prot · G10980 · 1977-12-31 00:00:00 — 7. förnya sitt godkännande av den iStrasbourg avslutade konventionen om förenhetligande avvissa delar av patenträtten (lagkonventionen). har haft att la ställning tillresultatet av eu verkligt avancerat rättsligt samarbete ute i Detta samarbetehar gällt en revision av patenträtten. Det har ju också resulterat i en mycketomfattande proposition, som jag förutsätter att kammarens ledamöter inte harläst. Enstark drivfjäder bakom de internationella ansträngningarna på området har varitönskemålet om att reducera de stora balanser av patentansöknings-ärenden somuppstått i de nationella europeiska patentverken. Ett annat mål har varit attskapa en patenlrältslig ordning där kostnaderna för all uppnå patentskydd fören uppfinning i fiera stater är väsentligt lägre än vad som är fallet.Konventionsarbetet har främst inriktats på att åstadkomma en förenkling av deninternationella patentadministralionen, bl. a. genom eliminering av detdubbelarbete som utförs när patent söks för samma uppfinning i fiera stater. Dethär samarbetet har resulterat i tillkomsten av tre konventioner, nämligen 1970års samarbetskonvenlion, europeiska patentkonvenlion och den s. k.marknadspatentkonventionen. uppfattning bör nu tillträda de två förstakonventionerna, lanslutning därtill bör bl. a. vissa ändringar och tillägggöras i patentlagen. Jag vill nämna att marknadspatentkonventionen har tillkommitfrämst med tanke på EG-stalerna och inte är aktuell att tillträda för svenskdel. Utskottets ställningslagande innebär att utskottet anser alt propositionen1977/78:1 bör bifallas i alla delar. Medhänsyn till den stora betydelse ett konventionstillträde kommer alt ha för delsvenska patentväsendet kan det vara lämpligt att ge en kort bakgmnd till delinternationella samarbetet på området. Detpatenträttsliga samarbetet har sedan slutet av 1800-lalet till stor del ägt ruminom ramen för den s. k. av . Syftet med dennakonvention, vilken tillträdde , har varit att minskaskillnaderna mellan medlemsländernas nationella palenilagstiftning. I vissutsträckning har man också lyckats härmed. Djupgående olikheter beträffandeutformningen av patenträtten förekommer dock fortfarande medlemsstatemaemellan. Möjligheterna alt inom Pariskonvenlionens ram fö till stånd enharmonisering av den internationella patenträtten har nämligen visat sig varasmå, bl. a. beroende på alt antalet medlemsstater är mycket stort och att desinsemellan slår på myckel olika utvecklingsnivå. Under1960-talel uppkom vidare i fiertalet europeiska paientverk samt i deamerikanska och japanska palentverken besvärande stora balanser av icke prövadepatentärenden. Som exempel kan nämnas all antalet icke avgjorda ansökningar idet japanska patentverket vid utgången av var 810 000. Även för detsvenska patentverket var situationen bekymmersam. Antalet oprövade ärendenuppgick här i börian av 1970-talel till ca 55 000, Detfortsatta revisionsarbetet, som alltså resulterat i de tre tidigare nämndakonventionerna, har i huvudsak ägt rum utanför ram. Sverigehar deltagit myckel aktivt i arbetet. En följd av denna insats är alt detsvenska patentverket på olika sätt erhållit en jämfört med övriga staterspatentverk förmånlig ställning inom ramen för samarbetskonventionen och deneuropeiska patentkonventionen. De svenska förhandlarna har vidare Patentlagen,m. Patentlagen,m. lyckats utverka altkonventionernas bestämmelser i malerielrättsliga hänseenden och även i frågaom uppfinnarnas ställning nära anpassats till gällande nordiska regler påområdet. Genomsamarbetskonventionen bildar de fördragslutande staterna en union för samarbetei fråga om handläggning av palentansökningar. Konventionen syftar till encentralisering av prövningsförfarandet och ställer upp regler för ansökningensform och innehåll. Den nödvändiggör däremot inte några ändringar i denmateriella patenträtten i de fördragslulande slalema. Densom är medborgare i fördragslutande stat skall kunna söka patent genom att ingeen s. k. internationell palenlansökan. Den skall granskas av en internationellnyhetsgranskningsmyndighel. Till sådan myndighet kan utses nationellpatenlmyndighet eller intemalionell organisation, som har minst 100heltidsanställda granskare. I första hand kommer patentmyndigheterna i ,, och samt del blivande europeiska patentverket iMunchen att utses till sådan myndighet. Jagkan nämna att det svenska patentverket har ca 180 granskare och därförmer än väl fyller kravet på att kunna vara internationell nyhetsgranskningsmyndighel.Dessa myndigheter kan också, om sökandena begär del, pröva om den uppfinningsom patentsöks är ny, har uppfinningshöjd och kan tillgodogöras industriellt,dvs. om alla förutsättningar för all erhålla patent är uppfyllda. Detmåste här understrykas att resultatet av dessa granskningar av deinternationella myndigheterna inte är bindande för de nationella palentverken.Resultatet av den inlemationella granskningen skall nämligen tillställas dennationella palenlmyndigheten i varje stal där patent önskas, och del är dennamyndighet som har att bevilja eller avslå palentansökningen med utgångspunkt iresp. lands nationella patenträtt. Del centraliserade granskningsförfarandetsyftar alltså främst till alt underiätta de nationella patent-myndigheternasfortsatta handläggning av ansökningen. Det får dock fömtsältas alt resultatetav den internationella granskningen i allmänhet kommer att bli utslagsgivandeför de nationella patentverken. Deneuropeiska patentkonventionen innehåller regler om ett mera långtgåendepatentsamarbele än samarbetskonventionen. En europeisk palenlor-ganisationbildas, beslående av ett europeiskt paientverk under ledning av ettförvaltningsråd. Organisationens uppgift är att meddela s. k. europeiska patentför de stater som tillträtt konventionen. Konventionen inskränker dock inte defördragsslutande staternas rätt att ha egna paientverk som meddelar patent förvederbörande stat. Deteuropeiska patentverket skall ha sitt säte i , med filialer i ochVästberiin. De europeiska patenten tillkommer alltså genom ett förfarande somär fristående från de nationella patentlagarna. Däremot skiljer sig derättsliga verkningama i en medlemsstat av ett europeiskt patent inte från denrättsverkan som inträder för ett nationellt patent i den staten. Om frågauppkommer i om t. ex. ogiltighet av ett europeiskt patent eller ompatentintrång, bedöms således frågan med utgångspunkt i svensk patenträtt och av svenskadomstolar. Delskulle föra för långt att här närmare redogöra för innehållet i de bådakonventionerna. har, som jag tidigare anfört, ansett att Sverigebör tillträda dessa. I båda fallen gäller, att den stora majoriteten avremissinstanserna varit eniga om alt ett konventionstillträde skulle medföraövervägande fördelar för såväl uppfinnare och företag som för det svenska'palenlväsendei som helhet. Som framgår av lagutskottets betänkande delarutskottet denna uppfattning. Beträffandesamarbetskonventionen ligger fördelarna i öppen dager. Detta gäller framförallt de ekonomiska verkningarna för dem som söker patent och verkningarna fördel svenska patentverket, som ju förutsätts bli s. k. . Jaghänvisar till vad utskottet i denna fråga anfört på s. 46 f i betänkandet. Frånuppfinnarhåll har man inför utskottet anfört att konventionen i ett hänseendeförsämrar uppfinnarens ställning, nämligen när det gäller rätten att fö sittnamn nämnt från början i en internationell patentansökan. Enligt svensk rättkan sökanden, så fort en palenlansökan är ingiven, föreläggas att uppgeuppfinnarens namn om detta inte redan är angivet. Enligt samarbetskonventionenskulle det i vissa fall kunna dröja eller t. o. m. innanuppfinnarens namn nämns i samband med en internationell palenlansökan, även omsökanden angivit att han avser att fullfölja ansökningen till det svenskapatentverket. Utskottethåller i betänkandet med om att detta förhållande kan vara till nackdel föruppfinnaren. Frågan om uppfinnarens namn är dock, som utskottet framhållit, idetta sammanhang inte så tungt vägande att den bör föranleda att ett tillträdetill konventionen uppskjuts eller att någon ändring i patentlagen bör göras pådenna punkt. Jagvill emellertid framhålla att utskottet i sitt belänkande - se närmast s. 56 -särskilt understryker att om samarbetskonventionens regler i del nu aktuellahänseendet visar sig fö allvarliga konsekvenser för uppfinnarna, bör frågan omhur uppfinnarskyddet skall utformas i patentlagen tas upp till ny prövning. 1anslutning härtill vill jag påpeka alt utskottet i full enighet och medanledning bl. a. av tre motioner har föreslagit alt en utredning tillsätts medsyfte att se över de straffrättsliga och processuella reglerna i patentlagen.Förslaget är tillkommet främst mot bakgrund av önskemålet att förstärkasärskilt de "små" uppfinnarnas och de mindre företagens ställning ipatenträttsligt hänseende. Utskottethar vidare ansett att i ett avseende bör reservera sig motsamarbetskonventionens bestämmelser om internationell förberedandepatenterbarhetsprövning - belänkandet s.47. Fråganom nu bör tillträda även den europeiska patentkonventionen harutskottet ansett vara något mer svårbedönid. Tveksamheten gäller närmastspörsmålet om vilka konsekvenser ett tillträde skulle fö för det svenskapatentverkets framtid. Ett av syftena med den europeiska patent-konventionenhar, som jag nämnt, varit att rationalisera den europeiska Onsdagenden 15 febmari 1978 Patentlagen,m. Patentlagen,m. patentadministrationen.Det ligger i sakens natur att en sådan rationalisering på ett eller annat sättkommer att gå ut över de nationella patentorganens ställning. Från framför alltvisst fackligt håll och från patentombudens sida har farhågor yppats för attpatentverkets arbetsbelastning skulle minska så mycket att antalet granskarevid patentverket skulle gå ned till under 100. Detta skulle bl. a.fö till följd att patentverket skulle förlora rätten att utgöra s. k.PCT-myndighet. Vidare skulle verkets möjligheter att ge önskvärd service åtuppfinnare och företag kunna försämras. Utskottet- liksom tidigare patentpolicykommittén i sina betänkanden ochdepartementschefen i propositionen - har ingående övervägt vilka följder etttillträde till konventionen får för patentverket. Enligt utskottets mening tersig dock farhågorna angående paleniverkets framtid något överdrivna. Allaantaganden om verkets framtida personalbehov är naturiigtvis osäkra, och i deolika bedömningarna har patentverkets behov av patentingenjörer år 1985varierat från ca 80 till drygt 150. Enligt de sista av de beräkningar somredovisats för utskottet av företrädare för borde det isjälva verket finnas ett icke oväsentligt behov av att nyrekrytera arbetskraftom båda konventionerna tillträds, I betänkandet pekar utskottet på att det f.n. i genomsnitt lar att handlägga ett patentärende och attärendebalansen uppgår till ca 50 000. Arbetet med all nedbringa denna alltförstora balans torde kräva stor personal. Mot bakgrund av det anförda har ettenigt utskott ansett att man inte behöver frukta att omställningssvårigheterskall uppkomma för paleniverkets personal, om tillträder den europeiskapatentkonventionen. - s. 49 i betänkandet. Jagvill dock med skärpa understryka alt om det skulle visa sig att ett tillträde -mot förmodan - skulle medföra allvariiga konsekvenser för patentverket ellerdess anställda, åtgärder ovillkoriigen måste vidtas i syfte all undanröjasådana verkningar. I betänkandet ger utskottet exempel på åtgärder som kanvidtas i en sådan situation. Utskottet förutsätter att regeringen noga följerutvecklingen och gör de ingripanden som kan bli erforderiiga. Det ärenligt minuppfattning av väsentlig betydelse att man slår vakt om patentverkets ställningi framliden och därmed också tillförsäkrar verket möjlighet att ge service åtnäringsliv och uppfinnare i samma utsträckning som . I synnerhet gällerdetta för företag och uppfinnare med små ekonomiska resurser. Denna grupp tordenämligen i högre grad än stora förelag vara beroende av att ha ett välfungerande nationellt patent-verk. bör inte avge någon reservation mot den europeiskapatentkonventionen. Detta innebär bl. a. att det i svensk rätt övergångsvisgällande förbudet mot produktpatent på livs- och läkemedel kommer altförsvinna. Som framgår av betänkandet bör med anledning härav förnyasitt godkännande av lagkonvention. Jag får i denna del hänvisa tillvad utskottet anför på s. 51. Delta innebär vidare att utskottet avstyrkerbifall till motionen 1977/78:29. Tillsist vill jag erinra om att utskottet ansett det vara av avgörande betydelseför svenskt vidkommande alt avgör frågan om tillträde till resp. konventiongenom ett enda beslut i stället för att fatta sitt beslut i enlighet med denför stiftande av grundlag stadgade ordningen. Se s. 64 i betänkandet! Föratt utröna alt för sådant beslut erforderligt majoritetsförhållande föreliggerförutsätter jag alt kammaren företar omröstning med rösträkning vid deltaärendes avgörande. Meddet anförda yrkar jag bifall till lagutskottets betänkande på alla punkter. Omkammaren mot förmodan ej skulle anta utskottets yrkande, under punkten 2föreslås ålerremiss till utskottet av hela ärendet utom beträffande punkterna 1och 4. Patentlagen,m. (vpk): kommunisternas riksdagsgrupp haren annan mening i dennafråga än utskottet. Det gäller punkten om tillträdet till den europeiskapatenikonventionen. Vpk anser inte att skall godkänna detta så somdet nu föreligger. Biträderman denna konvention överiämnar man ett avsnitt av svenska befogenheter ål enutländsk instans. En del av del som fömt kunnat kontrolleras inom Sverigekommer då under inflytande av utländska intressen. Ärdetta då en fördel eller en fara för det svenska folkflertalets intressen? Detär den frågan man måste ställa sig. Men utskottet går inte in på den saken. Detredovisar ingen bedömning av denna maktpolitiska aspekt. Man konstaterar bara,i stort sett utan argumentering, all det skulle vara fördelaktigt för Sverigeatt biträda den europeiska överenskommelsen. Enligt vpk:s mening är detta bådeett överslätande sätt att behandla frågan och en saklig tvivelaklighet. BiträderSverige konventionen får en myndighet utomlands rätt att meddela patent som blirgiltiga också i . Denna utländska myndighet kommer att stå i näraförhällande till de stora ekonomiska intressegmpper, de stora finansgrupper ochmonopol som behärskar ekonomin i . Dessa intressen kan alltsåutnyttja det europeiska patentet till att skaffa sig fördelar i påsvenska intressens bekostnad. Inte minst är faran uppenbar för att utländskamonopol genom taktiskt betingade massansökningar hämmar och försvårarsjälvständiga forskares och uppfinnares rörelsemöjligheter i . Någramöjligheter alt genom lagstiftning i förhindra sådant missbruk finns ipraktiken inte. Detta är med andra ord i rättsligt hänseende ett steg in i deneuropeiska ekonomiska gemenskapen. Vikan från vpk:s sida inte se att det är ett svenskt intresse att beredaEG-monopolen större tillträde till än nödvändigt. Tvärtom kräverbehovet av en självständig forskning, som kan förnya svensk produktion eftersamhällsekonomiska principer i det nationella intresset, folkflertalets intresse,att självt behåller greppet över palentområdel. Närdel t. ex. har gällt att binda till internationella sanktioner motreaktionära regimer i världen - då har svenska regeringar vanligtvis varit 3 protokoll 1977/78:79-82 Patentlagen,m. ganska tröga och gärnadragit sig undan en sådan bindning. Närdel nu gäller internationella överenskommelser, som uppenbart gynnarvästeuropeiska monopol, då visar sig samarbetsviljan räcka för att uppge detnationella inflytandet över vikliga delar av patentväsendet och alt t. o. m.påskynda processen, så att detta uppgivande skall kunna ske så snabbt sommöjligt. Frånvpk:s sida kan vi inte annat än konstatera det inkonsekventa och partiska isådana motsägelsefulla ställningstaganden. Vi yrkar avslag på utskottets hemställan under mom. 2 och på hemställani näringsutskottets belänkande nr 35 som gäller materiellt stöd åt . IVANSVANSTRÖM (c): De invändningar som för vpk-gruppens räkning nu anförthar vi ingående prövat i lagutskottet i samband med behandlingen av dessa frågor.Jag har därvid kommit fram till - utskottet är också enhälligt därvidlag - attde farhågor som här har framförts av inte är så underbyggda attde överväger de fördelar som det uppenbarligen medför för svenskt näringslivatt komma in i en internationell samverkan i dessa sammanhang. JömSvenssons farhågor för att vi skulle komma att slå under inflytande avmonopolföretag i är icke sakligt grundade enligt utskottetsbedömning. Vi kan inte heller inse att detta steg in i EG-sammanhanget innebären försämring för nämnda svenska intressen. Tvärtom har vi bedömt detta inträdesom positivt för svenska företagarintressen och för svenska uppfinnare. Jag vill med detta vidhålla yrkandetom bifall till utskottets förslag. (vpk): är nog ute på litet svag is. Han säger att utskottetingående har prövat de invändningar som jag förde fram. Men denna prövningförbigår man med tystnad i betänkandet. Därsaknas varie övervägande om de maktpolitiska aspekterna på detta steg in i deneuropeiska ekonomiska gemenskapens rättsliga system. Det finns ingaprincipiella överväganden redovisade om denna djupare aspekt på frågan. Manredovisar inte heller några överväganden om vilka situationer som kan uppstå,när utländska intressen genom en utländsk instans, som de sannolikt har ettkontrollerande inflytande över, kan lägga beslag på patenträltigheter, somskall vara giltiga här i . Del saknas också bedömningar av vilkakonsekvenser detta kan leda till och vilka konsekvenser det kan fö för densjälvständiga forskningen i ,, den självständiga produktutveckling somär av så stor betydelse för svenska produkters möjlighet alt hävda sig. Vi vet att , sannolikti väldigt hög grad framöver, måste förnya sitt sortiment av produkter.Produktionen måste läggas över från lunga traditionella produkter till heltnya typer av produkter. Del måste enligt vår mening uppenbart kräva ett fastgrepp över möjligheterna att få burskap för svensk räkning för den typen avprodukter och ett så slarkt nationellt självständigt grepp som möjligt översvensk patenträtt. Omman bryter upp detta genom all ge en utländsk instans, kontrollerad av storautländska ekonomiska intressen, möjlighet att ta sig in på delta område,riskerar man att allvariigt skada förnyelsen av den svenska forskningspolitikensamt förnyelsen av den teknologiska utvecklingen och produktutvecklingen här ilandet. Dessa faror går utskottet och inte alls in på. Om man nuså djupgående och allvarligt har prövat dem, borde man ha kunnat ägna någrarader åt dessa aspekter. Låtmig sedan, herr talman, ställa ett par raka frågor till . AnserIvan såsom centerpartist och såsom anhängare, förmodar jag, av densvenska neutralitetspolitiken och av den åtminstone relativa självständighet iförhållande till EG-gemenskapen som har ansetts ligga i den svenskaneutralitetspolitikens intresse, att det är förenligt med en sådan linje altvidta en åtgärd, som uppenbarligen öppnar vägen för ett växande patentmonopolfrån de stora multinationella i EG förankrade koncernernas sida? Anser IvanSvanström all delta är ett steg in i ett samarbete med EG som skall följasockså av andra steg? Har några synpunkter på vart utvecklingenkommer att leda, om man gång på gång skall ta sådana ytterligare steg in isamarbetet med en speciell gmppering av stater med specifika intressen? Patentlagen,m. Om anser alt jag är ute på svag is så tycker jag -om JörnSvensson eventuellt vill höra på - att han ser spöken på ljusa dagen. Denliknelsen är ungefär lika bärande som den om den svaga isen, . Vårtbetänkande innehåller inte några överväganden om maktpolitiska intressen ochdjupare aspekter. Det är helt rikligt, . Sådana tycker jag inteligger inom ramen för de bedömningar som ett specialutskott såsom lagutskottetskall göra. Närdet gäller angelägenheten av alt produktutvecklingen i kan främjas påalla händer delar jag uppfattning, eller också delar JörnSvensson min - vilket som helst. I varie fall är del angeläget att allt görsför att vårt lilla land skall fö ett större underiag att arbeta från än delegna riket utgör. Det är helt klart all varie innovalör måste vara angelägen omatt få en så stor marknad som möjligt för exploatering av sina kommandeuppfinningar. Därför, , menade jag all det som vi nu har gått inför är något positivt från företagens, det svenska näringslivels och de svenskauppfinnarnas synpunkter. Manlämnar över infiytandet till en utländsk instans, säger . Ja, detär riktigt i viss mån i det här fallet. Del är också detta som är anledningentill den tekniska behandling av frågan som jag förutsätter Patentlagen,m. kommer alt ske. Men det ärinte sant att vi överiåter allt inflytande. kommer att ha möjligheteratt påverka de olika åtgärder som skall företas i samband med den europeiskapalentkonvenlionens omsättande i praktiken. Vadsedan gäller de två s. k. raka frågor som har riklat till mig såvill jag säga för det första all jag inte har anledning attför centerpartiels vidkommande gå in i en bedömning av om utskottetsställningstagande är förenligt med våra i övrigt klara ståndpunkter när detgäller förhållandet till EG. För det andra kan jag inte inse att jag här skallkunna bedöma om det utskottet nu föreslår skall betraktas som ett steg in i EG,vilket sedan skall följas av andra steg. Jag hade inte tänkt mig att det skullebehöva ställas sådana frågor i anslutning till ett ganska harmlöst förslag omrationalisering av patenträtten. (vpk): Har man haft sina tvivel förut, så måste jag säga att de blir intemindre när man hör . Han vill över huvud taget inte diskutera detstörre sammanhang i vilket den här frågan ingår. Han säger: tar vi det härharmlösa steget, och vi bryr oss inte om att sätta det i samband med andra småharmlösa steg som tillsammans kan leda fram till en viss utveckling. Denaspekten vill inte diskutera, och nog är det en något lättvindiginställning när det gäller samarbetet med en sådan maktpolitisk kombination somEG. HertSvanslröm vill inte diskutera vid del här tillfället huruvida en sådan härsamarbetsfråga har att göra med partiernas inställning till neutralitetspolitiken.När vill hert då diskutera detta? Om han över huvud taget inte villse något samband mellan vår utrikespolitiska linje och den här typen avsamarbetsfrågor, när i all väriden skall han då diskutera del? Han reducerarhela saken till en teknisk fråga och bryr sig inte om alt tala om vad denverkligen är, nämligen en politisk fråga, en maktpolitisk fråga. Sedanvänder ju fullständigt på klacken i sitt andra inlägg jämförtmed del första. I del första inlägget påstod han all man hade prövat alla deolika aspekter som jag hade tagit upp i mitt inledningsanförande. För att krypaundan det hela säger han i sitt andra inlägg att lagutskottet inte har haftnågon anledning att pröva de politiska aspekter som jag tar upp. Plötsligt harman inte haft någon anledning att göra det! Som om det inte skulle ankomma påett lagutskott att anlägga politiska och principiella aspekter på en fråga somrör u ppgivandel av svenska legala befogenheter och överlämnande av dessa ihänderna på en utländsk instans. Detmå väl ändå vara en principiellt så viktig sak att ett lagutskott har allanledning att la upp detta. Annars uppstår ju just det läge som av taktiska skäl vill framkalla, nämligen att alla sådana härsamarbetsfrågor reduceras till tekniska frågor som juristerna skall syssla med,som blir av inomparlamentarisk karaktär och inte berör de större maktpolitiskaaspekter som är av intresse för folkflertalet. Här gäller det den gmndläggandeinställningen till den svenska suveräniteten och till svenska instansers möjligheter altpåverka förhållandena i vårt land och hävda ekonomiska och politiskasjälvständighet gentemot de stora västeuropeiska monopolen.