prot · G109163 · 1977-12-31 00:00:00 — Överlämna åt svenska arbetare allbedöma om de stödjer socialdemokratin eller vpk och sörj litet Ibr era egnaåsikter! Jag tycker del är alldeles opåkallal alt ta upp en rättegång om hur vibör handla. Handla som ni vill så sköier vi vår politik själva! (vpk) kortgenmäle: Det är en något märklig och övermaga attityd som intar.Han far väl ändå erkänna alt arbetarrörelsen i det här landet hade stått långtstarkare om socialdemokraterna hade ställt upp på kravet att räddaHorndal,ställt upp fören annan politik än den neddragningspoliiik som deinledde när det gäller varvsindustrin och som den borgerliga regeringen nufullföljer, om de hade ställt upp på krav på satsning och utbyggnad av deninrikes sjöfarten för alt - åtminstone temporärt - förbättra den inre marknadenförexempelvis varvsproduktionen, och på en rad andra krav som vpk har framlagt. Jagförsöker inte pracka på er vår politik, men nog fanns del i våra förslagen radförnuftiga punkter som ni kunde ha skrivit annorlunda om i ulskottet i ställetför atl skriva samman er med de borgerliga för att avstyrka kraven på variepunkt - även stödel lill . Industriministernhar ett elegant sätt all försöka vända upp och ner på frågeställningar. Del ärnämligen inte våra förslag och varvsarbetarnas linje, som de har givit uttryckför lill oss genom sin arbetsgrupps förslag om exempelvis alternativproduktion, som innebär en statisk industripolitik. jag har försökt pläderaför är en offensiv politik, som inte är statisk eller Nr 163 defensiv ulansom tar vara på de möjligheter som finns i del längre Lördnuen denperspektivet av den industriella ulvecklingen. Frågan skall där gällavilka t : igyo nationer som harmöjligheter all med stora kapacitet och högl tekniskt kunnande bygga jusl denhär typen av systemlösningar, som tillhör den Finansiellt stöd industriella framliden. Desom vill slå vakt om de möjligheterna är inte statiska. De som vill riva ad ner de här möjlighelerna har däremoten statisk och defensiv syn. Men de som vill bevara möjlighelerna, just för atlarbeta för alt de i framliden skall kunna utnytOas för den här nya typen avindustriproduktion, som kommer att slå igenom, som kommer all bliframlidslinjen, är förespråkare för en skapande industripolitik. Jaglycker inte atl skal! beskylla vpk för atl vilja ösa ut för myckelpengar till varvsindustrin. Den regering som har sänkt arbetsgivaravgiften medstora belopp, som tillåter en privat kapitalexport på 4-5 miljarder ,som under sin administration har givit bortåt 45 miljarder i bidrag och lånlill den privaia industrin, skall inte tala om att man slösar när man villstödja varvsindustrin för all hålla den flott över krisen. BENGTSJÖNELL(c): Det torde inte vara någon som helst överdrift atl påstå all den svenskavarvsindustrin är en av del svenska industrisamhällets förnämsta skapelser. Denhar utmärkts - och utmärks fortfarande -av hög teknik och mycket stortyrkeskunnande på alla nivåer. Den fullföljer också en gammal förnämlig svensksjöfartstradilion. Mendenna bransch har drabbats svårare än de flesta av den våldsamma slrukturkrissom under 1970-lalel har gått över hela den västliga industrivärlden.Utvecklingen har varit ytterst snabb. Bara har situationendramatiskt ändrats från en god orderingång och god lönsamhet lill dagensutomordentligt bekymmersamma läge. Del gäller inie bara . Del gällerhela den väsira indusirivärlden. Jag kan anmärka, herr lalman, att jag förnågon tid sedan i hade ett samtal med några japanska ekonomer som var välinitierade i situationen. De sade atl man i räknade med att mot stulet av1980-lalet ha bara rester kvar av den japanska varvsindustrin. Man räknadenämligen med att denna industri i den svåra strukturomvandlingen skulle bliutkonkurrerad av helt nya länder, exempelvis , men även av Brasilien.Del ger en klar bild av dagens silualion och en bakgrund lill svårigheterna iSverige. De här nya länderna har ett högt teknologiskt kunnande, men de harfrån vår synpunkt en fruklans-värt underbetald arbetskraft och har därförkunnat inleda och har även fullföljt en hell förödande konkurrens, som detknappast finns möjligheter atl klara, i vae fall när del gäller standardfarlyg,tankrar och bulkfirlyg. Delär klart att samhället har fåll sälta in räddningsaktioner för alt klara denna silualion. 1977 sattes vikliga åigärder in genom beslutet om varvspo- liiikens stödåtgärder med anledning av proposilionen 1976/77:139. Jag vill, liksom industriministern gjorde, konstatera atl del har varit en lillfredssläl- 29 m. m. lande politisk enighet omdetta, om vi bortser från vpk. Det har rått stor och bred enighet mellan dennuvarande och den tidigare regeringens representanter om de grundläggandefrågorna. Tre huvudprinciper har varit vägledande för varvsstödet. Fördet första skall det vara avgränsat i liden och syfta lill all överbryggatemporära svårigheter. Fördel andra skall del bidra lill att den reduktion av den svenska varvsindustrinsom är nödvändig sker i balanserad takt och socialt acceptabla former. Fördet tredje skall man genom stödel inle bidra till nyetableringar inomvarvsindustrin. Till de här tre huvudprinciperna, som alltjämt är gällande, skulle jagvilja lägga en Oärde huvudprincip, som här har apostroferats av bl. a.industriministern, nämligen att vi parallellt fär lov all göra enutomordentligt energisk och målmedveten satsning på alternativ produklion. Detär helt enkelt nödvändigt alt tillvarata del avancerade teknologiska kunnandeoch den dyrbara verktygs- och maskinutrustning som finns inom den svenskavarvsindustrin och inle minst det mycket förnämliga yrkeskunnande som flnns påalla nivåer. Förutomhuvudmotivet, bibehållandet av sysselsättningen, skulle det vara en nationellförlust av gigantiska mått om man inte utnyttjade dessa materiella ochimmateriella tillgångar. Regeringenär klart och energiskt inställd på della, som man måste ha den kallanödvändigheten klar för sig, nämligen alt de här nämnda huvudprincipernafar lov att tillämpas och iakttas. Vidutskottsbetänkandet, herr talman, har fogats sju reservationer, som jag härskall behandla, jämte en del motioner från i första hand vänsterpartietkommunisterna. 1reservaiionen 1, som bygger på den socialdemokratiska partimotionen 1940,hävdas en gentemot utskoltsmajorileten avvikande mening rörande vissa element iplaneringen för varvsindustrins framlid. 1 den grundläggande frågan, nämligennär det gäller nödvändigheten i sig av nedläggningar inom varvsindustrin, ärsocialdemokraterna ense med regeringen. Motionärerna och reservanterna anserdäremot att det uttalande som industriministern gör i propositionen 174 ombehovet av ytterligare kapaciletsminskning samt andra uttalanden i sammaproposiiion betyder alt redan nu blirbunden av en helt ny varvspolitik,innan den aviserade stora varvspropositionen, som kommer , harlagts fram och kunnat behandlas av . Motionärerna och reservanternaunderstryker också varvsindustrins utomordentligt stora betydelse för de ortersom är berörda, för de många arbetstagarna vid varven och förunderleverantörerna och deras anställda i olika delar av landet. Med tanke påde sysseLsätlningsmässiga konsekvenserna av planeringen av varvsindustrinmåste även den tilläggas mycket stor betydelse. Härråder inga som helst motsättningar. Vi understryker alla just detta. Men vikonstaterar atl farhågorna föratt skulle bli bunden av en ny varvspolitikgenom denna proposition är mycket överdrivna. Det blir ingen bindning i förväg. Frågan om varvsindustrins kapacitet kommer alt behandlas iden kommande propositionen. Del finns alltså ingen anledning för altgöra något uttalande i frågan. 1 vpk-motionen 1977/78:1942 krävs bl. a. atl ingaytterligare nedskärningar och avskedanden får företas inom varvsindustrin, attledningen för bör ersättas med en administration där dearbetande har majoritet på alla nivåer. lalar om behovet av enkompetent ledning - en enligt min mening svår anklagelse mot den nuvarandeledningen - på alla nivåer inom företagel, som verkligen gör insatser för attklara de allvarliga problemen. Man vill också att samtliga svenska varv skallförstatligas. Utskottet har, som jag sade, redan behandlat vad somi motionen uttalats om planeringen av varvsindustrin, och man har avvisatkravet på ett särskilt uttalande. Det finns ingen anledning för atlgöra uttalanden med anledning av andra motionsyrkanden på den punkten. Kraveipå ett förstatligande av den svenska varvsindustrin har gång efter annanavvisats av en myckel bred majoritet inom . På den ståndpunkten stårvi . I reservaiionen 2 krävs atl även för varvsindustrin införsett 75-procenligt bidrag efter mönster från stål- och gruvindustrierna. Jagvill helt kort säga atl ulskottet förutsätter att regeringen under arbetet medden utlovade varvs-propositionen undersöker möjligheterna att använda det75-procenliga bidragei även inom varvsindustrin. Belräffande besiällarsiödel föreslås i varvsproposiiionenatt ytteriigare 175 miljoner skall anslås för avskrivningslån och attkredilgarantiramen skall utvidgas med 600 miljoner. Man föreslår även en deländringar i riktlinjerna vad avser besiällarsiödel. Stödet kan f n. komma i fråga förbeställningar, som görs före den . Enligt propositionen får delutvidgade stödel ulgå endasi niir varven av produktionstekniska skilt måsiefilta beslut om fortsatt produklion före för att undvikafriställningar. Yiieriigare elt villkor är enligt propositionen att fartygenlevereras före utgången av 1979. Enligt nu gällande regler anges tidsgränsenlill . 1 den socialdemokratiska moiionen 1977/78:1940, som backasupp i reservationen 3, föreslås tidsgränser. Man uttalar farhågor förall problemen vid varven bara kan lösas till den , alltså om baranågra veckor. Förslaget i motionen innebär sålunda att slödet skall kunna utgåtill beställningar som görs före . Utskottet antar inte förslagel.om tidsgränsersom förs fram i moiionen 1940, och man ser ingen anledning atl gå if"rånregeringens förslag om dels ändrade riktlinjer för garantier och lån lillfartygsbesiällare, dels en garantiram som utvidgas med 600 milj. kr., delsytterligare 175 miljoner fbr avskrivningslån. Tidsgränsen är ingen förskjutning avsenaste datum för beställningar. I stället innebär förslaget attsysselsätlningssiiuationen vid de Finansiellt stöd lill , m. m. Nr 163 varv som skall producera debeställda fartygen kommer att särskilt beaktas Lördaaen den '" regeringens prövning av ansökningarna. Stödet kommer alt utgåendasi i 3 iuni1978 ' fall, då varven avproduktionstekniska skäl måste fatta beslut om fortsatt produktion föreden förall undvika friställningar. Finansiellt stöd '''' ''" tidsgränsen i detta avseende lagts eftersenaste beställ- ////Svenska Vaiy ningslidpunkl, med hänsyn lill all juli är semestermånad förvarven. AD Medelstillskottet till Svenska VarvAB behandlas i flera motioner. grundläggandemotiveringen är att de medel, som anvisats kommer atl visa sig varaotillräckliga. 1 reservationen 3 spinner socialdemokraterna på detla temaoch yrkar på samma lösning på det av dem upplevda problemet som den som försfram i moiionen 1941, nämligen en teknisk lösning som innebär atl på statsbudgeten1978/79 förs upp ett förslagsanslag benämnt Medelslillskotl till Svenska VarvAB. Denna beräkning av stöd lill Svenska Varv ABavstyrker utskottet och finner inte någon anledning att ifrågasätta den beräkningsom görs i propositionen. Utskottet har nämligen av industridepartementetsrepresentanter inhämtat att beräkningen bygger på uppgifter från Svenska VarvAB och att beloppen avvägts så alt någon likviditetsplikt för den statligavarvskoncernen inte beräknas inträda före den tidpunkt då kan taSlällning till förslagen i den av industriministern utlovade varvspropositionen.Utskottet avstyrker alltså förslagen i de motioner som behandlar delta. Reservationen 5 gäller . Reservanterna kräveratl bör ge regeringen till känna att vid de överläggningar som ägerrum mellan och industridepartementet i anledning av den utlovadevarvsproposiiionen skall inriktningen vara att varv frivilligt ellergenom nödvändiga åigärder, alltså med tvång, ansluts till . Enligt vad utskottet har sig bekant - det harockså understrukits av industriministern - pågår överläggningarkontinuerligt mellan företrädare för industridepartementet och som ettled i föreberedelserna för den aviserade varvsproposiiionen. Mot den bakgrundenfinns ingen anledning all göra ett sådant uttalande som reservanterna föreslåroch som har krävts i motionen. Reservationerna 6 och 7 behandlar frågan om alternativ produktionvid varven. Reservationen 6 föreslår en ökning av anslaget till alternativproduktion vid varven med 100 milj. kr. till 350 milj. kr.,och i reservaiionen7 uttalas all del måsle vara "självklart att de mindre och medelstoravarven inte skall vara uteslutna från statligt stöd till allernalivproduklion". Förslagetom ökning av anslaget till alternativ produktion med 100 miljoner har industriministern bara behandlat och därvid klart konstaterat, fördel första atl 100 miljoner inte räcker och fördel andra alt del bara är fråga om veckor lill dess en proposiiion framliiggsenligt vilken uppenbarligen väsentligt större stöd kommer alt anvisas. Utskottet tillstyrker regeringens förslag att 250 milj. kr. anvisas för 32 alternativ produktion vid varven. 1propositionen sägs alt delta bara är ell första steg, någol sombekräftades av industriministerns uttalande . Den kommandevarvspropositionen kommer uppenbariigen att innehålla förslag även om dettastöd. Närdet gäller den alternativa produktionen kan vidare konstateras - och del görutskottet -atl det underden närmaste liden endast ärslorvarven som kommer attha behov av alt ta i anspråk den här aktuella stödformen. Del framgår av proposilionenatt förslaget om slöd har lagts fram mot bakgrund av projeki som avseralternativ produklion vid de två stora förelagen. Men, herr lalman, av deltaföljer självfallet inte att staten inte skulle kunna stödja alternativproduklion även vid andra varvsföretag. Utskottet utgår ifrån atl även de härfrågorna kommer att behandlas i den aviserade propositionen om varven.Utskottet avstyrker alltså reservationerna 6 och 7. Närdetslutligen gäller de mindre varven, som behandlas i motionen 1937, understrykerutskottet alt det har sympati för tankegångarna bakom motionen. Utskottet kanemellertid inle finna att dessa tankegångar strider mot vad som föreslås iproposilionen. Det är alltså angeläget att de mindre och medelstora varven kanbevara sin konkurrenskraft . Utskottet förutsätter alt de mindre ochmedelstora varvens silualion kommer att beaktas under arbetet med den aviseradevarvspropositionen. Det finns anledning atl undersiryka all ulskottetförutsätter alt så sker. Mot den bakgrunden avstyrker utskottsmajoriteten denhär motionen. Med detla ber jag att ta yrka bifall till utskottets hemställan, vilkeninnebär avslag på reservationerna och samtliga i frågan väckta motioner. Finansielltstöd till , m. m. (vpk) kortgenmäle: Jag måste än en gång beklaga att vpk står så ensamt när det gäller altföra en någorlunda skapande och positiv diskussion om varvens framlid och altslå vakt om deras kapacitet. Jag vill med anledning av del ställa en delfrågor, därför att jag är angelägen om all försöka få framom man frånnäringsutskottets sida betraktar allt del vi framför-och som i väldigt hög gradbygger på länkande, och idéer som utarbetats av de anställda - som luftigasaker, som man kan vifta bort och som inle är av intresse för . Varfördisksuterar man t. ex. inle den inrikes sjöfartens möjligheter inom ramen förett rationellt och miljövänligt transportsystem i landet? Varförundersöker man inte systematiskt vilka länder i världen - i det socialistiskablocket eller i tredje världen och f ö. också inom vissa västländer,där man harstor inrikesjöfart-som kan ha intresse av att bygga ut sina flottor, inle minstjust den inrikes sjöfarten? Varförtar man inle upp granskning av och ett resonemang om hur det verkligen liggerlill med bedömningarna om möjligheterna all avsätta LNG-tankrar? Det redovisasdock från exempelvis varvs ledning, som har uppgifter i det ärendet,att det kommer att finnas ett betydande underskott på sådana tankrar 1985 - omde aktuella gasprojekten i världen byggs ut. ,,,,(,,;,i// l077/7. Finansiellt stöd till , in. Varför lar man inte upp en diskussion om vad delintressanta internationella patentet beträffande s, k, membraniak -som harerbjudils svenska varv lill produktion och som är allmänt erkänt-skulle kunnainnebära? Deläretl mycket produktivt allernativ. Del rör sig om entakkonstruktion för stora lagerlokaler, cisterner och liknande. Varför tar maninte upp en diskussion om det och om anledningen lill alt det har avvisats avSvenska Varv? Varför lar man vidare inle upp elt resonemang om hur manskall siödja en allernativ produktion vid varven genom olika insatser i denallmänna ekonomiska politiken? Alla talar om alternativ produktion, men manmåsle skapa en marknad för den. Del kan man exempelvis göra genom en progressivpolitik när del gäller att satsa på del kollektiva trafiksystemets uppbyggnadtill högsta tekniska kapacitet. Det kommer att öka den inre marknaden försådana systemsaisningar och konstruktioner som är av intresse för den sektorn.Delsamma gäller en förnyelse av industrin. Nyti lyper av statligaförädlingsindustrier - som vpk har föreslagil - kommer alt kunna skapa en radsysselsättningsmöjligheter vid varven. De anställda har bland de projekt de föreslår lagit uppmonteringsfärdiga stålhus,exempelvis för daghem. Vi har i det här landet ettoerhört underskott på daghemsplaiser. Säg mig: Finns inte någon punkt i denna långa lista frånde anställda som intresserar näringsulskoltet? BENGTSJÖNELL (c) kort genmäle: Det förvånar mig verkligen atl ,som ändå har tillhört näringsutskottet som en uppskattad ledamot,har den uppfattningen-och vill göra den gällande-att näringsulskoltet skullekunna vara ett organ som går in i detaljregleringar av den svenska induslrin.Det iir häpnadsväckande! Näringsulskoltet och gör inte sådant och kaninle göra det. Däremot vill jag försäkra om atl samtligauiskotlsledamöler är utomordentligt intresserade av den alternaiiva produktionenoch minst lika intresserade av den, som jag bedömer del, värdefulla lista meduppslag och idéer som de anställda har presenterat. Men rätt forum för dessaförstag är icke eller näringsulskoltet - del är den utredningsgruppsom arbetar inom industridepartementet och som uppenbarligen med mycket stortintresse kommeratt ladelav lbrslagen;dei är rätta adressen. När sedan propositionen framläggs kommer näringsulskoltetalt i vederbörlig ordning la slällning till de konkreta förslagen i den ochuttala sig om dem. Sedan vill jag-även omjag inte vill förlänga den härdebatten med hänsyn lill den hårt pressade tiden - varna och vpkför alt ha alltför överdrivna förhoppningar om LNG-tankern. Jag har i miltarbeie i fått elt myckel gediget material om den.Kommissionen har lagt ned oerhört myckel tid och uppbådat ett mycket slortantal experter för atl bedöma LNG-tankern. Situationen är där densamma som iövrigl: Både och de nya nationer som har en sådan förödandekonkurrenskraft på världsmarknaden är i fullfart med atl producera LNG-tankrar. Del kommer all finnas enbelydande överkapacitet på del områdei. Vad då har för möjligheter atthävda sig kan man inle säga , men jag tror inle alt möjlighelerna är såoerhört stora som och kommunisterna föreställer sig. En varningfbr överdriven optimism är i della sammanhang motiverad. JÖRNSVENSSON (vpk) kort genmäle: har väl ändå fattal del här alldeles fel. Om det skallvara någon mening med alt i diskutera alternativ produklion, måsteman också diskutera, utefter vilka huvudsakliga linjer en sådan produktionsavsättning skall kunna garanteras. Det är en fråga om allmän industripolitik,det är en fråga om den allmänna linjen i de offentliga satsningarna. Omman vill förnya den industriella strukturen för framliden, måsie man ocksåbygga nya industrianläggningar, och de måste utvecklas efter en bestämdteknologisk linje i riktning mot högagraderav förädling,om man nu har delperspektivet. Då måsle man göra den politiska bedömningen, huruvida en sådansatsning kan ge sysselsättningsmöjligheter åt varven. Likadant närdet kommerupp diskussionerom de stora sociala bristerna, på t. ex. daghemsområdel och delvisar sig att de anställda föreslagit elt konkret projekt atl bygga olika lyperav monleringsfärdiga anläggningar som kan komma till nytta här - då måste manju ändå sälla dessa båda ting i samband med varandra. Att man inle skalldiskutera detaljer och trycka på elt visst varvsföretagen viss typ avproduktion eller ett visst projekt, del förslår även jag. Jag bara tar detlasom elt exempel på den allmänl negaliva och ointresserade attityd som lyserigenom i utskottets betänkande. Mantalarom alternativ produklion i myckellösliga ordalag och har sedan överhuvud laget inle något konkret atl komma mednär det gäller alt befordra en sådan alternativ produklion. Omdet nu är så alt del finnsell behov av att förnya den svenska industrin, bygganya lyper av industriella anläggningar, inriktade efter delvis nya teknologiskaprinciper, och del samiidigi finns tiotusentals arbelslösa och undersysselsaiiamänniskor som ingel hellre begär än all få sysselsällning och vi har ensysselsättningskris inom varvsindustrin - vad är del dä som hindrar riksdagenatl diskutera ell offensivt utvecklingsprogram på industri-politisk basis sombåde kommer alt förnya industrin för framtiden och skapasysselsättningsmöjligheter ljust s. k. alternativ produktion för varven? Manmåsle ju konkretisera vad man menar med alternativ produklion, inlebara avvisa det ena konkreta förslaget efter del andra. Vilkeninställning har man till den inrikes sjöfarten? Beroende på vilken inställningman har till den inrikes sjöfartens roll i ett kommande svenskt storttrafiksystem väljer man också ståndpunkt till projekt och utvecklingstendensersom är intressanta just som exempel på allernativ produktion vid varven.Detsamma gäller för kolleklivtrafiksysiem. Varför diskuteras inte detla? Del ären total perspekiivlöshel i näringsutskottets betänkande. Finansielltslöd till , m. m. Nr 163 (): Lördntjenden Herr lalman! När vi går alt diskutera svenskvarvsindustri, sker detta 3 iuni 1978 '''lUgångspunkl i propositionen 174, som presenterar finansiellt slöd till del förjämnt tillskapade . Finansiellt slöd fortfarandesådan att stöd behövs lill vår varvsindustri föratt klara lägel. //// Svenska Vatv nödgas också konstatera titt situationen för den internationella varvsindu- AD ... 1.. sirinoch över huvud taget inte förändrats nämnvärt sedan vi för jiimnt sedandiskuterade frågan här i . Denobalans som vi då kunde konsiaiera mellan efterfrågan och lillgång påfarlygslonnage kvarslår, men eftersom den besvärande lågkonjunkturen ocksåkvarslår ungefär oförändrad i förhållande till situationen ,måsle ändå med naturnödvändighet den lidpunkt ha ryckt närmare, dåkonjunkturuppgången är en fakium och därmed också den tidpunkt då mer tonnageefterfrågas för atl frakta elt ökat antal förnödenheter över världshaven. Vifår därför inte nu avrusta svensk varvsindustri så att vi inte kan kommatillbaka när konjunkturen vänder och efterfrågan på fartyg på nytt tar fart. Vihar undan för undan anpas.sal vår varvsindustri lill den nya situationen och deändrade marknadsutsikierna. Detla har medfört en slor nerdragning av densamlade svenska varvskapaciieien. Men del vi nu har kvar måsle bevaras intakt.Del som i rådande situation kan göras äran tillföra varven alternaiivasysselsättningsobjekt i en utsträckning som gör all antalet anställda kanbehållas. Det är därför vikligl alt nu tillföra medel till varvsseklorn så altden kan överleva. Beloppens storiek och hur de tidsmässigt skall anpassas hardel emellertid kommit att råda delade meningar om. Jag skall inle i vidare mån utveckla vår principiella syn på den härfrågan, då delta redan har gjorts av min partikollega .