med arbetsmarknadensparter, därför all vi bärs av värderingen att ingel slöseri i etl samhälle ärsiörre än alt människor går arbelslösa. MATSHELLSTRÖM (.s); Del är bra atl man vidtar arbelsmarknadspoliiiska ålgärder i den sloraomfallning som Per har redovisal här. Jag och mitt parti har också saglalt vi lycker delta är bra. Men det är ju nödvändigl all göra del och ingentingall brösia sig över, eftersom , trots dessa arbelsmarknadspoliiiskaålgärder, arbetslösheien hela liden stiger, både för människorna i idess helhet och - särskilt dramatiskt - för ungdomarna. Delta visar all enarbetsmarknadspolitik som kan vara hyggligt förd blir inte meningslös menkraftigt försvagad när regeringen i sin helhet för en ekonomisk politik somleder åt andra hållet. Arbetslösheten ökar då kraftigt trots alla de insatserPer räknar upp. Jagfår tyvärr forisälla med all konsialera all jag inle har lati någol svar på minfråga pä vilkei säll och med vilka slyrmedel man har länkt sig attungdomsgarantin till arbete skall förverkligas. På den frågan måste man väl hakunnat ge ett svar såväl som under hela del här årel, eftersom deförslagen har lagts fram, försl från folkparlihåll och sedan genomregeringsdeklarationen. Någon tanke bör del väl ha funnits bakom ordet garanii? Jag har räknat upp en rad av de ålgärder som kommer all vidlas för alllillsammans med andra ålgärder forma denna garanii. Vadjag särskilt fäste mig vid i Mals senasle anförande var att han sadeatt arbelsmarknadspoliiiska insaiser blir nästan meningslösa etc. Del ärförsta gången jag hör någon säga all den ulomordenligl snabba ulbyggnaden avarbelsmarknadspolitiken som vi har åsladkommil under del här årel och somresulterat i det förhållandet all mellan 150 000 och 200 000människor får arbele eller ulbildning genom arbelsmarknadspoliliken skulle varameningslös. Del är 4-5 96 av arbetskraften som får förbättrad yrkesutbildningeller får etl jobb eller en praklikplais lack vare arbetsmarknadsulbildningen. Sedan bygger vi på sysselsättningspolitiken genomall förbälira exportindustrins möjligheter atl sälja genom devalveringen ochall klara utsatta branscher genom induslrisalsningarna. Målsäliningen för denekonomiska industripolitiken och arbelsmarknadspolitiken är all bekämpaarbeislösheien, och del har lyckals göra på eii säll som är näslanokäni i varje annal land i . Jag påstod inle all arbelsmarknadspoliliken är meningslös, utan jagsade tvärtom att den är nödvändig, men jag sade att den kraftigt försvagas, omregeringens ekonomiska politik drar i andra riktningen. Delta beläggs av detfaktum atl trots alla de insaiser Per räknar upp arbetslösheten helaliden stiger-. Den är för hela folkel mycket högre nu än , ocharbeislösheien för ungdomar är nu högre . Jagmåsle forisälla all fråga. Eftersom jag inte fåll någon klarhei angåendeIblkparliels inslällning och regeringens inslällning lill vad man menade medlalel om ungdomsgarantin - Per har hela liden svarat på andra saker -får jag fråga; När anser Per all ungdomsgaranlin, så som denformulerades i regeringsdeklarationen, skall vara förverkligad? När skallungdomarna kunna få den garanii som Per utlovade? Hanullryckte sig så här: Oavsell om de slutar eller väljer altfortsätta alt studera skall de ha räll all bli anvisade arbele,praklik eller ulbildning. Detvar en huvudpunkt i valrörelsen. Jag vill fråga; När skall den garantin varaförverkligad? Omavgiftsbejrielse för polisbevakning vid arrangerande av ideellt inriktadesammankomster Vi bygger ju steg för sieg ut erbjudandel om ulbildning i olika former;gymnasieinrikiad ulbildning, ulbildning inom förelag, ulbildning på AMU-centraosv. Steg för steg skall vi skapa fler jobb för ungdomen: beredskapsarbeten avolika slag som ger arbelslivserfarenhei, steg för steg skall vi få fram flerpraklikjobb osv. Dåsäger inför åsynen av dessa när del gäller omfattningenhittills okända arbelsmarknadspoliiiska insaiser i all del ärmeningslösi, om regeringens ekonomiska politik för i en annan riktning. Ja,gjorde den del, skulle insatserna ha mindre mening; del håller jag med om. Menregeringens ekonomiska politik, med en devalvering på effektivt ungefär15 96, siktar till all göra del lättare för våra exportföretag atl sälja sinavaror på utlandsmarknaden och också alt sälja dem i konkurrens med importen härhemma. Den satsar alltså på atl trygga sysselsättningen genom exporten. Alltså;devalveringen i kombination med arbelsmarknadspoliliken syftar lill all hållasysselsällningen uppe och motverka arbetslöshet. MATSHELLSTRÖM (s); Till del sista vill jag bara säga om den ekonomiska politik vi har fåttuppleva, all om man i lidigare hade en s. k. slopp-och gåpolitik sominnebar en förändrad politik , så har vi nu i haft enkvarlalspolilik med ålsiramning ena kvarlalel, påsläpp ochsedan ålsiramning igen. Den ryckigheien i politiken har inte varil lill frommaför sysselsättningen. Menjag har faktiskt tagit regeringsdeklarationen och särskilt riksdagsbeslutet påallvar, eftersom kammaren i enighet har fattal detta beslul. Där har vi ju iriksdagen sagl alt vi skall tillförsäkra alla ungdomar arbete, praktik ellerutbildning. Jag tror all ungdomarna också lar della på allvar och all ungdomarsom är arbetslösa säger sig att nu har regering och riksdag lovat atl viskall tillförsäkras detta. Det är ju någonting annal än att säga atl vi byggerupp frivilliga åtaganden steg för steg. Då vill ungdomarna vela: Vad menar manmed denna lillförsäkran? När kan vi få den här rätten till arbete som riksdagenhar lovat oss? Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Omavgiftsbefrielse för polisbevakning vid arrangerande av ideellt inriktadesammankomster KommunministernJOHANNES erhöll ordet för att besvara () den 4okiober anmälda fråga, 1977/78:20, och anförde; har frågat mig om regeringen avser att utfärda sådana tilläggsdirektiv att ordningsstadgeutredningen (Kn 1977:02) med förtur skallbehandla frågan om all befria arrangörer av ideellt inriktade tillställningarfrån att erlägga avgift för polisbevakning. har jag inhämtat följande. Arbetet med bl. a. frågan om avgift förpolisbevakning påbörjades . F. n. gör utredningen enenkätundersökning inom vissa polisdistrikt. Ulredningen har sammanträffat medföreträdare för , som har begärt atl frågan lyfts ulfrån arbetel med översynen av hela allmänna ordningssladgan och behandlas i ettdelbetänkande. Denna hemställan övervägs f n. inom utredningen. Medhänsyn till all ordningsstadgeutredningen redan behandlar frågan med förtur ochöverväger atl la upp den i etl delbeiänkande anser jag att någratilläggsdirektiv inte behövs. Omavgiftsbefrielse för polisbevakning vid arraitgerande av ideellt inriktadesammankomster Försl villjag tacka statsrådet för svaret på min fråga. Bakgrundenär att har polisbevakningen vid idrottsarrangemang blivitväldigt myckel dyrare. Timkostnaden har på en gång stigit från 18 lill 85 kr.för varje polisman, vilkei innebär näslan en fem-dubbling. Delär främst de stora publik- och arenaidrotterna, exempelvis fotboll, motor ochishockey, som blir drabbade. Låt mig la två konkrela exempel; Polisbevakningen vid en landskamp på Råsundakoslade . Men , efter , har kostnaden stigittill . En motortävling i Manlorp har debiterats 50 000 å60 . mot 10 000 å . Dennakostnadsökning är, herr statsråd, om inga lindringar snabbi sätts in, eneffektiv metod atl sälla krokben för en del av våra stora och folkkärasteidrottsgrenar. Många av mina idrotlsvänner tycker all delta är alldelesorimligt. Del är, herr statsråd, bakgrunden lill min fråga. Delvore myckel fint om statsrådet kunde medverka till en snabb lösning. Gärnaskulle man inom idrottsrörelsen se all jusl denna fråga kunde prioriteras i utredning som gäller en översyn av allmänna ordningsstadgan. Del vore i såfall i linje med konslilutionsutskottets hemställan . Slalsrådel ärnaluriigtvis medvelen om all idroils-rörelsen upplever de här problemen sommycket bekymmersamma, och när så är fallet hoppas jag att utredningen medförtur kommer alt behandla dessa frågor. Jag hoppas också all slatsrådet kommerall medverka lill att de överväganden som sker inom utredningen blirpositiva för idrottsrörelsen. möjligen ange en ungefäriig lidpunkt för utredningens arbete? Kanskeett delbeiänkande kan komma ganska snabbt - det är i varje fallidrotlsrörelsens förhoppning. Omavgiftsbefrielse för polisbevakning vid arrangerande av ideellt inriktadesammankomster Jag kan inle finna all del föreligger några delade meningar mellanEssen och mig om frågans vikl för idroitsrörelsen. Tidpunktenför eventuella ålgärder är del kanske en aning svårt att ange, men det gällerju inte några invecklade avvägningsfrågor med sådan juridisk bakgrund somtarvar en mycket noggrann genomgång, ulan det gäller väl i första hand alt göraen bedömning. Som jag redan sagt överväger ulredningen atl behandla den härfrågan med förtur och lyfta ul den från den siora frågan om översynen avallmänna ordningssladgan, och det tycker jag visar att man även frånutredningens sida är villig alt arbeta snabbt. Påherr direkta fråga vill jag här från talarstol säga alt omordningsstadgeutredningen kommer med elt delbeiänkande i ärendet är jag bereddall snabbt vidla åtgärder. ESSENLINDAHL (s): Jag lackar för del kompletterande svaret. Jag är alldeles övertygad omall slalsrådel och jag har precis samma uppfattning om den här saken. Alljag är angelägen om all del snabbt skall vidlas ålgärder beror på att mångaidrottsledare, som jag redan sagt, har uttryckt stor oro för atl man inle kanbemästra de ekonomiska problem som uppstått i samband med den påtaladeförändringen. Del finns, herr statsråd, idrottsledare som hårl trängda av endålig ekonomi lekt med tanken alt man borde begränsa polisbevakningen på våraidrollsplalser för all på så säll hålla kostnaderna nere. Men del är ingen bralösning i en lid då det ökande våldet i samband med idrotisarrangemang ulgöreli nyll och olustigl inslag även i . Därför vill jag än en gång geutlryck ål förhoppningen all de förändringar som här är nödvändiga skall kunnaske med slörsla skyndsamhel. Jag kan dela uppfattning all man egentligen inte bordebehöva så stor polisbevakning vid idrollslävlingar av olika slag. Min allmännagrundsyn är all idrollspubliken bör vara av den karaklären och ha en sådaninrikining all bevakningen borde kunna hållas inom mer rimliga gränser än f n.Men har beskrivii förhållandena såsom de är i realilelen, och jagkan ansluta mig lill hans bedömning. Jagskulle kunna förmoda alt elt delbetänkande kan vara färdigt efternyår. Som jag sade i svaret har utredningen gjort en enkätundersökning inomvissa polisdistrikt, och tidpunkten för arbetets slutförande beror delvis påhur snabbi man får in delta material och hur snabbi man kan bearbeta del. Någonstörre tidsutdräkt anser jag emellertid inie behövs. Överläggningen var härmedslutad. § 6 Om åtgärder för attmotverka höjningar av vissa kommunala taxor och avgifter Kommunminislern erhöll ordet föratl besvara (vpk) den 4 okiober anmälda fråga, 1977/78:25, ochanförde; har frågat mig om regeringen avser all vidla ålgärderför atl motverka höjningar av taxor och avgifter på sociala nyttig- ochnödvändigheter i syfle alt stoppa inflaiionen.