prot · G109103 · 1977-12-31 00:00:00 — Dessutombetonar utskottet vikten av att studieförbunden utvecklar ett lokall samarbete. Låtmig än en gång understryka betydelsen av att utskottet har kunnat resonera sigfram till en enig ståndpunkt inom i stort sett den kostnadsram som regeringenföreslog. Jag ber, herr talman, att fö yrka bifall till utbildningsutskottetsbetänkande i dess helhet. Vi behandlar, som mycket rikligt avslutade med, nuett enigt utskottsbetänkande om anslag till vuxenutbildningen. Alt dellabetänkande är enigt beror på, som också var inne på, att viunder behandlingen i utskottet har lyckats avvärja ett förslag från regeringen,som var djupt oroande ur både praktiska och principiella synpunkter för detfria och frivilliga folkbildningsarbetet, nämligen att sätta ett tak för hurmycket studiecirkelverksamheten skall få öka. Sedanstatsbidragen till studiecirklar tillkom 1947 har detta anslag varit eltförslagsanslag. Det har ansetts självklart att den mycket flexibla verksamhetsom är kännetecknande för studieförbunden i vårt land - med sin nära förankringi organisationer och folkrörelser, med sin direkta kontakt med människor iolika vardagssituationer, i föreningsliv, på arbetsplatser och i bostadsområden- varit någonting som inte får institutionaliseras eller föras in i enbyråkrati, som skulle kväva den idealitet och entusiasm som ligger i all desjälva smidigt får bestämma sin verksamhet utifrån uppkomna behov och intressen.Det får inte bli så att staten indirekt styr verksamheten genom alt tvingastudieförbunden till att bli någol av myndigheter för sina lokalorganisationer.Det är en viktig folkrörelseprincip att de studiecirklar som växer fram ute iorganisationerna, ute bland människorna, och som uppfyller villkoren skall hasitt statsbidrag. Om del statsfinansiella läget är besvärligt. somdel nu är, måste del ta sig andra ullryck än att man sätter ett tak för antaletstatsberättigade studiecirklar. Detär med stor tillfredsställelse vi kan notera att den socialdemokratiskapartimotion som yrkat avslag på regeringens förslag om ett tak för ökningen avbidragen till sludiecirkelverksamhelen tillstyrkts av ett enigt utbildningsutskott.Att så har kunnat ske kan vi tacka inte minst . Den häftigareaktion som regeringsförslaget väckt inte bara hos ABF och TBV m. fl. utanockså hos de tre regeringspartiernas egna studieförbund. Vuxenskolan ochMedborgarskolan har verksamt bidragit lill att denna för svenskt folkrörelselivså främmande åtgärd har kunnat avvisas. Jagtycker alt del i detta sammanhang kan vara lämpligt an erinra om vad i elt tal i 1973 om den nya författningen: "Den svenskademokratin sådan vi känner den har i hög grad växt fram i studiecirkeln,i den lilla gruppen, där människor samlades och upptäckte att de hade kraftenoch förmågan att bestämma över sina egna angelägenheter." Studieförbundenhar genom sina aktiva insatser bevisat alt de haft kraftenoch förmågan att ändra ett regeringsförslag som hotat att inskränka derassjälvständighet att lokalt bestämma sina egna angelägenheter. Hurvärdefullt det är att ett tak för hur mycket studiecirkelverksamheten skulle fåöka ej blir verklighet förstår var och en om man bara tänker på vilkenadministrativ apparat som studieförbunden tvingats bygga upp, om regeringensförslag hade gått igenom: all kvotera ut studielimmar i mer än 10 000 olikakvoter till alla lokala medlemsföreningar runt om i värt land och kontrolleraatt dessa kvoter inte överskrides. Och tänk alla dessa konferenser ochöverläggningar om planering och kvotering av verksamheten, som detla skulle halett till! Det skulle ha betytt i ökade kostnader förenfullständigt onödig byråkrati, som studieförbunden inte har råd till och minstav allt önskat sig. Det är litet förvånande att de partier i regeringen somunder valrörelsen talade så mycket om alt man skulle minska byråkratin ochcentraliseringen nu har lämnat ett förslag som skulle leda till ökad byråkratioch centralisering av beslutsfattandet. Delär, som redan sagts här, ett ganska högt pris som studieförbunden fält betalaför att slippa delta tak. Cirkelbidraget skulle enligt regeringens propositionräknas upp med . Det aren höjning med8,7 96. kompromiss betyder alt sludiecir-kelanslageträknas upp med 2,2 96 för icke prioriterade studiecirklar och med 1,6 96 förprioriterade cirklar Dessa siffror skall ställas i relation till förra åretsinflation pä över 13 96. Sludiecirkelverksamhelen drabbas alltså av en ganskastor reell försämring. För dagen kan vi tyvärr bara konstatera att sä är falletoch att folkbildningen får dra åt svångremmen extra mycket. Det viktigaste harändå varit att få bort taket. Mendet får inte bli så också i fortsättningen att det är den verksamhet som specielltvänder sig till de kortutbildade som skall drabbas hårdast då samhällsekonominär besväriig. har kännetecknats av ett re- formarbetepå vuxenutbildningens område som haft en medveten jämlik-helsprofil. Det ärviktigt att vuxenutbildningen återfår denna profil. Idetta anförande instämde .Karl-Erik Svartberg (s) och (s). CHRISTINAROGESTAM (c) kort genmäle: För mig är del viktigt att konstatera att utskottet här har kunnat enasig om en modell. Den innebär alt utskotiei i stort har accepterat regeringensbedömning att i det trängda ekonomiska läget även folkbildningen måste varamed om att bära en del av bördan. Men den konstruktion med ett tak somregeringen föreslog visade sig i praktiken inte vara speciellt bra. Utskottettog då konsekvenserna av detta och ändrade på förslaget i enighet, och dettycker jag är bra. RolandSundgren talade mycket om risken för alt vi får en stor administrativ apparat,och jag håller med om att del hade kunnat föreligga en sådan risk. Men, RolandSundgren, tyvärr har vi ju redan nu en ganska betungande administrativ apparatför studieförbunden. Jag tycker därför alt det vore bra om vi kunde enas om attdet aren viktig uppgift för folkbildningsutredningen att försöka fåfram förenklade bidragssystem för studieförbunden. Få reformområden i vårt land har häften sä kraftigexpansion som vuxenutbildningen. Det finns en rad sakliga argument för dennautbildning, bl. a. det faktum att en myckel stor grupp människor inte fickmöjlighet till en god och tillräckligt lång skolutbildning i sin ungdom och altde bör få den chansen . Idet stora hela torde man kunna säga att vuxenutbildningsexpansionen har blivitstörre än vad många bedömare tänkte sig för 10 eller . På praktiskttaget alla områden där det anordnas vuxenutbildning har det skett storaökningar- det må sedan gälla studieförbund, folkhögskolor, utbildning iarbetsmarknadsverkets regi eller kommunala grundskolekurser och gymnasieutbildningar.Detta är självfallet oerhört positivt, och det finns anledning att kännatillfredsställelse över de insatser som gjorts av såväl statliga som kommunalamyndigheter men också av de ideella krafter som ställt sig i spetsen för ensådan utveckling. Närnu en uppbromsning i expansionstakten för vuxenutbildningen föresläs finns delanledning att erinra om att denna trots betydande svårigheter i vårsamhällsekonomi ändå tillförs elt hyggligt tillskott när det gäller möjlighetenalt bedriva bildning och utbildning för den vuxna generationen. Detta är somjag sade särskilt betydelsefullt för de grupper som inte fick en sådanmöjlighet till utbildning i sin ungdom. Ett skäl lill att man kan få intrycketatt vuxenulbildningsområdet har fått en relativt blygsam plats i debatten och ibudgeten är bl. a. det faktum att vi under fjolårets tog flerabetydande reformbeslut. Det gäller t. ex. folkhögskolan. Positivt är ändå alt kunnakonstatera att regeringens förslag beträffande vuxenutbildningenjämte de motioner som har väckts med anledning av regeringsförslaget har kunnatsamla elt enigt utskott bakom sig, och jag vill påstå att del aren enighet ipositiv anda. På några punkter har utskottet gjort markeringar ochförändringar, men vi är alla i utskottet övertygade om att dessa förändringarhar varit förbättringar, och de har som sagt skett i full enighet. När detgäller de medel som studieförbunden kan förfoga över har utskottet funnitanledning att anslå ytterligare ett belopp av del försöksanslag som anvisades ibudgetpropositionen. Del plussas pä 5 milj. kr. till studiecirkel verksamheten. Utskottetär emellertid helt ense med departementschefen om att vi i det ekonomiska lägevi har bör göra någon form av begränsning även dä det gällerSludiecirkelverksamhelen. Utskottet har här föreslagit en annan konstruktionför denna begränsning. Jaginstämmer i uttalande när det gäller principerna för det friafolkbildningsarbetet - del är inte svårt för någon i utskottel att instämma idel. Den administrativa förenkling som arbetats fram inom utskottet har skettlill fromma för folkbildningsarbetet, del är också min övertygelse. Men RolandSundgren utmålade att del rör sig om gigantiska summor också när det gäller delökade anslag det kommer att bli fråga om. Som jag sagt är del fråga omen ökning med 5 milj. kr., alltså med omkring 1 96, av anslaget lillstudieförbunden. Störte var således inte skillnaden mellan grundförslaget ochdel förslag som utskottet slutgiltigt fastnade för. Enannan punkt, som kanske vid första ögonkastet kan te sig utmanande, är attsåväl utskottet som regeringen gjort bedömningen att också studieförbundenmåste ägna skärpt uppmärksamhet åt bidragsbestämmelserna. Utskottel betonarockså vikten av att studieförbunden utvecklar elt starkare lokalt samarbete. Jagtror att båda dessa påpekanden på såväl kort som lång sikt kommer att vara tillgagn för såväl studieförbunden som dem som lar förbundens tjänster i anspråk. Närdel gäller folkhögskoleanslaget vill jag bara noteraden markering som görs avutskoitel med anledning av motioner frän folkparti- och cenlerhåll beträffandede byggnadsanslag övergångsvis som fjolårets fattade beslut om. Det ärju så att byggnadsbidrag enligt äldre bestämmelser skall utgå tillbyggnadsobjekt, beträffande vilka ansökan inkommit före och förvilka kostnaderna överstiger . När del gäller denna anslagsposthade gjort bedömningen alt man borde göra en något kraftigareuppräkning än vad departementschefen sedermera föreslog. Imotionerna yrkas all måtte se till att det reala värdet på dessabidrag upprätthålls och alt de urspmngliga intentionerna uppnås. Utskottetfinner för sin del inte att bör göra någol särskilt uttalande menslår fast att utskottet har "förutsatt att den framtida medelsanvisningenkommer att avvägas så att övergångstiden inte behöver föriängas".Efter detla uttalande finner utbildningsulskottel inte anledning att hemställa omriksdagens särskilda beslut. Vimotionärer är också helt till freds med detla, eftersom utskottel slår fast attövergångsbidragets storiek måste anpassas så att de som uppfyller kraven fördetta byggnadsbidrag också har en garanti för att åtagandena kommer altinfrias. Det hade i en annan och bättre ekonomisk situation funnits anledningalt göra en större satsning på vuxenutbildningen än man nu gör, men det förslagsom utbildningsutskottet framlägger är ändå en klar markering fränstatsmakternas sida av vuxenutbildningens betydelse. Också i ett ekonomisktsvårt läge får man en uppräkning av anslaget så att man kan fullfölja sittuppdrag och på en och annan punkt även vidareutveckla det. Meddet sagda, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets hemställan i desshelhet. ROLANDSUNDGREN (s) kort genmäle: och har uttryckt glädje över alt vinått enighet och lyckats förhindra ett tak. De bör vara mycket lacksammaföralldel funnitsen socialdemokratisk partimotion som gjort det möjligt altavvärja della praktiskt och principiellt mycket betänkliga förslag. Jaghar icke velat göra gällande att det är fråga om några stora pengar borttagandet av taket - tvärtom. Jag konstaterade attdet stått studieförbunden ganska dyrt, men vi har fått acceptera del med tankepå den fördel del ändå av olika skäl är alt fö bort taket. Eftersom kom in pä hur viktigt det äralt man ser till att de olika bestämmelserna följs av studieförbunden vill jagockså säga att inte minst ABF ägnat stor uppmärksamhet åt att kontrollera altstatsbidragsvillkoren uppfylls. föreslog att all ungdoms- ochfrilidsledarutbildning som dä bedrevs som specialkurs inom gymnasieskolan ochsom kombinationsutbildning skulle överföras till folkhögskola. Folkhögskoleutredningensbetänkande överiämnades ungefär som regeringens proposition omutbildning och forskning inom högskolan behandlades i . a, förslag dels om att kombinalionsutbildningar skulle upphöra somföreteelse och överföras från ett delat till elt enhetligt, statligthuvudmannaskap, dels om att fritidsledar-linjer skulle upptas som allmän utbildningslinjeinom högskolan. godkände regeringens förslag på båda dessa områden. Folkhögskoleutredningenuppmärksammade emellertid alt elt genomförande av utredningens förslag innebarvissa problem för vidkommande. Del berodde främst på att ungdoms-och fritidsledarulbildningen i var, och är, integreradmed utbildning av fritidspedagoger. Utredningen konstaterade också att"en förändring av huvudmanna- skåpet bör inte genomföraspä elt sådant sätt att en fortsalt integrering omöjliggörs",Fritidsledarulbildningen borde därför, enligt utredningen, även efter enöverföring till folkhögskola äga rum i samma lokaler i sominnan. Förslaget hade inte förankrats hos berörda huvudmän, kommunoch , Ungeförsamtidigt som folkhögskoleutredningen överiämnade sitt betänkande föreslogdessutom regeringen i en proposition om bl, a, utbildning av fritidspedagogeralt fritidspedagogulbildningen inom den - del är en sådansom finns i - successivt skulle avvecklas och överföras till statlighögskoleenhet med annan lärarutbildning. Någon sådan finns inte i ,vilket innebär alt folkhögskoleulred-ningens förslag om fortsalt integrationvar inaktuellt redan när det framfördes. Påtvå centrala punkter, dels att frilidsledariinje upptogs som allmänutbildningslinje inom högskolan, dels att den kommunala fritidspedagogulbildningenskulle avvecklas, var folkhögskoleulredningens förslag grundat på inaktuellapremisser. Trots delta föreslår regeringen i budgetpropositionen attfolkhögskoleutredningens förslag i denna del skall genomföras den 1 juli 1979och all ungdoms- och frilidsledarutbildning sålunda överföras tillfolkhögskola. Genombeslutet att uppta fritids- och ungdomsledarulbildning-arna somallmänna utbildningslinjer inom högskolan har också tagit ställningför att dessa linjer motsvarar de krav på varaktighet, utbildningskvalitet,yrkesinriktning m. m. som ställs på en sådan utbildning. Regeringensförslag om en överföring av utbildningen till folkhögskola innebär att enutbildning som betecknas som allmän utbildningslinje inom högskolan inteorganisatoriskt kan anordnas inom högskolans ram, dvs. vid statlig ellerkommunal högskoleenhet. Universitets-och högskoleämbetet, UHÄ, avstyrkte också mot denna mycket märkliga bakgrundfolkhögskoleulredningens förslag. UHÄ hävdade att om en utbildning klassas somen allmän utbildningslinje måste den också finnas tillgänglig enligt deprinciper som gäller för högskoleutbildning i allmänhet och inte uteslutandeförekomma inom folkhögskolan, vars högskoleutbildning i väsentliga avseendenföreslås följa regler som avviker från högskolan i övrigt. IÖstersund, som var något av pionjär för utbildningar inom fritidsområdet, finnsf. n. fritidsledariinjen som statlig utbildning samt ungdomsledar-, idrotts-och friluftsledar- och frilidspedagogulbildning som kommunalhögskoleutbildning. Samtliga dessa linjer är f n. integrerade med varandra. Eltförverkligande av folkhögskoleutredningens förslag innebär att all ungdoms- ochfrilidsledarutbildning överförs lill men blir kvar iÖstersunds centrum. Är detta folkhögskolemiljö? Dessutom avvecklas kanske redanden fritidspedagogutbildningen. Motdenna bakgrund menar vi att den enda möjligheten all bevara alla utbildningarinom fritidssektorn i och därmed ytterligare förbättra möjligheternatill samverkan mellan skilda högskoleutbildningar på orten är att förstatligaalla berörda utbildningar och överföra dem till högskolan i . Denuppfattningen framfördes också i ett yttrande som avgavs gemensamt avskolstyrelsen i kommun, läns landstings utbildningsnämndsamt högskolan i . I yttrandet pekas bl. a. på sådant somlärarpersonalens anställningstrygghet, de goda samverkans-ochutvecklingsmöjligheter som ett förstatligande skulle medföra, m. m. Detär inför beslut här en väsentlig komplettering som bör göras.Mot bakgrund framför allt av den besväriiga lokalsituationen är det långt ifrånsäkert att har möjligheter alt överta utbildningarna den 1 juli1979, Propositionen förutsätter en överenskommelse mellan berörda huvudmän. Vadhänder om en sådan inte kan komma till stånd? Är inte ett förstatligande ocksåav den anledningen en överiägsen lösning? F,n, sker en utveckling mot en ökad integration mellan skilda samhälleliga ochenskilda organs insatser för gruppen barn och ungdom. Denna utveckling talarför en nära samverkan också inom berört utbildningsområde. Vid högskolan i f, n, utbildning på bl, a, social linje. Ett förstatligande avfrilidsuibildningarna och därmed ett enhetligt statligt huvudmannaskap för bl.a. sociala linjen, fritidsledariinjen och fritidspedagoglinjen skulle utgöra enmyckel god grund fören sådan framlidsinriktad samverkan. Del skulle också liggahelt i linje med utbildningsministerns uttalande i budgetpropositionen altutbildningen på de s, k, ulbyggnadsorterna skall hållas samman och sä långtmöjligt inte splittras pä skilda områden, ,, avstyrkte också folkhögskoleutredningens förslag, LUT 74 har lill uppgiftbl. a, att med anledning av införandel av SlA-skolan utreda möjligheterna altskapa kombinalionsljänsler som lärare/fritidsledare, Eltbeslut i enlighet med regeringens förslag innebär för högskolan i attden enda utbildningslinje - fritidsledariinjen - som del inte råder någonkonkurrens om i högskoleregionen överförs lill annan huvudman, varsmöjligheter alt klara den är osäkra. Deinvändningar som avser situationen i talar för att inte nular ställning i överföringsfrågan. Förutsättningarna för en överföring kan inte överblickas, och konsekvenserna, bl, a, personal mässigt, förde olikahögskoleenheter som anordnar frilidsledarutbildning bör klariäg-gas. Riksdagenbegärde för snart elt år sedan att regeringen skulle la initiativ till enförutsättningslös utredning rörande huvudmannaskapet i högskolan. Mot bakgrund av del anförda yrkar jag all med anledningavmotionen 1977/78:1563 och med avslag på propositionen 1977/ 78:1(X) beslutarhos regeringen hemställa alt frågan om ungdoms- och fritidsledarulbildningensfortsatta huvudmannaskap utreds närmare av den huvudmannaskapsutredning somrikdagen begärt och som förutsätts snart kommer att tillsättas. 15 protokoll 1977/78:101-103 STIGALEMYR (s) kort genmäle: Jag vill säga till och övriga jämtlänningar altutbildningsutskottets enhälliga förslag icke avser att beröva er den utbildningav fritidsledare som ni har i . Vi är övertygade om att länslandsting är intresserat av att fortsätta utbildningen, I utskottets förslagligger alltså inget som helst hot mot fritidsledarulbildningen i , FörÖstersund måste emellertid samma bestämmelser som för landet i övrigt gälla.Utskottet föreslär med bifall till propositionen att fritidsledarutbildningenskall bli en högskoleutbildning, och det måsle gälla också för Östersund.Vi kan icke ha ett särskilt regelsystem där alldenstund, som jag sade,utbildningen som sådan icke påverkas negativt av utskottets förslag. Delär naturiigtvis besväriigt alt vi inte har elt enhetligt huvudmannaskap förhögskolan. Jag är angelägen alt understryka vikten av all dessa frågor utreds.Vi vet inte vad som kommer ut av en sådan utredning, men det är besvärande allhuvudmannaskapet varierar som det gör. Det är t. o. m. så med del nya förslagetatt folkrörelser kan komma att vara huvudmän för högskoleutbildning. Därför ärdet angeläget alt en utredning tillsätts , frågar vad det är för folkhögskolemiljö om utbildningen till stor delligger i det centrala . Ja, det beslut som fattade om folkhögskolan säger att folkhögskolans utbildning kan ägarum såväl inom dess egna lokaler som på annan ort utanför folkhögskolan. Delvar något av finessen i del beslut som då fattades, att folkhögskolan som enfri bildningsorganisalion skall kunna gä utanför sina egna murar, tränga ut ikommunerna och samhällena runt omkring och bjuda den utbildning som människornadär behöver. Att till viss del föriäggerfolkhögskoleutbildning till är helt i överensstämmelse med detbeslut om folkhögskolan som en praktiskt taget enhällig riksdag fattade i juniförra året. (vpk): I del belänkande som behandlas finns en vpk-motion, nr 743, sominnehåller yrkande om alt skall hemställa hos regeringen all åtgärdervidtas för alt inrätta en finskspråkig folkhögskola i västra . Motionenhar tillkommit efter kontakter med finländska invandrare i . Dessahar pekat på behovet av en sådan folkhögskola, varvid man starkt har betonatalt flertalet av de finländska invandrarna är ungdomar som tidigare studerat isitt hemland och som har uttryckt önskemål om att fö möjlighet att fortsättasina studier här. Språksvårigheterreser dock allt som oftast hinder härför. En finskspråkig folkhögskola voredärför ett utmärkt sätt att eliminera en del av dessa svårigheter. Behov ochintresse för en finskspråkig folkhögskola i finns således. Fråganär då på vilket sätt man skall gå till väga och vilka åtgärder som måste lillför all tillgodose delta behov och de klart uttryckta önskemålenfrån de finländska invandrarna i . Utskottetsledamöter avslår motionen och hänvisar lill rena formaliteter. Huruvidautskoitel anser del nödvändigt eller ej all inrätta en folkhögskola förfinskspråkiga framgår inte av motiveringarna för avslagsyrkandel. Vad man kanutläsa är elt markant ointresse för frågan, eftersom utskoitel inte med en radberör sakfrågan och de finländska invandrarnas problem. Medanledning av de kortfattade rader med vilka man i utskottsbetänkandel harbehandlat denna motion ställer jag följande fråga lill ulskottsledamölernahär: Är någon intresserad av all medverka till alt tillmötesgå de finländskainvandrarnas klart uttalade önskan att fö möjligheter alt fortsätta studera häri landet efter studieavbrott i sitt hemland? Jag är tacksam för en deklarationfrån de övriga partierna. Molionsyrkandetinnebär inte att den föreslagna folkhögskolan skall drivas i statlig regi,vilket man vill låta påskina i utskottsbetänkandel. Vpk har begärt altriksdagen hos regeringen hemställer om åtgärder föran fö lill stånd en sådanskola. Vi anser att del inte kan resas några godtagbara skäl för alt regeringeninte skall kunna ta initiativ i enlighet med molionsyrkandet utan all skolan ifråga därför måsle bli statlig. Kontakter kan helt naturligt tas med kommunereller ideella organisationer i västra , vilka kan ställa upp såsomhuvudmän för skolan. Såvitt jag kan se finns det ingenting som hindrarregeringen all göra delta. Jag yrkar därför bifall till motionen 743, Jagskall också någol beröra yrkande 1 i motionen 878 beträffande åtgärder för altinrätta särskilda kortare kurser för invandrare vid landets folkhögskolor -främst i svenska och samhällskunskap - med sikte på en successiv utvidgning avämnesområdena. Motiven för yrkandet finns i motionen 877, som redan har berörtshär, I denna motion pekar vi bl. a. på behovet av speciella kurserom 4-6månader för invandrare med i huvudsak inriktning på samhällskunskap ochsvenska. Vi är på del klara med att det redan finns sådan verksamhet - enligtvår mening dock i alltför ringa omfattning. Utskottetanser även här att molionsyrkandet bör avslås med mollveri ngen alt möjligheterredan föreligger för folkhögskolorna att satsa mer på invandrarfrågorna. är inte de formella möjligheterna som vpk angriper. Vi har inte hellerföreslagit några ändringar i del avseendet. Vad vi vill påpeka är att de reellamöjligheterna är starkt begränsade, exempelvis när del gäller att fö framkvalificerade lärare pä de olika invandrarspråken. Här anser vi att regeringenkan ta initiativ.