prot · G10997 · 1977-12-31 00:00:00 — iredje och avslutande etappen av biståndspoliiiska utredningens arbete, somhandlar om de organisatoriska frågorna, har återigen frågan om integrering påfältet mellan biståndskontor och ambassad blivit en central fråga och särskiltviktig om man ser fram emot en utveckling av verksamheterna under ambassadensöverinseende när det gäller sådana verksamheter som inte kan eller intenödvändigtvis skall handläggas med de biståndspoliiiska målen för ögonen. Dåblir del inte fråga bara om samordning i administrativ mening utan om långtviktigare och svårare avvägningar, som jag fömlsätler alt kommer altintressera sig för när kommer. Alltnog,är del uppenbart atl UD:s fältverksamhet och den svenska representationen iolika länder av bl. a. dessa skäl måste ägnas uppmärksamhet i fortsättningen. Vidsärskild föredragning inför utskottet har det upplysts om att man inom UD nuförbereder en utredning med särskild inriktning på utlandsorganisationen.Utskottet har tagit fasta på detla och uttalar bl. a. att man då förutsälter en noggrannavvägning mellan olika insatser i de fall då biståndsverksamhet och andrasvenska aktiviteter i samma land tangerar eller griper in i varandra. Jag villunderstryka del uttalandet. Denmotion som här är aktuell, 1977/78:679, berör samordningsproblemen menifrågasätter även någon form av regionambassader. Vi socialdemokrater iutrikesutskottet har inte haft någon erinran mol atl den frågan blir föremålför utredning. Viddenna punkt vill jag understryka vad utskottet uttalar, nämligen aUländer där vi har en biståndssamarbete aktuellt måste ha en ändamålsenligambassadanknyining. Det är faktiskt inte så på alla ställen fn. Såvilljag, herr talman, anknyta till reservationen 1 vid punkten 7, som tar uppdelar av den socialdemokratiska motionen 423 om nedrustning. 1 denna motion harvi aktualiserat frågan om informationen beträfTande internationella frågor ochunderstrukit behovet av samordning av olika inslag i denna information för atlgöra den mer effektiv och slagkraftig. En viktig uppgift som åtagit sigbl. a. inför den särskilda nedrustningssessionen i FN är atlmobilisera den allmänna opinionen när del gäller de frågor som skall behandlas. Majoriteteni utskottet skjuter nu samordningsfrågorna framför sig och vill avvakta. Menfår jag uttrycka den bestämda förhoppningen an inte endast på FN-grundskall tala om behovet av an fokusera intresset lill sambandet mellannedrustning och utveckling, utan an detta också skall ske här hemma. Önskarregeringen och regeringspartierna del, vill det till all man engagerar dekrafter i det svenska samhället som verkligen kan nå ut till människorna och fåi gång en debatt på bred bas, dvs. ta i anspråk de kanaler förinformationsspridning som är beprövade. Folkrörelserna av olika karaktär har ennyckelroll. De behöver ökat stöd för uppgiften, och samordning i förhållandetill ett lämpligt avvägt stöd från staten kan vara påkallat. Det är minförhoppning att man pä UD börjar länka på det här och inte låter effekten avFN-konferensen försvinna. Jagvill i konsekvens med vad jag sagt yrka bifall lill reservalionen 1 om enökning av anslagen till Svenska sektionen av Internationella kvinnoförbundetför fred och frihet och lill . Detbehövs ingen vidare utredning för att öka statens stöd till båda dessaorganisationer lill 50 000 åt vardera. De kommer alt med små resurser på ettutmärkt sätt delta i den aktivering av opinionen somjag talat om. Jag yrkarbifall till reservationen 1. Vissaanslag Inom utrikesdepartemen -tets verksamhetsområde Utskottets socialdemokrater kräver även klarare principer föranvändningen av de medel som behandlas under punkten 4 i utskoitsbetänkandet.Punkten har . Förraåret reserverade vi oss i denna fråga. Vi underströk bl. a. alt anslagen lillvad som i propositionen kallats "internationella folkrörelser" endastbör beviljas över sådana svenska medlemsorganisationer som har anknytning lill Vissaanslag inom utrikesdepartemen -tets verksamhetsområde I del sammanhanget fick vi veta att besluten fattas avutrikesministern efter föredragning av en ambassadör. Vi manade till slorförsiktighet vid hanterandet av dessa frågor, men jag skall inte ta kammarenslid i anspråk med alt referera den debatt som tidigare förts i kammaren i dennafråga. Erfarenheternahar nu visat alt vår reservation var väl befogad, och när vi på nyttriktar kammarens uppmärksamhet på de här frågorna, i form av ettsärskilt yttrande, är det ett understrykande av vårt tidigare uttalade krav påklarare principer för medelsanvändningen. Iutskoitsmajoriietens skrivning finns formuleringar som visar att majoriteteninte har varit okänslig för den kritik som framfördes i den socialdemokratiskareservationen i ftol. Således framhåller utskotlsmajoritelen i sin skrivningbl. a. följande: "Den bidragsgivning som är i fråga är av så ungt datumaU; formerna för denna ännu inte kan betraktas som slutgiltigt fastlagda." Dettamedgivande från utskottsmajoritetens sida understryker med slor tydlighet hurangeläget del är att regeringen tillmötesgår socialdemokraternas begäran om attriksdagen får tillräcklig insyn i och regelbunden redovisning för hur medlenanvänds. Detär oklarheter av det här slaget som utgör ett tungt vägande skäl till attutskottets socialdemokratiska ledamöter inte har varit beredda all låta deltaanslagsyrkande passera ulan något ifrågasättande av metoderna för dessaanslagsfrågors handläggning. Förutomatt vi kräver insyn framhåller vi att det är angeläget att klargöraförulsältningarna för att de berörda organisationerna skall kunna erhållabidrag. Viframhåller vidare alt de organisationer som kan komma i fråga måste få kännedomom de möjligheter som står öppna för anslag, och vi understryker, som del heleri utskottsbetänkandel, att det krävs "omsorgsfulla avvägningar mellan deolika internationella opinionsbildande eller studie- och forskningsaktivitetersom kan anses förtjänta av statligt svenskt stöd". Med detta inlägg vill jag hänvisa till vad som framhölls av utskottetssocialdemokrater och erinra om vad vi säger nu i vårt särskilda yttrandei denna fråga, som gäller punkten B 5 i huvudtitel. Det kunde i ftol konstaleras alt riksdagsbehandlingen avbudgetpropositionen rörande sällan bjuder på stormar ikammaren. Så är inte fallet heller. Bristen på meningsskiljaktigheterochbristen på stridsäpplen har naturligtvis sammanhang med att det råder så storenighet om utrikespolitiken att det finns föga anledning att ta upp debatter omolika delar av densamma, om osv. Här kan parentetisktinskjutas att sällan har denna enighet varil så markant som i dagensutrikesdebatt, då överensstämmelsen var större än mellan regeringoch opposition. Härföreligger dock några reservationer och elt särskilt yttrande, och de kommersenare att behandlas av olika ledamöter av utskottet. Jagskulle till detta bara vilja foga två saker. Del första är en uppgift omSveriges fordran på FN - sådana uppgifter brukar lämnas vid dessa debatter.Sveriges fordran på FN för vårt deltagande i fredsbevarande operationer uppgickden till drygt 55 milj. kr. Del är ingen märkvärdig summa,den är f ö. mindre än . Fördel andra skulle jag med några ord vilja kommentera den motion som utskottetsvice ordförande berörde. Det är en motion av , somfört fram förslag om en utredning av "de svenska myndigheternassamordning av sina utrikes förbindelser och förutsättningarna förregionambassader" m. m. Detär mera sällan som en enskild motion ges en så välvillig behandling som här harskett, men det beror närmast på att motionären varil i takt . Detvisade sig, som påpekade, att när ulskottet tog itu med denhär motionen hade UD:s ledning sedan någon tid umgåtts med samma tanke,nämligen alt föranstalta om en utredning som särskilt tar sikte på samordnings-och andra frågor inom ulrikesrepresentationen. Till denna skall inte bararäknas våra ambassader, delegationer och konsulat med traditionella arbetsuppgifter,utan också och inte minsl utlandsstationerade representanter förändradepartement eller myndigheter än UD. Jag tänker på personalen vid SlDA:sbiståndskontor, som håller på att integreras med ambassaderna iresp. länder, handelssekrelerarorganisatio-nen, som är underställd Exportrådetoch vars verksamhet också behöver samordnas med den ekonomiska bevakningen ochdel exportfrämjande arbetet vid ambassaderna. Jag tänker vidare påarbeismarknadsaitachéerna, som i huvudsak lyder under sill eget departement,kulturattachéerna, som främst styrs av osv. Samordningenav dessa aktiviteter är myckel angelägen. Den meningen uttryckte ocksåulskottet och för bara , när vi tog ställning till enproposition som byggde på två då aktuella UD-ulredningar. Vi tror det är braatt dessa båda utredningar nu kompletteras med en tredje, som riktarsin huvuduppmärksamhet på utlandsorganisationen och vad som där kan göras föratt få till stånd en bättre samordning och ett effektivare utnyttjande avtillgänglig personal och ändra resurser. Viär medvetna om alt del föreligger vissa brister och en ibland onödigöverlappning mellan verksamheter som har olika huvudmän i och allåtskilligt bör göras för att få en bättre ordning till stånd. Men vi är ocksåmedvetna om att många av dessa brister bottnar i en brist på god samordningmellan departement och myndigheter på hemmaplan, och vi har därför ibetänkandet tillåtit oss att göra en särskild markering med detta i tankarna: "Ävenom den aviserade nya torde få en särskild inriktning påutlandsorganisationens problem, bör även aktuella frågor rörandeuirikesdeparlemenlets roll som centralt samordnande organ för de svenskautrikesförbindelserna då kunna las upp till förnyat dryftande." Vissaanslag inom utrikesdepartemen -tets verksamhetsområde Vissaanslag inom utrikesdepartemen -tets verksamhetsområde Konkurrensmellan olika departement och verk kan ibland vara stimulerande ocheffektivilelsbefrämjande, men den får inte slå över i vaktslående om egnarevir, särskilt inte inom ullandsorganisationen, där UD har alt stå för samordningenoch där det ofta är fråga om staiioneringsorter, där en handfull tjänstemäntillsammans skall ta det här landets intressen till vara. Viemotser alltså med vissa förväntningar en utredning, som bl. a. undersökersamordningsfrågorna liksom kompetens- och ansvarsfördelningen såväl ute påfältet som här på hemmaplan och som vi tror kan leda fram till förslag om vissaorganisatoriska och andra förbättringar. Jag ber alt få yrka bifall till utskottels förslag i alla dess punkter. I reservationen 2 vid punkten 9 i ulskottets betänkande föreslår visocialdemokrater en höjning av anslaget till Vissa åtgärder för rustningsbegränsningoch kontroll med . Det är ingen stor höjning, men den markerar vårvilja att höja ambitionsnivån i nedruslningsarbetet. Somsvar på en socialdemokratisk motion i samma ärende inbjödutrikesutskottet och regeringen att i årets budgetproposition ta uppfrågan om en långsiktig förstärkning av nedruslningsdelegationens utredningsresurser.Riksdagen ansåg då att vi självfallet inte bör släppa av på ambitionerna attockså i fortsättningen spela en aktiv och ledande roll i det internalionellanedruslningsarbetet. Tyvärrhar denna positiva inställning från sida inte resulterat i någotinitiativ i årets budgetproposition. Utrikesministern nöjer sig med enautomatisk anslagshöjning lill följd av pris- och lönöjningar. Riksdagensskrivning i fiol förbigås med lystnad, och FOA:s önskemål om ökade resursertill vetenskapliga utredningar avslås ulan någon som helst motivering. Dethär är naturliglvis litet genant för den borgeriiga majoriteten iulrikesulskoltel, men den ställer - också i denna fråga - upp som regeringenslydiga transportkompani. Någon antydan till viljeyttring finns tyvärr inte iutskotismajoriietens skrivning . Denambilionshöjning som regeringen ulan motivering avvisar gäller områden somradiologisk krigföring, biologiska och kemiska stridsmedel, nyamassförslijrelsevapen, satelliter som övervaknings- och kontrollmedel, studierinför granskningskonferensen av icke-spridningsfördraget, utredningaromhavsteknologi och en del annat. Ett bifall till den socialdemokratiskamotionen 423 skulle göra nedrustningsdelegationen bättre mstad att agera bl. a.i en del av dessa frågor. Vi har också pekat på möjligheten att utöver FOA:sexperter även engagera forskare vid våra universitet. Redanmindre än efter det alt regeringens budgetförslag nått riksdagengjorde utrikesministern elt utspel, som med stor sannolikhet kommer att krävaen avsevärd anslagshöjning. lovade generöst att är berettatt upprätta, driva och finansiera etl internationellt seismologisktdatacentrum för att övervaka efterievnaden av elt provstoppsavtal. Det kommerenligt uppgift atl kosta någon halv miljon i investeringar och ca 1,5 miljon . Och utgifter av denna storleksordning kommer troligen redan under detbudgetår vi nu diskuterar, eftersom våra förhandlare vidnedrustningskonferensen i mött ett bra gensvar när de argumenterat föratl experiment med elt datacenlmm av det här slaget bör starta , så attdelta centrum kan fungera när det väntade provsloppsavialet träder i kraft. Delär ett utmärkt initiativ som vi varit överens om i nedrustningsdelegationen.Men man måste naturliglvis fråga sig om del inte är dålig planering när utrikesministernefter totalt kör över sitt egel budgetförslag. Delfinns också etl annat skäl för en anslagshöjning. Det är extrasessionen medFN:s generalförsamling kring nedrustningsfrågorna i år.Den avslutas alltså innan det nya budgetåret inleds. Denna storaFN-satsning väntas ge nya impulser till de multilateralanedmsinings-förhandlingarna. Del vore naturiigtvis bra om kunde mötadenna internationella utveckling med något förstärkta forsknings- och utredningsresurser. Detgör faktiskt ett litet egendomligt intryck när den borgerligautskoits-majoritelen motiverar sitt avstyrkande av vår motion med att deltroligen kommer att behövas mycket mer extrapengar än vad vi har föreslagit. Eftersomvi senare i vår skall ha en bredare debatt kring nedrustningsfrågorna, när densocialdemokratiska nedrustningsmolionen i sin helhet kommer upp i kammaren,finns ingen anledning atl här ge sig in på några utföriigare resonemang. Menman kan ju inte undgå alt konstatera att vår borgeriiga regering dels liggerflera hundra miljoner högre i fråga om militärutgifterna än vad visocialdemokrater anser rimligt, dels är njuggare med anslagen till nedrustningsdelegationensarbete. Det är en klar profilmarkering, som självfallet noteras inte minst iutlandet. UtrikesministerKarin Söder är ju i alla sammanhang angelägen att understryka den bredaenigheten i de säkerhets- och nedrusiningspolitiska frågorna. Hennesstandardreplik är alt det rör sig om "missförstånd" när skillnader iuppfattningarna redovisas. Sådana uttalanden framstår alltmer somcenterparlistisk kosmetika för att dölja regeringens högerprofil. Jag yrkarbifall till reservationen 2. Vissaanslag inom utrikesdepartemen -tets verksamhetsområde ALLANHERNELIUS (m) kort genmäle: Jag skall bara ta upp en liten sak.Sture talade om regeringens lydiga iransporlkompani. Jag vill ge herrEricson det erkännandet att han i alla fall har lärtsig terminologin i sin nya roll. (): ,/ Jag skall be att få begränsa mig till att kommentera reservalionen 1och de områden den behandlar. Det är naluriigl att jag är glad överaltsocialdemokraterna tar upp biståndspolitiska utredningens idé i dess andrabetänkande om en allmän beredning i internationella och ulrikespoli- Vissaanslag inom utrikesdepartemen -tets verksamhetsområde tiska frågor, knuten tillutrikesdepartementet. Det gör man både i partimotionen och i reservationen 1lill del betänkande vi nu behandlar. Det är emellertid också naluriigl alt jagnu menar - liksom i utredningen - att uppslaget skall prövas av regeringen ochav när det är dags att ta ställning till utredningens förslag. Detärju förfarande ute på remiss. Detta är också utskottets mening och jag kan,ärligt talat, inte se alt de socialdemokratiska reservanterna heller menarnågot annat. Vihar nu en intensiv information kring u-landsfrågor inom ramen förbiståndsanslaget. Del finns emellertid, som biståndspoliiiska utredningenpåpekar, etl behov av att förstärka den allmänna informationen i internationellafrågor och samordna den med u-landsinformalionen. Det kan gälla en ny ekonomiskväridsordning. Det kan gälla nedrustnings- och säkerhetsfrågor. Del kan gällamiljö- och resursfrågor. Del kan gälla FN:s arbete och uppgifter. Utskottetförutsätter att detta behov av samordning kommer alt prövas när det blir dagsatt la ställning till biståndspolitiska utredningens informalionsbetänkande ochdessutom till den pågående översynen av bidragen till olika organisationer, somsysslar med utrikespolitisk information. Utskottetmenar att man bör invänta denna översyn, även när det gäller anslagen under E 3till olika organisationer för information om mellanfolkligt samarbete ochutrikespolitiska frågor. Ulskottet anser- liksom de socialdemokratiskareservanterna - att de olika behoven inom det utrikespolitiskainformalicmsområdet bör vägas mot varandra och bedömas på etl enhetligt sätt.Trots denna principiella grundinställning, som alltså är gemensam, föreslår desocialdemokratiska reservanterna en höjning av anslaget till Svenska sektionenav för fred och frihet från 35 000kr., som regeringen och utskottsmajoriteten - med hänsyn tagen tillpenningvärdeförsämringen - föreslagit, till . På samma sätt föreslårman en höjning av anslaget till från Delråder i vårt land stark enighet om vår aktiva utrikespolitik kringfredsfrågorna. Vi är också överens om att denna utrikespolitik vinner i styrkanär den grundas på en upplyst och engagerad folkopinion. Här kanfredsrörelserna spela en viktig roll. Att då undanta dem från att positivtprövas och bedömas mot andra vore alt misstro dem. Anslagens höjd skall bedömasutifrån den roll de enligt prövningen bör kunna spela. Att nu undanta dem ochsätta beloppet godtyckligt, det vore ett dåligt tecken på värdering ochuppskattning. Därmed,herr talman, yrkar jag bifall lill utrikesutskottets hemställan på allapunkter. () kort genmäle: När det gäller anslagen är att notera atl det pågår en översyn av justden post i budget som handlar om anslagen lill olikaorganisationer. Den översynen har faktiskt tagit onödigt . Den harvarit förberedd genom många diskussioner i och genom motioner vid fieratillfällen om höjningar av enskilda poster. Utskottet har då varit överens omatt man borde ha en översyn som prövar alla dessa anslag . En sådanutredning skall inte behöva la åratal, men så har del faktiskt kommit att bli. situation som vi nu har - när vi vill inrikta opinionsbildning ochinformation särskilt på nedrustningsfrågorna - är det märkligt alt man iavvaktan på denna utredning inte kan få tillfölle att höja åtminstone de anslagsom direkt berör organisationer som tar upp dessa frågor. Debåda organisationer som vi föreslagit höjda anslag till var blandkärnorganisationer vid anordnandet av den s. k. folkriksdagen för kort tidsedan. Det visade sig an de hade ovanligt dåligt med medel just vid dettillfället. De fick tigga av deltagarna för utgifter som var nödvändiga. Delfinns alltså ett uppenbart behov av att just dessa organisationer får enförstärkning. Och delta bör inte på något sätt hindra att de får sammaförstärkning eller ytteriigare en sådan när den fullständiga översynen är klar.Jag vidhåller alltså att vårt ökningsförslag är ett minimum för vad man kankosta på sig. Vadgäller samordning och information är det alldeles rikligt all det kunde havaril önskvärt atl vänta tills den särskilda biståndspoliiiskainformations-utredningen kom på bordel. Men jag tycker också i det sammanhangetatl vi skall se lill den situation som vi nu är i. Vi harennedmstningskonferens, och en av de viktiga uppgifterna där är att mobiliserafolkopinionen, dvs. också folkopinionen i . Då kan man inte sitta ochvänta innan man tar itu med den saken, och då blirsamordningsfrågorna brännande aktuella. Vem skall syssla med detla? Vilketdepartement skall ha ansvaret? Det borde inte vara så svårt atl nu gemensamtsäga atl kan fö det ansvaret och att någol slagssamordningsgrupp kan läggas där. Vissaanslag inom utrikesdepartemen -tets verksamhetsområde STUREKORPÅS (c) kort genmäle: Jag vill erinra om att denna bidragsstruktur har gällt . Den nyaregeringen beslutade om denna översyn, som inte pågått så . Det torde varaavsevärt mindre än som utredaren arbetat, och jag kan inte se att del ärspeciellt . Närdet gäller samordningsfrågorna är det inte så länge sedan biståndspolitiskautredningen lämnade sitt betänkande. Det värden , alltså sedan. Då var vi överens om atl i utredningen så att sägabeställa denna samordning. i vår nämns-men dettagäller ju anslag . Det är kanske inte så dumt att vi fårnedrustningskonferensens resultat som bakgmnd lill en bedömning av anslagsfrågornai fortsättningen. () kort genmäle: Det är alltså som vi skulle kunna ta höjda medel ianspråk för atl fullfölja de idéer och tankar och följa den opinionsbildningsom skulle bli resultatet av den nedrustningskonferens som hålls i maj-juni1978. Jag tycker nog det är att ta litet väl på sig. Vissaanslag inom utrikesdepartemen -tets verksamhetsområde Jagkan inte förstå atl behöver vara så betänksam inför möjlighetenatt samordningsfunktionen skulle vila på . I varie fall jag vet hur diskussionen i utredningen har varit om detta. Det har intevarit någon svårighet alls atl finna gehör för det. Jag har tillåtit mig attdriva den saken i utredningen och jag driver den här, och jag tror vi kan fåstor uppslutning omkring detta. Det skulle inte vara särskilt äventyrligt omutrikesutskotiet log ul den saken ur informationsfrågorna som i sig är mycketkomplicerade, och jag föreställer mig alt de kommer att förorsaka motioner ochdebatter och kanske skilda meningar i . Men just detla om samordningenborde inte alls vara någon svår del att ta ut. Det skulle bara vara en gärd avuppmärksamhet kring dessa frågor, något som säger: Det är vi överens om. Viföreslår atl utrikesministern får denna uppgift. STUREKORPÅS (c) kort genmäle: Jag sade i mitt första anförande alt jag inte kan se att del är någonskillnad i uppfaltning som över huvud tagel motiverar den första delsdelen ireservationen 1. Det står så här i reservationen: "Utskottet utgår ifrånalt de synpunkter som framförts beträffande behovet av en samordning mellanu-landsinformationen och den allmänna utrikespolitiska informationen blii-beaktade av regeringen både när den tar ställning till biståndspolitiskautiedningens informalionsbetänkande och när resultaten av den särskilda översynenläggs fram." Jag har ingen som helstannan uppfattning. Beträffande diskussionen om översynen av anslagen på informationssidanvill jag bara i all stillhet erinra om att en sådan översyn faktiskt en längretid har begärts av . Det var redan under den förra regeringen som manfick vänta avsevärd tid. Del är den nya regeringen som lillsatl utredningen,vilken blir klar . Menjag hade för avsikt att ta upp de frågorsom utskottet behandlar under B 5:Övriga internationella organisationer. beslöt att härinföra ett anslag på all utgå lill projekt inom olikafrivilligorganisationer, i regel internationella, eller till olikainternalionella forsknings- och studiegrupper som under medverkan av forskare,politiker och företrädare för olika ämnesområden organiserar konferenser ochsymposier i aktuella frågor. Då- alltså - anmälde socialdemokraterna en reservation, där deframförde synpunkter på hur det här anslaget skulle handläggas. I anslagsfråganvar vi emellertid alla ense, alltså i bedömningen atl det är angeläget atl vifrån svensk sida ger stöd till verksamhet inom det här området -verksamhet av klartavgränsad karaktär, som främst lar sikte på nedrustnings- och miljöfrågor, dennya ekonomiska väridsordningen och dess konsekvenser, resursfrågor, mänskligarättigheter etc. Iår föreslår regeringen samma anslag, och utskottet biträder regeringens förslagpå den här punklen. Vi är alltså fortfarande eniga i anslagsbedöm-