prot · G10952 · 1977-12-31 00:00:00 — Det var enmycket ambitiös och intressant utredning som denne enmansutredare presenterade,och den ligger lill grund för den proposition som kommunikationsministern nuhar behagat lägga fram för . Delär väl på sin plats all säga att det är mycket hypotetiska antaganden somlanseras - det är förhoppningar som ställs om olika åtgärder för att minskabullerskadorna och göra det möjligt all behålla som/ flygplats.Propositionens förslag är mycket diffust. Det är ingenting som man direkt kanta på - del är förhoppningar om nya flygplanstyper och motorer och att manskall kunna nå en överenskommelse med berörda markägare om all även ifortsättningen få disponera flygfältet som sådant. Vi reservanter framhålleratt del torde vara omöjligt att fatta ett beslut om återflyttning avinrikestrafiken lill . I propositionen föreslås bara en temporärförflyttning lill för all man skall kunna vidta de åtgärder som ärnödvändiga för del nuvarande flygfält. Några garantier för allbullerfrågan skall kunna lösas på ett tekniskt och ekonomiskttillfredsställande säll vid en återflyttning lill efter det kortamellanspelet på kan inle ges. Del framgår med all önskvärd tydlighet avden särskilda rapport som enmansutredaren har lämnat. Han har på ettmycket ambitiöst sätt uppfyllt de krav somkommunikationsministern ställde på honom, men varken han ellerkommunikationsministern har lyckats bevisa att det skulle gå all minskabullerstörningarna vid . Alternativet att bygga om motorerna på flygplanstyp skulle la och ge ett begränsat resultat. Byteav flygplan är i stället enligt utredaren den effektivaste åtgärden för allhindra de bullerstörningar som förekommer på flygfältet. Mendetta är som sagt bara förhoppningar. Det är bullerfrågan som har varit - ochjag citerar än en gång vad jag sade 1975 - avgörande för flyttningen av flygetfrån till som har ställt sig bakom. Som jag framhållitkan man inle lämna någon som helst garanti för all man med de åtgärder somräknas upp kan lösa bullerfrågan på ett såväl tekniskt som ekonomiskt rimligtsätt. Del är kärnfrågan i vår reservation - man kan inte anvisa några vägarutöver del ganska hypotetiska resonemanget om att man hoppas kunna lösa bullerfrågani framliden. Och man skall inle bara lösa bullerfrågan genom tystare motoreroch kanske andra flygplanstyper. Man måste också salsa en halv miljard för attkomma till någon som helst ordning med just som flygplats. Man måstevidta omfattande åtgärder i form av flyttning av vägar och inlösen avbostadsfastigheter för att om möjligt klara de miljöproblem som finnsbeträffande detta fiygfält. ekonomiska frågan säger luftfartsverket, som är den på detta områdeansvariga och kunniga myndigheten, i sill remissyttrande över Brommaulredningenatt de finansiella konsekvenserna är likvärdiga i Bromma- ochAriandaallernaliven. Vi framhåller i reservationen all del inte finns någraslalsfinansiella skäl för all välja Brommaallernalivel -snarare tvärtom. Vikonstaterar från våra utgångspunkter alt en återflyttning även skulle innebärastora omställningskoslnader för Linjeflyg, som företaget säkerligen harsvårigheter att klara. Företaget får väl lita på regeringen, som har allaförutsättningar att skaffa de pengar som behövs och på så sätt hjälpa lill iden situation som uppslår om Linjeflyg mot all förmodan skulle återkomma lillBromma efter ell gästspel på . Vivill påpeka del kända faktum att en förutsättning för flygförelagels verksamhetär en ny flygplansfiotta. Departementschefen förefaller helt uteslutaanvändandet av för Linjeflygs flygningar från . Förelaget fickFokker F-28 som ersättning för Metropolitanplanel, och måste det på någotsätt få en annan flygplansflolta, som alltså skulle uppfylla de krav somhälsovårdande myndigheter och inte minst alla människor som bor runt flygfältetkan ställa på tystare trafik. Utredarenhar enligt propositionen rest runt i väriden för alt se vilka förutsättningarsom finns för att få fram en ny typ av flygplan som ersättare lill FokkerF-28. Det bör erinras om alt när detta flygplan kom föreföll det ganska klartalt skulle upphöra som flygfält och en flyttning lill ske.Flygplanstypen har sedan blivit kvar en lid på även om den liden är högstbegränsad. utslag som innebär altplanet skall vara borta från den . har gått medpå all förlänga den liden fram . Men sedan är detdefinitivt klart alt F-28 inle längre kan få tjänstgöra med sombas för sina olika turer. Vireservanter framhåller all en återflyttning av inrikeslinjerna från Arlandatill också beror på den överenskommelse som kan nås i de förhandlingarsom måste upptas mellan olika parter, i första hand luftfartsverket och berördakommunala myndigheter. Sådana överläggningar skulle i så fall också innefattaen noggrann och förutsättningslös prövning av samtliga för frågans bedömning iövrigt inverkande omständigheter. Men det bör i del sammanhanget erinras omatt myckel kraftigt har anfört all man anser attflygbullret inte kan nedbringas till en acceptabel nivå och all såsomell centralt område bör användas för andra ändamål än för flyg.. Deltaär alltså landstingels synpunkter. Stockholmskommun säger att man från den ej kan acceptera sådan flygverksamhetpå som innebär en sanitär olägenhet. Alternativet är en flyttning avhela flygverksamheten till , varefter ett behållande av allmänflyget påBromma t. v. kan övervägas. Deltorde komma att dröja avsevärd lid innan det är realistiskt alt få ell fastunderiag för en bedömning av här nämnda och andra avgörande frågor. Lägger mantill den uppfattning som har redovisats beträffande de kommunalamyndigheterna i synes det helt uppenbart all det inle ärrealistiskt att vänta att de tänkta överiägg-ningarna skall kunna resultera ien snabb enighet om återflyttning av inrikestrafiken lill . Motdenna bakgrund skulle del för alla parter vara myckel angeläget att få ellslutligt besked genom det beslut som skall fallas. Med hänvisning lillvissa remissinstanser bör flygplatsfrågan lösas på ett sådant sätt altLinjeflyg får vara kvar på efter den ulflyltning som propositionentalar så mycket om. Det är synnerligen angeläget att få detla fastslaget redannu. Från planerings- och personalsynpunkl torde det vara nödvändigt med ettklariäggande av au en återflyttning av inrikestrafiken till inle äraktuell. Endast på så sätt skapas ett fast planeringsunderiag. De betydandeolägenheter del skulle medföra all under en lång lid hålla denna fråga öppenelimineras. Enligt vår uppfattning bör de aviserade överläggningarna med dekommunala instanserna i avse de konsekvenser för Brommafiygplats som uppslår i samband med all Linjeflygs trafik definitivtutlokaliseras lill Arianda. Återstående flyg på , allmänflygel, skallbehandlas såsom en primärkommunal angelägenhet. Slutsatsenav detta resonemang skulle bli att luftfartsverkets engagemang på Brommaupphör. De närmare omständigheterna och formerna för detta bör bli föremål föröverläggningar. Mot denna bakgrund bör uttala all något uppdrag ålluftfarisvereket all utarbeta en detaljerad dispositions- ochulbyggnadsplan för såsom in- rikesflygplats inte ärbehövligt. Jagvill också erinra om att av de remissinstanser som har yttrat sig om dennafråga har framför allt planverket, och naturvårdsverketavstyrkt fortsatt flyg på . förordar en total avveckling avall flygverksamhet. menar att antalet störda människor ärdubbelt så stort som Brommaulredningen har beräknat. Dessa, som jag betraktar,mycket lunga remissinstanser ansluter sig till de synpuntker vi har framfört ivår reservation lill del betänkande från trafikulskollei som just nudiskuteras. Självfalletvore mycket all tillägga utöver detta. iStockholm har också funnit miljöolägenheterna så allvarliga att den beslutatförbjuda Linjeflyg och luftfartsverket att trafikera flygfält medFokker från , som jag har erinrat om. gavdem anstånd ytterligare ell halvt år, och under liden har både verket ochLinjeflyg överklagat hos kammarrätten, där ärendet just nu ligger förbehandling. Utslaget kanske kommer . Menhur det än blir med kammarrättens utslag, så kvarstår i alla fall från vårautgångspunkter - och vi har stöd från de tre lunga remissinstanser som jaghänvisat lill och från de människor som bor runt - attdel är inte lämpligt all bibehålla denna flygplats i fortsättningen. Detär mycket ambitiöst av departementschefen och hans utredare att försöka nå framlill en lösning som skulle så eliminera bullerstörningarna och andra urmiljösynpunkt negativa verkningar att man kunde tänka sig behålla Brommaflygfält i fortsättningen, men vi tror inte alls på det här. Vi är från vårautgångspunkter hell införstådda med att bör upphöra som flygplats . Vi hävdar bestämt denna uppfattning, och vitillbakavisar påståendena om de nackdelar som skulle vara förenade med attinrikesflyget lokaliseras till . Jagvill erinra om, vilket framgår av propositionen, att 47 96 av lin-jelrafikengår till och från , och jag har inte hört att detta förorsakar någrabekymmer och besvär för trafikanterna. Jaghoppas - och därmed vill jag sluta del här första inlägget - all vi skallkomma fram lill samma resultat som vi gjorde , dåriksdagen med 148 röster mot 143 ställde sig bakom den myckel förnuftigareservation som då fanns till trafikutskotlels belänkande, dvs. man var fulltinförstådd med att buller och andra miljöproblem på hade en sådanomfattning att man inle längre kunde tänka sig att ha linjefiyget kvar på denplatsen. Jag hoppas att nu som då ställer sig bakom de synpunkternaså att verket och inle minst berörda personalgrupper får besked om att hösten1978, med tillämpning , utgår all linjelrafik från Arlandafiygfält. Meddet sagda, herr talman, hemställer jag om bifall lill reservationen. TORECLAESON (vpk): Vänslerparliet kommunisterna står fast vid sin tidigare ståndpunkt altflygel på bör avvecklas möjligt och all varje försening ochvarje uppskov bör undvikas. Del är en ståndpunkt som inte delas av denborgerliga regeringen och den borgerliga majoriteten i trafikutskottet.Kommunikationsminister har uttalat att han har starkaförhoppningar all skall bevaras, mot bakgrund av att endastvpk väckt partimotion om en avveckling och all tillmäts stor betydelseför trafikförsörjningen. Närvpk vidhåller sin uppfattning är det främst starka miljöskäl som varitavgörande. Alla är medvetna om att tiotusentals människor i de berörda delarnaav upplever nackdelarna med den intensiva flygtrafiken sommycket besvärande. Den tragiska flygolyckan i början av fjolåret vidinflygningen till aktualiserade frågan om de risker som delinnebär att bo nära en flygplats. I den debatt som alltsedan 1950-talel förtsom vara eller inte vara som centrum för det reguljärainrikesflyget har säkerhetsfrågorna inte varit de som främst diskuterats. Brommaflygplats byggdes ju långt innan de nuvarande säkerhetsbestämmelsernafastställdes och har inte moderniserats i samma takt som övrigaflygplatser ingående i linjeflygsnätet. Flygsäkerheten, säkerhet förflygpersonal, passagerare och kringboende måste väga tungt vid en samladbedömning av framlida inrikesflyg. En flygplats som används för linjefart måstenaturligtvis uppfylla stora krav i säkerhetshänseende. Riskerna måste enligtmin mening bedömas vara så stora att de tillsammans med vad som framkommit vidtidigare utredningar om flyget, dess kapacitet, buller och avgaser motiveraren ut-flyllning från till Arianda. Olikamotiveringar har, främst från borgeriigt håll, anförts mot en nedläggning avBromma flygplats, och dessa argument återkommer även i detta sammanhang och ide nu aktuella diskussionerna. a. har del sagts att flygfält liggernärmare city än vad andra tänkbara alternativ och vad gör, och attnäringslivels föret-ädare och vissa kommuner ute i landet vill ha kvar.Vad man anser på bo-lagskonlor och i bankernas styrelserum eller hos någrakommunalmän ute i landet kan naturiiglvis inte få väga lika tungt eller tyngreän omsorgen om tiotusentals människors hälsa. Dethar sagts att de som bor runt flygplatsen vänjer sig vidflygbullrei liksom vid andra störningar. Del är möjligt all några människorkunnat anpassa sig och leva med del. Man försöker inrätta sig efter det trotstrassliga nerver, dålig sömn och andra olägenheter. Det betyder emellertid inleatt de sanitära och miljömässigaolägenheterna blir mindre. De kvarståroförändrade även om en del vänjer sig, och de måste undanröjas. Inteminst luftföroreningarna borde, mot bakgrunden av den nu aktuella diskussionenom bilavgaserna och jetbränslets farlighet, stämma till eftertanke. Det bordenaturiiglvis vara så att de berörda människornas intressen, uttalade krav ochönskemål skall vara de avgörande och inte företagsintressen eller andraintressen. i Stor-Slockholm, som representerar ett myckelstort antal människor som direkt berörs av de problem flygplatsen medför, harredan för ca fem år sedan bl. a. sagt ifrån att del är orimligt att riskerahörselskador och psykisk ohälsa för tiotusentals boende och arbetstagare förall nå den kortsiktiga vinslen av 15 minuters kortare bussresa till för tillfälliga resenärer. Föreningen har också pekat på de risker somöver huvud laget är förenade med att ha en stor flygplats mitt i Stockholmskommun. Man krävde för hyresgästerna i , , , och all flygtrafik till och från ejskulle tillåtas ske med F-28 eller liknande plan och att Brommaflygplats möjligt skulle avvecklas, varvid inrikestrafiken hell skulleförläggas till . Över3 000 människor har före trafikutskottets behandling avförevarande proposition och motioner skrivit på namnlistor med krav altBrommaflyget skall avvecklas. Den starka opinion för en avveckling av i förstahand det reguljära linjeflygel som funnits i västra iallmänhet och i Brommaområdet i synnerhet är väl känd. Den opinionen har inleblivit mindre utan snarare ökat, och den har också kommit till uttryck i ställningstagandenbland de politiska partierna i . Vpk står alltsåinte isolerat i denna fråga ulan befinner sig i gott sällskap med vad somförmodligen utgör en majoritet av de människor som direkt berörs. Denmiljö som omger oss formas av människor - men miljön formar också människorna.Och det finns därför ingen miljö som vi kan underlåta alt ställa krav på. Derestriktioner som miljöaspekter sätter upp måste vara av avgörande betydelse.Avgörande kan exempelvis inle få vara om flygpassagerarna får 15-20 minuterskortare resväg eller ej. Men det betyder självklart inte att man vid enbedömning kan låta bli att ta hänsyn lill även kommunikations- ochkostnadsaspekter. Klart är också att oavsett var en alltmer stegrad flygtrafikförläggs kommer ett stort antal människor att bli direkt eller indirektstörda. Inrikesflygets starka utveckling har medfört ökade miljöproblem kringde större inrikesflygplatserna, bl. a. i form av buller. Därförmåste man nu utvidga frågeställningarna och diskussionerna från alt i stortsett bara gälla var flygtrafiken skall föriäggas till all gälla även en kritiskgranskning av flygtrafikens utveckling. Flygtrafiken måste sättas in i etttotalt trafikpolitiskt sammanhang. Delta innebär alt flyget måste bedömas motbakgrunden av behovet av både snabba transporter och alternativa färdsätt.Svårigheterna med energiförsörjningen, som gör sig alltmer påminda,aktualiserar behovet av ett energisnålare samhälle. inte minst då det gällerkommunikationer och transporter. Detta betyder exempelvis att flyg iförhållande lill järnväg på avstånd ler sig alltoförmånligare och alltmer omotiverade. Vivet all de satsningar som gjorts på privatbilism och landsvägstransporter harförsämrat underlaget för en väl utvecklad kollektivtrafik. Det finns nu riskför att en hämmad utveckling av privatflyget både försämrar underiaget för ettväl utvecklat trafikflyg och kan åstadkomma svåra skadeverkningar på miljön. kommunisterna står fast vid tidigare ståndpunkt, attflyget på bör avvecklas. Varje uppskov eller försening måste,som jag har sagt, undvikas. Främst starka miljöskäl men även säkerhetsskältalar för detta. Tiotusentals människor i uppleverflygbullret som en plåga, avgasproblemen och den höga trafikintensiteten med destora fiygplanen som säkerhetsrisker. Vihar emellertid också hävdat, och jag vill gärna upprepa detla, attsysselsättningsaspekterna beträffande de människor som berörs av en utflyttningmåste bli föremål för ytterligare uppmärksamhet samt att ell samarbete måstekomma till stånd mellan å ena sidan den personal det gäller och å andra sidanresp. myndigheter och företag. Alldeles särskilt har vi understrukit vikten avatt de anställda och deras fackliga organisationer därvid får en ordentligrepresentation och ett starkt inflytande samt all all möjlig hänsyn tas till deanställdas intressen. Vpktycker all del är märkligt att den borgerliga regeringen tillsatte en nyutredning och att den nu föreslår att även behålls förkombinationen inrikesflyg och allmänflyg. Frågan var, enligt vår åsikt, redantidigare tillräckligt utredd; del som återstod borde ha varit fullföljandet avfattade beslut om inrikesflygets flyttning till Arianda. Dämlöver borde ävenbeslut ha fattals om allmänflygets avveckling, så att flygfältet hade kunnatfrigöras för bostads-, rekrealions-och arbetsplalsändamål, vilket är viktigt avbl. a. sociala och samhällsekonomiska skäl, men framför allt av miljö- ochsäkerhetsskäl. Jag yrkarbifall till vpk-motionen nr 103. Flygplatsjrågani Stockholmsregio -nen Vi har under 1970-talel haft ell stort antal debatter om inrikesflygeti , och då särskilt om här i . Del utmärkandeför alla dessa debatter, vare sig det gällt utskotts-deballer ellerinlerpellationsdebalter, har varit det bristfälliga diskussionsunderlaget. Dentidigare regeringen bestämde sig helt enkelt för att skulleläggas ned, och man vägrade att över huvud laget undersöka, om det fanns någonmöjlighet att i någon form behålla flygplatsen. Man bestämde sig helt enkeltför att den skulle försvinna, och del skedde i en av vissa slockholmspolitikerstarkt uppiskad stämning mot miljö-förstörelse vid . kan vi emellertidhålla en debatt på saklig grund lack vare att Flygplatsfrågani Stockholmsregio -nen den nya regeringen meddenna kammares tillstånd tillsatte , som syftade lill attundersöka om i någon form kunde bevaras. Som ensamutredarevalde man juslitiekanslern , och han har under den korta tid somstått till hans förfogande presterat ett fullödigt material. harkommit fram lill inte bara att på något sätt bör bevaras, utanalt den bör bevaras som den flygplats för allmänflyg och inrikesflyg som den är. Delta säger väl en hel del om hur verkligheten kan förändra beslut sominle är tillräckligt väl underbyggda. Jagvet alt kommunikationsministern om skall hålla ett an förande, varvidhan ingående kommer att tala om bakgrunden till propositionen och om desssyften. Jag skall emellertid först beröra , eftersom den harvarit avgörande för utskottsbehandlingen. Detkonstateras i utredningen att kapacitet är otillräcklig för atttillgodose behovet av flygplatser i . Detta konstaterandegörs på grundval av de prognoser som SAS, Linjeflyg och luftfartsverket gjortoch som alla stämmer överens med varandra. Det vore mycket intressant om herrMellqvist ville ange sin syn på dessa prognoser för inrikesflygets utveckling iSverige. Accepterar han dem, har han nämligen också godtagit resonemanget omatt Arianda flygplats icke är tillräcklig för allmän- och inrikesflyget iStockholmsregionen. Jaghar i del sammanhanget frågat mig om inte Arianda skulle kunna byggas ut medell större antal banor och på så sätt få tillräcklig kapacitet för del ändamål jagnyss nämnde. Det är emellertid inte möjligt. I anslutning lill flnnsinle resurser för en sådan utveckling. Redan om man bygger en tredje bana,vilket utgör Ariandas reserv kapacitet , kommer avståndet från den tredjebanan till terminalen all bli . Var och en kan ju tänkasig vad del kostar och bränsleåtgång alt taxa flygplan i sådan mängd ochmed sådan sloriek som det blir fråga om. Följaktligenmåste vi ha en flygplats till i under överskådlig framtid. Dååterstår bara ett enda alternativ, om vi inte skulle behålla , nämligenTullinge/Getaren. Det räcker att anföra två skäl för alt avfärdaTullinge/Getaren. För det första är del av försvarspolitiska skäl f n. och sålångt framåt man kan se ell omöjligt alternativ. För del andra inser man genastnär man ser på kartan var / Getaren ligger i förhållande till Arlandaatt kommunikationerna mellan de båda flygplatserna - liksom även mellanTullinge/Getaren och - blir både dyrbara och opraktiska. Dååterstår bara den flygplats som redan finns, nämligen . Denhar i den ekonomiska beräkning som gjorts i konstateratsvara den billigaste. I det sammanhanget rör rnan sig ändå med stora ombyggnadsplaner,vars genomförande skulle kosta ungefär 500 milj. kr. Med tillgång till 500miljoner kan man göra lill en mönsterflygplais i allaavseenden. Jagvill när kammaren fattar beslut om att sälla i gång förhandlingar om altbevara peka på nödvändigheten av att också granska demöjligheter lill besparingar som flnns. Det är säkeriigen stora. Skulle manbara tillfredsställa de säkerhetsmässiga kraven, skulle kunna"repareras" för ca 100 milj. kr. Det är ell hell annat belopp än vadsom tidigare nämnts här i debatten. /Getaren skulle liksom Arianda draen kostnad på inemot 1 miljard. Jag tror inle alt någon i landets nuvarandeekonomiska läge med gott samvete kan tala sig varm för sådana investeringar. Jaghar berört kapacitets- och ekonomifrågorna. Jag tycker attkapacitelsfrågan är avgörande för ett ställningtagande, och det har jag ocksåunderstrukit under utskousbehandlingen. Accepterar man del angivnakapacitetstalet för Arianda, kan man inle säga nej till . Vikommer då in på den fråga i delta sammanhang, som har upprört sinnena och somfortfarande anförs som huvudinvändningen mot , nämligenmiljöfrågan. Låt mig slå fast att vi i utskottets majoritet kännerstarkt för att miljöfrågorna skall behandlas omsorgsfullt och ansvarsfullt avmyndigheterna. Vi skall inle ta lätt på frågan om hur många som blir störda ochhur myckel de blir del vid . Men vi vill också peka på denhistoriska utvecklingen. På1950- och 1960-talen trafikerades med de tungapropellerplanen. Del var dygnetruntirafik. Man varmkörde DC 7-moto-rerna pånätterna. Och vi vet alla hur dessa tunga propellerplan startade med en lång,flack sligningsbana, med påföljd alt deras brummande motorer under alladygnets timmar naturiiglvis kraftigt störde befolkningen runt . Det vardå motståndet mot flygplatsen föddes. DC 7-orna följdes sedan av Caravellerna,de första jetmaskinerna, som ingalunda var konstruerade med hänsyn tillmiljöfrågorna. Man konstruerade helt enkelt en snabb och effektiv flygmaskin.De har också betytt mycket för motståndet mot . Mense på utvecklingen och vad som har hänt! Jag har här i mjn hand ett papper somtalar om just den tekniska utvecklingen, till vilken jag strax skall återkomma.Caravellerna hade en bulleremission av . Jag skall inle besvärakammaren med en massa siffror, men låt mig nämna några. Airbusen, som för någradagar sedan provlandade och provstartade på , har enbulleremission av . Del är en skillnad på 14-15. Delta är betydligtmer än en halvering av bullerproduktionen - del framgår tydligt av kurvan pådel papper som jag har framför mig. Den tekniska utvecklingen drivs bestämt moten lägre bullernivå på planen, mot bättre tekniska egenskaper över huvud taget,miljömässigt och energimässigl. Detverkar bisarrt när man studerar den senaste bullerkartan över flygplatsmed omnejd och finner att trafikbullret på galorna i de omgivande kvarteren ärhögre, med ett undanlag, än del buller som flygmaskinerna alstrar på Brommaflygplats. När för att man skall plöja upp flygplats och byggafabriker och bostäder med all den trafik som det innebär är del därför det mestmiljöfieniliga förslag som har väckts i denna kammare angående flygplatsframtid. Närdet gäller bullerfrågan och bulleremissionerna tänker jag på de lusentalsmänniskor som bor vid andra flygplatser i , De är också störda, men dehar inte så skickliga och starka talesmän som de har som känner sig störda vidBromma flygplats.