prot · G109139 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:139 Förhandlingarnaleddes lill en början av tredje vice Ullmannen. Valutaregleringen,m. § 1 Valutaregleringen, m. m. (forts.) Fortsattesöverläggningen om finansulskoliels bciänkande 1977/78:35. ALFLÖVENBORG (apk): Det här belänkandet handlar om fortsatt valutareglering. Vi har imolion 229 visat på det direkta sambandet mellan den accelererandekapitalexporten och den stigande arbetslösheten i vårt land. gjort i ett par uppmärksammade artiklar vid månadsskiftetoktober-november . Del är detla samband som har gjort all man påarbetsplatserna och i de fackliga organisationerna på skilda nivåer har börjatintressera sig för valutalagstiftningen. 1LO-tidningen förden finner man en artikel som handlar om att desvenska företagens utlandsinvesteringar del året har ökat rekordartat med nära50 "o, medan de utländska invesleringarna i däremot sjunker bottennivå som de lolala industriinvesteringarna i för förstagången minskar. Där sägs också atl de utländska investeringarna i , somhar legal mellan 500 och 600 milj. kr., om utvecklingen fortsätter kommer atlstanna pä 380 milj. kr. , heter del, sjunker iår de totala investeringarna här hemma. Från första halvåret1976 till förslå halvårei 1977 har induslriinvesleringarna minskat med nära 150milj. i löpande priser. Del finns en rad intressanta siffror iLO-tidningen, med den röda fanan i vinjetten. Atllagen i sin nuvarande utformning legaliserar kapiialfiykt slår ställt utom alldiskussion. Lika klart äratt del tillägg som 1974 gjordes lill 2 §-all hänsynlill industri- och sysselsättningspolitiska strävanden får beaktas - var heltotillräckligt. Utvecklingen visar med all tydlighetdetla. Medan industrins utlandsinvesteringar uppgick lill i runda tal 2,7miljarder kronor, var de 1976 uppe 13,5 miljarder och i nära 5miljarder. När invesleringarna utomlands uppgår lill ett belopp som överskridertredjedelen av de inhemska investeringarna, då är det verkligen högt på tidenalt säger stopp. Vikan tolka finansutskottets betänkande på två siill: som alt man välkomnar enavinduslrialiseringavSverigeellersomati kapitalexporten inte angår uiskoilel.Vilken av de båda lojkningarna som är den rikliga är inle av avgörandebeiydelse. Vad som harbelydelse i sammanhängd är all uiskoilel Nr 139 inle anser en reell skärpning av lagen påkallad; del är innebörden ihela Onsdaeen den utskoiisbeiänkandet.Det som utskottet föreslår är i så hög grad formellt all 10 mai 1978 närmast är löjeväckande. Att tullmyndigheten får rätt alt leta igenom resandeshandbagage och all resande åläggs skyldigheten att själv packa igen Valutaregleringenväskorna, del hindrar ju inte att SKF och fiytlar resten av sin j j produktion till eller ellernågol annal fascistiskt land. Detärju egenlligen delta, herr lalman, som industriarbetarna här i landei vändersig mot och vill atl skall sätta stopp för. Och del måste ske genomen grundlig översyn av valulalagen. I sin nuvarande utformning är den totaltverkningslös i detta avseende. påpekar har vi i vår motion åberopat "vissa tidnings- ochtidskriftsartiklar". Jag har redan ciierai uren av dessa. I en annan,skriven av i samma nummer av LO-lidningen, nr 30 1977, sägs: "1dag finns knappast någon möjlighet att hejda den utfiyttning av investeringar,kapital och jobb som pägår. Praktiskt taget varje ansökan om utlandsinvesteringfår ja vid prövning. avslås av antaletansökningar, om man ser lill beloppen (siffrorna gäller 1975). Avslageninnebär dock som regel bara att företagen behöver komplettera uppgifter ochmotiv, för alt i nästa omgång få ja till investeringen. Allnästan samtliga ansökningar beviljas beror på all företagen åberopar allutlandsinvesteringen är ex port främjande och/el ler nödvändig fråninduslri-och sysselsällningspolitisk synpunkt. Det är de krav som enligtvalutalagstiftningen gäller för atl få tillstånd till utlandsinvesteringar. Numeranöjer sig dock t. o. m. med att den tilltänkta investeringen är"av väsentlig betydelse för ett förelags utvecklingskraft ochinternationella marknadsdisposilion'. Omdel i verkligheien är så, all förelagens utlandsinvesteringar verkligen främjarde syften som enligt lagen krävs och som företagen påstår, har ipraktiken ingen möjlighet all kontrollera. De uppgifter har ärföretagens egna, ingenting annat, och de egna personella utredningsresurser sombanken har är närmast skrattretande små." Vidare heter det i sammaartikel: "Numeraska de fackliga organisationerna lämna sitt medgivande till utlandsinvesteringarna. har facket nästan undantagslöst sagt ja. Barai två fall av s. k. bekvämlighetsfiagg har ansökan avslagits med motiveringen ' all sysselsättningen allvariigt skulle skadas. Delhar sin självklara förklaring i att facket, i än mindre grad än , harkunskaper och resurser alt överblicka och bedöma konsekvenserna av enutlandsinvestering. Även de fackliga företrädarna har bara företagets ord attgå på." Varkensocialdemokralerna eller LO har dementerat uppgifterna i denna artikel. Jagutgår alltså ifrån att de är riktiga. Komprimerat betyder detlaatl valutalagen gynnar de privalkapilalisliska intressena och missgynnari motsvarande grad arbetarnas och samhällets Vidare betyder det att det inte finns några som helstlagliga möjligheteratt korrigera ens de värsta konsekvenserna av lagens tillämpning. De krav på envaluiainspeklion inte bara till namnet utan också till gagnet som har rests bl.a. av kriminalinspektör är ett försök att komma till rätta medde brister som människor även utanför arbetarrörelsen anser är uppenbara ochbesvärande. Utskottetpåpekar att vi inte omnämner att ell utredningsarbete påbörjats beträffandevalutapolitiken. Men det fanns verkligen inget skäl att göra det. 1 direktivenlill den utredningen sägs nämligen - som också framgår av den socialdemokraliskareservationen - att syftet är alt åstadkomma en ytterligare liberalisering, medandra ord att låta storfinansen slussa valuta över nationsgränserna på ett sättsom bäst passar profitörernas intressen. Men det är della vi vill sätta stoppför, och del sker bäsl genom en ändring av valutalagen. Jagvill sluta med att yrka bifall till kommunisternas motion nr229. Valularegleringen,m. har jag figurerat i denna debatt, och jag har därförtillåtit mig atl begära ordet för ett kort inlägg. Dethar sagts att jag har kritiserat den berörda artikeln om devalveringen i entidskrift. Det är sant, men jag skall be att fä återge verba formalia frånprotokollet av : "Jag vill säga till attdet finns ingen som bestrider att artikeln har sina förtjänster - det är intedet vi talar om. Det är inte heller fråga om något fördömande av artikeln ochförfattarnas ansträngningar. Vad det gällerär deras slutsatser. Dessa tillåtervi oss att granska med kritiskt sinne." Jag vidhåller den uppfattningenoch anser inte alt det är något förkastligt eller förklenande att uttala sådanaåsikter i kammaren. Beträffandeden fortsatta utredningen tillät jag mig säga vid samma tillfälle: "Jaginstämmer i önskemål om atl man - gärna i samband med denWickmanska kommitténs arbete - borde ha en ordentlig utredning av hurförväntningar påverkar infiödeoch utflöde i samband med devalveringar; intebara devalveringen ulan också devalveringar tidigare, inte minslhösten 1976. Riksbanksfullmäktige har också redan uttalat sig för en sådananalys. Jag hoppas atl den vidtas i lugn och ro. Den skulle kunna ge ett gottmaterial för utredningens arbete." Sedanvill jag rent upplysningsvis tala om att vinst uppgår till2 . HerrFeldt har i debatten talat om mörkläggning från sida. Jag tyckeratt skall fråga sina partivänner i fullmäktige, om de medverkareller har medverkat till en sådan mörkläggning i banken. I övrigt vill jagförsäkra att principerna i fråga om sekretess är desamma i fullmäktigenu som under tid. Jag vill också säga att jag trodde varför ung för atl leva i den tron att allt var bältre "på hans lid". sade också attdet luktar . Jag kan möjligen förstå om det 9 protokoll 1977/78:138-139 Valutaregleringen,m. luktadei går, om den deball som fördes då. Jag vet inle vilka luktorgan harsom gör all han tycker sig förnimma dofter även . ALFLÖVENBORG (apk): Jag irodde alt möjligen skulle skänka den här debattennågra nya argumenl föratt stötta upp finansuiskollets betänkande i denna fråga,men jag vill påstå all han inle gjorde della. Ävenom det inle var riktat till mig, vill också jag säga att det möjligen luktadefrån gärdagens debatt. Det som luktade var framför allt att man i ell land sombrottas med slor arbetslöshel och svåra ekonomiska problem fokuserade intressetpä om ett statsråd eller en riksdagsman möjligen har besökt en bordell. Detlalyckerjag är etl politiskt faltigdomsbevis, och har ingenanledning att ta upp sådant i den här debatten. Deargument som anförts både nu och lidigare mot radikala ålgärder för all stoppakapitalexport och indusiriulfiytlning har varit myckel vaga. Etl gammaltordspråk säger atl för lata svin är marken alllid frusen. Jag vill inte göranägra svinakliga jämförelser, men del värdefulla ordspråket vill säga, atl omdel är någonting man inte önskar göra, finner man också alllid skäl som lalarmot att göra någonting. Idet här belänkandet har del talats om all ett visst utredningsarbete pågår, menden översynen har, som lidigare påpekats, inleden inriktning vi åsyftar i vårmotion. I del här landei har detju ofta talats om alt del är brist på kapital.Vad som står helt klart är alt den slora kapitalexporten utgör ett bevis på alldel inte råder brist på kapilal här i landei. I vårt land växer arbetslösheten,men den har i betydande grad framkallats just därför atl de kapilalägande harföredragit all investera utomlands i stället för på hemmaplan, och däri liggerdet problem som vi har velat komma ät. citerar med visst välbehag vad han yttrade i en deballhär någol lidigare. Men om nu vel alt slutsaierna i dentidskriftsartikel som sä ofta åberopats är felaktiga, vilken alternativ dokumentationhar dä för alt visa detla? Omdel är så atl även riksbanksfullmäktiges vice ordförande anser au här finnsnågoniing alt utreda, lyckerjag atl han på ell väl enkelt siitt för bort helafrägan ur vår deball genom all hänvisa utredningarna lill den valulapoliiiskautredningens arbete. Jag antar att det betyder atl vi skall vänta lill någongång in innan vi får vela vad som hände , varför delhände och vilka institutioner som eventuellt hjälpte lill därmed. Därför är jagbesviken på , därför all en sådan ulredning som vi har begärt ärdel enda som skulle kunna uppfylla de krav på en räll ordentlig genomlysning avdenna fråga som har ställts från så pass många håll. Riksbankenssekretess är utomordentlig och del ärjag väl medveten om, men den fråga som jagtog upp i debatten tidigare gällde inle innehållet i ulredning ulanvad egenlligen har utrett. Jag pekade på all man tydligenanalyserade valuiarörelserna hösien 1976 men all man fränriksbanksledningens sida sedan har förnekat att nägra motsvarandeundersökningar gjordes av valuiarörelserna 1977. Utan att äventyra riksbankenssekretess kanske riksbanksfullmäktiges vice ordförande kan svara pä denna enklafråga: Finns det i några utredningar och analyser avvalutarörelserna ? Lukteni den här affären, herr talman, kommer från en hantering som mänga harmedverkat i. Skälet till att så pass många har intresserat sig för hur deltahar gått lill och vad som har skett är naturligtvis föreställningen att en vissrättvisa och rättssäkerhet skall råda och att valutaspekulation i den häromfattningen kan strida mot vissa elementära krav i del avseendet. Valutaregleringen,m. ALLANHERNELIUS (m): har ju i många är suttit med i regeringen. Han borde vetaalt en ulredning kan avge delbetänkanden. Det finns ingen anledning för honomatt vara orolig över att han skall behöva vänta lill 1980-lalel för att få framell resultat av den Wickmanska utredningen i de här berörda delarna. Detbehöver inte vara bekymrad för. Sedanfrågar mig också om del i finns några analyser avvaluiarörelserna . Jag kan inte svara pä detta. Jag kan lika litetnu som på lid ge anvisning på hemliga handlingar i . HerrFeldt sägeratt det luktar därför att del är så många medverkande i den här historien.Full insyn i allt arbete i har självfallet riksbanksfullmäktige.Bland dem har partivänner, inflytelserika sådana. bordenog först och främst tala med dem. Sedan får jag be att citera mig rätt.Jag sade inte att jag vet att slutsatserna är felaktiga i dén här artikeln. Jagsade, att jag ville granska dem med kritiskt sinne. Det är en annan sak. Jag kan tyvärr inte dela förtröstan om alt vi kanförvänta oss nägra delbetänkanden från den valulapoliiiska utredningen. Om herrHernelius följde den debatt som jag hade med finansutskottets ordförande härtidigare skulle han vela atl den just handlade om huruvida vi skulle kunna fåsädana delbetänkanden närdet gäller utlandsinvesteringarna, om utredningenalltså kunde behandla den frågan med förtur. Och meddelandet frånfinansutskottets ordförande och innebörden av del beslul som ulskottetrekommenderar att fatta är atl denna ulredning inte skall störas isill arbete - inte med några som helst anvisningar från sida. Därförundrar jag: Varifrån har fått uppgiften om att det skall kommanågra delbetänkanden i frågor som är intresserad av? Jag har inlespårat någon som helst vilja hos den borgerliga majoriteten att tillgodosesädana önskemål. Sedanvet jag inte, , om det är förmätet atl lill en jurist säga alläven hemliga handlingar är registrerade och försedda med rubriker. Jag har intebett att avslöja denna hemliga handlings innehåll. Valu taregleringen, m. m. har bara bett honom all tala om huruvida del i riksbankensdiarium finns en handling som handlar om valuiarörelserna. Skälet till atl delmellan Aftonbliidet och uppstått en tvist ärju att Aftonbladetfunnit en uppgift om en hemlig handling rubricerad Förväntanssiyrda valutarörelserhösien . Annars kunde inte ha hittat den handlingen. Riksbankenvill inle lämna ut den, och det må vara sak. Men den fråga jagställde gäller inte detta, ulan om det över huvud taget har gjorts någrautredningar avseende 1977 och om de finns i . Sedan behöver herrHernelius inte säga mer, och del skulle inte avslöja någonting om den sekretesssom anser sig behöva hålla kring valutapolitiken. Sä enkelt är det. ALLANHERNELIUS (m): HerrFeldl har ju redan fållsvar genomAftonbladet. Däremot får han inget svar från mig om handlingen innehålleranalyser eller något annal - del skall han inte räkna med. Sedan vill jag belräffande delbetänkanden råda ha förtröstan. 1 deskriptiva delar finns det inget som hindrar en ulredningalt publicera synpunkter och erfarenheter när som helst. Överiäggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositionergavs på bifall lill dels ulskolieishemställan, dels moiionen nr 318 av m. fl. i moisvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. begärt votering uppläsles och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill all kammaren bifaller finansulskolielshemslällan i beiänkandei nr 35 mom. 2 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil motionen nr 318 av m. fi. i moisvarande del. Vid omrösining genom uppresningförklarades flertalei av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. begärde rösträkning verkställdes voiering medomröslningsapparat. Denna omrösining gav följande resuliai: Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan,dels motionen nr 229 av ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt voiering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Valutaregleringen, m. m. Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 35mom. 4 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit moiionen nr 229 av och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då AlfLövenborg begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omrösining gav följande resultat: Ja- 294 Nej - 14 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr I avKjell-Olof Feldi m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering uppläsles ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller finansuiskollets hemställan i beiänkandei nr 35mom. 5 rösiar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr I av m. fi. Vid omrösining genom uppresning förklarades fiertaletav kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat. Denna omröst ning gav följande resultat: "~ Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemslällan, dels reservalionen nr 2 avKjell-Olof Feldl m. fl., och förklarades den förra proposilionen Valutaregleringen, m. m. vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt voiering uppläsles ochgodkändes följande voleringsproposilion: Den som vill alt kammaren bifaller finansutskotlelshemslällan i betänkandet nr 35 mom. 6 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nejhar kaminaren bifallit reservalionen nr 2 av m. fi. Vid omröstning genom uppresningförklarades fiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. begärde rösträkning verkställdes votering medomröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 158 Nej - 150 Propositionergavs på bifall lill delsulskoileis'hemsiällan,dels moiionerna nr 318 av m. fi. imoisvarande del och nr 1932 av m. fl., och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan voiering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill atl kammaren bifaller finansutskottetshemslällan i betänkandet nr 35 mom. 7 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil moiionerna nr 318 av m. fl. i moisvarande deloch nr 1932 av m. fi. Vid omrösining genom uppresningförklarades fierialei av kammarens ledamöler ha rösial för ja-proposilionen. begärde rösiräkning verkställdes voiering medomröslningsapparat. Denna omrösining gav följande resuliai: Ja - 293 Nej - 14 1977/78:51med anledning av proposilionen 1977/78:160 med förslag om ändringari reglerna om rätten för resande m. fl. atl införa varor tull- och avgiftsfritt, m. m. 1977/78:53 med anledning avpropositionen 1977/78:84 om avtal mellan och angående grunderna.lör fördelningen avbeskattningen Nr 139 1977/78:31 om anslag till ersättningar för skadorvållade av vissa rymlingar m. fi. 1977/78:32 med anledning av proposilionen1977/78:126 om ersättning för broltsskador jiimie molioner Kammarenbiföll vad utskotten i dessa belänkanden hemställt. § 3 Lagen omtillfälligt omhändertagande Föredrogs jusiilieuiskolieis betänkande 1977/78:34med anledning av molioner angående lagen om lillfälligi omhändertagande ochlagen om omhändertagande av berusade personer m. m. Idetta belänkande behandlades motionerna 1977/78:257av m. (vpk), vari hemställts att hos regeringenbegärde förslag om upphävande av lagen om tillfälligt omhändertagande. 1977/78:985 av FilipFridolfsson (m) samt 1977/78:1469 av HåkanWinberg (m) och (). 1. atlriksdagen beträffande upphävande av lagen om tillfälligl omhänder tagande skulle avslå moiionen 1977/78:257, 2. att rik.sdagen belriiffandevård av omhändertagna enligt lagen om omhändertagande av berusade personer m.m. skulle avslå motionen 1977/ 78:985 i denna del, 3. alt belräffandeidentifiering av omhändertagna enligt lagen om omhiinderiagande av berusadepersoner m. m. skulle avslå moiionen 1977/78:985 i denna del och moiionen1977/78:1469. BERTILMÅBRINK (vpk): Jag skall falla inig kort. Frågan om upphävande av LTO, vilkei krävs imoiionen 257, har diskuterats ett antal gånger i den här kammaren: 1973 - lageninfördes det året - 1974, 1975, 1976 och 1977. Det finns alltså en rikdokumentation för kravel på alt avskaffa LTO, en dokumentation som inleförsvagats ulan tvärtom förstärkts. Lagen är en social städlagoch ingenting annat och bör därför bort. Jag yrkar bifall tillmotionen 257. Lagen om tillfälligt omhändertagande BERTILLIDGARD (m): Jag skall försöka yttra mig ännu mer kortfattat genom att yrka bifalllill justitieutskottets hemställan i dess belänkande nr 24 belräffande upphävandeav lagen om tillfälligt omhändertagande, m. m. Medhänsyn till alt talade om att vi sedan lagen tillkom behandlatfrågan om dess avskaffande sex gånger här i kammaren, varav tvä gånger underinnevarande , vill jag understryka vad ulskottei har sagt, nämligen attulskottet kommit fram till all det behövs en lag av del här slaget, som gerpolisen en möjlighet alt ingripa och hindra störningar av den allmännaordningen innan de leder till brott. Det har utskottet sagt , och det harutskottet sagt tidigare. är alltså orsaken lill all utskottet hemställeratt skall avslå moiionen. behöver i och för sig inte betyda att man skriver under allt vad som står idenna lag. Det är faktiskt på det sättet-del vet också detförekommer en översyn av lagstiftningen. Framtiden får väl utvisa om lagen ärlämplig som den är , eller om den behöver skrivas om på ell eller annal sätt. Överläggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall lill dels ulskolieis hemslällan, dels moiionen nr 257 av LarsWerner m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller jusiilieuiskolieis hemslällan i belänkandet nr34 mom. I rösiar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallil moiionen nr 257 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. 1977/78:35 med anledningav proposilionen 1977/78:125 med förslag om tilläggsbudget III tillslalsbudgelen för budgeiårel 1977/78 såviu avser jusiitiedepartemenieisverksamhetsområde 1977/78:36 med anledning av propositionen 1977/78:168 omändring i lagen (1973:137) om ekonomisktbistånd till svenska medborgare i utlandet m. m. 1977/78:37 med anledning av proposilionen 1977/78:158 om ändring i Nr 139 vapenlagen (1973:1176) den Kammaren biföll vad uiskoilel i dessabelänkanden hemsiälll. Föredrogs ulrikesulskottets belänkandc 1977/78:12med anledning av molioner om nedruslning m. m. Idetta betänkande behandlades moiionerna 1977/78:423av m. fl. (s). vari .såvitt nu var i fråga hemslällis 1. alt beslutade anhållaalt regeringen vid bilaterala kontakter med andra stater och inför lämpligainiernalionella fora skalle agera kraftfulll för alt förslärka deniniernalionella opinion som motsatte sig atl neutron-vapen tillfördesmililiirblockens arsenaler i och på andra håll i värklen, 2. all beslulade anhållaatl regeringen verkade för fördjupade studier inom FN:s ram av ekonomiska ochandra konsekvenser som skulle följa av beslut alt ställa om produklion ochforskning från militärt lill civilt bruk, 4.att för regeringen gav till känna vad som i moiionen anförts angåendeett eventuellt svenskt deltagande i Wienförhandlingarna omruslningsbegränsningar i (MBFR), 1977/78:530 av (apk) och (apk). vari föreslagits all beslutade anmoda regeringen alt lainiiialiv lill samnordiska överläggningar i syfte atl proklamera som enkärnvapenfri zon. 1977/78:1018 av (apk) och (apk), vari såvitt nu var i fråga hemställts 1. all beslulade anhållaall regeringen ulan dröjsmål skulle skärpa siu slällningslaganile mollillverkning av neuironvapnei och -bilalerali. vid iniernalionella konferensersaml på andra säll - verka för eit förbud mol della nya massförinielscvapen. 2. att beslulade anhålla all regeringenverkade för en snabb iniernationell ulredning om möjligheterna all siälla omrustningsindustrin för civil och samhällsnyttig produklion och anviinda vad somkunde inbesparas genom nedrustning för ulvecklingsländernas behov, saml 1977/78:1027 av LarsWerner m. fi. (vpk), vari föreslagits 1. att hosregeringen hemslällde all i del fortsalla arbetet