prot · G10981 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag är inte lika övertygad som kommunikationsministern om att jag hardragit för vittgående slutsatser. Det har nämligen sagts här beträffandedomstolsulslaget att bortforsling endast för ske från platser där parkering ärrent trafikfarlig. Parkeringsplatserna för handikappade ligger inte i detrafikfariiga områdena. Jagär på det klara med alt antalet platser för handikappade i ärför litet. Därför har kommunisterna vid fiera tillfällen krävten avsevärd ökning av parkeringsplatser reserverade för handikappade. Men någonökning har inte kommit till stånd. Oavsett detta måste det vara av intresse altde handikappreserverade platserna hålls rena från dem som inte har där attgöra. De handikappade har problem ändå att ta sig till olika aktiviteter -arbete, kultur osv. - ulan att dessutom behöva parkera långt därifrån. Jagkan ge ett exempel: En kvinna som är handikappad och som har sitt arbete icentrala staden har fåll ytterligare svårigheter alt sköta sitt jobb eftertingsrättens utslag. När hon kommer och skall parkera på någon avde båda reserverade platserna är de oftast upptagna. Hon har vid fleratillfällen tvingats köra hem igen och ringa till jobbet och förklara att honinte kan komma. Ärdet så kommunikationsministern vill ha del? Jag kan definitivt inte accepteraatt del skall vara på det viset. Kommunikationsministerns svar ger inget somhelst stöd för att regeringen vill ändra på den här oordningen. Gällande föreskrifter innebär att regeringen inte behöver, vare siggenom egna beslut eller genom förslag till , ändra på vad TommyFranzén kallar oordning. Gällande regler ger möjlighet för kommunerna aU skötaparkeringsproblemen på ett tillfredsställande sätt, om kommunerna vill. Medanledning av ett öppet brev från irafikborgarrådet i har jagförklarat att jag anser att sådan parkering som sker i koliektivfil, påtrafikfariigi sätt - utanför kollektivfil - eller på P-plats förrörelsehindrade är sådana fall av parkering där kommunen enligt bortforslingslagenäger rätt all flytta på fordonet. Det har jag skrivit. Del är min bestämdaåsikt. Den står jag för, och jag vet alt hela regeringen står bakom mig i detfallet. TOMMYFRANZÉN (vpk): Det som kommunikationsministern senast sade var glädjande, nämligenatt kommunikationsministern till gatuborgarrådel i hargetl uttryckför denna synpunkt. Jag tror emellertid inte att del är så säkert att de somskall döma enligt lagen har det synsättet. Men är det så attkommunikationsministern anser att den lag som finns har använts felaktigt avStockholms tingsrätt måste det naturligt till en ändring i lagstiftningen somtalar om all det här är ett felaktigt beslut. Det för väl ändå inte vara någonstörre skillnad om det gäller en lastbilsparkering, där en lastbilschaufför kanställa ifrån sig bilen för att ta matrast, eller om det gäller enparkeringsplats för handikappade. Dessa parkeringsplatser ligger f ö. inte pånågra trafikfarliga sträckor. Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Om SJ:s busslinjetrafik Kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga,1977/78:287, och anförde: har frågat mig om SJ:s planerade ändringar avbusstrafiken står i överensstämmelse med regeringens beslut den 15 december1977 med vissa föreskrifter rörande SJ:s regionala busslinjetrafik. Detaktuella regeringsbeslutet innebär i korthet att SJ under /79skall bedriva regional busstrafik i samma omfattning som innevarande år.Regeringen kan i undantagsfall medge avvikelse från skyldighet att bedrivatrafik. Vad som är regional busstrafik avgörs enligtgällande bestämmelser av bussbidragsnämnden efter förslag av länsstyrelserna.Nämnden utgår då från bl. a. kontaktbehov och alternativa resemöjligheler.Bussbidragsnämnden har ännu inte fattat något beslut för trafikårel 1978/79. Jag tackarkommunikationsministern för svaret. Denhär frågan gäller den svåra gränsdragningen mellan den inlerregio-nala, denregionala och den lokala trafiken. Deninterregionala trafiken har förstärkts av ett ökat resandeunderlag. Man kandå gå över från busstrafik till spårbunden trafik. SJ har framlagt förslagtill förändringar på många linjer i landet vilka avses träda i kraft vidtidtabellsskiftet . Skallvi få en verkligt attraktiv kollektivtrafik gäller det att se till alt vi förengodtagbar service för dem som bor mellan de större stationerna. Detsvar jag fick av kommunikationsministern förvånade mig något. Här har pågått enplanering. 1 går skulle kommunernas anslagsäskanden om Omplanerad nedläggning av vissa Järnvägsstationer statsbidrag för den lokalatrafiken vara inne; de här olika trafikdelarna hör ju ihop. Skall jag tydakommunikationsministerns svar på det sättet att den trafik som bedrivs skallbedrivas och att de aviserade förändringarna, som är av myckel ingripande art -åtminstone för den del av landet där jag bor -inte kommer att genomföras? Det var kanske att dra litet för långtgående slutsatser av vad jagsade. Men sista ordet i denna fråga är ännu inte sagt, eftersombussbidragsnämnden inte fattat något beslut. Denförändring som föreslås mellan trafiken och den planerade trafiken är attfyra dubbelturer med buss som stannar vid alla stationer skulle bytas ut mottvå tågpar som bara stannar i Fränsla, , och Ange.Förbindelserna mellan och blir därigenom bättre, eftersom tågetgår snabbare än bussarna; man för alltså förkortad restid. Den busstur som gårmellan och stannar emellertid överallt där folk vill stiga på.Den lar lid än tåget på hela sträckan. Men någotställningstagande från bussbidragsnämnden föreligger ju som sagt ännu inte. proposition, som kommer alt föreläggas , om ettförstärkt bussbidragssyslem och gemensamt huvudmannaskap för kollektivtrafikenkommer jag att föreslå alt gränserna i bidragshänseende mellan lokal ochregional trafik skall tas bort. Därigenom får man större möjligheter att på ettrationellt sätt lösa de problem som uppstår i detta föll. MARTINSEGERSTEDT (s): Jag tackar för det senaste glädjande beskedel. Vi vill ju alla ha engenomgående, snabb regional trafik med tåg,ochdetärnuatt hoppasalt vi också kanfö enbusslrafik som ger den service som befolkninen i den tämligentättbefolkade behöver. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Om planeradnedläggning av vissa järnvägsstationer KommunikationsministernBO erhöll ordet för att besvara () den 9 februarianmälda fråga, 1977/78:288, och anförde: beslöt regeringen att SJ skall iakttaåterhållsamhet när del gäller alt minska antalet personförande tåg så att interegionalpolitiska strävanden motverkas eller trafikförsöoningen påtagligtförsämras för skolelever och andra trafikanter. , som uppgeratt han erfarit alt SJ trots detta kommer att stå fast vid sitt tidigareaviserade beslut att lägga ned vissa angivna stationer i , har frågat migom jag anser alt SJ:s handlandestår i god överensstämmelse med regeringens beslut. Avregeringsbeslutet framgår att det föranletts av framställningarfrån länsstyrelser, kommuner m. fl. som motsatt sig SJ:s planer påtågindragningar, i första hand på det trafiksvaga bannätet. Enligt beslutetföreligger inte hinder mot sådana ändringar som är oundgängligen nödvändigafören anpassning till den förbättring och systematisering av lidtabellerna påhuvudlinjerna som SJ planerar. Närdel gäller nedläggning av stationer tillämpas en särskild hanteringsordningsom jag vid fiera tillfällen redogjort för här i kammaren. F. n. bereder vi idepartementet framställningar om ett 70-tal stationer, varav knappt hälftenavser nedläggning av persontrafiken. Bland dessa återfinns de stationer i Skånesom berör i sin fråga. Omplanerad nedläggning av vissa järnvägsstationer Jag ber att fö lacka kommunikationsministern för svaret på min fråga. Ionsdags morse fick jag information om att SJ inte tänkte ändrasitt beslut all lägga ned stationerna , och Vitlsjö iHässleholms kommun med anledning av regeringens beslut . Jag togomedelbart kontakt med chefen för . Han bekräftadeförhållandel och meddelade också att man tänkte fullfölja indragningen avstationerna och , som ligger litet längre söderut på den linjen.Jag blev förvånad och ledsen över vad jag hörde. hadejag nämligen samtalat med den lokala SJ-personalen som då, efter regeringensöverläggningar med och ställningstagande i frågan, hade känt siglugnad. Varjegång man gör en inskränkning i järnvägarnas service minskas vår handlingsfrihetnär det gäller att satsa på järnvägar som en verklig stomme i en framtidakollektivtrafik. Miljöhänsyn och trafiksäkerhetsskäl liksom önskvärdheten av enmer energisparande trafik gör det nödvändigt all stimulera den rälsbundnatrafiken. En decentralistisk politik som innebär utveckling även av mindreorter och av glesbygd kräver alt dessa områden kommer i åtnjutande av en godkollekliv irafikslandard. Denkollektiva trafiken måste utformas så, att den blir ett attraktivt alternativtill privatbilismen. Del är särskilt viktigt för de grupper som saknar bileller av andra skäl är förhindrade att köra bil. Sedanfiera år tillbaka arbetar den trafikpolitiska utredningen med den framtidatrafikpolitikens utformning. Utredningen bedöms avsluta sitt arbete , ochdet finns anledning aU förmoda au regeringen därefter kommer att föreslåriksdagen att fatta beslut bl. a. om en kollektivtrafik som ligger i linje medregeringsförklaringen. Deargument för nedläggning som SJ anför är rätt allmänt formulerade. Lågresandefrekvens och dålig lönsamhet har naturiigtvis ett samband med att det ärfä tåguppehåll och föga praktiska lider för de här tågen. Att del skulleföreligga tidtabellstekniska och tågföringsmässiga hinder för dessa uppehåll Torsdagenden 16 febmari 1978 Omplanerad nedläggning av vissa järn vägsstationer Inomdel trafiksystem som ur miljö- och resurssynpunkt har de största fördelarnamåste problem och motgångar mötas med en offensiv politik och inte mednedläggningar. Resandefrekvensen kan ökas genom anpassning av tidtabeller ochservice till människornas behov. Jagskulle vilja fråga kommunikationsministern om han anser alt de härindragningarna är sådana ändringar - som han talar om i svaret - "som äroundgängligen nödvändiga för en anpassning till den förbättring ochsystematisering av tidtabellerna på huvudlinjerna som SJ planerar". Vi vetall SJ planerar enlimmeslrafik exempelvis mellan och , men såtrångt är det väl ändå inte på spåren. Det föreligger alltid svårigheter att förena fjärrtågtrafik medlokaltrafik på spår. Det blir särskilt markerat när man går in för s. k. styrdatidtabeller. För att använda egna ord vore det"orimligt" om det inte skulle vara så. För att förklara detta skullejag behöva , men jag skall försöka att göra del snabbt. Pålinjen har systematiseringen av tidtabellerna för varie årkunnat sträckas allt längre söderut. Vi började med sträckan ,och den systematiserade tidtabellen omfattar sträckan . Manhar på denna sträcka enlimmeslrafik i båda riktningarna enligt s. k. styrdtidtabell,dvs. tågengår varje timme på samma minut. SJ planerar alt från den 28maj sträcka ut denna tidtabell till och-så långt det är möjligt-äventill och . I princip kommer alltså alt fö en förbindelse itimmen på ett bestämt klockslag till och från , ofta med direkttåg. Dettaär en utomordentligt uppskattad form av lågföring. Det visas bl. a. av attallmänheten i allt större utsträckning väljer att åka låg. Den 20-procentigaökningen av resandefrekvensen till nu är ett bevis för det. Men detmedför svårigheter i anpassningen till andra tåg, framför allt sådana lokaltågsom stannar på många stationer och går betydligt långsammare. Jag skulle kunnavisa en bild över de linjer som strålar samman i , vilket på etttydligt sätt visar detta samband, men tyvärr tillåter inte tiden det . Jag har mycket svårt att tänka mig attdet skulle vara så väldigt trångt. Jag vet att det varit diskussioner om dettaäven i när man där började med lokaltrafiken på SJ:s spår. Det var dåmycket svårt alt förena fjärrtågen och lokaltågen. Men vore del då inte rimligtatt öka kapaciteten med ytterligare ett spår på de mest trafikerade områdena,t. ex. i koncentrationsorternas närområde. Det vill jag inte yttra mig om f n. Det blir i så fall fråga om eninvestering av mycket stor omfattning, kanske inte enbart för byggande utan även för inlösen avbyggnader och sådant. Men jag kan försäkra om att vi prövarsådana här ärenden mycket noga just ur trafikförsörjningssynpunkt, och vikommer att medverka till att allmänheten i de orter som berörs av indragningarsom enligt SJ:s sakkunskap är ofrånkomliga av rent lidtabellstekniska skäl fåren acceptabel trafikförsörjning. Jag vägrar själv att acceptera att de här indragningarna skulle varaofrånkomliga. Jagvill avslutningsvis säga att jag innerligt hoppas att den prövning somregeringen gör kommer att leda till ett beslut som är likartat det som fattadesförra året. Omdirektiven för utredning rörande integrationen av handikappade elever i det allmännaskolväsendet Överläggningen var härmedslutad. § 7 Om direktiven för utredning rörande integrationen avhandikappade elever i det allmänna skolväsendet Statsrådet erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1977/78:273, ochanförde: har frågat mig av vilken anledning jag avser attuppdra åt den aviserade kommittén för utredning rörande integrationen avhandikappade elever i det allmänna skolväsendet "att överväga integreringav specialskola som även kan omfatta särskola i primärkommunala skolväsendet,med hänsyn till alt motsvarande direktiv redan utfärdats föromsorgskommittén". kommittédirektiv rörande viss omsorg om handikappade som regeringen meddelatden sägs beträffande huvudmannaskapet för särskolan följande: "Detär viktigt att kommittén har ett sammanhållet utredningsansvar föromsorgsfrågorna, innefattande särskoleverksamheten. Den bör i skolfrågor hållafortlöpande kontakt med ." jag aviserade i budgetpropositionen skall inte behandla frågor rörandesärskolan. Enligt 2 a i; skollagen omfattar specialskolan undervisning av"barn som på grund av synskada eller dövhet eller hörsel-eller talskadaicke kunna följa undervisningen i ". Särskolan ingår såledesinte i specialskolan. Somjag anförde i budgetpropositionen avser jag att låta frågan om specialskolansframtida organisation och verksamhetsformer ingå i kommitténs arbetsuppgifter.Dessa uppgifter har tidigare åvilat och utgjorde skälet tillden fortlöpande kontakt som omsorgskommittén enligt sina direktiv skulle hållamed i skolfrågor. Jag finner det naturligt alt motsvarandesamråd etableras mellan omsorgskommittén och den kommitté jag avseratt föreslå regeringen att tillkalla. Omdirektiven för utredning rörande integrationen av handikappade elever i det allmännaskolväsendet Jag ber att till statsrådet få framföra mitt tack försvaret. Statsrådetsäger i sitt svar att del inte skall ingå i den aviserade kommitténsutredningsuppgifter att se över särskolan. Jag tycker det är ett klarläggande. säger i budgetförslaget avseende :"Sedan början av 1960-talel haren ökad integration av handikappade barn igrundskolan ägt mm. Med handikappade elever avser jag här gravt rörelsehindradeelever samt elever som undervisas i specialskolan för synskadade,döva,hörsel-eller talskadade, vid den gymnasiala utbildningen för gravthörselskadade eller i särskolan för psykiskt utvecklingsstörda." Delciterade avsnittet inbjuder utan tvivel till att man frågar sig vad som är pågång. Omsorgskommilténs uppdrag sammanfaller ju i stora delar med den aviseradeutredningens uppdrag - det framgår av min fråga, i motiveringen till detdirekta förslaget i propositionen antyds också att det nya uppdraget ävenkommer att omfatta särskolan. , som fick sina direktiv , arbetat entid med frågor som berör integration av särskolan med utgångspunkt i vadsocialministern säger i kommittédirektiven. Inomregeringen lär ni haett organ för samråd mellan departementen. Men trots dettaverkar ni ha svårigheter att hålla isär vissa arbetsuppgifter. Del är då fulltnaturligt all man böriar bli orolig över vad ni håller på med. I svaretframförs också vissa synpunkter härvidlag. Vikan ju inte klara sysselsättningen i detta land bara genom att engagera alltfler människor i utredningsuppdrag. Om ni skall ha fler utredningar tyckerjagdet ändå vore rimligt all de slipper utreda frågor som redanär under utredningeller redan är utredda. Närdet gäller huvudmannaskapet för och integrationen av specialskolor ochsärskolor vill jag framhålla att även utredningen om skolan, staten ochkommunerna har behandlat dessa frågor i sitt belänkande SOU 1975:6. Vidare harman inom haft grupper som behandlatintegrations- och huvudmannaskapsfrågorna. Jag är övertygad om alt dehandikappade ungdomarna är föga betjänta av att man ytterligare fördröjer dentotalintegrering som de handikappade ungdomarna är berättigade till. Avsikten med den aviserade utredningen är all klarlägga vilka krav sommåste uppfyllas för att en integration skall kunna genomföras och att förhindraatt integration sker ulan att tillräckliga ekonomiska och personella resurserkan ställas till förfogande, för i så fall sker integreringen på denhandikappade elevens bekostnad, inte till hans eller hennes förmån. Hederlighetenkräveratt vi ibland kanske måstesäga: Vi skulle vilja men vi har inte råd. Jaghyser också en förhoppning om att denna utredning skall kunna ge underlag fören successiv uppbyggnad av resurserna, så att integration alltmer kangenomföras. Jaganser inte att de skrivningar som tog upp inbjuder till detolkningar han gjorde. Men eftersom de tydligen går alt missuppfatta är jagglad över att ha fått svara på denna fråga. SVEN-GÖSTASIGNELL (s): Jag måste tyvärr hålla fast vid att missförstånd har uppkommit och på flera håll har känt oro över att det nu blir ytteriigare en utredning. BrittMogård sägeratl hederiigheten kräver ytterligare utredningar. Jag tror allhederligheten också kräver att vi, med den motivering som jag förut angav, snabbtmåste få till stånd den toialintegrering som de handikappade ungdomarna ärberättigade till. Omdet finns något av den positiva anda som statsrådet i budgetförslaget säger attni är besjälade a v för att fö en fortsatt integrering av elevgrupper, så trorjag, fru statsråd, att ni redan har så mycket utredningsresultat såsom underlagall ni kan lägga fram förslagom ändringar av nuvarande förhållanden. Ni kanockså som jag tidigare sade, bespara oss ytterligare en utredning. Men ärambitionen bara all fördröja en totalintegrering, då hållerjag med att ni har vall etl lämpligt medel genom att tillsätta ytteriigare enutredning. Jag har väldigt svårt all föreställa mig alt det kan gagna dehandikappades sak all man försöker misstänkliggöra mina avsikter. Förslagettill denna utredning har faktiskt inte runnit upp helt spontant i min hjärnautan har tillkommit just i kontakt med handikapporganisationer och specialisterpå integration av handikappade. Det har där visat sig finnas problem sombehöver belysas. Det jag har skrivit i budgetpropositionen torde visa att mittengagemang för de handikappade är mycket stort. Överiäggningenvar härmed slutad. Omplanerad lokalisering till av vissa enheter inom § 8 Om planeradlokalisering till av vissa enheter inom Statsrådet erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1977/78:283, ochanförde: har frågat mig vilka åtgärder som övervägs med anledningav beslut om omlokalisering av vissa enheter inomskolöverstyrelsen till . Regeringenbeslöt om uppskov med planeringen av omlokalisering avverksamheten med provkonsimktion och intagning till lärarutbildning tillSundsvall intill dess att pågående utredningsarbete och resultaten av dettagivit klarare förutsättningar för planeringen. Omplanerad lokalisering till av vissa enheter inom Bakgmndentill beslutet var alt inlagningssektionen enligt då gällande förutsättningarkunde antas bli överflyttad till den centrala högskolemyndigheten genomhögskolereformen samt att utredningen om skolan, staten och kommunerna bl. a.hade till uppgift att se över organisation. Vid sintillstyrkan av utlokaliseringsförslaget uttalade inrikesutskotlel all det börbeaktas all den närmare organisationen av ifrågavarande verksamhet blirberoende av pågående utredningar. Enligtvad jag har erfarit avser utredningen om skolan, staten och kommunerna attöverlämna sitt slutbetänkande under senare delen av detta år. Först därefterfinns del möjligheter att ånyo pröva frågan om verkets organisation och därmeden eventuell utflyttning av delar av överstyrelsens verksamhet. Underdelta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Jag villtacka statsrådet för svaret på min fråga. Fråganhar jag ställt mot bakgrund av den ovisshet som synes råda huruvidariksdagsbeslutet om omlokalisering av vissa delar avskolöverstyrelsen till kommer att genomföras. Främst från kommunenssynpunkt är det ju av intresse att få kännedom om del. Jagär väl medveten om att det vid beslutslillfället pågick en utredning omskolöverstyrelsens organisation och alt den utredningen alltjämt pågår. Menjust därför är det viktigt att man i detta utredningsarbete beaktar desträvanden som statsmakterna haft all omlokalisera delar av statlig verksamhetsom bedömts kunna fungera tillfredsställande på andra orter än iStockholmsområdet. Ett noggrant utredningsarbete föregick riksdagsbesluten1971 och 1973,och vad gäller de genomförda omlokaliseringarnasynes erfarenheternai varje fall i huvudsak vara goda - verksamheterna har fungerattillfredsställande på de nya orterna. Riksdagensbeslut och 1973 om omlokalisering av verksamheter motsvarar drygt 10 000tjänster och har givit värdefulla tillskott av arbetstillfällen och en merdifferentierad arbetsmarknad i de mottagande orterna. Till , som ärden enda mottagande orten i , har verksamheter medungefär 560 tjänster lokaliserats. På grund av länels och kommunens behov på bådekort och lång sikt av en förbättrad arbetsmarknad vore det värdefullt om denomlokalisering av 50 tjänster i som beslöt om hadekunnat genomföras. Jagvill erinra om att regeringen i proposition om försvarets fredsorganisationföreslagit att Lv 5 i skall läggas ner, vilket innebär bortfall avmer än 200 tjänster. Om följer regeringens förslag på denna punktmåste staten på något sätt genom omlokalisering eller andra regionalpolitiskaåtgärder kompensera kommunen och länet för det bortfallet. Men, herr talman,jag avser inte att här ta upp en regionalpolitisk debatt, utan jag vill baranotera att varken i direktiv eller i tilläggsdirektiv synes hafött till uppgift att pröva frågan om bör organiseras så attvissa enheter med fördel kan lokaliseras utanför . Minfråga gällde vilka åtgärder som har övervägts med anledning av riksdagensbeslut. Svaret är väl alt inga speciella åtgärder har övervägts. Minförhoppning hade närmast varit att utredningen på något sätt hade påverkals attinrikta sitt arbete så att man lättare skulle kunna fö en organisation sommöjliggör utlokalisering av vissa enheter. Del är nu min förhoppning att vi kanåterkomma till den frågan när utredningen framlagt sill betänkande. Omtjänstledighet i vissa falf för föreningsledare Överiäggningenvar härmed slutad. §9 Om tjänstledighet i vissa fall för föreningsledare Statsrådet erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1977/78:289, ochanförde: Torslen Karisson har mot bakgrund av att inget förslag haroffentliggjorts om att ge föreningsledare rätt till tjänstledighet förmedverkan i skolan och i allmän fritidsverksamhet frågat mig av vilka skälarbetet med delta har fördröjts. Etlförslag från departementet skall publiceras . Jag ber att fö tacka statsrådet för svaret. Jag vet inteom jag kan betrakta svaret som positivt; det får jag återkomma till . Anledningentill att jag tagit upp frågan om lagstadgad rätt till ledighet för deföreningsledare som medverkar i skolans allmänna fritidsverksamhet är att jagfrån flera håll mött klagomål över problemen med ledighet från arbetet i sådanahär sammanhang. Detta utgör ett hinder för vederbörandes medverkan underskoldagen. Det har från flera håll i de skolor som bedriver denna verksamhetomvittnats att föreningsfolket har svårigheter att fö ledigt från arbetet.