prot · G109152 · 1977-12-31 00:00:00 — Byggandeav en ny elkabel från fastlandet avvisades av riksdagsmajorileten 76 . I näringsutskottels betänkande nr 67återkommer förvånande nog förslaget om kabel, trotsatt motionärerna vid det här laget borde vela atl den Nr 152 tid som krävs för att etablera ytteriigare en kabelförbindelse medfastlandet den inte står lill förfogande och dessutom inte stod till förfogande ens vid 25rnaJ 1978 regeringsskiftet på grund av de långa anläggningstiderna. Somjag nämnde inledningsvis har en huvuduppgift för den nya energi-Enereiforsknins poliliken varit alt reducera vårt stora oljeberoende. Del ärinte rimligl alt, som j gjorde under 1950- och 1960-lalen och förstahälften av 1970-lalel, viljelöst fortsätta all driva in i ett förstärktoljeberoende. För alt så inte skall ske krävs både en radikalhushållningspolitik och nya styrmedel. Dessutom måsle den olja som vi underöverskådlig tid är beroende av bytas mot andra energiråvaror så långt detla ärmöjligt. Detsom i första hand bör eftersträvas är naturiigt nog inhemska bränslen. Därförsatsar vi också särskill på del områdel i forsknings- och utvecklingsprogrammetoch har böOat omställningen av gamla Atomenergi lill att bli ansvarigtforskningsorgan för jusl ulveckling av teknik för användning av inhemskabränslen. Föratl sprida riskerna kan oljan också bytas ut mot naturgas eller kol. Dessutommåsle vi eftersträva en ökad andel närförsöOning med olja. Låt mig här gå övertill de förslag som behandlas i propositionen 128 om slöd till prospekteringefter olja och naturgas och del förslag som där ingår om elt nytl statligtstödsystem som kommer atl skapa förulsällningar för väsentligt större insatserpå områdel än . Regeringensförslag har lagls fram i medvetande om att som relalivi belydandeoljekonsumenl också måste la på sig ett ansvar för den riskfyllda ochkostnadskrävande verksamhet som oljeprospektering innebär. Förslagen grundas påden allmänna bedömningen att den överskotlssituaiion som råder påoljemarknaden inte kan bli beslående. Ålgärderför att stärka vår långsiktiga försöOningstrygghet bör vidtas . Närlillskoltel av nya oljereserver kan hålla jämna sleg medförbrukningen kommer förväntningar om oljeknapphet att skapa ett helt annatläge än dagens. Jag vill erinra om all den prispress som just nu råder påoljemarknaden till stor del kan förklaras av atl några nya områden - Alaska ochNordsjön - nu börjar komma i produktion. Delta sker efterdei att de första upptäckterna gjordes. Några områden med motsvarande potentialhar inte upptäckts . Visseriigen finns det i de nuvarandeproducentländerna stora tillgångar, i vissa fall kända -exempelvis i Centralamerikaoch - men också sådana som ännu ej är upptäckta. Emellertid är deti högsta grad ovissl i vilken ulslräckning dessa länder kommer att vara villigaatt ställa sina tillgångar till förfogande. I vart fall kommer det alt krävasökade insalser för atl prospektera i områden med svåra förhållanden ochåtföljande höga kostnader. Varförskall göra en insats i internationell oljeprospektering? Kan inte denna verksamhet liksom hitiills skötas uteslutande av den internatio nella oljeindustrin, som besitter erfarenhet och resurser? De svenska insatserna kommer ju alllid i globalt sammanhang atl vara obetydliga. Även i förhållande lill vår egen totala förbrukning måste man räkna med att svensk 77 Energiforskning, m. m. utlandsprospekteringkommer atl kunna ge begränsade bidrag . Svaretpå dessa frågor är att det kan finnas områden där svenska förelag har särskiltgoda förutsättningar att arbeta och där framgångsrika svenska insatser ocksåefter hand kan ge positiva bidrag lill vår försöOning. Givetvis tänker jag iförsta hand på norska , och jag återkommer strax till frågan om detnorsk-svenska oljesamarbetet. Men även på annat sätt kan del finnasmöjligheler, inte minsl som elt led i samarbete på regerings- ellerföretagsnivå som omfaltaräven andra frågor än prospektering. Det föreslagnabidragssystemet har utformats med lanke härpå. Deallmänna bidragen till prospektering ger bl. a. möjligheler alt slödja deinsalser som svenskt näringsliv är berett all göra. Staten kan genom deföreslagna särskilda bidragen förslärka dessa insalser när så bedöms önskvärtav försöOningspolitiska skäl. Sedanpropositionen lades fram för har förhandlingarna mellan ochnorska regeringen lett fram lill ett avtal som offentliggjorts.Delta avtal är etl viktigt steg mot elt närmare norsk-svenskl samarbete,grundat på norska oljetillgångar och svensk teknik och industriell kapacitet. Underden förra regeringens tid inleddes de norsk-svenska överiäggningarna omnärmare energi- och industrisamarbete. Däremoi såg vi inte lill några resultattrots de ödesmätlade tonfallen från socialdemokrater och även andra i anslutning till den s. k. oljekrisen. Vidde kontakter jag har haft med representanter för den norska regeringen har manofta återkommit till den svenska passiviteten under socialdemokraternasregeringslid. Del som då konkret hände på induslrisidan var en följd avdirektkontakter med det svenska näringslivet. I det protokoll som de norska ochsvenska industri- och energiministrarna undertecknade drogs närmarerikllinjer upp för arbetet. Vi var överens om alt vissa frågor på olje-ochpeirokemiområdena skulle tas upp. a. avtal om norska oljeleveranser ochsvenskt deltagande i oljeutvinning på norsk kontinentalsockel. Vidareframhölls att det finns fiera samarbetsmöjligheter på andra industriellaområden. I protokollet nämndes bl. a. bilindustrin och elektronikindustrin. Ettvaraktigt norsk-svenskl samarbete måste ha som mål en balanserad utveckling somär till fördel för båda länderna. Vienades också om att förutsättningarna för ett utvidgat samarbete på dessaindustriella områden först borde klarläggas genom direkta kontakter påföretagsnivå. Däremoi var del självklart alt regeringarna skullehållas underrättade om ulvecklingen när samarbetet låg inom ramen för detupprättade protokollet. Vikan konstatera att arbetet har kommil en bra bit på väg. På oljeområdelhar del svenska oljebolaget nu träffat ett avtal mednorskaintressenter om samarbete vid utbyggnaden av ett oljefäll i . SvenskaPetroleum kommer också all inleda förhandlingar om leveranser avråolja och oljeprodukter från . Inom andra industriella områden finns bl. a. enöverenskommelse mellan om samarbete vid utnyrtjandet av apatiteni och framställning av fosfor. Det är min förhoppning att också delslort upplagda principavtalet om kommeratt kunna fullföljas på ett sättsom främjar både svenska och norska intressen. Volvoavialel omfaltar bl. a.vissa åtaganden från norska regeringen att tilldela ell nybildal dotterföretagtill , , letningsrätligheler i den förestående Oärde norskakoncessionsrundan i . Även det halvstatliga prospekteringsbolagetPetroswede kommer, gemensaml med Svenska Pelroleum, alt söka koncessioner. Attdöma av uttalanden från norsk sida har det svenska utgångsläget i Oärde rundanväsentligt förbättrats genom . Detförslag till bidragssystem som ligger på bord kommer också altskapa förutsättningar för en betydande svensk insats, om våra förväntningarinfrias. Som framgick av min redogörelse har bidragssystemet fån enflexibel utformning, både när det gäller bidragsmottagare och stödetsomfattning. Stödelär inte bundet till något visst förelag, även om det givetvisär önskvärt atl de svenska insatserna är väl samordnade. Detta följer av atlvåra resurser för teknisk och ekonomisk utvärdering av prospekte-ringsprojektoch för projektens genomförande är begränsade. finns sådana resurserhuvudsakligen hos Petroswede och dess systerbolag , som arbetar med inhemskoOeprospeklering. Fråganom en samordning av de svenska prospekleringsinsatserna i kommer alt lasupp med berörda intressenter. Viräknar nu med att det norsk-svenska oljesamarbelel kommer alt utvecklaspositivt i fråga om såväl svenskt deltagande i prospektering och utvinning iNordsjön som norska oljeleveranser till . Jag vill emellertid varna föröverdrivna föreställningarom alt samarbete med kan lösa alla våraproblem. Även i bäsla fall konimer olja av norskt ursprung att kunna svara förendast en begränsad del av vår försörjning. Importfrån kan innebära ökad försöOningstrygghet.Detla får dock inte förleda oss att minska våra ambitioner att komma uroljeberoendet . Jag har tidigare berört de åtgärder som regeringen redanvidtagit. Jagvill i sammanhanget också varna för den falska optimism som nuvarandeöverskottsläge på oljemarknaden kan leda till. De sjunkande realpriserna påolja innebär en lockelse alt avstå från eller uppskjuta åtgärder som måstegenomföras nu om de skall få effekt när energimarknaden ser ut på elt heltannal säll . Vi riskerar att hamna i ännu värre oljeberoende om vi låternuvarande oljepriser .styra investeringsbeslut och energipoliliska åtgärder. Detkan därför komma att visa sig nödvändigi med vissa ingrepp i prisbildningen.Denna fråga har ingående diskuterats inom bl. a. energikommissionensstyrmedelsgrupp, och på del internationella planet har en ansats gjorts genomöverenskommelse inom lEA om elt golvpris för olja. Jag kan tillägga all detaktuella förslaget om statligt prospekleringsslöd bygger på Energiforskning,m. Energiforskning,m. sådanatankegångar så lill vida att finansieringen av stödet skall ske genom en avgiftpå förbrukningen av eldningsoOor. Detnuvarande överskottsläget på oljemarknaden innebär stora påfrestningar föroljebranschen i och särskill för de företag som har egna raffinaderier.Dessa företag har svårigheier atl läcka sina koslnader för raffineringen.Företag som importerar färdiga produkter från den inlernationellakortlidsmarknaden får etl bättre konkurrensläge och kan öka sinamarknadsandelar. Som jag har framhållit i innebär detta ennegativ utveckling från försöOningstrygghetens synpunkt. Vi har frånregeringens sida strävat efter alt hålla nära kontakt med de berörda företagenoch följa utvecklingen både internationellt och i . Vårt arbete medraffinaderifrågorna bedrivs med sikte på att få fram underlag för förslag omeventuella åtgärder . Förslagen i frågan kan alltså komma altunderställas under nästa . Låtmig här med några ord också beröra naturgasen, som har fått omedelbaraktualitet genom de nyheter som spritts . Genomintroduktion av naturgas som ersättare för den olja vi använder skulle vinaluriigtvis kunna sprida riskerna. En avgörande förutsättning för introduktionav naturgas är att vi kan hämta en del av denna försöOning på nära håll. Därförhar också utvecklingen i våra närområden på gassektorn stor betydelse föreneventuell gasintroduktion. Ända sedan 1960-lalel har utredningsarbete pågåttfrån och till på nalurgasområdet av den tidigare regeringen. Men här liksom närdet gäller samarbetet med har vi inte sett några resultat. Sedan hösten1976 har regeringen startat en rad undersökningar angående naturgasen.Energikommissionen har klarlagt de allmänna förulsältningarna för naturgas idel svenska energisystemet och ställer sig inte avvisande till en introduktion. Expertgruppenför säkerhet och miljö i genomför en säkerhetsstudieangående naiurgashanieringen. utarbetar under medverkan av Kockumsm. förelag modeller fören naturgasinlro-duktion. Siatens industriverkklarlägger de samhällsekonomiska effekterna av svensk industris deltagande inaturgasprojekt i ; rapporten publiceras f ö. . pågårförberedelsearbete på distributionssidan, delvis lillsammans med . Delär en sak som berörs i dagens betänkanden, där Swedegas föreslås få ytterligare18 milj. kr. som lån till förprojektering av naturgasledningar m. m. Parallelltmed delta utredningsarbete på hemmaplan har under de gångna ett och ett halvtåren förts sonderande diskussioner med en rad länkbara nalurgasleverantörer.Det har gällt främst de nordiska länderna men också via Swedegas ,där del nu finns ett kontrakt fördigt för undertecknande , avseende enbegränsad kvantitet, . Jag har vidare haft direktkontakt medSovjetunionen, och i denna fråga. Om vi inte vill missamöjligheten lill en nalurgasin-Iroduklion utan att ens ha haft ett fullständigtutredningsunderlag, så måsle detta arbete fullföljas . Det är altobservera alt del betänkande angåendeprospektering som behandlar också omfattar naturgas. Jagkan också rapportera alt det synes mig, efter kontakter med min danske kollegaIvar , som om del nu finns bättre samstämmighet itidtabellerna mellan den danska ulvecklingen på naturgasområdet och densvenska. Man har från dansk sida i den investeringsplan som offentliggjordesden tagit upp för att möjliggöra en dansknalurgasinlroduklion. Det finns ell myckel slarkl danskt intresse för atl underdet här året också få klarhet i de svenska intentionerna på della område. a. därför som etl omfattande utredningsarbete pågår och måste bli klartså snart som möjligt. Jagvill sammanfatta del jag nu har sagl så här: Målet på lång sikt är frigörelsefrån oljeberoendet. Detla mål är bestämmande för inriktningen av vårenergipolitik. kommer vi dock atl behöva olja för enrad olika ändamål. Vi måste därför nu vidta ålgärder för att säkra tillgånglill sådan olja på den marknad som kan förutses under 1980- och 1990-talen.Ökade insatser i internationell prospektering är en väg, avtal medoljeprodu-cerande länder en annan. Samarbetet med ger oss godamöjligheter atl gå fram på båda dessa vägar. Vi kan räkna med att en ökande delav svensk oljeförsörjning kommer att baseras på import från relativt närbelägnaområden, framför allt . En sådan ökad närförsöOning följer i viss månkommersiella faktorer och kan redan avläsas i vår importstatistik. Staten böremellertid främja denna utvecklingoch ge den stadga och varaktighet. De förslagom prospekleringsslöd som regeringen har lagl fram får ses som etl väsentligt inslagi en sådan politik. Detsenaste beslutet om energipolitikens inriklning togs som bekant 1975.1 detbeslutet räknade man med en ökad energiförbrukning perårfrån basåret1973 och en ökning av elförbrukningen . Den ökadeförbrukningen skulle bl. a. genom utbyggnad av 13 kärnkraftverk, ökadoljeanvändning - från 313 lill 324 miljarder kWh -, mer än fördubblad kol- ochkoksanvändning - från 19,5 lill 50 miljarder kWh -samt något mera vattenkraft. Underåren 1973-1977 har ökningen av energianvändningen i verkligheten blivit mycketmindre än vad man räknade med beslut: genomsnittligt per årför energitillförseln i sin helhet och ca 3 96 för elförbrukningen.Därmed har också prognoserna justerats ner. Förberedelsearbetetför ell nytl långsiktigt energipolitiskt beslut pågår nu iindustridepartementet. överiämnadesitt huvudbetänkande den29 . Remissbehandlingen avkommissionens betänkanden pågår till . Regeringen avser altunder 1978 presentera ell förslag lill nytt energipolitiskt program. Delär min förhoppning alt vi då skall ta till vara de gångna årens lärdomar närdel gäller anspråk och energiförbrukningsnivå. Det är bästa sättet att slå vaktom handlingsfriheten och atl stärka försöOningstrygg-heten påenergiområdet. Energiforskning,m. Energiforskning,m. Under detla anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. INGVARCARLSSON (s): När man lyssnar på energiminister kan man inte undgå att göravissa refiexioner. Centernhar utvecklat en betydande skicklighet i alt fly från frågor på energiområdetsom man upplever som besvärande. Vidradions presskonferens i valrörelsen lovade dramatiskt allstoppa kärnkraften . Det skulle innebära etl väldigt bortfall avelkraft. Men del påstår han sig klara genom att isolera husen litet bättre. sparplanen inte gick all köra med längre tog lill Kockumsprojektet.Det skulle ersätta kärnkraften, sade på presskonferensen, varefterdet gick elt halvår, och regeringen sade nej till hela projektet. Såkom energiministern hem från ett besök i . skulleolja flöda från delta afrikanska land. Avtalet var i praktiken klarl. Så blevdel tyst också om den saken. Bubbla efter bubbla spricker. försöker energiministern all fly ut på genom att ta lillVolvoaffären med föratt slippa ifrån sina egna propositioner. Men del ärväl att hoppa ur askan i elden. Mankan naluriigtvis känna medlidande med industridepartementels båda statsråd och , så överkörda som har blivitvad gäller både energi- och näringspolitiken. Mendetla går inte alt kompensera i efterhand med öppna brev i gåreller inlägg . Det får nästan ett löjets skimmer över signär försöker måla upp Volvos avtal om norsk olja som ellresultat av regeringens energipolitik. Vihar ju Volvochefen ord på att den svenska borgerligaregeringen var oförmögen atl göra någol positivt, medan däremot den norskasocialdemokratiska regeringen visade handlingskraft. Ielt brev regeringen konstaterar dessutom all regeringen integjorde någonting för alt underiätia en fusion mellan . Ietl fall t. o. m. motarbetades fusionen. Avalla dåliga försök från sida att komma ifrån besvärande frågor påenergiområdet var dagens inlägg av det allra sämsia. Det sägeren hel del om hur desperat situationen är för det siörsta regeringspartiet ochger en förklaring lill snabbi vikande opinionssiffror såväl för somparti som för dess energipolitik. Den första punkten i dagens debatt gäller formellt anslaget tillstatens valtenfallsverk. I realiteten handlar det emellertid om principiellaoch avgörande energipolitiska frågor. Den första frågan skulle jag viljaformulera så här: Skallvi bygga kärnkraftverk som inte skall användas för au producera elektriskkraft? Vi har två aggregat som är färdiga för start ochsom bara väntar på tillstånd från regeringen. Värdet av investeringen i dessatvå aggregat. och , kan beräknas till mellan 7 000 och 8000 milj. kr. och anser naluriiglvis all dessa aggregatborde användas bl. a. för att minska vårt oljeberoende. Dessa partier har ju tagit klar slällning, varvid man bl. a. noga vägtsäkerhetsaspekterna och bedömt dem mol bakgrund av riskerna med andraenergikällor. Aggregaten7 och 8 är naturligtvis varken mer eller mindre fariiga än de sex aggregat somredan är i drift och som slår för av vår elenergiförsörjning. Cenlern anser däremoi sombekant alt vi inte skall starta fler aggregat. Föratt lösa denna konflikt har tydligen följande kompromiss träffats mellanregeringspartierna: Man fortsätter atl bygga ut kärnkraften, men den skall inteanvändas. För detla syfte har man använt villkorslagen, och till priset avväldiga kostnader har regeringen därmed skjutit hela energifrågan framför sig.Men villkorslagen är en råttfälla för regeringen, eftersom den sätleren laglig gräns för uppskoven, när nu regeringen nonchalerar de ekonomiskaeffekterna. Mennu är uppskovens tid förbi. Besked skall lämnas , har regeringensagl. Våren dröjde länge , och när man lyssnar på en del företrädare förregeringspartierna lycks sista halmstrået ha varil atl det inte skulle blinågon sommar. Men kan ingen bestrida atl är här, och del är dagsför besked. Slarlaeller inte starta ? Starta eller inte starta ? - Det ärfrågan. Nogpåminner både statsminister , när han sliter med frågorna, och OlofJohansson, i sitt svårmod, om . Men i längden blir del ganska påfrestandeatt leva med Hamletminislrar i verkliga livet. FörThorbjörn och gäller frågan, om man som första regering iväriden skall förklara kärnkraften och dess avfallshantering för hell säker.Det var inte riktigt så väljarna uppfattade de kategoriska beskeden omkärnkraftens framlid i etl cenlerstyrl . Förfolkpartiet och gäller frågan, om man som företrädare för detprivala näringslivet kan medverka till en kapitalförstöring ulan motstycke iSveriges historia. Inomparentes kan jag inte låta bli atl göra en reflexion om tillbakadragenhet i energifrågan. Ett finansdepartement, krävermoderatledaren, utan alt fråga vad budgeiminisler Mundebo lycker. Betygen skallvara kvar, säger , innan statsrådet är klar med sinberedning. Presentationen av bygglagfrågorna tar han helt enkelt över från ElvyOlsson i elt känsligt läge. Naturligtvis kan man förklara flertalet av dessafall med nedlåtenhet mot kvinnliga politiker. Men hans ständigaundanflykter i energifrågan ter sig ändå mot hans vaksamhet i övriga frågor somnågot ganska bedrövligt. Den borgeriiga majoriteteni ulskollel försöker bagatellisera de eko- Energiforskning,m. Energiforskning,m. nomiska effekterna avuppskoven med . Det gör man genom en så formell budgetlekniskuppläggning all konsekvenserna av skrivningarna blir rent groteska. Ju senarestart av , desto mindre skulle de ekonomiska skillnaderna iförhållande till det socialdemokraliska alternativet bli, hävdar man. Hademan, som vi uttalat oss för, följt energipolitiska beslut,hade man vunnit åtskilliga miljarder i förhållande lill den borgeriigl fördapoliliken. Dessutom hade vi fått mindre arbetslöshet, större arbetsglädjebland de anställda, tryggare energiförsöOning och bättre konkurrenskraft ochkompelens inom berörda företag. Denandra vikliga frågan är: Hur blir del med , dvs. Enligt samstämmiga uppgifter orsakade delta aggregats vara ellericke vara nästan regeringskris i julas. Till slut hittade man en mycketfinuriig lösning: Bygget fick fortsätta på gamla, reserverade pengar. Då kundestatsminister gå ut till sina grupper och säga: Inga mer pengar lillForsmark 3. Folkpartietoch kunde lill sina grupper säga: Arbelel går vidare i Uddcomb,och Asea-Alom. Vilken lysande slats-mannakonst. Problemetär bara atl dessa överblivna medel är begränsade. Med denna bokföringsvinsl kanVattenfall betala räkningar fram lill december månad . Men sedan är detslul. Vad händer under andrahalvan av budgetåret? Detframgår inte av regeringspropositionen. Det framgår inte av utskotlsmajoritetensutlåtande. Närvi nu skall ta slällning lill anslagslilldelningen under näsla budgetår ärregeringspartiernas representanter oförmögna all redovisa vad som skall händapå denna punkt för hela den period budgeten omfaltar. Jag skulle vilja fråga deborgeriiga partiernas företrädare följande: Hurtror ni arbetarna och Oänstemännen på Uddcomb, , Asea-Alom ochForsmarksbygget upplever sin situation när regeringen inte i budgeten kan talaom hur det blir för deras sektor i näsla års budget? Har ni ingen respekt förderas behov av trygghet? Hurtror ni att företagarna och de ansvariga inom verk och myndigheter reagerar närvaOe planering av verksamheten omöjliggörs av den egna regeringen? Det rör sigju inte om en verksamhet av typ sybehörsaffär utan om en investering på över 4000 milj. kr. Handläggningenav Forsmark ulvecklas till en alll präktigare polilisk skandal. Klarare än idenna fråga kan inte de borgerliga partierna demonstrera sin oförmåga altregera. Jag övergår nu till frågan om prospektering och brytning av uran. Visocialdemokrater hälsar med tillfredsställelse atl de borgerliga partiernaäntligen tagit sitt förnuft till fånga när del gäller uranprospekteringen. Detärju helt orimligt alt som gammalt gruvland inte skulle kartlägga defyndigheter av uran och andra mineraler som kan finnas i vår berggrund. beklagar vi bara alt regeringens handläggningav denna fråga lett lill förseningar och fördyringar av prospekieringen. Det ärinte särskill rationellt alt försl avbryla verksamheten för att sedan åter drai gång den efter . Viutgår alltså från att litet mer av förnuft i fortsättningen kommer att präglahandlandet på prospekleringsområdet. Vi hade hoppats att litet mer av klarspråkskulle använts på några punkter. För att precisera våra ståndpunkter i dessaavseenden har vi avgivit ett särskill yltrande. Efterdessa positiva uttalanden vill jag dock göra en reservalion. Någon ordning ochreda åstadkommes med detta beslut i prospekteringsfrågan inte i centernsenergipolitik. Såvitt jag kan förslå kan inställning i denna del avenergipolitiken sammanfattas på följande sätt: Cenlern går med på att leta efter uran. Om man hittar uran får det användas bara lillsvenska reaktorer. Men dessa svenska reaktorer skall ju enligt centernstoppas . Då behövs ju ingel uran. Jag konstaterar atl det är någonling i energipolitik som intestämmer. Jagskall emellertid inte fördjupa mig i det fascinerande ämnet utan övergår lillstegel efter prospekteringen, dvs. brytning av uran. Vi vet nämligen redan altvi i Ranslad har mycket stora fyndigheter.