prot · G10990 · 1977-12-31 00:00:00 — Vi anser det vara olyckligt omen av en knapp riksdagsmajoritel uppställd, självpålagd tidtabell skulleförhindra en bredare och mera fördjupad bearbetning av problemet hur riksdagenslokalfrågor skall lösas på . Följer oss innebär detla intenågot slutligt ställningstagande i sak till något alternativ för riksdagensframlida lokalisering på . Förvaltningsslyrelsens av majoritetentillstyrkta förslag förpuppas i så fall i avvaktan på en utredning om huruvidariksdagens långsikliga lokalbehov kan lösas genom kvarblivande vid i elt funktionellt förbättrat riksdagshus och med utnyttjande av erbjudnaexpansionsmöjligheter. Förvaltningssiyrelsen tilldelas enligt vårt förslag enbreddning av sitt utredningsuppdrag. Etl riksdagsbeslut lill förmån förreservationen innebär alltså inte atl återflyti-ningsförslaget enligtalternativ H 2 faller. Vad som uppnås är all någol senare gesmöjlighet att ta ställning till två på likartat sätt fullständigt utarbetadeförslag, varav det ena gäller flyttning till , , ochdel andra kvarblivande vid . Vi tycker fakliskl atl det är en gärdav rättvisa mot den starka opinion inom som vill kvarslanna vidSergels torg och inte vill binda sig, alt en sådan ordentlig utredning avdetla alternativ kommer lill stånd före definitivt beslut. Konstitulionsutskolleisgmndliga behandling av förvaltningsstyrelsens och byggnadsulredningens förslaghar styrkt oss i uppfattningen att det finns ett behov av en sådan utvidgadundersökning. Gentemotdetta säger nu utskottsmajoritelen lakoniskt att den inte finner del varaerforderligt atl riksdagsbeslut om flyttning, som ju fattades aven knapp majoritet här i , och med tanke på "del framlagdaförslagets ändamålsenlighet på nytt utreda Sergelstorgsallernativet". Hosreservanterna kan jag säga all del finns olika grader av tveksamhet omförslaget fyller sitt ändamål. Men vi förenas i uppfattningen atl elt uppskovär motiverat därför atl det kan belysa chansen att fö en bättre fungerandearbetsplats. Reservanterna vill med andra ord ge tillbaka till någotav den handlingsfrihet som under riksdagshusärendels gång blivit alltmerinsnörd i hänsynstaganden lill andra krav än alt åt de folkvalda och de iriksdagshuset arbetande skapa en så väl fungerande arbetsplats som möjligt. I1974 års framställning om ett nytt riksdagshus, vilken låg som underlag förprincipbeslutet året därpå, framhöll förvaltningsstyrelsen följande: "Styrelsennoterar med tillfredsställelse atl det omfattande utredningsarbete sompågöriades mera systematiskt nu är slutfört och gett ett i alla avseenden gott resultat.Under årens lopp har frågeställningarna förenklats och konkretiserats.Nybyggnadsallernativet har fallit bort, likaså Nedre Norrmalmsalternativet. Detnu planerade förslaget ter sig mot denna bakgrund som en logisk och naturiig lösningpå lokalfråga." Vadsom här sagts vara en ulveckling mot en logisk och naturiig lösning rymmer isjälva verket stora reträtter från en planering som till en börian skedde medsmå restriktioner. Riktmärket var då atl fö ett gott samband och de centralafunktionerna samlade i ett hus. Själv tycker jag atl det var ett allvariigtmisstag som skedde i slutet av 1960-lalet atl falla undan för Stockholmskommuns krav atl den nordiska arkitekttävlingen om ett nytt riksdagshus skullebegränsas till ny- eller ombyggnad på själva . Därigenomomöjliggjordes en förulsätlnignslös prövning av möjligheterna alt bygga ettnytt hus på nedre , dvs. på det område som ligger närmast . I dagens situation framstår det närmast som obegripligt atl kommunensönskemål om ett nytt parkeringshus och viss irafikföring i området kom atthindra utvecklingen av ett sådant alternativ som kunde ha inneburit den bästaoch mest konstruktiva lösningen av lokalfråga på . mot vad förvaltningssiyrelsen kallar en förenkling av ärendet sorterarman också bort de förutsättningar för arkitektpristävlingen som gick ut på attarbetsplatsen skulle begränsas lill och att del skulle kunnaske en nybyggnad efter rivning av det gamla . Planeringen låstesallt hårdare fast vid riksbyggnaderna, vilkas både yttre och inre utseendeskulle fö rubbas mycket måttligt. Läser man vad byggnadskommittén,förvaltningssiyrelsen och utskotlsmajoriteten skriver och lyssnar man lillförslagets talesmän här i kammaren, såsom som citeradeplanverkets chef, finner man atl åternyttningsalternativel inte presenteras somett i funktionellt hänseende överlägset alternativ till torg.Ambitionen har inskränkts till att i stort sett bevara nuvarande standard plusen begränsad utbyggnad med utnyttjande av riksbyggnaderna på . Tidigareciterade planverkets chef och utskottsmajoriteten citerar med gillanderiksantikvarieämbetet då detta sätter riksbyggnadernas vård i högsätet ochfinner att beslutet om bevarande blir mest meningsfyllt genom ett utnyttjandeav byggnaderna för det ursprungliga ändamålet. Härvill jag göra en utvikning, där jag talar mer som motionär än som utskottsreservant.Vi är några socialdemokrater som i motionen 1977/78:20 har tagit upp de härfrågorna. Där säger vi att de senaste årens utredningsarbete och debatter harbelyst vilka problem och svårigheter som skulle uppkomma om flyttadetillbaka lill och behövde ta i anspråk inte bara delnuvarande kanslihuset utan också vissa ytterligare fastigheter i Gamla stan.Den avgörande fråga som ställdes av en slor minoritet i ,däribland 105 socialdemokrater, praktiskt taget hela folkpartigruppen och helavpk-gmppen, var om framtida riksdagar skulle låta sig tillfredsställas med denerbjudna standarden. Utskottsbehandlingen och i vår har ökal minatvivel om att framtida riksdagsmän kommer att kunna fö sina anspråktillgodosedda i den mycket speciella och känsligamiljön i och kring de gamla riksbyggnaderna på i ,som kanske lämpar sig för lyriska skildringar av den typ som citerademen som när det gäller funktion och även expansionsmöjligheter inte synes bliacceptabla. Vinnerreservationen för vi möjlighet att la ställning till förvaltningsstyrelsensförslag något . Vi kastar det alltså inte i papperskorgen. Personligenvill jag dock redan nu sammanfatta mina intryck av dess svagheter. Studerar manberäkningar av hittillsvarande och framtida lokalbehov finner manatt den verkliga standardhöjningen skedde då vi flyttade in i huset vid . Det stämmer också med minnesbilderna hos oss som var riksdagsledamöterföre . I jämförelse därmed är skillnaden mellan dagsläget ochlokalprogrammet 1977 ganska liten. Som jag sagt hävdas inte heller avförslagels tillskyndareatl det ger en bättre arbetsplats än vid torg.Man nöjer sig med atl den är likvärdig och medger elt värdigt utnyttjande avriksbyggnaderna. Atljag inte är tillfredsställd med förslaget beror på alt arbetsrutiner ochtrivsel blir lidande på att vår tillvaro och våra arbetsförhållandenunderordnas riksbyggnaderna. Delta handlar inte bara om långa avstånd mellanolika lokaler, inte heller enbart om köer vid hissar och rulltrappor. Dethandlar om trappsteg här och var och om bristande samordning mellan olikafunktioner. Del handlar om otrivsel och idelig irritation. Sedan1975 har argumenten förstärkts för all visa försiktighet i alt binda framlidariksdagar till all härbärgeras i byggnader, som visserligen har god klass föralt svara mot statsrätlsliga funktion i kammare och utskott och somnärmast är överdådiga - vill jag kalla det - i fråga om de representativafunktionerna, men som har klara brister när det gäller planeringen förriksdagsmännens kontakter med dem de representerar och alla de snabbt expanderandeaktiviteter som sker kring partigmpper och partikanslier samt i utredningar. Utskottsmajorilelentycks vara medveten om bristerna i förslaget då det gäller sammanträdeslokaler,utrymmen för partikanslier samt handläggar-och kontorsservice för enskildariksdagsmän och partigrupper. Låt mig bara konstatera alt i det praktverk, sominnehåller deialjförslag om rumsplacering m. m., återfinns inte dessafunktioner inom kategorin "utrymmen som kräver nära kontakt med kammarensplenisal". En del av dessa funktioner finns i kanslihuset, andra hänvisastill reservulrymmen i kanslihusannexen, alltså på största möjliga avstånd frånriksdagshändelsernas centrum och voteringarna i plenisalen. Delgår inte - som utskottsmajorileten gör och som här gjorde -atl avvisasådan kritik med hänvisning till behovet av en flexibel planering, eftersom mananvänder sig av byggnader som är mycket svåranpassade lill nya förhållanden.Förvaltningssiyrelsen anger som en styrka hos förslaget att personalen för varamed om att i detalj påverka utformningen av de lokaler, som enligt majoritetensuppfaltning kanske måsle utrymmas och fråntas sin utpekade lokalisering för attge rum åt andra av närkonlakter mer beroende aktiviteter vid en expansion. Ivår motion konstaterade vi alt förvaltningsslyrelsens förslag i ett avseendeinnebar en påtaglig försämring från funklionssynpunkl. I tidigare utredningarhade del angetls som en viktig förutsättning för all ha ledamotsrummen ikanslihuset och plenisalen i bankhuset att del skulle finnas en gångbro i tvåvåningar över Stallkanalen. Det nya förslaget upptar en gångförbindelse ianslutning till . I det förslag som remitterades lill utskottetkommenterade förvaltningsstyrelsen över huvud taget inte denna väsentligafunklionsförsämring. I handlingarna redovisades enbart elt uttalande avbyggnadskommittén om att "planförslaget tillgodoser de krav, sombyggnadskommittén anser vara av vikt för ". Iutskottets handlingar finns numera mycket mer rikhaltigt material, vilketframgår av bil. 5, 8, 9 och 10. Vi kan notera alt gångavståndet frånpartikanslier och ledamolsrum till lokaler i plenisalsbyggnad ochutskotts-byggnad är 150-370 m, vartill kommer två komplicerade vertikalaförflyttningar. sammanfattning framgår alt förflyttningen från mest avlägsetbelägna ledamotsrum till kammaren lar - var inne på densaken. Den som studerar originalhandlingen finner atl utredningens beräkningarav förflytlningstider förutsätter vissa särskilda åtgärder för atl möjliggöraen ökning av gånghastigheler vid maximall flöde, som del heter. a. måstehörnen vid svängen från förbindelsegången till rulltrapporna vara avfasade.Vid färd från plan 1 till plenisalen kan man välja rulltrappa 11 och fortsättamed rulltrappa 13 lill plan 4. Där väntar miltrappa 15 runt hörnet och med denåker man lill elt halvplan mellan 4 och 5. På andra sidan detla halvplan förrulltrappa 17 upp till plenisalens plan 5. Färden kräver alltså fyrarulltrappor i tre riktningar. Utredningen utgår från alt maximalt 206 ledamöterunder voieringsdagar skall förflytta sig på delta komplicerade sätt.Beräkningen förutsälter att inga sammanträden med riksdagsledamöter anordnas igruppledningsrummen eller inom partikanslierna i övrigt. Vadjag här har sagt utgör inte någon kritik mot byggnadskommittén ellerförvaltningssiyrelsen. Då vi senast behandlade ärendet 1975 fick vi i enföredragning höra atl det närmast var en olöslig uppgift atl smidigt klaraförbindelsen mellan ledamots- och plenisalsbyggnad utan ivåvåningsbron. Det varförvaltningsstyrelsens egen uppfattning. Utskottets behandling av frågan harbekräftat hur svårt det är att klara sambanden under beaktande av stadsmiljön idetta känsliga område. Arbelsplatsfunklionen måste på ett besvärande sätt underordnasandra intressen. Motdenna bakgrund har reservanterna velal skapa förutsättningar för den förstagrundliga utredningen av en förbättring av vår nuvarande arbetsplats för attundersöka om det kan vara etl lämpligt alternativ att mera permanent stannahär. Idén är inte ny. Som vi påpekar i reservationen väcktes , närriksdagen beslöt anta elt erbjudande från de kommunala myndigheterna iStockholm om en provisorisk förläggning av till , tankenatt pröva möjligheten att permanenta provisoriet. Tyvärr avvisades detlaförslag från en framsynt ledamot av förvaltningsstyrelsen av alla utom en reservant ibankoulskoltel. Nusäger konstitutionsutskotiets majoritet nej till en ny utredning. Men samtidigtkan man genom en rad citat ur utskottets majoriletsskrivning belägga altalternativet inte har blivit tillräckligt utrett. Så t. ex. sägerutskottet: "Arbetet har främst inriktats på en fortsatt ulveckling av delförslag lill ombyggnad av riksbyggnaderna på som iförsta hand förordade i sitt beslut ." Isjälva verket har den noggranna utskottsbehandlingen kastat nytt ljus över enrad förhållanden som behöver ytteriigare utredas. Den av oss begärdautredningen bör ha som utgångspunkt alt arbetet i vid i stort sett fungerar tillfredsställande. De brister - i funktion ochutrymme - som efter hand har kommit fram borde gå att lösa på ett godtagbartsätt. I varje fall tycker vi alt det är förmätet av majoriteten atl t. o. m.motsätta sig en sådan undersökning och därmed omöjliggöra en rättvisandejämförelse mellan de två huvudalternativen för lokalisering. Särskiltbetydelsefullt för utredningsarbetet bör vara frågan om expansionsmöjligheteroch möjligheterna att utan större svårigheter nå anpassning lill sådana ändradeförhållanden som kan bli aktuella under lokalernas uinyttjandelid. Jag harmedverkat lill en fyrparlimolion, i vilken vi erinrar om att sedandemokratiseringen och tillkomsten av riksomfattande politiska partier harriksdagsledamöternas arbete i allt störte utsträckning kommit att knytas tillpartigrupperna och olika organ inom resp. partier. Därtill har de i växandeutsträckning engagerats i offentliga utredningar, förtroendemanna-styrelserm.m. Denna breddning motiverar en gmndlig översyn inte bara av riksdagensarbetsformer ulan också av dess organisation och resurser. Partigrupper ochenskilda måsle få den hjälp som är nödvändig för alt de skall kunna fylla sinauppgifter på ett tillfredsställande sätt och för atl demokratin skall fungeraeffektivt. Iförberedelserna inför beslutet om har dessa arbetsuppgifterkommit för myckel i skymundan i jämförelse med de mera statsrättsligafunktionerna. En nödvändig ulveckling av riksdagsarbetet för inte hindras avbristande framsynthet i lokalplaneringen. Del gäller alt bl. a. överväga hurledamöternas egna resurseri form av skrivhjälp, service med utredningar ochannan handläggning skall kunna förstärkas och hur riksdagsgruppernas gemensammabehov skall kunna tillgodoses. Även frågan om tillgången tillsammanträdeslokaler är viktig. behandling av frågan har framkommit atl expansionsmöjligheterna vidSergels torg är mycket goda. Del finns stora möjligheter all successivt ta överkvarteren på andra sidan inom vad som kallas Hägern Större.Rivning och nybyggnad för första etappen kan böria direkt. Det framgick vid denutfrågning med förtroendemän från samtliga partier i , somfinns återgiven i bilaga till det behandlade belänkandet. i förvaltningsstyrelsens framställning redovisade beräkningarna, som harulförts av och grundats på äldre skriftliga uppgifter 2 protokoll 1977/78:90-91 frånStockholms fastighetskontor, har som expansionsmöjlighet endast räknats med ca5 500 m. Expansionsmöjligheterna anges nu kunna omfatta ca 16 000 mlägenhetsarea, vilket är någol mer än vad förvaltningssiyrelsen beräknar kommeratl erfordras fram . Redan första etappen, som avser saneringsmognafastigheter i detta kvarter, anges kunna inrymma 360 kontorsrum. Jag skall i stort seU nöja mig med delta som motivering för förslagetom en breddning av utredningsmaterialet. Låt mig bara uttala minförvåning över att konstitutionsutskollels majoritet inte med ett enda ord isin skrivning berört finansutskottets yttrande över förslaget. Jag kanacceptera all kostnadsfrågorna inte för ha ett avgörande inflytande på vårtbeslut, men givelvis bör man om man betalar ett högt pris vara övertygad om får god valuta i form av ett väl fungerande riksdagshus för insatsen. Detnya förslaget om återflyttning till och till kommeri en lid då det svenska samhället och huvudparten av dess medborgare uppleveretl svårt ekonomiskt tryck. Då regeringen i börian av april månad föregående årpresenterade sitt ekonomiska åtslramningspaket rekommenderades altsenarelägga en återflyltning till . Samma rekommendationåterkom senare i kompletteringsproposi-lionen. I sin skrivelse tillkonslitutionsutskottel uttalade finansutskottet att del enligt dessmening var olyckligt "alt tvingas ta ställning lill delta sloraprojekt utan att ha möjlighet atl sätta in det i del större budgelperspektivsom ges då budgetförslaget /79 föreligger". Vi har denöverblicken och vet atl det blir etl mycket stort budgetunderskott. Iförvaltningsstyrelsens första förslag beräknas investeringskostnadernaför det nu aktuella återflyttningsalternativet lill drygt 120 milj. kr. I april1977 har de beräknade kostnaderna ungefär fördubblats eller är beräknade till260 milj. kr., vartill kommer inredningskosinader på 52 milj. kr. Hur högakostnaderna kommer alt bli vid inflyttningen i börian eller mitten av1980-talel kan man bara gissa sig till -en halv miljard är säkert intetilltagel i överkant. gör den bedömningen atl underlaget iförslaget inte ger tillräcklig grund för att hävda alt återflyttning tillHelgeandsholmen skall väljas framför andra alternativ därför att det blirbilligare. majoritet säger något liknande. Finansulskotletgör det tillägget att den reala innebörden av utgifterna på ett avgörande sättskiljer sig åt i alternativen. I Sergelstorgsalternalivet utnyttjas redanbefintliga lokaler. Utgifterna består i huvudsak av hyresbe-talningar tillkommunen. kräver däremot en betydande investering. Avslutningsvisframhåller finansutskottet, bakom vilket står en stor majoritet från olikapartier, att del slatsfinansiella läget f n. är mycket ansträngt och kanförutses så förbli under flera budgetår framöver. Alternativet Helgeandsholmenmedför betydligt större budgetanspråk än alternativet under denärmaste åren, påpekar utskollel. Jagvill inte förneka alt del kan vara värt priset om man får fram ett välfungerande riksdagshus. Vi är inte övertygade om att framtida riksdagar finnerdet här förslaget tillräckligt bra och föreslår därför kompletterandeutredningar för alt fö fram elt mera fullständigt underiag för kommande beslut. Jagyrkar bifall lill den reservation som är fogad vid konstilutionsulskottetsbetänkande. Idetta anförande instämde (). () kort genmäle: Många av de frågor som tog upp kommer senare i debattenalt analyseras och diskuteras. Jag nöjer mig därför med ett par kommentarer. Detframgick tydligt av anförande atl min bedömning av vad som doldesig i reservationen är riktig. Det var flera intressen från olikautgångspunkter som samlades i del yrkande som reservationen föreslår. Dettaframgår också, om man tar del av reservationen -jag citerar från s. 58 ibetänkandet: "Detta utredningsarbete skall särskilt avse frågorna om Sergelstorgsalternalivetkan förbättras i funklionshänseende i förhållande till nuläget och vilkakostnader som åtgärder i detta hänseende kan medföra." Det betyder attreservanterna inte kan acceptera alternativet i nuvarande skick. Del krävsbetydande förbättringar i funktionellt avseende enligt den skrivningen. bevisar också en annan sak: atl han och reservanterna helt bortserfrån de kontinueriiga riksdagsbeslut som har fattats . Del ären total omprövning av dessa beslut som reservanterna självklart villförverkliga. Jag vill poängtera det därför atl det skall vara klart vidvoteringen alt så är förhållandet. Jagvill dämlöver säga att de utredningskrav som ställs i reservationen självklartär så långtgående att det kommer alt ta en betydande lid all åstadkomma enanalys enligt de krav som reservationen uppställde. Därmed är del väl ocksåsannolikt alt den förpuppning, som det har kallals i uiskottsresonemangen, avförslaget om en återflyttning till efter utredning måste ledalill en förnyad prövning. Jagvill också göra kammaren observant på all inte nämnde någontingom en central och viktig fråga, nämligen säkerhetsfrågan. Det har som vi vetvarit en seriös diskussion i utredningen och utskottet i den frågan och delhar, som jag också framhöll i det tidigare inlägget, varit på de skäl som därredovisades som åtminstone vi från majoritetens sida gjort vårt ställningslagande. Sedanironiserade någol över alt jag här citerade vad planverkels chefhar gett uttryck för i bedömningen av de estetiska värdena. Jag tycker att deskall finnas med i bilden. Til)slut vill jag än en gång säga atl vårt krav självfallet är att vi skall föfunktionsduglighet i de nya lokalerna på . () kortgenmäle: Det är riktigt atl del bakom den här reservationen kan finnas olikaintressen och olika bedömningar, del harjag inte förnekat. Det finns, som jagsade, olika grader av tveksamhet. Men vad som förenar oss som står bakomreservationen äratt del inte föreligger elt sådant beslulsunderiag somgör alt man bör la ställning till förslaget och därmed binda framtida riksdagarett gott stycke in genom att göra en så omfattande satsning. Det ärdärför vi begär alt fö fram detla ylteriigare material. 1övrigt vill jag lill säga alt när jag ironiserade, vilket jag kanskegjorde i viss mån, över att han citerade planverkets chef - jag citeraderiksantikvarieämbetets skrivelse - så berodde del på all jag tyckte alt deltavisade att man underordnar arbetsplatsfråga andra intressen, t. ex. attfö en vacker park, atl få en trevlig miljö. Allt detla är inte något fel, menvi måste sätta arbetsplatsens funktion i centrum, och det har vi velal göragenom reservationen. Sedanen sak om säkerhetsfrågan. Vi har förelagts olika synpunkter när det gällersäkerheten, och vi har hört polisens och säkerhetsinstansernas synpunkter. Menvi är väl överens om, och vi var överens om det i utskottet, alt här måste skeen avvägning mellan öppenhet och slutenhet. Den skall inte polisiäramyndigheter göra, utan den skall göra. Jag finner för min del atl ensatsning på del demokratiska samhällets öppna principer är riklig när manbestämmer om riksdagshusfrågan. F. ö. säger ju förvaltningssiyrelsen att närdet gäller förbättringen av säkerhetsanordningar vid krävs enslutgiltig studie av förslaget. Det innebär alltså atl först genom denutredning som vi har begärt kan man komma fram till elt slutligt ställningslagande. KARLBOO (c) kort genmäle: Jag noterar nu atl också accepterar att vi har saltfunktionsdugligheten i första mmmel, men alt det enligt honom inte heller ärnågot fel om man kan göra detla och få en stadsbild som i sig självär en framtoning av var vi skall finnas . Bara en kommentar. berördesäkerhetsfrågan på så sätt alt han menar alt vi måste ha en öppenhet,underförstått att mitt inlägg skulle ha betytt atl vi inte var angelägna om deninriktningen. Självfallet är vi alla överens om att vi skall kunna ha enöppenhet i vårt arbete. Jag hoppas att det inte kan bli några missförstånd pådel sättet. Men lika självklart - mot den beskrivning som utskottet gör och somjag också gjorde -är det nödvändigt att vi har ett skalskydd, som vi brukar kalladet i tekniska resonemang, som gör det möjligt att förhindra sådana situationersom kan förekomma och som det tyvärr finns exempel på. () kortgenmäle: Med anledning av del yttrade nu senast vill jag baraunderstryka atl jag själv sade att vi har varit eniga i den bedömningen att vimåsle ha som utgångspunkt ett det öppna samhällets riksdagshus. hindrar inte atl man måslediskutera olika säkerhetsfrågor, och vel atl det utifrån deutgångspunkterna finns erinringar också mot det förslag som han stöder. Men jaganser atl de frågorna med fördel kan lösas i samband med den utredning som vibegär. Det stämmer också med förvaltningsslyrelsens uttalande alt man behöverstudera ett förslag i detalj innan man kan lösa dessa frågor. Jagtror inte att lokalfråga över huvud tagel skall avgöras från denutgångspunkten. Del vikliga är funktionen -om den arbetsplats vi förblir bra ellerej. Det är del väsentliga. Jagskall komma åter lill några av de frågor som och har diskuterat med varandra här. Låt mig emellertid inledningsviserinra om all del har pågått etl utredningsarbete , och stårvi i den situationen att vi har att pröva ett nytt ulredningskrav. Möjligen kannågon lycka alt jag skulle känna triumf inför detla mol bakgrund av den debattvi förde 1975.