prot · G10951 · 1977-12-31 00:00:00 — Internationelltfrämjande av de mänskliga rättigheterna Förste vice talmannenTORSTEN (): behandling av motionen har skett mot bakgrund av vadsom förekommit tidigare, och jag kan genast deklarera att utrikesutskottet harprecis samma uppfattning som motionären, nämligen alt man på allt säll börfrämja respekten för de mänskliga rättigheterna. Ulskotlet har skrivit på ettställe: "Hävdandel av grundläggande mänskliga rättigheter är sedan längeett centralt element i den svenska utrikespolitiken och bärs upp av en starkfolkopinion i vårt land." Att det sedan stöter på mycket stora svårigheteratt praktiskt kunna fullfölja vad man egentligen önskar har vi sett genom mångaexempel. Del framgår inle minst av vad sade. AlltsedanFN:s tillkomst har förhandlingar förts i världsorganisationeni syfte all få till stånd internationella överenskommelser på de mänskligarättigheternas område. Ett första resultat, som det redan har erinrats om, varnär generalförsamlingen 1948 antog en allmän förklaring om de mänskligarättigheterna. Förklaringen omfattade rätten till liv, frihet och personligsäkerhet, åsiktsfrihet, yttrandefrihet, religionsfrihet, mötesfrihet, rättentill arbete, rimlig levnadsstandard, undervisning, likhet inför lagen samtförbud mot slaveri, tortyr, godtyckligt fängslande och diskrimination på grundav ras, hudfärg, kön m. m. Förklaringenmedförde inga rättsliga förpliktelser för staterna. Avsikten var ju all den istället skulle utöva ett moraliskt inflytande på medlemsstaternas regeringaroch den allmänna opinionen. Förklaringen var givetvis värdefull som enledstjärna för den internationella debatten och rör det fortsatta arbetet inomFN och andra organisationer. Delkan dock konstaleras att inle alla länder röstade för deklarationen. a. enav supermakterna, , röstade icke för deklarationen när den antogs1948. Därefterpåbörjades utarbetandet av konventioner, vilket log myckel lång tid.Det dröjde ungefär innan de två konventionerna var färdiga. De antogs den16 . Delär att observera all man genast lade vissa hinder i vägen för konventionernasgenomförande. Först och främst fastställde man - emot Internalionelhfrämjande av de mänskliga rätiighelerna vilja - att 35länder skulle ha ratiflcerat konventionerna innan de trädde i kraft. Det varett ovanligt stort antal länder, och det medförde också all del tog tio årinnan konventionerna kunde träda i kraft, alltså . Dettavar en av de stenar man lade i vägen för konventionernas genomförande. Sedanär del alltid aktuella problemet - sade det inle direkt men hanantydde det: Hur skall man kontrollera att dessa konventioner efterföljs? Ja,konventionerna ger staterna möjligheter att inför en särskild FN-kommittépåtala om en annan stat inte fullgör sina skyldigheter. Det verkar ju bra. Menför alt ett förfarande inför FN-kommiltén skall kunna upptas mot enkonventionsstal krävs enligt artikel 41 i konventionen alt denna stat haravgivit en särskild förklaring om att den erkänner kommitténs behörighet. Detär tyvärr inte många stater som gör detta, och på del sättet undandrar man sigkontroll på området. Såtill konventionen om de medborgerliga och politiska rättigheterna. Till den haranslutits ett fakultativt protokoll, och det innehåller bestämmelser om all s.k. petitioners - enskilda personer - kan klaga hos en kommitté. Men det är attobservera att medan många länder har skrivit på konventionerna, så undviker deflesta av dem att skriva på det fakultativa protokollet, och därmed undandrar desig kontroll. Såbehandlar man delta. Och det har tillkommit ännu ett element som, enligt vadjag förmärkt, lägger hinder i vägen för konventionernas tillämpning. När mantalar om mänskliga rättigheter är det i vissa länder väldigt opportunt atthänvisa lill artikel 2:7, där del står att man inle får inkräkta pålandets suveränitet på något säll. Inom sina egna gränser har man rätt attbesluta, och därmed kan man - det sägs inte direkt, men det är ju innebörden -egentligen med hänvisning till denna suveränitet trampa mänskliga rättigheterunder fötterna. Delhar förekommit så mycket i . Här har redan erinrats om vadsom förevarit på olika områden. a. har i artikel 41 intagits stadgandet allett land skulle kunna angripa ett annat land därför att detta land bryter motde mänskliga rättigheterna. Frågan om en ombudsman speciellt för Förentanationerna har också varit uppe. Vadsom hänt på det senast aktuella området har utrikesministern redogjort för. Jagutesluter helt delta - del är klart vad som har förekommit. Jagvill bara säga som en sammanfattning att vid alla de tillfällen -jag tror inleman kan utesluta något - då del varit fråga om mänskliga rättigheter harSverige försökt göra sitt bästa för att främja de mänskliga rättigheterna. Vihar i utrikesutskoitet menat alt så har förhållandet varit. Vi har ingentingalls emot syftet med motionen 1059, men vi kunde heller inte praktiskt göramera än vad vi har gjort, nämligen att framföra den deklarationen att del harförekommit ett starkt försvar från sida för de mänskligarättigheterna, och del är självfallet att det också i fortsättningen kommer attfrån svensk sida göras allt för att främja respekten för mänskligarättigheter. Vihar inte yrkat avslag på motionen - del ansåg vi inte befogat -ulan vi haransett den besvarad med vad utskottet anfört. Detär vad jag kan säga om utrikesutskotlets behandling av frågan, och jag har baraatt yrka bifall lill utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Samarbetemellan staten och på dataområdet m. m. §6 Samarbete mellan staten och på dataområdet m. m. Föredrogs näringsutskottets belänkande 1977/78:31med anledning av propositionen 1977/78:17 om samarbete mellan staten ochSaab-Scania AB på dataområdet m. m. jämte motioner. I propositionen 1977/78:17 (industridepartementet)hade regeringen framlagt förslag om vissa ekonomiska åtaganden i samband medbildandel av ell av staten och gemensamt ägt databolag. I propositionen hadeföreslagits alt skulle 1. lill Förvärv av aktier iStansaab på tilläggsbudet I lill statsbudgeten /78 under fonden förståtens aktier anvisa ell investeringsanslagav , 2. lill Teckning av aktier i ettaktiebolag inom dalaområdet på lill-läggsbudgei I lill statsbudgeten /78 under fonden för statens aktier anvisa ettinvesteringsanslag av , 3. lill Bidrag lill Saab-ScaniaAktiebolag för utvecklingsverksamhet inom dalaområdet på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /78 under fjortonde huvudtiteln anvisa ettanslag av , 4. uppdra åt fullmäktige iriksgäldskontoret all ikläda staten borgen för lån ellerannan förpliktelse avseende eller del aktiebolagvartill detta avsågs skola om-bildas med sammanlagt högst , 5. bemyndiga regeringen att godkänna det såsomhuvudavial betecknade avtalet mellan staten och i vadstaten därigenom - utöver vad som omfattades av 2-4 - iklädde sig ekonomiskförpliktelse. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes bl. a. följande: "Ipropositionen läggs fram förslag som syftar till all möjliggöra ell samgåendemellan AB:s Dalasaabdivision och i ell avstaten och gemensamt ägt bolag. Bolaget avses bli upprättatgenom att ombildas Samarbetemellan staten och på dalaområdet m. m. varefter till delta bolagförs huvuddelen av den verksamhet som f. n. drivs inom Datasaabdivisionen.Förslagen grundar sig på ett villkorligt avtal mellan staten och Saab-ScaniaAB." I detta sammanhang hade behandlats de med anledningav propositionen väckta motionerna 1977/78:61av m. fl. (s), vari hemställts att beslutade 1. att regeringenundersökte förutsättningarna för a. statlig ägarmajoriteti styrelsen för del nybildade databolaget, b. enöverföring av Saab-Scanias dottertillverkning i och till dalabolaget, 2. all det nybildade databolagetspeciellt skulle uppmärksamma utvecklandet av arbetsmiljövänliga datasystem, 3. att en utredning angåendeförutsättningarna för en utökad svensk komponentlillverkning på dataområdetgenomfördes, 1977/78:62 av m. fl. (vpk), varihemställts att sk-ulle 1. avslå propositionen 1977/78:17, 2. hos regeringen anhålla om atthemligslämpeln hävdes i vad gällde det utredningsmaterial som lågtill grund för propositionen 1977/78:17 och som framställts av , 3. hos regeringen anhålla om attregeringen därefter återkom med förslag om den svenska dataindustrinsorganisering att föreläggas , 4. uttala all vid ett förnyatförslag från regeringen även förutsättningarna för ett förstatligande bordebeaktas liksom att frågan om personalens anställningstrygghet borde täckas avovillkorliga garantier, och 1977/78:75av m. fl. (s), vari hemställts att som sin mening gavregeringen lill känna vad i motionen anförts om sam-arbelsavtal mellan statenoch privata intressen. 1.beträffande avtal mellan staten och all med bifalltill propositionen 1977/78:17 och med avslag på motionen 1977/78:62 skulle a) till Förvärv av aktier iStansaab på tilläggsbudget I till statsbudgeten /78 under fonden för statens aktier anvisa ettinvesteringsanslag av , b) lill Teckning av aktier i ettaktiebolag inom dataområdet på lill-läggsbudget I till statsbudgeten /78 under fonden för statens aktier anvisa ettinvesleringsanslag av , c) till Bidrag till Saab-ScaniaAktiebolag för utvecklingsverksamhet inom dalaområdet på lilläggsbudgel I lillslalsbudgelen för budgetåret \911ll% under fjortondehuvudtiteln anvisa ett anslag av , d) uppdraål fullmäktige i riksgäldskontorel alt ikläda staten borgen för lån eller annan förpliktelse avseende eller del aktiebolag vartill detta avsågs skola om bildas med sammanlagt högst , e) bemyndigaregeringen att godkänna det såsom huvudavial beteck nade avtalet mellan staten och i vad staten där igenom - utöver vad som omfattades av b-d - iklädde sig ekonomisk förpliktelse, 2. beträffande allmänna principerför fördelning av ekonomiska insalser och ägarinflytande vid samarbelsavialmellan staten och privata intressen att skulle avslå motionen1977/78:75, 3. beträffande statligägarmajoritet i all skulle avslå motionen1977/78:61 yrkandet 1 a, 4. beträffande överföring avSaab-Scanias tillverkning i och till Databolaget allriksdagen skulle avslå motionen 1977/78:61 yrkandet 1 b, 5. beträffande produktion avarbetsmiljövänliga datasystem all skulle avslå motionen 1977/78:61yrkandet 2, 6. beträffande utredning om svenskkomponentlillverkning på dalaområdet att med bifall lill motionen1977/78:61 yrkandet 3 som sin mening gav regeringen till känna vad utskottetanfört. Samarbetemellan staten och på dataområdet m. m. Följande tre reservationer hade avgivits av IngvarSvanberg, , , , , och (samtliga s): 1. beträffandeallmänna principer för fördelning av ekonomiska in salser och ägarinflytande vid samarbelsavial mellan staten och privata intressen, vari reservanterna ansett all utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1977/78:75 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört, 2. beträffande statlig ägarmajoritet i Databolagetsstyrelse, vari reser vanterna ansett alt utskottet under 3 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1977/78:61 yrkandet 1 a som sin mening gavregeringen lill känna vad reservanterna anfört, 3. beträffande överföring av Saab-Scaniastillverkning i och lill Databolaget, vari reservanterna ansett att utskottet under 4 bort hemställa att med bifall lill motionen 1977/78:61yrkandet 1 b som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört. betänkande nr 31 behandlar regeringens förslag om ensammanslagning av . 14 protokoll 1977/78:50-51 Samarbetemellan staten och på dataområdet m. m. Timmenär ju sen, och låt mig bara kort konstatera all det är helt klart att ensamordning av de internationellt sett mycket små svenska dalaföretagen ärnödvändig för att denna industri skall kunna överleva. Som reservanterhar vi inga invändningar på denna punkt. Den av regeringen föreslagnasammanslagningen är alltså helt i linje med den socialdemokratiskauppfattningen. Frånsocialdemokratiskt håll har vi också på ett tidigt stadium tagit upp detuppenbara behovet av en samordning av den svenska dalaindustrin. Jag kan pekapå de särskilda yttranden som avgavs av de socialdemokratiska ledamöternaredan i 1974 års dalautredning och de förhandlingar som den socialdemokratiskaindustriministern tog upp med Saab-Scanias företagsledning, men som tyvärr vidden tidpunkten inte ledde till något resultat på grund av ett närmast totaltointresse från Saab-Scanias ledning. Nuhar man ändrat uppfattning, och det är bra. Tyvärr har dock värdefull lid gåttförlorad. har föriorat ytteriigare många miljoner på förelagsledningensenvishet - de pengarna hade man säkert kunnat använda på ell bättre sätt.Problemen med att klara upp sysselsättningen i har inte heller blivitlättare genom den fleråriga fördröjningen av sammanslagningen. Mennu har alltså avtalet om en sammanslagning kommit till stånd, och enligt våruppfattning måste avtalet som det föreligger godkännas just för att det är ettavtal. Däremot har vi viktiga invändningar mot avtalsvillkoren, och del har viäven påpekat i olika reservationer till utskottets betänkande. Vimenar att det är en dålig uppgörelse för skattebetalarna som harträffat. Den är dålig också för de anställda i de inblandade företagen.Samhället har helt enkelt inte fått ett ägarinflytande som svarar mot de storasummor som staten nu tvingas gå in med. Det gäller en summa på 75 plus 45milj. som skall utbetalas enligt propositionen. Men, herr talman, detta ärbara toppen på isberget. Totalt rör del sig om 465 milj. kr. under enfyraårsperiod plus borgensförbindelser på upp till 350 milj. kr. och eventuellytterligare statlig föriust-täckning . Speciellti ett ekonomiskt läge där skattebelastningen och inflationen slår allt hårdaremot folk i vanliga inkomstlägen har man väl anledning att säga alt det bordevarit extra viktigt för regeringen att hushålla med skattebetalarnas pengar.Men om man ser på Dalasaabaffären ur detta perspektiv måste man tyvärrkonstatera att det är ell dåligt avtal. Staten borde enligt vår uppfattning hapressat Saab-Scanias förelagsledning lill större ekonomiska insalser, ellerockså borde man ha krävt att få ett statligt majoritelsinflytande i detgemensamma bolaget som klart motsvarar de insalser man begär allskattebetalarna skall göra och som nu skall falla beslut om. Delta,herr talman, är den ekonomiska bakgrunden till att vi vill att skallgöra ett uttalande som går ut på att regeringen bör se lill all man i sinaekonomiska avtal med förelag får en vettig balans mellan ekonomiska insalseroch statligt ägarinflytande. Detfinns också andra skäl lill att det är viktigt med statlig ägarmajoritet idatabolaget, särskilt risken för konfiikter och dödlägen i en50-50-ägar-fördelning. Det är tyvärr allmänt omvittnat att samarbetet mellanSaab-Scania och staten inle alllid har föriöpl gnisselfritt i Stansaab. Trotsdetta går man vidare med samma 50-50-fördelning, och det innebär att man tarstora risker på den punkten. Ytteriigareett skäl för ell statligt majoriletsägande har med de anställdas inflytandeatt göra. På grund av 50-50-fördelningen i styrelsen tvingas man nu begäradispens från lagen om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag ochekonomiska föreningar. De anslällda i styrelsen skall enligt helt enkelt tvingas alt avslå från sina lagstadgade rättigheter i allaviktigare frågor, där de två delägarna inte är överens. Dettagår enligt vår uppfattning tvärt emot alla företagsdemokratiska strävanden, ochdet hade kunnat undvikas om staten hade haft en klar ägarmajoritet. Detta ärytterligare, herr talman, en allvarlig brist i det avtal som har träffats. Grundläggandeför borgerlig näringspolitik är att man främst ser samhället som en städgummaoch en institution som skall la hand om privatkapitalets förluster. Sammafilosofi går uppenbarligen igen i avtalet med . Man sträcker sig härså långt all man ur Datasaab t. o. m. bryter ut två mycket intressanta delar,som alltså inle skall gå med i det nya halvslatliga databolaget. Delta gällerspeciellt Jönköpingsanläggningen, där man bl. a. sysslar med industrirobotaroch processtyrning av olika slag. Detär fråga om en lönsam tillverkning, i motsats till andra delar av Datasaab. Deprodukter som tillverkas i är dessutom utomordentligt intressantafrän framtidssynpunkt och hade inneburit ett bra komplement till databolagetsövriga produkter. lämnar man dessa delar - låt mig uttrycka det så - vindför våg till . Russinen i kakan plockas alltså ut och överiämnastill 100 96 till . Också detta är en brist i avtalet. Sammanfattningsviskan man alltså konstatera att de socialdemokratiska reservanterna inäringsutskottel på väsentliga punkter hade velat ha ett annat utseende på detavtal som industriministern nu har presenterat för . Vi har ocksåreserverat oss i enlighet med delta ärende. Låtmig till slut säga några ord om en punkt, där vi trots allt har lyckats att bliöverens i ulskotlet. Del gäller utskottets enhälliga tillstyrkande av ellsocialdemokratiskt motionsyrkande om alt en utökad inhemsk tillverkning avkomponenter till dalaindustrin nu måste utredas. Delfinns flera skäl lill ett sådant utredningskrav, såväl handelspolitiska somindustripolitiska. Låt mig bara erinra om en allvarlig bakgrund till dettakrav, nämligen ell fall där vi fick reda på att hell Samarbetemellan staten och på dataområdet m. m. Samarbetemellan staten och på dataområdet m. m. plötsligt vägrade attleverera vissa komponenter lill Slansaabs civila luft-trafikledningssystem. USAhar som bekant monopol på alltför många av dataindustrins komponenlområden. Delgällde en stor leverans till , av central betydelse för Slansaabsfortsatta utveckling, där man tagit ordern mitt framför näsan på amerikanarna,som också hade lämnat in anbud. Somjag ser det är det helt enkelt nödvändigt att svensk industri verkligen frigörsig från del strupgrepp som exporikontrollagsliftning har tagit på svenskdataindustri. löste sig det hela i elfte limmen, men tyvärr kvarstår ändåosäkerheten för framliden, och bristen på en inhemsk komponentproduklion påvissa strategiska områden kan bli ett allvariigt problem för svenskdatorindustri, om inte samhällsåtgärder vidtas på detta område. Ulskotletstår enigt bakom ett tillstyrkande av den socialdemokratiska motionen på dennapunkt, vilket innebär att man uppmanar regeringen att ge i uppdrag tillstyrelsen för teknisk utveckling och industriverket att gemensamt utreda fråganom en utökad svensk komponentindusiri. Jag vill understryka betydelsen av genomför en ingående utredning på denna punkt. Jagvill, herr talman, till slut yrka bifall till de socialdemokratiskareservationerna vid näringsutskottets belänkande nr 31 samt i övrigt tillutskottets hemställan. (vpk): skall här falla beslut om dataindustrins utveckling iSverige, baserat på en amerikansk utredning som för beslutsfattarna ärhemligstämplad. Underlaget är hemligt inte bara för beslutsfattarna utan ävenför alla som har anledning att ta del av materialet, nämligen de anslällda. anslällda haft någon möjlighet att bedöma datautvecklingen i ochutredningen om samgåendet mellan ? Svaret är nej. Varkende anställda, som drabbas av sammanslagningen, eller de som formellt skallfatta beslut om denna har fåll ta del av hemligstämplade materialet. Däravkommer sig vårt ställningstagande, som i det här fallet också är principiellt.Här kräver ju borgarregeringen all riksdagsledamöterna skall tro på dess ord ipropositionen och besluta som den föreslagit. Frånvpk:s sida kan vi på grund av sekretessen kring utredningen inle delta i någotbeslut om samgående. Vi anser all det är horribelt att kräva att vi skall godtaregeringens ord om att detta är den bästa lösningen och därför ansluta oss lilldensamma. Det finns säkert de som har förtroende för regeringen och desshandlande, men det är anmärkningsvärt att den sittande regeringen försökertvinga dem som inte hyser delta förlroende för den all ansluta sig till dessförslag. Regeringen vill också ha stöd för sitt förslag ulan all redogöra förbakgrunden lill sin bedömning. Tro inte alt del finns ell sådant förtroende förregeringens handlande och förslag, vare sig i den här kammaren eller bland dean- ställda, som dennasammanslagning berör! Enligtmedbestämmandelagen skall förhandlingar äga rum. Enligt utskottet har dessaockså förevarit, men hur har de gått till? Förhandlingarna mellan de anställdaoch deras företagsledningar måtte vara än ensidigare än behandlingen av ärendethär i kammaren - eller har man möjligen där i full skala fått ta del av dehemligstämplade akterna? Deanställdas organisationer på de berörda företagen hyser naturligt nog stor oroför framliden och sina jobb. Kapitalkoncentrationen i de kapitalistiskastaterna har utvecklats så att del endast är ett fåtalsom bestämmer de ekonomiska ramarna, inom vilka de resp. ländernas regeringaroch riksdagar har möjlighet att handla. Utskottetspåslående att den internationella dataindustrin domineras av multinationellaföretag är helt riktigt. Men det är ingen nyhet alt dalamarknaden är mer ellermindre monopoliserad. Del är ingen nyhet att del över huvud taget är monopolensmarknader som återfinns i de kapilalisliska ekonomierna. Förutom idataindustrin gäller del även inom övrig tillverkningsindustri - det råder delväl knappast några delade meningar om. Vad frågan däremot gäller är hur manskall komma till rätta med den ohämmade makt som de privata kapitalintressenautövar. Det är på den punkten som vi inte är överens med socialdemokrater ochborgare. Debatten om stålindustrins utveckling och förutsättningar kan gällaäven här. Att stötta de privata kapilalinlressena med skattepengar är en vägsom vi inte ställer upp på. Skall det satsas så bör staten helt ta över denindustri del nu gäller och inte bara till hälften. Densysselsättningskonsekvens som kan bli aktuell för de anslällda vid de bäggeföretagen är att inskränkningar kan komma lill stånd. Del är också del somvarit del stora samtalsämnet på de fackliga informationsmöten som hållils.Något annat än informationsmöten kan det ju inte bli fråga om när grunderna försammanslagningen är hemlighållna och när de fackliga organisationerna inte harmakt att hindra en koncentration av det här slaget. Den enda möjlighet de harär att få viss information och löften om jobb - löften i propositionen som lillsin karaktär är till intet förpliktande utan bara innebär en ljusblåförhoppning som kan jämställas med det klassiska Olofströmsuttrycket"lycka till". Densocialdemokratiska reservationen 2 förutsätter alt de anställda ges garantierför reellt infiytande i och med en statlig ägarmajoritet. Jag vill deklarera attdel inte alls är någon automatik i det fallet. Den kapitalistiskastatsapparaten ger inle garantier åt några andra än dem som behärskar den. Ochi en kapitalistisk ekonomi är det inte de anslällda utan kapitalisterna somhärskar. Jagbehöver inte gå in djupare i den här frågeställningen, ulan jag kan hänvisalill vad som anförts från den här talarstolen i exempelvisståldebatlen. Det är mot de här bakgrunderna vi från vpk säger nej tillregeringens proposition. Jag yrkar därför bifall lill vpk-motionen 62. Samarbetemellan staten och på dataområdet m. m. Samarbetemellan staten och på dataområdet m. m. Det förslag som vi nu behandlar syftar lill att öka möjligheterna förden svenska företagsamheten inom dataområdet att stärka sin ställning påexportmarknaden. På utlandsmarknaden,framhålls del i propositionen, går utvecklingen mot allt större enheter. Svenskdataindustri, som redan befinner sig i ett utsatt konkurrensläge, måste vidtaåtgärder för all möta den allt hårdare konkurrensen på del internationellaplanet. Det är i vårt samlade tekniska kunnande som vi bör ha en av vårafrämsta konkurrensfördelar. godkännande av det nu aktuella förslaget fåremellertid inle innebära att man frånlräder vitala principer. Enav förutsättningarna för en socialt styrd marknadsekonomi ärmånga enheter avväxlande storlek som under effektiv konkurrens söker tillgodose sina kundersönskemål. Ett väsentligt mål för näringspolitiken är att upprätthålla ochutveckla en sådan näringsstruktur.