prot · G109144 · 1977-12-31 00:00:00 — Delsamma gällerom de skillnader som föreliggeri fråga om bl. a.domartillsättningar och domarbanans utformning. Enutbredning av länsdomsiolarna markerar ytterligare deras självständighet ochintegritet. En sådan reform ligger också i linje med den allmänna strävanunder senare år att såviit möjligt skilja mellan förvaltning och rättsskipning.Denna strävan hängerbl. a. samman med alt förvaltningsmyndigheterna ha ratt iolika hänseenden företräda det allmännas intresse, medan det vidförvaltningsdömande gäller att avgöra frågor om enskildas rätt mot detallmänna. Det är en viktig principiell skillnad. Detanses som en självklarhet och råder ingen debatt om att de allmänna domstolarnaskall vara organisatoriskt skilda från t. ex. åklagar- och polismyndigheterna.På samma sätt måste det enligt min mening vara riktigt att skilja ut länsskaiterältenfrån de enskildas motparter i skaltemålen. hör de alltså till sammamyndighet. Del måsle, som jag anför i proposilionen, fästas stor vikt vid attbåde tjänstemän vid länsdomstolar och flera remissinstanser vitsordat att enreform av denna innebörd verkligen kan öka allmänhetens tilltro tilldomstolarnas självständighet och opartiskhet. Ävenandra synpunkter talar i samma riktning, exempelvis del förhållandet att vihar som en central förvaltningsmyndighet för domstolsväsendet.Det är en uppenbar brist all inte även länsdomstolarna sorterar underdomstolsverket. Jag menar alt man därigenom skulle kunna skapa möjligheler tillcentral överblick, resurs- och personalplanering etc. och andra talare har mycket riktigt pekat på de ansträngdaförhållandena vid länsdomstolarna när det gäller bristande resurstilldelning.Jag vill framhålla atl en avgörande faktor i det sammanhanget har varit attdet nu är fråga om 24 små enheter utan organisatoriskt samband vare siginbördes eller med de högre instanserna i förvallnings-domslolsorganisationen. Tyngdpunkteni länsdomstolarnas arbele ligger ju på skatteområdet. Här tillkommerytterligare en synpunkt som jag lägger stor vikt vid. Vi har gjort storasatsningar på en effektivare skallekontroll och en effektivare skatteindrivning-inieminst har stora personella satsningar gjorts -och vi tognyligen en proposition om kronofogdemyndigheterna. Del är då för mig uppenbartoch logiskt att vi också måsle satsa på skatierätlsskip-ningen. är intebara en resurs- och effekiiviieisfråga. Det är lika mycket en fråga om atltillgodose de enskildas rälisskyddsintresse och värna om de skattskyldigasförtroende för skalterätisskipningen. Jag Rister särskild vikt vid attriksskatieverket, just den myndighet jag apostroferade, har tillstyrkt denföreslagna reformen utifrån skatteförvaltningens synpunkter. Överhuvud taget har, somjag redan inledningsvis antydde, förslaget fått ettutomordentligt gynnsamt mottagande vid remissbehandlingen. Del har tillstyrktsav regeringsrätten, samtliga kammarrätter, de hovrätter som yttrat sig,jusiitiekanslern, justitieombudsmannen och . åberopade, om jag minns räll, tre länsstyrelser, som var en aningtveksamma. Men jag vill foga lill atl bilden fullständigas på elt helt annalsätt om vi därtill lägger an 17 länsstyrelser förordar ell principbeslut omfristående länsdomslolar. Motdenna bakgrund är det förvånande att socialdemokraterna i konsti-lutionsutskottetyrkat avslag på proposilionen. De har, som jag redan antytt. haftmöjligheter atl i ulredningen anföra avvikande mening och att väcka motion ianslutning till proposilionen. Jagsäger inte della för alt direkl poliiiskl polemisera utan därför att jag förmin del beklagar atl ell principbeslut inte kan faitas i enighet i denna fråga.Vi skall väl ha delade meningar i många sakfrågor, men det harsåviit jagförstått under mina i hört till våra traditioner att försökavara ense i frågor som rör domstolsväsendet. Vårt arbete i departementet ifrågan har också varit inriktat på samförstånd, något som vi också, vilket jaghar betonat, har nått i utredningen. Jagförmenar alltså att något bärande skäl för avslag inte har anförts. Altorganisatoriska detaljfrågor återstår alt lösa är i och försig ingentingmärkligt. Tvärtom fattar ofta principbeslut innan detaljarbetet sättsi gång. Själva principfrågan kan inte påverkas av de närmare organisatoriskaövervägandena. Medmin grundsyn är det alltså uteslutet atl vidare överväganden i detaljfrågorskulle kunna leda till all man avstår från att bryta ut länsdomstolarna. Vifår här en klar markering av regeringens intresse för frågorna om de enskildasrättsskydd inom förvaltningen. Jag är övertygad om att socialdemokraternahyser samma principiella uppfattning, men logiken hade enligt min mening dånärmast bjudit att man slutit upp kring det enhälliga utredningsförslaget. Såsker inte , och det är bara all konstatera som ett faktum, som jag inte iövrigt skall politiskt kommentera. HILDINGJOHANSSON (s) kort genmäle: Låt mig först konstatera atl vi tycks vara överens på två mycketväsentliga punkter. Den första är atl det inte finns anledning till någonmisstroendeförklaring mot de institutioner som handlagt dessa ärendenoch att de har en självständig slällning . Den andra är alt vi allavill värna om rättssäkerheten. Men sedan går våra meningar delvis isär. Avde gjorda inläggen, särskilt av kommunministern, har jag föll del intrycket attreformen på delta område skall ses som etl led i förverkligandet avlänsdemokratin. För min del harjag emellertid uppfattat länsdemokratinsinnebörd så att man för över uppgifter till landstingen. I det här falletförstärker man ju inte landstingen ulan upprättar självständiga domstolar. Mennär man gör delta plockar man bort arbetsuppgifter från länsstyrelserna. Dåär min fråga: Vilka uppgifter skall ha ? Skall den avlövasundan för undan genom alt man plockar bort den ena uppgiften efter den andra såall man, efter att ha hållit på med detta en lid, kan konstatera atllänsstyrelserna kan avskaffas? I stället för all principiellt behandla vilkauppgifter skall ha är man inne på den linjen alt den skallberövas olika uppgifter. Det sker bl. a. på det näringspolitiska områdel. Densom uppmärksamt lyssnade på debatten fick del intrycket alt man dåville ta bort uppgifter från länsstyrelserna. ocksåandra sådana förslag, och kommer elt sådant. På det sättet får man interiktigt vela vilka inieniionersom finns på della område. Om del är en led isträvandena att minska länsstyrelsernas uppgifter, i en successiv avveckling avlänsstyrelserna, säg då del! Vi behöver från början fåklarhel på den punkten. Jaghar ställt mig frågan: Varför skall della beslut faitas i vår? Jaghar respekt för att man vill markera självsländighel och integritet, och jagkan förstå att man vill skapa nya karriärvägar osv. Men varförskall beslutetfattas just i vår? Om jag förslår rätt, så hade han av mitt anförandedragit slutsatsen att delta skulle vara ett led i förverkligandet avlänsdemokratin. Inte alls, ! I så fall måste jag ha uttrycktmig dunkelt. Del är tvärtom så all jag belraklar detta som arlskilt frånlänsdemokralifrågan. Det handlar härom en principfråga: Skall länsdomsiolarnabyggas upp på samma sätt och ha samma status som vårt reguljäradomstolsväsende? Del är således icke fråga om att avlöva länsstyrelserna i dethär sammanhanget. Harman den principiella inställningen alt länsdomstol bör inordnas i det reguljäradomstolsväsendet, så kan inte jag heller, , finna någolsamband - vilket åberopade i sin första inlägg -mellanOPAL-utredningen och länsdemokratiutredningen. Somjag bedömer det är frågan artskild från de länsstyrelseuppgiflersom vi härinuläget och som vi kommeratt ha i framliden. Del finns ingen principiellkoppling mellan dessa båda frågor. Därför finner jag det egendomligt,att mankopplar dessa till länsdemokralitankarna. Jagvill gärna säga att jag inte tror atl göranspråk på atluttrycka sig med säkerhet, när han i sitt första anförande antar att antaletmål inte skulle räcka till. Vi har tre domstolar i varie län. Vi får alltsåen. drog slutsatsen att vi får ökade kostnader. Självklartför vi del -om jag minns rätt beräknas de i utredningen till preliminärt 8miljoner. Men vi får ökade utgifter oavsett den principiella slällning vi gerlänsdomstolarna, om vi vill ha bättre effektivitet och avbetning avmålbalanserna som är av den omfattningen all de varken för den enskildeeller ur allmän synpunkt kan vara annal än negativa. Kostnadsaspekten skall maninte överdriva i sammanhanget. Jag skulle gärna ha tagit upp en principdebatt med omlänsdemokratiianken, men dels hör en sådan debatt inte lill ämnet, dels är timmensen. Jag hoppas alt vi längre fram för tillfälle an föra en meningsfull dialogkring den problemaliken. () kortgenmäle: Jag tar sikte på vad sade i slutet av sittanförande. Jag skall gärna gå in i en dialog om länsdemokratin. Men kan manskilja bort frågan om länsdomsiolarna från frågan om länsstyrelsernas Såvitt jagförstår gardet inte alls. Även om man lar bort alla andra befogenheter frånlänsstyrelsen, så kan man låta den här vara kvar. Den tanken är man tydligeninte inne på. Vad skall länsstyrelserna göra? Del måsle vi ändå klara ut påsikt. Sambandetmed ärju alldeles uppenbart. Man kan väl knappast sysselsättasig med länsstyrelsernas organisation ulan alt gå in på den här frågan. Märkväl atl när jag åberopade uttalandet från i var delinte av en slump utan därför all landshövdingen i är ordförande iOPAL-utredningen. Han harsom landshövding inte kunnat lillslyrkalänsdomslolsulredningens förslag. Han har sell sambanden här och har närmarevelat utreda frågan, och jag har under ärendets behandling blivit övertygad omatl man måste se på de samband som här finns för att klara upp saken. I den motion, 1977/78:1887, somjag själv och en del övrigariksdagsledamöter från väckte i anslutning till propositionen omfristående länsdomstolar görs inga invändningar mot all dessa domstolar skiljsfrån . Vi tror tvärtom att det är en riklig åtgärd. Men i och medatt denna skilsmässa äger rum, kan det finnas anledning att närmare övervägavar de nya länsrätterna skall förläggas. Det finns del anledning atl funderaöver i , men även i en hel del andra län. Viär på det klara med atl det finns myckel som lalar för alt de förläggs iresidensstäderna Det kan finnas behov av nära kontakter mellan länsstyrelse ochen fristående länsdomstol. Den personal som skall följa med från länsstyrelsenlill länsdomstolen har i betydande utsträckning fast förankring iresidensstaden, och många residensstäder har också elt för befolkningen i länetcentralt läge. Det är alltså troligt alt i de fiesta fall övervägande skällalar för att länsdomslolen blir kvar i residensstaden, även om den skiljs frånlänsstyrelsen. Men vi tycker inte alt man skall anse att det är så självklartsom de som skrivit proposilionen tycks tro. Länsdomstolarnablir dock en ny utväxt inom den offentliga sektorn, och deras lokalisering börpröv;is med hänsyn till alla de skäl som kan vara relevanta. Vi har med vårmoiion velat fästa uppmärksamhet på att hänsynstagande till regionalpolitiska skäl också måste läggas in, när man prövar de nya domstolarnaslokalisering. Någralänsstyrelser har under remissbehandlingen uppmärksammat denna syn. Den harinte helt kommit bon i propositionen men nästan. Utskottethar vid behandlingen av vår motion varii någol mera förslående och erkäntbetydelsen av atl man prövar även de regionalpoliliska skälen vid val avlokaliseringsorl för de nya domstolarna. Men utskottet menar att detföreliggande förslaget ger regeringen sådan möjlighet och uttrycker sig påföljande sätt: "Det kan därför förutsättas att regeringen vid sin prövningav frågan undersöker om regionalpoliliska eller sysselsättningspoliliska skäl isärskilda fall kan motivera alt länsrätten förläggs till annan ort än residensstaden. "Del är bra atl detta sägs, men del vore onekligen ännu bättre om riksdagensade ifrån att de regionapoliliska bedömningarna alltid skall finnas med ochväga tungt när lokaliseringsbesluten fattas. Om rik.sdagen gjorde ett sådanluttalande skulle nämligen regeringen behöva göra någon form av utredning förvarje län där samtliga synpunkter, även de regionalpoliliska, kunde vägas in. Likaväl som vi alltför ofta möts av synpunkten alt alla myndigheter medriksomfattande kontakter hör hemma i , eller åtminstone i dessomedelbara närhet, lika ofta förlägger man av slentrian huvuddelen av allregional service till residensstäderna. kan della vara båderationellt och riktigt, men ibland skulle sådan service kunna förmedlas likabra eller kanske t. o. m. bättre från en annan kommun. Om en sådan alternativförläggning dessutom ger bättre spridning ål eflerlrakladesyssel-sätiningsiillfallen, så borde del inte vara svårt att välja ett dyliktalternativ, åtminstone inte för politiker som vill sträva efter störrejämlikhet i fråga om fördelning av sysselsättningstillfällena. Medhänsyn till utskottels positiva skrivning, såsom jag uppfattar den, skall jaginte ställa någol yrkande, utan förlitar mig på atl regeringen verkligen görseriösa undersökningar av alternativa lokaliseringsorter innan de definitivabesluten fattas. I detta anförandeinstämde (). HANS (): Jag kan i långa stycken instämma i kommunminisler Antonssonsprincipiella deklarationer här. Jag tror alt vi alla delar uppfattningen attden enskildes rättsliga slällning skall stärkas så långt det är möjligt. Det äregentligen bara slutsats somjag inte kan dela när han härredovisar sin allmänna syn på dessa frågor. Påetl par punkter ty ek er jag all åsikter som framförts av all ytterligare understrykas. Jag tror också all det finns anledningatt säga att varken majoriteten eller reservantema i den här frågan skall taalltför starkt på vad remissinstanserna framfört. Jag tror att JohannesAnlonsson likaväl somjag känner lill hur denna fråga har handlagts i olikasammanhang och att remissresultatet delvis är en följd därav. Detsom gav mig särskild anledning all gå in i debatten var att att det finns goda skäl för att göra domstolarna självständiga även inomdetta område men därefter tillade: om inte avgörande praktiska skäl talardäremot. Jiig tyckte alt detta var ett mycket viktigt påpekande. Kommunminisiernvel f n. inte om del finns några övervägande prakliska skäl som talar emot attbryta ut domstolarna. Han vet inte detta därför all den utredning som sysslarmed konsekvenserna av omorganisationen inom länsstyrelserna, inte är färdig medsitt arbete. är ingen utredning som sysslar med detaljfrågor,och avsikten är inte heller att ulredningen i fortsättningen skall la upporganisatoriska detaljfrågor till bedömning. Det gäller betydelsefulla ochviktiga frågor om funktioner i framliden, där jag tyvärr nödgaskonstatera atl den borgerliga regeringenär på väg alt med åtskilliga förslag bryta sönder ett logiskt uppbyggtförvaltningssystem - något som vi känner stark oro tor. Kommunministern vetatt arbelar med åtminstone fyra fem olika allernativ för attkunna slälla till rälla konsekven.serna av vad ett genomförande av en utbrytningav domstolarna skulle kunna leda lill. Vi vet att det blir ett dåligt underlagför juristerna inom den verksamhet som länsstyrelserna nu har med dessuppdelning på olika avdelningar och att del tarvar särskilda ålgärder för atlsamla den juridiska sakkunskapen inom länsstyrelserna. Enligtmin mening är de frågor som OPAL-uiredningen utreder av sådan betydelse, attjag anser det självklart att kommunministern när utredningen är färdig kommeratt förelägga dem och atl de inte kan avgörits av regeringen, därförau de innebär så genomgripande förändringar i den länsstyrelseorganisation sombyggdes upp 1971 med betydelsefulla konsekvenser. Det är mot den bakgrundenoch mot bakgrunden av del förslag länsdemokratiutredningen kommer med som vi harvelat skjula på avgörandet av frågan. Reservanternas slällning i denna frågaskall inte tolkas så att vi på del här stadiet motsätter oss altlänsdomstolarna bryts ut. Vi vet inte delta . Vi måsle studerakonsekvenserna. Men det har inte funnits någon möjlighet atl så att sägabordlägga frågan när den nu kommit upp i . Vihar inte tagit slutlig slällning i frågan. Vi vill först se vilka konsekvenserdel blir för länsstyrelsernas fortsatta verksamhet. Och vad vi vill äregentligen att regeringen gör en paus elt lag så all vi får se vadOPAL-utredningen kan komma fram lill. Resultatet av den förmodar jag inteligger alltför långt framåt i liden. Jagtyckeratt det kommunminisiern själv sade bärkraftigt underströk, att omavgörande prakliska skäl skulle tala emot del, så bör man inte bryta utdomstolarna. Vi vill se-och del lycker jag vi kunde få göra tillsammans medkommunminisiern - om del finns några sådana avgörande skäl. Av vad vi hittillssett av det arbete som är på gång förefaller det inte omöjligt atl de praktiskakonsekvenserna av alt bryta ut länsdomstolarna är av den arien atl man haranledning atl verkligen länka sig för. Detär så reservanternas hållning i fråg;ui skall ses - inte som ett formelltavslag på förslaget att bryta ut domstolarna, utan som en önskan altlillsammans med departementet få tid atl överblicka vilka konsekvenser det härkommer an få för länsstyrelsernas fortsatta verksamhet. Jag kan helt dela slutsats när det gäller sambandetmellan och län.sdemokratiutredningen. Självfallet kan man intebedöma dessa två utredningar skilda från varandra. De löper ganska parallellt.Däremot finns det enligt min värdering en helt annan, principiell skiljelinjemellan länsdomstolarna i deras egenskap av domstolar och länsförvaltningen iövrigt. Jag skulle inte ha tagittill orda om inte sagl atl man ifrån denborgerliga regeringens sida är på väg all bryta sönder ett logiskt uppbyggtförvaltningssystem. Jag kan gärna koppla det lill fråga:Vad blir kvar av länsstyrelserna - skall man avlöva dem? Nej,del är ingalunda så. Jag har i offentliga sammanhang - där vi gemensamt varitpå sammankomster, Hans Guslafsson, och jag-sagt all man inieskall avlöva länsslyrelsema. Del är ingen som hävdar attskatteavdelningen, som är mycket stor inom , skall rubbas ellerändras. För den administrativa enheten är del likadant, liksom för planenhetenoch den juridiska enheten. Vi har också vissa tjänstemän, länsantikvarier,länsveterinärer m. fi. Vi har den viktiga frågan om fastighetsbildningen,lantmäteriet, och vi har naturvårdsenheten och försvarsen-helen. Vi skullekunna hitta många sådana uppgifter som det är naturiigt att låta ligga kvar iden länsförvaltning vi har. Jagskall inte dra upp en debatt om länsdemokrati på annat sätt än genom någrakonstateranden. Om man ser på de tre nivåerna i vårt samhälle är del enkelt atlkonstatera all och regeringens arbete spänner över helasamhällsfället. I stort sell har vi samma förhållande på den primärkommunalanivån. Kommunernas arbetsuppgifter spänner på deras nivå över helasamhällsfället. Men när vi kommer lill den regionala nivån har de folkvaldasjälvstyrelseorganen, landstingen, utvecklats till att bli i slort settsjukvårdskommuner. Detärdärförjag frågar mig om vi som långsiktigt perspektiv ändå inte skall ha ensuccessiv förskjutning av den politiska tyngdpunkten i vissa regionala beslutlill just de folkvalda självstyrelseorganen, landstingen. Hur skall vi kunnamotivera en artskillnad, en principskillnad, här på våra tre nivåer isamhället? Detär inte fråga om alt rusa i väg. Denna ståndpunkt i fråga om länsdomstolarnahar de nuvarande regeringspartierna haft och voterat för i kammaren. Jagskallinte ta uppen debatt om länsdemokratin i annan mening, men jag konstaterarsåledes alt de enheter som jag här räknal upp och en del andra, som jag inte påstående fot kommer ihåg, såvitt jag kan bedöma naturligen kommer att finnaskvar. Det är naturiigt därför att del finns ett visst samordningsbehov på denregionala nivån för varje regering, oavsett partifärg. Därför kan del inte blifråga om atl avlöva länsstyrelserna. Men länsdemokrati är inte heller bara attflytta över uppgifter från länsstyrelse till landsting, ulan det är enligt minmening lika mycket atl decentralisera ner möjliga funktioner atl hantera på denregionala nivån från den centrala statsmakten, från de centrala ämbetsverken,och att stärka kommunernas möjligheter när det gäller de lokala uppgifternainom länet. Jag skall endast yttra mig beträffande länsrättens placering. Vadsom föranlett mig att ta till orda är alt talaren från här nyssmenade att i en hel del andra län utöver kunde man tänka sigen annan placering än i residensstaden. Jag vill då erinra om alt såvälutredningen, länsdomstolkommittén, som kommunminisiern uttalat attutgångspunkten bör vara atl länsrätten skall föriäggas till denna. Jagvill också framhålla att utskottet for sin del talar om att man endast i"särskilda fall" kan tänka sig en annan placering än i residensstaden.Oerhört mycket talar för atl förläggningen, utom i något undantagsfall, börvara lill residensstaden, och jag lycker det är angeläget att delta blirframfört i debatten. Jag ber atl fä yrka bifalllill utskottets hemslällan. HANS (): Jag är ledsen om jag tvingar upp kommunminisiern genom all säga all jagbefarar all den nuvarande regeringen håller på alt bryta sönder etl logisktuppbyggt förvaltningssystem. Den diskussionen får vi naturligtvis ta vid etlannat tillfälle. Det är så här i kammaren alt vi ibland brukarägna oss ål en debatt om den regionala samhällsförvaltningens organisation. Därhar vi inte bara sagl utan också försökt bevisa att det är på del här sättet. Idenna sena timme vill inte heller jag dra upp en länsdemokraiidiskussion. Vifår säkert flera tiillallen till det utöver dem som vi redan har haft här ikammaren sedan. Men elt par punkter vill jag beröra eftersomkommunminisiern tog upp dem. Kommunminisiernsäger att han vill decentralisera ner på den regionala och lokala nivån. Detlycker jag är en bra ambition som vi kan vara överens om atl försöka förverkliga.Men det blir i det närmaste omöjligt om den borgerliga regeringen skall la bortde organ som man skall delegera till. Om man skall avlöva länsstyrelserna ochgöra dem till någon sorts regionala kammarrätter, så tar man ju bort de organsom man skulle kunna lägga ner beslutanderätten lill i de viktiga frågor somämbetsverken har hand om. Vidarelalar kommunminisiern om att vi har på del övergripande planet förhela riket, men att vipåden regionala nivån har två organ. Det ärju inte svårareän all kommunerna fattar beslut i kommunala frågor på del lokala planet,landstingen fattar beslut i kommunala frågor på del regionala planet ochlänsstyrelserna fattar beslut på det regionala planet i slalliga frågor. Delokala kommunerna samordnar ju inte uppgifter för andra kommuner. Men omlandstingen skall samordna uppgifter både för andra kommuner och fördenstatliga sektorsverksamheten, så blir ju della resultatet. Vi skall inte ge ossin i den diskussionen. Vi får säkert många många tillfällen att klara upp dennaproblematik. Jag har bara velat säga delta med anledning av de små kommentarersom kommunministern gjorde på den här punkten. Vi skall inte nu ta tiden ianspråk för den diskussionen. Vadsom egenlligen gjorde all jag begärde ordel var att kommunministern sade atl vihar samma uppfattning att har anknytning tilllänsdemokratiutredningen men att vi inte har uppfattningen an OPAL-utredningenhar anknytning lill länsdomstolarnas utbrytning. som harenav sina allra viktigaste uppgifter. Vi vet ju, både och jag,atl det är just den uppgiften som nu jobbar med. Den jobbarmed frågan hur man skall ordna förhållandena för den juridiska expertisen pålänsstyrelserna sedan man brutit ut länsdomstolarna med därav följandekonsekvenser för den juridiska expertisen. Därför är väl sambandet alldelessjälvklart. Jag tror inte atl någon av oss kan dra slutsatsen alt detinte går att lösa den frågan. Jag vill inte dra den slutsatsen. Men vi vill sevilken lösning man kan komma fram till i . Det är möjligt attden ulredningen kan hitta en lösning som är väl förenlig med en utbrytning avdomstolarna, men så länge vi inte fått oss det förevisat lycker vi atl vi bordevänta med beslut i frågan.