prot · G10937 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag tror inte att det skall behöva bli några större dispyter mellan migoch utskottels ordförande med anledning av utskottsbetänkandel överde socialdemokratiska motionerna om utbildning och forskning i dalateknik.Syftet med de yrkanden som vi ställt i dessa frågor och som behandlats avutbildningsutskottet har i stort sett uppnåtts. Jag har endast begärt ordet föralt göra vissa påpekanden. Låtmig först säga att motionsyrkandet med krav på alt vi nu snabbt skall få tillstånd en utbildning inom skolväsendel om datorer och deras effekter i olikaavseenden har föranletis av tvä förhållanden. Det gäller dels den vikt visjälvfallet fäster vid ämnet allmänt sett, dels en irritation över den tröghetsom har visat på detta område. Trotsatt SÖ fick i uppdrag av regeringen alt undersöka förutsättningarnaför undervisning i och i gymnasieskolan om datorteknik har man ännuinle blivit klar med något förslag till kursplan. Del framgår avulskottsbeiänkandet och av ytterligare informationer som har givils alt denulredning som har arbetat med en revidering av läroplanen för ochsom är klar ändå är beredd att avsätta utrymme i ämnena matematik ochsamhällskunskap för undervisning om datatekniken. Om detta är rätt uppfattatvill jag bara säga, all jag tycker alt det är en bra lösning som skulleinnebära alt inte ytterligare lång lid skulle gå förlorad innan vi får indatatekniken på schemat i . När sedan SÖ:s förslag till kursplan idalalära, som ämnet sannolikt kommer att kallas, äntligen kommer fram, kanämnet snabbt passas in i läroplanen. Eftersomdel nu rör sig om ett nytt ämne, vill jag göra ett ytterligare påpekande.Sannolikt blir det fråga om någon form av remissbehandling före beslutet. Jagvill då understryka vikten av att man inte är för snäv i valet avremissinstanser. Inte minst mot bakgrund av datorns alll större betydelse inomarbetslivet måsle det då vara riktigt atl LO och TCO ges tillfälle att yttrasig. Dessa organisationer har antagit datapolitiska program, och derassynpunkter bör därför vara av slor betydelse innan kursplanen i ämnet datalärafastställs. Tillslut några ord om det till utbildningsutskottet remitterade motionsyrkandetmed krav på forskning om datatekniken och dess effekter i ett längre perspektivför att därigenom bidra till alt öka samhällets handlingsberedskap på deltaområde. Vi är glada atl utskottet inle följt framlidsstudiesekretarialets meranegativa inställning utan i stället understött motionärernas krav på ellsammanhållet forskningsprogram för dessa frågor. Framlidsstudiesekretariatelsljumma inställning är enligt min mening förvånande av flera skäl. För detförsta torde sekretariatet inte vara omedvetet om alt datatekniken medstörsta sannolikhet kommer alt få en myckel omvälvande betydelse på de flestaav samhällslivets områden. För del andra är det ju numera som ärordförande i styrelsen för sekretariatet, och hon har tillhört de flitigastedalade- Utbildningoch forskning om datateknik Nr 37 batlörerna. Onsdagenden ' dessa påpekanden, herr talman, ber jag all fåyrka bifall till ut- bildningsutskotieis hemställan i dess belänkande nr 8. Huvudmannaska- STIGALEMYR (s): pet för förenade Herrtalman! Jag ber all få instämma i yrkande fabriksverkens ombifall till utbildningsutskottets hemställan. Överläggningen var härmedslutad. 1977/78:3 med anledning av motion omkommunikationerna mellan och . §25 Huvudmannaskapet för förenade fabriksverkens tvätterier Föredrogs näringsutskottets belänkande 1977/78:11med anledning av propositionen 1976/77:155 om ändrat huvudmannaskap för vissaav de tvälterier som drivs av förenade fabriksverken jämte motioner. I propositionen 1976/77:155 (industridepartementet)hade regeringen föreslagit att bemyndiga regeringen alt i huvudsakligöverensstämmelse med vad chefen för industridepartementet förordat träffaavtal med berörda sjukvårdshuvudmän om ändrat huvudmannaskap för 13 av detvälterier som drevs av förenade fabriksverken (FFV). Övriga två tvätterier - i och -som f n. drevs av FFV omfattades inte av den överenskommelse som låg till grundför propositionen. I detta sammanhang hade behandlats de med anledningav propositionen väckta motionerna 1976/77:1678 av GunnarOlsson m.fl. (s), 1976/77:1679 av () och Lars-IngvarSörenson (s), vari hemställts att skulle 1. avslå propositionen 1976/77:155, 2. som sin mening ge regeringen till känna vad imotionen anförts om ytteriigare utredningsarbete, samt 1976/77:1680av m.fl. (m, c, fp), vari hemställts all hos regeringenskulle anhålla om alt tilläggsdirektiv gavs lill mervärdeskalleutredningen iavsikt all åstadkomma konkurrensneutralitet mellan offentliga och privatatvätteriföretag i enlighet med vad i motionen anförts. 1. beträffande huvudmannaskapet för de i propositionenberörda ivät-terierna all med bifall lill propositionen 1976/77:155och med avslag på motionen 1976/77:1679 bemyndigade regeringen alt i huvudsakligöverensstämmelse med vad chefen för industrideparlemenlel förordat träffaavtal med berörda sjukvårdshuvudmän om ändrat huvudmannaskap för vissa av detvälterier som drevs av förenade fabriksverken, 2. beträffande huvudmannaskapet för ivätlerierna iHagfors och alt skulle avslä motionen 1976/77:1678, 3. beträffande mervärdebeskattning att medanledning av motionen 1976/77:1680 som sin mening gav regeringen till känna vadutskottet anfört. Huvudmannaska-pet för förenade fabriksverkens tvätterier Reservationer hade avgivits av ,, , , , i (samtliga s). 1. beträffande huvudmannaskapet förde ipropositionen berörda tvät terierna, vari reservanterna ansett atl utskottet under 1 bort hemställa attriksdagen med bifall lill motionen 1976/77:1679 skulle avslå propositionen1976/77:155 och därvid som sin mening ge regeringen till känna vadreservanterna anfört om ytteriigare utredningsarbete, 2. beträffande mervärdebeskallning, varireservanterna ansett att ut skottet under 3 bort hemställa altriksdagen skulle avslå motionen 1976/77:1680. Föreliggande betänkande behandlar huvudmannaskapet för tvälterier somdrivs av förenade fabriksverken. Förändringarnai huvudmannaskapet genomförs utan atl det alternativ som framförts ipersonalorganisationernas förslag om en statligt sammanhållenivätteriorganisation . Den socialdemokratiska reservationen 1innehåller en hemställan om att propositionen skall avslås för all göra delmöjligt att genomföra en prövning av ett sådant alternativ. Vi vill alltså altbeslulsunderiaget skall kompletteras. Jag yrkar bifall lill reservationen 1. Attriksdagen nu föreläggs ett förslag om ändrat huvudmannaskap för de härivätlerierna utan att staten har gett de fackliga organisationerna ochriksdagen ett fullödigt beslutsunderlag är allvarligt. Huvudmannaska-pet för förenade fabriksverkens tvätterier nen genomförs trots att enenhällig personalopinion är emot förslaget och kräver ytterligare underlag.Personalorganisationerna anser all det alternativ som redovisats i Tvätt -75,innebärande ett statligt tvälleriverk, inle prövats. Organisationsformenhar i stora drag belysts bl. a. i Tvätt -75, men vad organisationerna nu begärtär alt en analysgrupp tillsätts, som skall klarlägga de ekonomiska ochorganisatoriska förutsättningarna för en sammanhållen ivälteriverksamhet.Därmed anser man atl en rationell grund skulle skapas för jämförelse mellan debåda alternativen. De socialdemokratiska reservanterna understryker kravenfrån /SR, SF och TCO-S., och vi tror alt en sådan här analys kan genomförasrelativt snabbt. Medutgångspunkt i medbestämmandelagens regler finns det anledning påpeka hurregeringen genom att undandra organisationerna möjlighet alt ingående diskuteraalternativ sätter sig över andan och meningen i lagen. Avinforrnationsreglerna i medbestämmandelagen framgår att just rätten lill ellbredare beslutsunderlag är huvudfrågan för inflytandet inom de områden där arbetsgivarsidan,i det här fallet staten, har bestämmanderätt i slutändan. Med en breddad grundför besluten ges de anställda genom sina organisationer möjligheter allpåverka dessa. I del här fallet kunde enligl vår mening en analys avlöntagarnas alternativ göras ulan omgång och oskälig kostnad. Jagser del som utomordentligt allvarligt atl regeringen inle anser sig haanledning all vårda de anställdas möjligheter att få sina krav allsidigtprövade. Ireservationen 2 yrkar vi på att något uttalande i mervärdeskallefrågan inleskall göras. Del beror på att mervärdeskatteutredningen snart lägger fram sillbetänkande, varför det inte finns skäl alt nu göra något uttalande. Jag yrkar bifall även lillreservationen 2. Idelta anförande instämde i , och Lars-ÅkeLarsson (samtliga s). I propositionen nr 155 har regeringen underställt prövningden principöverenskommelse som träffats mellan berörda sjukvårdshuvudmän omändrat huvudmannaskap för vissa av förenade fabriksverkens tvälterier. Den18 informerades berörda personalorganisationer om atl 13 av de 15tvätterier som förenade fabriksverken nu driver skall överföras lill resp.landsting och kommun. Den information som då lämnades hade från förelagels sidaföregåtts av en kontinuerlig information om dylika planer sedan hösten 1974.Även från regeringens sida har lämnats motsvarande information. Redan ijanuari 1976 redovisade förutvarande industriministern altstaten hade för avsikt att förändra huvudmannaskapet för FFV:stvätterirörelse. Mot den bakgrunden kan man alltså hävda, att berörda personalorganisationerhaft möjlighet atl i god lid bilda sig en uppfattning i sakfrågorna. Sedanprincipöverenskommelsen träffats har dessutom information lämnats på varjeenskild tvätleriarbelsplals. Självfallethar anställningsvillkoren tilldragit sig den största uppmärksamheten vid detillfällen då informationen har lämnats! Emellertid är dessa frågor enangelägenhet mellan personalorganisationerna och de berörda huvudmännen.Enligt de uppgifter jag inhämtat i ärendet inbjöds berörda parter lillförhandlingarom förmänsfrågorna . Dock avböjdepersonalorganisationerna att förhandla om anställningsvillkoren vid dettatillfälle med hänvisning till atl det då inte fanns något avtal om förändrathuvudmannaskap. Men om sådana förhandlingar hade inletts och förts parallelltmed statens förhandlingar med sjukvårdshuvudmännen hadepersonalorganisationerna på ett helt annat säll kunnat överblicka allakonsekvenser av det föreslagna förändrade huvudmannaskapet. Utskottei,som tagit del av föreliggande överenskommelse, kan med hänsyn härtill och motbakgrund av vad som redovisats beträffande den information som lämnats lillpersonalorganisationerna inle dela reservanternas uppfattning atl ytteriigareutredningsarbete behövs. Somframgår av utskottsbetänkandet utgör ca 80 96 av tvätleriernas arbete tvätt åtsjukvårdshuvudmännen, vilket innebär atl landstingen är den helt dominerandekundgruppen. De framlida krav som ställs pä verksamheten kommer självfallet iförsta hand frän jusl landstingssektorn, där man ställer ökade krav påanpassning till landstingsverksamheten och med sjukvården integreradförsörjningssituation. Om en part behärskar en större del av tvältcirkelnsområde, får man ett bällre grepp över materialstyrningen, vilket leder till ökadeffektivitet. I sammanhanget är det viktigt all notera alt 40 96 av densvenska sjukvården försörjs med tvättjänster frän annat håll. Det finns ensträvan från kundernas sida atl få verksamheten närmare lokaliserad lill ellersamordnad med sin egen verksamhet. Därför har flera landsting startatutredningar om egen ivälteriverksamhet eller motverkat regional samverkan itväl-teri frågor. Genomalt berörda landsting och kommuner godkänt den föreliggande överenskommelsenhar man ytterligare gett uttryck för sin strävan att ta över eller behärskatvätleriverksamheten. Utan minsta tvekan är tvätt av sjukhuspersedlar ellprimärt landstingsintresse. Medhänsyn till den ansvarsuppdelning som finns mellan staten och landslingen harutskottei, i likhet med regeringen, kommit fram till att det bör varasjukvårdshuvudmännen som skall ha ansvaret för tvälle-ri försörj ningen, bl. a.med tanke på att huvuddelen av tvätterisektorns kapacitet beläggs av tvätt frånsjukvården. Motbakgrund av landstingens klart uttalade ambitioner skulle ett fortsattstatligt ägande innebära atl tvätleriverksamheten successivt splitl- Huvudmannaskapetför förenade fabriksverkens tvätterier Huvudmannaskapetför förenade fabriksverkens tvätterier rades, eftersom fleralandsting har förklarat atl de för de nuvarande avtalens utgångsjälva vill ta över driften. Flera landsting har kommit långt i sinplanering i detta avseende. Det förhållandet påverkar i sin tur statensinvesteringsplaner. Följaktligen finns inga medel anslagna för tvätleriernasinvesteringar i petita /79. Om kunderna slutar köpa tjänster frånivätlerierna dä nuvarande affärsavtal löper ut, är det självfallet svårt altgarantera att staten inte löper några risker med investeringar på detta område. Propositionensförslag har som bekant föregåtts av ett omfattande utredningsarbete. Utskotteterinrar om att dåvarande industriministern tillsatte enarbetsgrupp, Tvält-75, med företrädare för regeringen, förenade fabriksverkenoch sjukvårdshuvudmännen. Gruppen fick till uppgift att utreda frågan om vilkaalternativ som är lämpliga för den fortsatta verksamheten vid de berördaivätlerierna. Sådana utredningar har även gjorts 1965, 1968, 1971 och 1972. Tvällerisektorninom FFV bedrivs f n. enligl det s. k. B-alternalivet som redovisas iutredningsrapporten från Tvält-75. Detta förhållande bör rimligen innebära attB-allernativets möjligheter och svagheter kan anses vara väl kända. Samtligautredningar som bedrivits har utgått frän B-alternalivel. Del ärdärför en rimlig ståndpunkt att staten kan anse atl ytterligare utredning omdetta alternativ inte är nödvändig. Till delta kommer del förhållandet attlandslingen inle varit beredda att diskutera några andra lösningar än de sominnefattas i propositionens förslag. En lösning där staten är med som delägaretill en eller flera stiftelser eller bolag har därför inte varit aktuell attnärmare utreda. Motdenna bakgrund har näringsulskoliet inle funnit att del utredningsarbete sommotionärerna har begärt skulle kunna leda fram till en annan lösning än den somskisseras i propositionen. Utskottei tillstyrker därför atl regeringen får detbegärda bemyndigandet atl träffa avtal med sjukvårdshuvudmännen om ändrathuvudmannaskap för 13 av de tvälterier som drivs av förenade fabriksverken. Vadsedan gäller Ivätlerierna i och , som tas upp i motion nr 1678,kan vi konstatera att dessa tvälterier skall behållas under stalhgthuvudmannaskap. De är sålunda inte berörda av propositionens förslag. Eftervad utskottei har erfarit är verksamheten vid dessa två förelag föremål föröversyn inom industridepartementet, varför utskottet inte har funnit anledningall göra ett uttalande av den innebörd som motionärerna har begärt. Härefterskall jag, herr talman, övergå till atl kommentera mervär-deskatlefrågorna. Somredovisas i motionen nr 1680 har det varit ell önskemål att fåtill stånd konkurrensneutralitet mellan offentliga och privata företag vadgäller uttag av mervärdeskatt på tvätt. F. n. gäller - vilket också framgår avpropositionen - att mervärdeskatt regelmässigt inte utgår på tvätt som förenadefabriksverkens tvälterier utför åt statliga och kommunala kunder. Med hänsyntill delta förhållande väcktes en trepariimolion till riksdag medbegäran om åtgärder i syfte atl åstadkommakonkurrensneutralitet mellan offentliga och privata tvätteriföretag. Motionenvann bifall, vilket innebar atl hos regeringen beslötanhålla om förslag lill ändringar i mervärdebeskattningen i syfte alt eliminerade olikheter beträffande skattskyldigheten som råder mellan den offentligasektorn och den del av näringslivet som arbetar i konkurrens med denna sektor.Man kan därför konstatera atl redan uttalat sig för atlmervärdebeskaltningen icke skall ge någon part konkurrensfördelar. Genompropositionens förslag har emellertid denna fråga fält förnyad aktualitet. Föratl landstingen skall kunna planera för framtiden är det viktigt atl de harmöjligheten att väga olika alternativ för att lösa sin tvättgodsförsörjning. Ettalternativ är att anlita privata tvälterier. För all detta alternativ skall bliintressant för landstingen krävs dock att beslut snarastblir genomfört. Tidsfaktorn är härvid mycket betydelsefull, framför allt medhänsyn till de överväganden som pågår inom vissa landsting vad gällerinriktning och omfattning av eventuella investeringar i egnatvätterianläggningar. Delfinns således starka skäl för att man snabbt skall åstadkomma en lösning sominnebär konkurrensneutralitet mellan offentliga och privata tvätteriföretag.En begäran om delta har, som utskottet redovisar i belänkandet, överlämnatslill mervärdeskatteutredningen för atl tas i övervägande vidutredningsuppdragets fullgörande. Näringsutskottel,som har att bereda ärenden om bl. a. pris- och konkurrensförhållanden inäringslivet, har från denna utgångspunkt funnit del angeläget att göra ettsärskilt uttalande med anledning av motionen. Näringsutskottel har sålunda frånde synpunkter utskottet har att beakta understrukit vikten av attmervärdeskalleutredningen nu söker finna en lösning pä de angivna problemen. Jag ber att fä yrka bifall till utskottets hemställan pä samtligapunkter. Huvudmannaska-pet för förenade fabriksverkens tvätterier () kortgenmäle: hävdar att den analys som personalorganisationerna harbett atl få genomföra av den här frågan inle skulle leda till något annatbeslut än det som ligger på bord. Det är i och för sig möjligt,men det är inte detta vår reservation egentligen avser. Reservationen tar uppdel sätt på vilket man från statens sida fört förhandlingarna. Vihar ju fält en medbestämmandelag, och det är uppenbart att staten somarbetsgivare bör följa den lagens intentioner, att de anställda skall fåmöjlighet att påverka de beslut som fattas. De anställda har begärt att få ettbredare beslutsunderlag, att man skall analysera det alternativ som innebär ensammanhållen statlig tvätteriverksamhet. Detta har de anställda förvägrats -man har nekat att ge de anställda möjlighet att argumentera utifrån ettutredningsmaterial som skulle kunna vara ell alternativ. De anställda ärövertygade om all därest man fick göra denna 8 protokoll 1977/78 Nr 37 Huvudmannaskapetför förenade fabriksverkens tvätterier analys skulle det rimligabeslutet inte bli det som föreligger här , ulan beslutet skulle sannoliktinnebära att man höll ihop tvätleriverksamheten. Om det vet vi naturiigtvisingenting, men detta är de anställdas uppfattning. Vi vel emellertid att påsamtliga berörda tvälterier har personalen reagerat mot del föreliggandeförslaget. Man har gjort uttalanden och på olika säll försökt uppvaktastatsmakterna för atl få behälla en sammanhållen ivätteriorganisation. Motbakgrund av denna myckel starka personalopinion är det märkligt allarbetsgivarparten inte ens fullgör vad som kan sägas vara rimligt när detgäller de anställdas möjlighet alt få analysera situationen och vara med ochträffa beslut på ett allsidigt underlag utan alt bli satta åt sidan på det härviset. Staten bör uppträda som en föregångare när del gällermedbestämmandefrågor. Del har den inte gjort här. STENSVENSSON (m) kort genmäle: Efter vad jag inhämtat har det inte framkommit något under förhandlingarnamed sjukvårdshuvudmännen som tyder pä att man från d(jn sidan skulle varaberedd atl diskutera något annat alternativ. All utlova en utredning kring ettalternativ som sjukvårdshuvudmännen inte kan godta är att ingepersonalorganisationerna falska förhoppningar. Då tycker jag att det är merarejält alt ge klara besked från början än att ge utfästelser som man vet inlekan infrias. Närdel gäller medbestämmandelagen har arbetsgivarparten fullgjort sinaskyldigheter enligt de regler som gäller. Detta skedde vid en förhandlingden i är. Enligt de regler som finns har arbetsgivarparten en primärförhandlingsskyldighet, informationsskyldighet etc. Något medbestämmande är juännu inle aktuellt, eftersom det inte finns några medbestämmandeavtal somreglerar delta. Vi vet alltså inle i förväg vad ett sådant avtal skulle hainneburit på det här området. Efter det atl arbetsgivarparten har fullgjortsina skyldigheter har staten all fatta sitt beslut, och det har skett . SIVERTANDERSSON (s) kort genmäle: Om det skall vara ett uttryck för att inge de anställda falskaförhoppningar om att den faktiska situationen får genomlysas med olikaalternativ, så har det här skötts mönstergillt. Vad man har gjort har varit altundandra organisationerna varje möjlighet att studera alternativen ochgenomföra förhandlingarna på basis av ett allsidigt material. Jagtycker alt del är att vara litet vårdslös med medbestämmandelagensbestämmelser. Om de anställda behöver biträde av arbetsgivarna för deutredningar som förhandlingarna skall grunda sig på är man enligt medbestämmandelagenskyldig att se till att de får sådant biträde. Det menar jag all staten intehar gjort. () kortgenmäle: Det förhåller sig så, att om man skall träffa en överenskommelse meden motpart måsle det ske på villkor som motparten kan godta. Skall del skenågon förändring i förhållande till nuvarande situation måsle det ske enförändring kring ett alternativ som kan godtas av sjukvårdshuvudmännen. Underförhandlingarna - jag upprepar detta - har det inle framkommit något som lyderpå alt landstingen skulle vara beredda att diskutera något annatprincipalternativ än det som finns inom ramen för propositionens förslag. Jagkonstaterar också att såväl den förra som den nuvarande regeringen har tagitställning för alt landstingen bör ta över förenade fabriksverkensivälteriverksamhet. Landstingen är ju tvätteriernas huvudkunder. Dettaställningstagande grundar sig pä de överiäggningar som har skett medsjukvårdshuvudmännen och på vad som har framkommit i utredningen . Närnu dessa huvudmän i förhandlingarna förklarade sig villiga att ta över statenstvätteriverksamhet och när de förklarade att delta är det endaalternativet, finns del alltså inte längre några förutsättningar för att idetta läge förhandla med dem om ett nytt alternativ. Tillsist: Varför har del blivit bättre atl tvätta i statlig regi under en borgerligregering, när del uppenbariigen enligt förre industriministern inte var statens uppgift att ta hand om landstingens tvätt? Huvudmannaskapetför förenade fabriksverkens tvätterier Tredjevice talmannen anmälde alt anhållit atl till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. I motionen 1976/77:1679 har jag och begärt attriksdagen avslår propositionen 1976/77:155 i avvaktan på en ytterligareutredning. Motiveringeni vår motion framgår klart, och jag tycker att här på ellutmärkt sätt har motiverat varför vi från MBL-synpunkt anser alt del handlingssättregeringen använt sig av strider mot MBL-lagen. Jag skall därför icke vidare gåin på detta. Ävenom den sittande regeringen inte har så värst stor förståelse för eller önskanatt lyssna på löntagarnas synpunkter är det i alla fall min förhoppning att detskall finnas tillräckligt många borgerliga ledamöter i denna kammare somär beredda all gå pä reservanternas förslag om en vidare ulredning. Ipropositionen har jag inte sett någon som helst ytterligare belysning av andraorganisationsformer än den föreliggande. Atl företrädare för , och enhälligt har motsatt sig förslaget om överförande avFFV-lvälterierna lill landstingen förtiger regeringen i propositionen. Jaganser inte heller atl den här propositionen ger någon slutlig lösning medanledning av FFV:s önskan att avveckla tvätterirörelsen. Huvudmannaska-pet för förenade fabriksverkens tvätterier går av motionen 1678 avGunnar m. fl. att ivätlerierna i och även framdeleskommer atl vara kvar inom FFV. Genom att man nu lägger fram ett förslag sombara berör en del av tvätterierna blir det inget heltäckande svar på FFV:sönskan. Detfinns ett avtal mellan FFV och landstingen som reglerar priser m.rn. Det ger dålig, för att inte säga urusel ekonomiskkompensation till FFV.