prot · G109142 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:142 § 1 Om situationen för chilenska flyktingar Utrikesministern erhöll ordel för attbesvara (vpk) anmälda fråga, 1977/78:415, tillarbetsmarknadsministern, och anförde: har frågat arbetsmarknadsministern om situationen iChile har förändrats till det bättre så att chilenska flyktingar som befinnersig här eller söker sig hit kan sändas tillbaka utan risk för förföljelse.Frågan har överlämnats lill mig för att jag skall besvara den. Detär inte möjligt alt ge ett generellt svar på fråga. Den ärdessutom inte helt relevant i sammanhangei. Asylfall måste nämligen bedömasindividuellt med hänsyn till de omständigheter som föreligger i varje enskiltfall. Utanalt föregripa regeringens beslut i de aktuella besvärsärenden rörandeförpassning, som utgörbakgrunden till fråga, villjag göraden allmänna kommentaren att lägel i fråga om de mänskliga rättigheterna iChile har undergått vissa förändringar . Det är ännu förtidigt att avgöra vilken reell betydelse de åtgärder kan fä som tillkännagivitsnu , bl. a. amnestin . Vad gäller de medborgerligarättigheterna har dock läget förbättrats åtminstone i så måtto atl inga nyafall av s. k. försvinnanden har registrerats . Meddjupt beklagande måste emellertid konstateras att de många tidigareförsvinnan-dena ännu inte har klarlagts. Den direkta förföljelsen drabbar i dagfärre personer än tidigare men har inriktats pä delvis nya grupper,exempelvis kristdemokrater och fackliga ledare. Detta måste ses mot bakgrund avatt så många personer ur de lidigare mest utsatta grupperna har dödats,fängslats, försvunnit eller drivits i landsflykt. Vad gäller de ekonomiska ochsociala rättigheterna har situationen förvärrats, främst genom denomfattande arbetslösheten som är en följd av juntans ekonomiska politik. Trotsdetta har enligt vad jag erfarit många chilenare av den senasle lidensutveckling dragit slutsatsen atl de snart kan återvända till hemlandet Ulanstörre risk för sin personliga säkerhet. Jagvill emellertid klart framhålla att de tecken på förbättringar av läget i Chilesom i och för sig kan konstateras inle är av nämnvärd belydelse vid bedömningenav de aktuella förpassningsärenden som regeringen har att fatta beslut i inomkort. Där gäller det atl på grundval av de uppgifter som framkommit i deenskilda fallen avgöra huruvida tillräckliga skäl för flyktingskap föreliggerenligt gällande svensk lag och praxis. Enbart det förhållandet alt en personkommer frän ger ingen automatisk rätl lill Om situationen för chilenska flyktingar Om situationen för chilenska flyktingar Men jag vill än en gång slå fast atl den som löper risk all bli utsattför politisk förföljelse i sitt hemland eller i övrigl på grund av de politiskaförhållandena där har tungt vägande skäl mot atl ålervända får Slanna här iSverige. (vpk): Jag ber att fö lacka utrikesministern försvaret på min fråga. Det framgår av detta svar alt det råder ganska stor tvekanockså inom regeringen och hos utrikesministern om hur läget verkligen är iChile. Denna tvekan delas av oss alla, eftersom vi vel all det fortfarandefinns förtryck, fortfarande förekommer polisövergrepp och fortfarande pågårförföljelse av oliktänkande. Del är naturligtvis sant att della inte lar sigsamma ohöljda ullryck som i början av juntans regemente, men man använderfortfarande metoder som vi måste vara uppmärksamma på. Jag håller inle med utrikesministern i resonemanget altdet här är två skilda frågor, atl de enskilda fallen kan kopplas ifrån deallmänna förhållandena i och enbart betraktas som enskilda fall.Självfallet måste väl -och delar jag säker på atl utrikesministern också hållermed mig om - förhållandena i landel spela en slor roll även när man bedömer deenskilda fallen. De som är stämplade som politiskt oliktänkande, som utsättsför viss kontroll och viss förföljelse, även om del inte tar sig alltförhårdhänta ullryck, är kanske i ett annat läge i en annan lid, kanske om eller om ett kvartal, där de kan råka ut för mycket värre saker - vi vet juinle hur en statsledning som den chilenska militärjunlan reagerar frän tid lillannan. Jag håller med utrikesministern om att del blivil en visslättnad när det gäller förhållandena i . Även jag har naturligtvis varit ikontakt med ganska många chilenare, och jag har kunnal konstatera all del finnsen viss lendens lill all man i försöker råda bot på de värsta bristerna,men vet man inle om förhållandena åter kommer att skärpas väldigtsnabbt. Del som har ändrats i är ju all juntan nu ärpressad, både inlernationelll och nationellt, och därför måste den vara lilelmer försiklig än den varit tidigare. Juntan behöver inle längre gå fram påsamma hårda sätt -jag håller med utrikesministern om del hon i del avseendetsade i svarel -eftersom de flesta oppositionella, de som ansågs farliga, äreliminerade. Dem har man avrällal, de är för länge sedan undanskaffade. Juntanhar alltså inte längre behov av samma hårda repression som lidigare, utan kangå fram lilel mera sofistikerat och agera på ett annat säll. Även detta upplevssom myckel allvarligt av de enskilda människorna,som måsle la siällning tillsin situation innan de söker sig ut ur landet. Som exempel på hur människornanu kan drabbas villjag nämna en lärare som finns med bland de sju s. k.pilotfallen. Hon började all på sin skola återuppta den gamla verksamheten medbarnbespisningar som var så vanlig . Det fick lill följdall hon blev uppsagd miu under sill arbete. Hon kallades lill förhör avsäkerhetspolisen och blev utsatt för trakasserier. Därför har hon lagil sighit. och löper hon alltsårisk alt bli tillbakavisad lill . Man kan diskulera om del som hänt henneutgör tillräckligt skäl för att ge asyl, men vi måste ta hänsyn också lillbakgrundsförhållandena i landet vid bedömningen av de enskilda fallen. När jag sade till att två olika aspekter föreliggerhär, så menade jag-och det är också den bedömning som görs när man tarställning till förpassningsärenden - alt den enskilda individens situationnaluriigtvis måste sättas i samband med den situation som allmänt råder ilandel, men all den individuella bedömnin-en lill sisl måsle varautslagsgivande. Såvittjag kan förstå är och jag i stort sett överens när det gällerde slora dragen i denna fråga. Jag tycker att det är viktigt all framhålla attlägel i f n. uppenbarligen inte är alldeles låst, att det har skett enförändring i situationen under del , men an del är för lidigl attdra några slutsatser om vart denna ulveckling i själva verket är på väg. Vimåsle alll framgent följa utvecklingen med stor uppmärksamhet och ulan förutfattademeningar. Detär också mycket viktigt att understryka all tecknen på förbättringar som ägtrum i inte på något sätt förändrar vår inställning till den junta somregerar där och att vi inte har någon anledning atl ändra vår politik gentemotdenna junta. Vad man möjligen kan konslalera - men del får framtiden utvisa -är alt de internationella påtryckningar som ägt rum givit vissa resullal, ochdel ger oss skäl alt fortsätta med dessa påtryckningar. Omsituationen för chilenska flyktingar (vpk): Det är för tidigt att dra några slutsatser, sade utrikesministern, ochjag vill knyta an till det. Del som givit mig anledning att ställa min frågavar jusl atl regeringen och invandrarverket alltför snabbi har dragitslutsatser på grund av de svaga indikationer som vi här har talat om. Man harsagt att nu är det inte så farligt längre, nu kan man skicka tillbakaexempelvis en sådan person som den lärare jag talade om, som uppenbarligenblivit utsatt för förföljelse - hon kan inte arbeta längre i sitt yrke, hon harvaril hotad av polisen. Vad händerom hon reser tillbaka och det blir enskärpning i juntans politik? Vi harju ingen som helst garanti för att så inte blirfallet. Delallvarliga äralt regeringens bedömning i dessa fall inte berör enbart de sjupersonerna, de s. k. pilotfallen, utan en myckel slörre grupp chilenskaflyktingar och även andra som kommer hit. Om man utgår frånbedömningen att läget nu inle är så farligt ulan atl det är på väg attväsentligt förbättras och handlardärefter, då hamnar man enligt min meningväldigt län iden fariiga sitautionen att man skickar tillbaka folk, somuppenbarligen löper risk atl råka myckel illa ul. Jag lyckeratt del gåttalldeles försnabbt alt ta fasta på de här indikationerna och säga all det nu ärbetydligt bättre, så all vi kan vara strängare i våra bedömningar. Del ärjudella som är innebörden. Anser man att lägel i landet inte är så allvarligt somförut, kan man också betrakta de Om situationen för chilenska flyktingar asylsökandepå ell annal sätt, eftersom man då kan räkna med alt de inle kommer alt blibehandlade så illa som under tidigare hårdare repressionsperioder. Jag vill bara understryka att när del gällerbedömningen av lägel i landel är det inlressanl att konstatera all föreirädareför den lidigare Allenderegeringen och även för oppositionella grupper i Chilenu lill mig personligen -jag kan tyvärr inte nämna deras namn här- har uttrycktalt man nu kan se möjligheter för flykiingar att ålervända till landet och också gärna ser atl de gör del, så atl de kan arbela i del egna landet. Jagtycker atl den bedömningen kanske är den viktigaste alt ta fösta på idagsläget. Det är i hög grad sådana synpunkter som regeringen kommer atl lahänsyn till när den skall göra de individuella bedömningarna av de fall som OswaldSöderqvisl här har tagit upp. (vpk): Även jag har haft åtskilliga kontakter meddessa grupper, och de har sådana bedömningar, Men då lycker jag att vi skallövertala åt dem att . Om de vill skicka tillbaka vissapersoner som de anser vara viktiga för motslåndskampen inne i , vissanyckelpersoner i kampen mot juntan, bör de fö göra del. All right, om de görden bedömningen att detta kan vara rikligl och vettigt är del naturligtvis bra. Vad jag vänder mig emot är alt enligl min meningregeringen och invandrarverket i det här fallet har dragit ytterligareslutsatser, nämligen att också vi kan börja betrakta asylsökande på ett annalsätt. Effekten blir ju denna, jag vill återkomma till det. Sä länge det var ettohöljt förtryck, en öppen repression, i ett land som , som fallet vart.ex. 1973 och 1974, var det ganska klart atl man hade en positiv syn på dem somsökte asyl här i landel. tar man myckel snabbt fasta på all det har blivitbättre och säger t. ex. atl del nog inle är så farligt, om en lärare som föttsparken skickas tillbaka, hon kommer säkert all klara sig. Jag vill varna för den snara altiiydförändringen efter desvaga indikationer på förbättring som visat sig. Lät Allendepartierna och desom då var med i regeringen dra sina slutsatser och skicka tillbaka det folksom de anser att del är nödvändigl att sända tillbaka. Vi bör emellertid inlealltför snart ändra vår aUilyd. Jag vill klariägga alt inga beslut ännu harfattats och att besluten kommer att fattas med hänsyn till bedömningarna om deolika individer det är fråga om och om den situation som de kan förväntas råka OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Jag tackar för det beskedet. Det har varit enklariäggande diskussion. Regeringen har alkså uppmärksamheten riktad på den härfrågan ochbedömer de enskilda fallen inte så mycket med hänsyn till de svagaförbättringar som kan skönjas utan räknar med all läget mycket snart kanförsämras och att situationen för de enskilda människorna då också kan ändras. Överiäggningenvar härmed slutad. §2 Om kontakter med Utrikesministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1977/78:446, och anförde: har frågat mig om regeringen är beredd att pä lämpligtsätt - t. ex. genom en årlig redovisning - rapportera om kontakter medOECD, som enligt frågeställaren är synneriigen oöverskådliga. OECDhar en verksamhei, som täcker etl utomordentligt brett fäll avaktiviteter inom det ekonomiska områdel: ekonomisk politik, u-landssam-arbete,handel, sjöfart, konsumentpolitik, industri, jordbruk, energi, miljö,arbetsmarknad, undervisning och utbildning, m. m. arbetsprogram, somkommer ut , är mycket omfattande och listan över underorgan, som ävenomfattar mandat och medlemskap, är en publikation på ett halvt tusental sidor.Omkring 3 000 sammanträden äger rum . En sekretariaispersonal på närmare2 000 personer producerar årtigen en rad publikationer samt etl imponerandeantal dokument som undertag för arbetet. En del av dokumenten ärkonfidentiella. deliar i praktiskt tagel all verksamhet inomorganisationen, dels genom den svenska permanenta OECD-delegationen,dels ocksågenom representanter för departement och myndigheter. Arbetsmarknadens parterhar särskilda kanaler till genom egna kontaktorgan. Antalet deltagare frånSverige i den löpande OECD-verksamheten uppgår årtigen till omkrtng 1 000. Sverigetillmäter arbetet inom myckel stor vikt. Inom organisationen pågår ettständigt och omfattande utbyte av idéer och information. För , som ettlitet industriland, är det särskilt betydelsefullt att ha tillgång till detforum som erbjuder för diskussioner i ekonomiska frågor. Somexempel härpå kan nämnas ekonomisk-politiska kommitté och dessarbetsgrupper, inom vilka aktuella problem och strategier för den ekonomiskapolitiken utarbetas och diskuteras. Ett annat exempel utgör den kommitté inomvilken varje enskilt medlemsland granskas med avseende på den ekonomiskautvecklingen. I kommittén för utvecklingsbistånd behandlas vidare viktigafrågor som rör biståndsfiöden, basbehov, etc. I handelskommittén diskuteras fn. hur de handelspolitiska åtagandena handelspolitiska deklarationskall utformas vid dess förestående förnyande. Exemplen kan mångfaldigas. Detär med hänsyn till omfattningen och bredden av verksamhet svårt attregelbundet redovisa verksamheten i dess helhet och de svenska Information och delgivning av publikationer, dokument ochrapporter sker företrädesvis sektors vis bred krets av intressenter. Del bör vidare framhållasatl del i regeringens propositioner om den Om Sverises kon- ekonomiska politiken lämnas en redovisning av för industriländerna centrala takter med elonomisk-politiska frågeställningar som diskuteras inom . lämnas i publikationenAktuellt i handelspolitiken dels årliga redovisningar av arbete, delslöpande rapporter om aktuella ämnen som behandlas Dessulomfinns inom utrikes- och handelsdepartementens gemensamma enheter förutrikeshandelsärenden en särskild OECD-sektion. OECD-sektionen kan hjälpa demlill rätta, som efterfrågar dokument eller i övrigt önskar närmare upplysningom aktiviteter inom visst område. I den utsträckning verksamheten i sakfaller inom andra departements kompetensområden kan sektionen hänvisa tilllämplig kontaktperson, ofla inom vederbörande departements internationellasekretariat. Genom de publikationer som ges ut direkt av OECDoch genom den redovisning, som via nämnda kanaler lämnas om OECD-arbete,saml via kontakter med OECD-seklionen inom utrikes- och handelsdepartementenärjag övertygad om atl goda möjligheter finns att följa verksamheten inom . Jag ber alt fölacka utrikesministern för svaret på min fråga. Del är givetvis av slort värdealt OECD-seklionen är beredd alt hjälpa lill alt ta fram information, men jagmåste för min del vidhålla alt det inte är tillräckligt. Det finns enligtOECD:s färska katalog över 200 kommittéer, underkommiitéer och arbetsgrupperinom . är inle med i alla men i en hel del av dem. Det är med tankepå detta minst sagt konstigt alt det inte kunnal utarbetas en enkel handbok,där man kan slå upp vilka som företräder i dessa olika organ. UDutger faktiskt en mängd publikationer om det svenska samarbetet i olikainternationella organisationer. Arbelel i FN dokumenteras ordentligt och likasåsamarbetet inom . Det ges vidare ul publikationer om kontaktermed den europeiska gemenskapen, EG, och del finns en mängd publikationer sombehandlar vårt bistånd. OECD-samarbetet behandlas däremot ytterligt styvmodertigl. Jag tycker all det finns goda skäl att utvidga den informationen. Utrikesministern säger isill svar bl. "Detär med hänsyn till omfattningen och bredden av verksamhet svårt attregelbundet redovisa verksamheten i dess helhet och de svenska kontakterna medorganisationen." Jag skulle vilja säga att det med hänsyn tillomfattningen och bredden av verksamhei är synnerligen angelägel attregelbundet redovisa verksamheten i dess helhet och de svenska kontakterna medorganisationen. samarbeie blir ju oöverskådligt om det, trots atl över 1000 svenskar har kontakt med , inle finns någon somhelst trycksak eller dokumentation som man kan anlita för att ta reda pä hurdet förhåller sig med delta. Det är synnerligen otillfredsställande. Detheter vidare i svarel: "Information och delgivning av publikationer,dokument och rapporter sker företrädesvis seklorsvis lill en bred krels aviniressenler," Del är mycket möjligl all så sker, men den krels avinlressenier som vi här i kan överblicka får inte särskilt mycket avsådan information. ex. inte att del ges någon regelbunden informationtill utskott eller till riksdagsledamöterna om vad som händer i dekommitléersom haranknylning till det arbete som vi här ulför. Jag kan länka migalt det finns många andra intressenter som inle heller får någon sådaninformation. Jagär alltså inte alls beredd atl instämma i utrikesministerns slutsals alt det finns goda möjligheter alt följa verksamheten inom . Tvärtom förefallerdet som om inte ens UD har sådana möjligheter, eftersom UD i vis.sa fall måstehänvisa till andra departement för all man skall fö fram den information sombegärs. Jagvill sluta med atl tacka för svaret. Det är värdefullt att vi kan föinformation genom UD, men jag vidhåller att det vore bra om det också kunde gesnågon total dokumentation,eller med längre mellanrum, så atl man kan fåen överblick över kontakter med . är naturligtvis en fråga om hur man disponerar sina resurser.OECD är för mycket viktigt. Det påpekade jag i mitt svar, och det villjag gärna understryka. Omfattningen av dess verksamhet är mycket stor. Mensedan beror det på hur stor dokumentation man avser. Jag tyckte mig förstå avDaniel Tarschys inlägg att han sä att säga har reducerat sina krav pådokumentation. Det finns en möjlighet att undersöka huruvida man kan villfaraönskemålet om information rörande just representationen i komil-téer, somDaniel Tarschys nämnde i sitt inlägg. Men i övrigt är del väl en fråga om altgöra veterligt var man kan fö information. Relativt sett är del fö människorsom är betjänta av sådan dokumentation, och därför får man väga mot varandradet antal personer som skall sysselsättas för all framställa en publikation ochvad de personerna i så fall skulle kunna göra för att mera personligeninformera dem som eftersöker information. Jag ser faktiskt den här frågan mer somett kommunikationsproblem mellan dem som är berörda och intresserade och demsom kan ge upplysning än som ett behov av alt fö fram en omfattande, årligenutgiven publikation som skulle tillgodose alla dessa krav. Det tror jag inte ärändamålsenligt. Men vi skall naturligtvis studera de här propåerna noggrant ochse om del går alt förbättra informationen inom ramarna för de publikationersom redan utges. Det trorjag är fullt möjligt. 8Riksdagens protokoll 1977/78:140-142 Omregeringens inställning till förslag 1 FN om förbud mot tillverkning avneutronvapen Jagär helt på det klara med atl delta är en resursfråga. Men det är faktiskt såatt UD redan nu ger ul en lång serie publikationer. Jag har en lista här, somjag inte skall trötta de närvarande med all läsa upp, men all Sverigesamarbetar med en mängd andra organ dokumenteras utföriigt. Bara rapporten omFN:s generalförsamling omfattar 450 sidor, och del är ändå ell arbele som ärtillgängligt i rapporter på andra språk. Men beträffande är del faktisktså att del inte är möjligt atl gå lill någon offentlig publikation för alt lareda på vilka personer del är som deliar i arbelel, vilka arbetsgrupper somfinns i verksamhet och vad de håller på med. Del vore av värde atl få fram enredovisning,en gång peråreller mera sällan,av vilka svenskarsom är involveradei del samarbelel. Detär säkert sä som utrikesministern säger, all del är fö personer som efterfrågarinformation av delta slag. Men jag tror för min del alt en förklaring till detkan vara att så fö är bekanta med del arbete som ulför. Jag tror det vorevärdefullt all sprida information om den saken i vidare kretsar. Jag tror att det är etl stort antal personer som vet atl vi har mångaintressen alt bevaka i och att vi också gör del. Förslagel om atlregeringen skulle publicera vilka personer som företräder iolika kommittéer är tyvärr inle så ändamålsenligt, därför all de personernabyter arbetsuppgift ganska ofta. Följaktligen är redan när publikationen kommerul ett stort antal namn inaktuella. Däremoi finns det redan dokumenterat vilkakommittéer deltar i. Men del kanske kan göras mer sysiemaiiski, och detär en sak som vi skall överväga. Överläggningenvar härmed slutad. § 3 Om regeringensinställning till förslag i FN om förbud mot tillverkning av neutronvapen UtrikesministernKARIN SÖDER erhöll ordel för all besvara RolfHagels (apk) anmäldainterpellation, 1977/78:163, och anförde: har frågat mig hur den svenska representationen vid FN:sextra nedruslningssession kommer att ställa sig lill ell förslag om förbud motlillverkning av neuironvapen. Densvenska regeringens inställning lill neutronvapnet och denrustnings-problematik det ingår i har utföriigt belysts i denna kammare och imånga andra sammanhang. Jag vill hänvisa bl. a. till mitt interpellationssvarden , till statsministerns lal i iår, lill mitt anförande i denna kammare och därtill densammanfattning av regeringens agerande i denna fråga som återfinns iutrikesulskolteis belänkande 1977/78:12. Regeringens bestämda avståndstagandefrän neutronvapnet kan del alltså inte råda någon tvekan om. regeringen senastutförligt redovisade sin inställning är det amerikanska beslutet alt t. v. intepåbörja någon tillverkning. Neutronvapendebaltenhar bidragit lill alt på nytt kasta ljus över den ohejdade vapenutvecklingen ivärlden och vart den kan leda. Del finns förvisso även andra skrämmande teckenpå denna process som utgör ett led i de båda supermakternas strävan atl säkravad de från sina egna utgångspunkter vill definiera som största möjligasäkerhet. Jag tänker här också på medeldislansrobotarna. Den nya sovjetiska SS20 är ett exempel på denna utveckling. Vårtövergripande mål måsle vara att få stopp på hela den kvalitativa ochkvantitativa lillväxtproccssen på kärnvapenområdet med sikte på en framtidaavveckling av arsenalerna. Vår kritik mot enskilda vapenlyper måste utgå fråndenna bakgrund och får inte ge intryck av atl vi indelar kärnvapnen i mer ochmindre oacceptabla vapen. RolfHagels fråga sammanhänger med etl förslag framlagt av vidnedrustningsförhandlingarna i som syftar till eU förbud mot produktionoch förbandsläggning av neutronvapnen. FN-sessionenkommer att behandla de totala rustningssammanhangen. Det är så vi anser alt manbör angripa frågan. Hur den närmare kommer au utforma siuställningslagande till de skrivningar om neutronvapnet som kan komma upp vidformuleringen av sessionens principdeklaration eller handlingsprogram kan jaginte kommentera så länge inte alla förslag är kända. Utgångspunkten är dockgivetvis vårt fasta och kända motstånd mot neutronvapnet liksom varje annanutveckling eller vidareutveckling av kärnvapen, vare sig det gäller strategiskavapen, medeldistansrobotar eller taktiska kärnvapen inklusive minikärnvapen. Omregeringens inställning tillför-slag i FN om förbud mot tillverkning avneutron-vapen (apk): Jagber att fö tacka utrikesministern för svaret pä min interpellation. Jaghade hoppals att svarel skulle innebära en klar och otvetydig deklaration omatt representation vid FN:s extra session i nedrustningsfrågor skulleställa sig bakom ett beslut om förbud mot neutronbomben. Tyvärr innehåller dockinte svaret någon sådan deklaration. Utrikesministern säger: "Vårtövergripande mål måsle vara atl fö stopp på hela den kvalitativa ochkvantitativa tillväxtprocessen på kärnvapenområdet med sikte på en framtidaavveckling av arsenalerna."