prot · G109133 · 1977-12-31 00:00:00 — Det är baradet att resurserna slösas bort på onödiga och onyttiga saker. Nyttstatsbidrag till m. m. STIGALEMYR (s) kort genmäle: 1 utbildningsutskottets betänkandesuddas det inte alls ut några motsättningan Men det byggs heller inte upp någranya, onödiga motsättningar. Vi har i debatterat utbildningsutskottets betänkande1977/78:21, men jag har inte hört någon talare nämna ett enda ord omskolhälsovården. 1 och för sig ärjag inte speciellt förvånad. Skolhälsovårdenär en resurs som finns inom skolan, men som väldigt få talar om. Den har ändåfåll 26 sidor i propositionen och 4 sidor i betänkandet. Jag vill här tala föravsnittet vissa skolhälsovårdsfrågor, där jag i motionen 1977/78:1726 har tvåspeciella förslag, vilka jag kommer att yrka bifall till. Detär naturtigtvis förenat med avsevärda svårigheter att tala mot ett enigtutskott i denna fråga, men den är så viktig för alla skolsköterskor i landetoch även för , som drivit den i , att jaglar kammarens tid i anspråk för en redogörelse. Skolhälsovårdenskvalitet är i hög grad beroende av skolsköterskornas möjligheter att fullgörasina arbetsuppgifter. Den utredning som tillsattes för attutreda skolhälsovårdens innehåll, organisation och huvudmannaskap lade framsitt betänkande . Ordförande i utredningen var nuvarandeutbildningsministern . Tyvärr hör propositionen, som lagtsfram på grund av belänkandet, inte till del avutbildningsområdet och har alltså inte kunnat Nyttstatsbidrag till m. m. fullföljas av honom. Propositionen1977/78:85, som statsrådet lagt fram och som ligger lill grund för delbelänkande vi nu behandlar, har på de grundläggande punkterna ej följt upputredningens goda intentioner. Skolhälsovårdenär den äldsta fungerande delen i skolans elevvård, men också den hårdastbelastade. Eleverna kommer till skolhälsovårdsmotlag-ningen inte bara för attfå hjälp vid sjukdom och olycksfall. Skolhälsovården är också en systematisktförebyggande vård som regelbundet kontrollerar elevernas hälsotillstånd.Dessutom söker många elever upp skolans hälso-vårdsmotlagning för all lä hjälpmed problem av många slag och för atl få tala med någon som de känner och harförtroende för. Skolsköterskanhar den stora fördelen i sitt arbeie alt lära känna alla elever eftersom allapasserar skolhälsovården . Det är för eleverna ensjälvklar rättighet alt söka skolhälsovårdens hjälp, och det väcker inte någotuppseende eftersom det är en verksamhet som är en naturiig del i skolans liv. 1fråga om mål och innehåll har utredningen, remissorganen, propositionen ochutskottets betänkande inga delade meningar. Man ser skolhälsovården som en delav den samlade elevvården och som en verksamhet, vilken har till uppgift attfölja elevens totala ulveckling. Satsningen på en ökad omsorg tillkontrolleleverna eller, som man föredrar att kalla dem, elever med särskildabrister i hälsotillståndet och satsningen på en intensifierad medicinskstudie-och yrkesvägledning är utmärkt. Men detta medför ingen minskning avarbetsvolymen för sjuksköterskorna. Man skär visserligen ner läkarundersökningarnai högstadiet till en läkarundersökning i årskurs 8 i stället för undersökningav skolläkare i årskurs 7 och årskurs 8. Detta medför en ökad arbetsbelastningför skolsköterskan,eftersom hon får mer arbete med kontrollelever vid stadieövergångeni årskurs 7, då eleverna oftast kommer från en annan skola och skall inlemmas ihögstadiet, och likaså vid avgången från högstadiet till gymnasiet. försvinner är enbart av godo. Den har dåligt fyllt det ändamål denvar tänkt för. Den har i bästa fall visats upp för arbetsgivaren mensällan fyllts i på arbetsplatsen. Den innebar dessutom en avsevärdarbetsuppgift för skolsköterskan. Denintensifierade muntliga medicinska studie- och yrkesvägledningen lill elev ochföräldrar kan på ett mycket bätire sätt fylla sin uppgift så atl ingen hamnar ietl olämpligt och olyckligt yrkesval och yrkesutbildning. Närdetgäller skolhälsovårdens lokalisering finns det inga delade meningar om atlskolhälsovården skall ha sina lokaler i skolan, även om den i enstaka fall kanintegreras med utanför skolan liggande hälsocentral. Jag anser att det voreolyckligt om man ej slår vakt om den grundläggande principen att för att få eneffektiv och god skolhälsovård måste skolhälsovårdslokalerna vara centraltbelägna inom skolbyggnaden. Med målinriktningen en samlad elevvård, varavskolhälsovården är en viktig bit, bör den fungera i skolan, inte utanfördensamma. Antaletelever per skolsköterska har utredningen och många remissinstanser ansett varaviktigt alt fastställa till 800 per heltidsanställd skolskö- Ända sedan år 1944har det i skolförordningen läsiställts att del på en heltidsanställdskolsköterska ej skall ankomma mer än 1 500 elever i och I 200elever i gymnasieskolan. skall inga föreskrifter eller anvisningar i dellaavseende utfärdas vare sig i skolförordningen eller i de föreskrifter ochanvisningar som de centrala myndigheterna utfärdar. Ipropositionen påpekas svårigheten med alt centralt reglera personaltäthetenför skolsköterskorna. Det betonas med rätta en rad andra förutsättningar, t.ex. anialel skolenheier, stadier, antalet elever med handikapp, geografiskaavstånd mellan skolorna, sociala strukturer i ell rektorsområde m. m. Det hadedock varit en styrka om man i proposilionen hade kunnat fastna för enrekommendalion om högsia elevanlal per hellidsanställd skolsköterska lill max800 elever, om man nu ansett sig förhindrad att ålägga kommunerna ett tvång idetta fall. Genomsnittet för landei per hellidsanställd skolsköterska är 1 244elever. För alt kunna meddela en skolhälsovård enligt det mål och de riktlinjersom propositionen står för, är detla ett orimligt högi antal. 1praktiken betyder det alt de kommuner som har insen skolhälsovårdens storabetydelse i den samlade elevvården och redan har sänkt elevantalet kommer attfortsätta på samma linje med hänsyn tagen till de nya arbetsuppgifter somtillkommer och ytterligare minska antalet. I de kommuner där man är merkallsinnig, och där arbetsförhållandena för skolsköterskorna är utomordentligtsvåra , kommer det att bli hårda MBL-förhandlingar på varje tjänst. Encentral rekommendation hade hell säkert på etl mycket mjukare sätt kunnat föramed sig en för elever, skola, föräldrar och skolhälsovårdspersonal bättresituation. Med de problem som finns i dagens skola borde del vara en förnuftigoch ekonomiskt god investering atl sänka elevantalet per skolsköterska. Detförtroendekapital som skolhälsovården åtnjuter borde bätire förvaltas än som nusker. Lålmig återge vad nuvarande utbildningsministern uttalade närutredningsförslaget lades fram: Under arbetets gång har jag blivit mer och meröveriygad om all skolsköterskan är den främsta trygghetsfaktorn i skolanselevvårdande arbete. Hadedel inte varit någol för utbildningsutskottet att ta fasta på, inte minsl närden nya nu skall genomföras? har också och Svenska hälso- och sjukvårdens tjänstemannaförbundhävdat det utomordentligt angelägna i alt skolskölerskoroch skolläkare fårsådana möjligheter och föruisäilningar all de kan fungera på ell effektivtsätt, både från hälso- och sjukvårdssynpunki, för den enskilde eleven och föratt de själva skall känna tillfredsställelse med sitt arbete. 1 skrivelse lillKonungen och vid uppvaktning hos dåvarande utbildningsministern 1970framfördes krav på en begränsning av elevantalet lill 800 elever perheltidsanställd skolsköterska. Del är alltså . Sedandess har dettillkommit många nya arbetsuppgifter, så 800 elever är ett mycket rimligt krav.Man anser också atl för att få en likartad kvalitet på skolhälsovården inomsamtliga kommuner är det helt nödvändigt att del föreslagna elevantaletlästställes i skolförordningen. Detta är alltså vad de Nytt statsbidrag till m. m. Nyttstatsbidrag till m. m. Närdet gäller skolsköterskans och skolläkarens arbetsuppgifter finns detdetaljerade anvisningar, och del åligger befattningshavarna alt ulföra arbeieienligt föreskrifterna. Jag skall inte trötta kammaren med att läsa upp 26punkter, men det finns så många, ganska omfattande punkter som reglerar ochstyr arbetet. I dessa redogörs för arbetsuppgifterna, och därtill kommer en heldel andra anvisningar. Manär alltså inte främmande för att utfärda centrala anvisningar och riktlinjerför arbetets bedrivande, men när del gäller centrala rekommendationerbeträffande personaltätheten undandrar man sig helt t. o, m, den svagasteviljeyttring i form av en rekommendation. Det är, herr talman, på något sätt enavgrund mellan lära och liv, 1propositionen är huvudmannaskapet en het potatis. För skolsköterskornas del ärett fortsatt primärkommunalt huvudmannaskap att förorda, 1 propositionen harman inte tagit ställning till huvudmannaskapet på . Dock säger man attdet t, v, skall vara primärkommunalt i avvaktan på hälso- ochsjukvårdsutredningens förslag. Landstingen har redan nu sä stora uppgifter attde inte kan klara av ännu ett arbetsområde, och därför anser jag att det hadevarit till fördel för eleverna, för skolan och för skolhälsovårds-personalen,om huvudmannaskapet i vad gäller skolsköterskorna lagts på primärkommunerna.Utskottet tillstyrker propositionens förslag om att huvudmannaskapet tillsvidare skall åvila kommunerna," men vi vet inte hur det blir i framtiden.Atl SÖ framgent skall vara central tillsynsmyndighet över skolhälsovården ärpositivt, men då borde SÖ också leva upp till sitt ansvar i stil med vad jagtidigare anförde. Det vore åtskilligt mer att säga i denna så viktiga fråga för våra barnoch ungdomar, men tiden medger inte detla. Kostnadernaför all gå pä utredningens förslag hade inneburit 25 milj. kr. för en utökningav antalet skolsköterskor med 400 nyanställda , attvara genomförd /82. En utökning av läkarinsatsen hade enligtberäkning kostal 10 milj. kr. Medtanke på de slora ungdomsproblem vi har i samhället och vad del kostar attförsöka bota alla de skador en social missanpassning och ell beroende avalkohol och narkotika för med sig är det av största vikt att satsa resurser pådet förebyggande arbetet. Ser man på de stora kostnaderna och även på deenskilda människornas situation är 35 milj. kr. en blygsam summa på enfemårsperiod. Det är mol bakgrund av det anförda jag yrkar bifall lill motionen1977/78:1726, vari hemslälles, "attriksdagen beslutar anhålla om atl regeringen utfärdar en rekommendalionangående ett maximalt antal elever per heltidsanställd skolsköterska lill 800,samt alt huvudmannaskap i vad avser skolsköterskorna får åvilaprimärkommunerna". Detta innebär också avslag på punkterna 22 och 23 iutskottets hemställan. Idetta anförande instämde , , ,, , , och (samtliga fp). () kortgenmäle: Jag delar den uppfattningen att det vore värdefullt om man hade ettmindre elevantal per skolsköterska än f. n. Men den här diskussionen gällerinle den frågan ulan vad vi egentligen menar när vi fattar beslul om endecentralisering av beslutsbefogenheterna. Decentraliseringär säkerligen för många av dem som reste sig upp och instämde i delföregående anförandel ibland ett honnörsord. Men den här gången passar delinte. kräver man statligt reglerade bestämmelsen Och det intressanta, herrtalman, är att det är så ofta detta handen Det låter bra att tala övergripandeom atl nu låter vi kommunerna få bestämma, men när det blir fråga om praktiskverksamhet litar man inte på kommunerna utan då skall man i stället statligtreglera. Det har vi i utbildningsutskottet inte velat vara med om. Vi menar atlnu lägger vi etl stort och tungt ansvar på landets kommuner, och då är det upptill dem all söka lösa frågan om skolhälsovården så bra som möjligl, klaraproblemet med elevtätheten på det sätt kommunen orkar med och anser varalämpligt. Vi avvisar alltså idén att här ålägga kommunerna att arbeta på ettvisst sätt, när vi i övrigt gör en skolreform som i så utomordentligt storutsträckning lägger beslutsfunktionerna lokalt, ute hos kommunerna. Nytt statsbidrag till m. m. () kortgenmäle: Det är nästan rörande med utbildningsutskoueis tillit till kommunerna iden här frågan. Jag är ledsen alt jag inte kan instämma i den. Sedanpropositionen framlagts har jag haft samtal med åtskilliga skolsköterskor.Skolstyrelserna har vänlat på propositionen och funnit att den rekommendationsom har gällt - alltså en mycket antik rekommendalion; storaförändringar har skett i skolans arbete och i skolsköterskans och skolläkarensarbetsuppgifter - las bort och inte ersätts med någonting. Man har inleuppfattat det så att nu skall vi leva upp lill förväntningarna och göra detriktigt bra, utan man har uppfattat det så att nu står det ingenting - alltsåkan det bli vid beslul. Det är faktiskt sä det fungerar i verkligheteni kommunernas trängda ekonomiska liige. Jaghar varit så hovsam i min motion alt jag inle har begärt en reglering, utan jaghar begärt en rekommendalion. Jag tror ändå att det är mycket viktigt atl detstår någonting - en rekommendation. Man ser väldigt gärna på en sådan - detfinner vi om vi t. ex. ser på hur kommunerna fungerar när det gällerKommunförbundels rekommendationer. Dethade varit värdefullt om utbildningsutskottet hade kunnat tillstyrka vårtförslag. Det hade inneburit stora fördelar för våra elever. Om vi verkligenmenar någonting med att vi vill ge dem en bättre elevvård, då skall vi ta varapå de resurser vi har i skolan - och de finns i hög grad inom skolhälsovården. Nr 133 () kort genmäle: slår nu in öppna dörrar. Det ärju ingen av Ingen har sagl någoniing om att det inle är värdefullt med Nvtt statsbidrag skolsköterskor etc. Vi talar ju om någoniing hell annat, vi diskuterar i vad //// "'' centralt skall tala om för kommunerna vad de skall göra. f,j ifi rörande eller inte får väl andra bedöma, herr lalman, men vi håller junu på atl bli överens om attöverföra till kommunerna mer och mer att besluta om, a. på skolans område. Vadsom skiljer utbildningsutskottet från och dem som instämde ihennes första anförande är all vi har en annan syn på i vad mån kommunerna ärvuxna denna deceniralisering. Därvidlag tror utbildningsuiskollet påkommunerna. MARGOTHÅKANSSON (fp) kort genmäle: Jag tror visst all kommunerna försöker. Men är man i ett trängtekonomiskt läge inte tvungen att ta en utgift och finns del inte någon form avblygsam pekpinne - och tas vad som funnits förut bort utan att det lämnas någonersättning - då blir resultatet i många kommuner tyvärr negativt. Jag sägerinle alt del blir del i alla kommuner. I många kommuner tror jag all manverkligen uppskattar den resurs som skolhälsovården innebär. Tyvärr har många inte insen del rätta förhållandet ulan tror all man kan liigga påbefattningshavare hur många nya arbetsuppgifter som helst och ändå ha enfungerande elevhälsovård. TORENILSSON (m): Det kommer att bli barnensår 1979-jag har fåll brev om det. Barnens år- det låter löftesrikt. Låt oss se! Med intresse ägnade jag mig ät läsning iUbU 21, som handlar om 7 . Jag kommer lill s.3. Vad är delta? "Kommunen måsle kunna visa atl verksamhei pågår föreleverna under de delar av skoldagen då undervisning inie pågår." Kommunenmåste kunna visa atl verksamhet pågår! "Denna verksamhet skall bedrivas ienlighet med de mål och rikllinjer för skoldagen som regeringen senare skallfastställa." Här har jag i mitt manuskript dristat mig lill atl sälta ulkommatecken mellan salserna - förlåt! "Bedrivas", ordet väckertankar. Verksamhet - för vad? Tillverkas någol, framställs något? Vad vill man? Mål för skoldagen,riktlinjer? Delär lång väg. Djupt oroad talade utskottets ordförande om visioner och drömmar.Jag förstår honom fullkomligt. Mål skall senare fastställas. Inte mål , inte rikllinjer - men vad det kostarvel vi. Skolan är en verkstad fören bätire värld, och vi väntar på riktlinjer. Skola del var förrriktlinjer och mål, t. ex. 1842. Skola del har betytt utbildning, undervisning, fostran, karaktärsdaning. 124 Skolan det var kunskaper, examen och belyg. Jag minns all del var festden 1 juni med kabbeleka ochandra blommor i skolsalen, svensk fiagga och fina Nr 133 kläder. Fostran, kunskaper ochbetyg. Mål och riktlinjer icke fastställda - men Fostran och normer? Lärare -ja,benämningen finns.rnen i praktiken är hon/han på sin höjd yy,., statsbidrag jämställd, kamrat, , eller ett öknamn. ,y/ gnmdskolan Skoldagens innehåll - enreaktionär fråga. Detär närmast fråga om förvaring av vissa personer, tycks del mig. Placering i 5timmar och på lågstadiet - lågstadiet, får man verkligen behålla ettsådant ord? på mellan- och högstadiet. Jagfinner på s. 1 i det senaste numret av tidningen följande: "Ny läroplan för . Arbelssättei i skolan måste bli mer undersökande, experimentellt och verklighelsförankral. Del siiger ." Del är upplysande. Omriktlinjerna och målen slår del: undersökande. Betyder del att fakta inteframläggs för eleverna , utan att de själva får leta efter dem? Experimentellt- skolan brinner och sprängs i luften eller springer i luften -vi lär inteantyda någon gärningsman. Nog är det verklighelsförankral. Denverklighet som präglar oss i är materialistisk. Ingapåståenden, inga lärosatser, ingen tillåts - men en tes är helig:Människan är ett däggdjur. Hon skiljer sig från andra diiggdjur genom etl"sapiens" i artnamnet. Det betyder förnuftig, förståndig. Detbetyder ytterst att människan inte har någon själ - inle i den betydelse ordetpå sin tid hade i kristenheten. Ochdå blir också frågan om mål och riktlinjer egentligen meningslös. Etikförutsätter au någonting slår över människan, atl hon har ett ansvar och atthon skall redovisa för sitt liv. Däggdjur behöver inle räkna med någon dom. Inomvärldsligtbehövs dock en viss ordning - förlåt ordet! - och i s-re.servaiionen skriverman om "deras" - elevernas - "möjlighel att påverka och leva idagens och morgondagens samhälle och där fungera som yrkesulövare ochsamhällsmedlem". Del är ordning. Funktioni dag och - det var mycket. Men finns det intet mer? Den fråga somSven hade mön om meningen möter jag oupphörligen. Ikommunen läste jag på en skolbyggnad:"Gudsfruktan är vishetens begynnelse." Har man mejslat bort del nu? Iläroplanen slår del inte. och verksamheten bedrivs nog inte enligt dennabibelvers - när verksamhei pågår. Kommunen måsle kontrollera om den pågår. Vihar något bättre än bibelverser och tro - vi har barnomsorg. 1 minpostlåda låg en tidning i färg. där man möttes av uppmaningen:"Du ställer väl upp första maj?" Ställer upp för vad? Jaglä.ser: "Barnen är vår gemensamma framtid. Därför är deras uppväxt-villkoren angelägenhel för oss alla," Även för barnen? "Barnens behov måslei slörre ulslräckning påverka samhällsplanering och 125 Nyttstatsbidrag till m. m. arbetsliv," Jaså, detvar de vuxnas villkor det djupast gällde. Här säger jag nästan som Inga Lantz-jag hoppas att hon inte menar att jag uttrycker det felaktigt: Huvudsaken ärjuändå barnen, "Barnomsorgenaren annan viktig fråga för föräldrarna. Samhället måste ställa upp," Ja,där kommer orden "ställa upp" igen. Ställa upp för vad? Samhället?Men föräldrarna då? - Var är mamma? Detvar min fråga när jag som fem-, sex- och sjuåring kom in där hemma. Jagfortsätter att citera: "Därför måste barntillsynen byggas ul." Ja,här har vi det viktiga ordet "tillsyn". Verksamhet pågår över helalinjen i . Detär snålblåst och isig april. Gång på gång ser jag skockar med småbarnvidhållplatser, på utflykt-en del tysta,en del surrande. De ser vilsna ut. Mende har tillsyn, män och kvinnor med betalning. Var är mamma? Hurkommer barnen all fungera i dagens och morgondagens samhälle? Vi ställer upp.Skolan ställer upp. De unga ställer upp på och Centralen omsider. Nästanalla talare har använt ordet "problem" . Jag menar atlproblemets lösning är den gamla bibelversen 1:7. Experiment,verklighetsförankring, och 20 minuters verksamhet. Det ärdumt att vara orolig, att ha en klump i halsen vid Ängbyplan i aprilsnön ochsnålblåsten vid anblicken av de tillsedda. Ja,apropå det, varför talar jag här ? Jo, det är med anledning av motionen1167 av m. fl., c, m, fp, om den andliga värden i skolan, dvs.om andlig vård och vägledning inom skolans ram. Givelvis är motionen avslagen. Andlig vård när detgäller, som det heter, att fungera i dagens och morgondagens samhälle?Regeringen skall fastställa mål och rikllinjer. STIGALEMYR (s) kort genmäle; Jag skall vara mycket kortfattad. Jag noterar att kom uppi talarstolen och . Del vari som riksdagenfattade det beslul om reformering av som kallades SIA-reformen. Detär det beslutet som refereras på s. 2 och 3 i utbildningsutskoueis betänkande.Jag begär inle att skall lära sig den här tekniken, men det som vitalar om på s. 3 är en liten bil av grundskolereformen, den som kallas Beslutom den samlade skoldagen. Det är bara en liten del av det hela som ännu inteens börjat införas i kommunerna. Möjligen kan jag, herr talman, trösta om jag säger att devisen på Tullporlsskolan i fortfarande slårkvar. () kortgenmäle: Som alla förslår var milt anförande inte något angrepp på tyckte atl han var mycket förståndig, när han lalade om alt han inte villevidga motsättningarna. Men jag vill säga lill att jag också tidigare deltagitidebalterna. Del är nu kanske jag under en annan regering här iriksdagen frågade om del inte skulle bli oro om vi glömde bort denna devis som,enligt vad vi hörde av , glädjande nog slår kvar i . Jagmenar-det armin personliga övertygelse-att när vi med oro ser på läget iSverige och anslår miljoner till skolan och tänker på det inre arbetet, har viändå glömt det allra väsentligaste. Jagtror att en mängd ansvariga i denna kammare och även ute i landet oavsettpolitiskt parti inom sig känner och ofta uttrycker detta: Vad hjälper allt detandra vi ger barnen, om de inte ser någon mening i livet och om de inte orkarfungera? Det var anledningen till mitt lilla försök att här fråga efter mål ochriktlinjer. Nyttstatsbidrag till m. m. () kortgenmäle: Mål och rikllinjer för har antagit. Det gällerdels övergripande mål och riktlinjer, dels läroplaner ämne för ämne. Dennamålsättning förändras inte ett spår genom den stalsbidragsreform som riksdagenskall fatta beslul om . TORENILSSON (m) kort genmäle: Om nu mål och riktlinjer redan är fastställda måste ju det som står pås. 3 i utskottsbetänkandel vara fel. Det skulle dä bara gälla pengarnasanvändning. HerrAlemyr har påstått atl kommunen har större frihet. Jag kan inte läsa utskottelsbetänkande pä annat sätt än att dessa ord om de fastställda målen ochriktlinjerna gäller just innehållet i skolan. Talmannen anmälde att anhållit att tiHprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. ÅKEGILLSTRÖM (s): Jag har full förståelse för om utskottets ordförande var kortfattad isin kommentar till inlägg. Det skulle naturiigtvis varaintressant atl gå in i en debatt med , men jag tror inte att detskulle tillföra utbildningen särskilt mycket. Vi får bara hoppas att han inleär kvalificerad att ingå i statsrådet normgrupp. Jaghar gått upp för att säga ett par ord om motionen 1724, där vi har krav pä inlemmar vuxenutbildningen i skolhälsovården och dessutom krav på att manutfärdar rekommendationer för en bättre synvård genom bl. a. ett samarbetemellan ögonläkare, optiker och speciallärare. I olika sammanhang har jag ochfiera andra motionärer tagit upp frågan om vuxenutbildningen, där vi pekat påden diskriminering som denna utbildning är utsatt för. Vi hade motion angående översyn av statsbidragsreglerna för lokaler och utrustning.Det var andra, om inte tredje, året å rad. förstärktes den moiionen medatt man tog in samma krav i vår partimotion. Och si, det lyckades. Riksdagenbeslöt att göra en översyn och begära ett förslag där man utan dröjsmål skullese över gällande regelsystem för finansiering av Nyttstatsbidrag lill m. m. skolbyggandet.Det är ett steg på vägen mot atl likställa vuxenulbildningen med annanutbildning. Det kvarstår en del punkter som utgör skönhetsfläckar, t. ex.särbehandlingen av den grundläggande undervisningen i svenska, som kallasalfabetiseringsundervisning för l. ex. handikappade och invandrare. Den avslogs även .