prot · G109111 · 1977-12-31 00:00:00 — De småskogsbruken skulle enligt tidigare debatter göra mycket stora vinster, och detär litet förvånande att de statliga verken med stora sammanhållna ytor inte kanvisa lönsamhet medan det uppsplittrade småskogsbruket skulle visa det. Låt migsäga avslutningsvis atl jag inte upplever det vara någon vidare bra policy förett statligt verk att särbehandla norrländska sågar. Jag ber att fö tacka försvaret. Överiäggningenvar härmed slutad. § 8 Om utredningenangående förbud mot kapitalexport till HandelsministernSTAFFAN erhöll ordet för att besvara iStockholm (fp) anmälda fråga, 1977/78:364, och anförde: i har frågat mig när ulredningen omkapitalexporlförbud lill beräknas lägga fram sitt förslag. Efterriksdagens beslut fastställde regeringen direktivenför , som utreder frågan om förbudsåtgärder med avseende påkapitalexport till och i samband med svenska investeringardär, samt utsåg ledamöter i kommittén. Kommittén har arbetat sedan böoan avseptember månad. Enligtdirektiven skall utredningen bedrivas skyndsaml. Del har dock under arbetetsgång visat sig att kommittén behövt något längre lid än man från böoan hadeberäknat. Enligt uppgift finns det anledning räkna med alt kommittén skallkunna komma med sitt betänkande . OLLEWÄSTBERG i (fp): Jag villtacka handelsministern för svaret. Förtrycket i ärpå flera sätt unikt. SedanHitlerrikets fall tillämpas ingenslans rasismen med sådan fanatism ochskoningslös effektivitet som i . Sydafrikaär också unikt därför all svenska företag där tvingas administrera enförhatligt rasälskillnadssystem. Ocksåi svenska företag är fackföreningar förbjudna. Också i svenska företag flnnsskilda omklädnadsrum för svarta och vila. Ookså i svenska förelag kan en svartaldrig vara förman för en vit. Också i svenska förelag finns skilda matsalarför svarta och vila. Också i svenska företag är det förbjudet för svarta ochvita atl arbeta skuldra vid skuldra. Ochhär har företagen inget val. Skall de vara i måste de hjälpa regimenatt administrera rasförtrycket. Detvar mot den bakgrunden förra vårriksdagen beställde en utredning med uppdragalt utarbeta lagförslagom förbud mot kapitalexport. gjorde klart attutredningen skulle arbeta skyndsamt - vilket också handelsministern noterat -och att den skulle resultera i en proposition. Förfolkpartiels del uttalade landsmöte "att svenska ekonomiskaförbindelser med utgör ett stöd till det orällfördiga sydafrikanskaSamhällssystemet" och atl svenska förelag borde "avveckla sinaintressen i och förbindelser med ". gick på en något mer begränsad linje. Innebördenav vårriksdagens beslut är klar. Det långvariga motståndet mot i.soleradesvenska sanktioner mot har brutits. har tagit politiskställning för et t kapilalex port förbud. Vad utredningen skall göra är attutarbeta lagförslaget som förverkligar beslutet. Motden bakgrunden ärdel beklagligt alt ulredningen inte, som från böoan varavsikten, kunnat arbeta så snabbi alt en proposition kunnat komma redan dennavår. Jag förutsätter nu atl det handelsministern redovisat om utredningenstidsplan innebär atl en proposition kan framläggas så altelt kapitalexportförbud eller ännu hellre ett invesieringsförbud kan träda ikraft . Jag vill därför fråga handelsministern om han för sindel vill uifasta sig att verka för elt riksdagsbeslut under höstriksdagen. angående förbud mot kapitalexport till angående förbud mot kapitalexport till 1975 uttalade faktiskt - vilket man kanske borde varamedveten om - att om vidtog ensidiga aktioner sä skulle detla delsförsvaga FN genom atl det demonstrerade FN:s oförmåga, dels hjälpaSydafrika genom att man därigenom skulle visa att det uppenbarligen inte fannsnågon opinion för åtgärder från andra än ett enstaka land. Riksdagenssenaste beslut innebar alt beställde en utredning som skulle omfattade juridiska, folkrätlsliga och utrikespolitiska aspekterna pä ett sådantensidigt åtagande samt bedömningar av de politiska, ekonomiska ochpsykologiska effekterna av en dylik åtgärd. Mol bakgrund av detla bordeutredningen också utarbeta ett förslag avseende förbud mot kapitalexport. Utredningenfick alltså till uppgift atl göra tvä saker: dels en kartläggning av alla dessaolika konsekvenser, dels ett förslag till hur ett förbud skulle vara utformat,om man skall ha något förbud. Utredningenhar alltså av regeringen fått i uppdrag att arbeta skyndsamt. Jag föreställermig atl den också har arbetat skyndsaml. Man har ännu inte lagt fram någotförslag men har uppenbariigen goda förutsättningar atl göra det inom en korttid. Det fortsatta arbetet för bedrivas mot bakgrund av vad som där föreslås. har presenterat sitt belänkande och efter de olika överväganden somär normala i sådana sammanhang har jag för min del uppenbarligen ett intresseav atl framlägga en proposition för så fort det går. OLLEWÄSTBERG i (fp): skedde en omsvängning i hållning tillenskilda svenska aktioner. var man fortfarande emot enskilda svenskaaktioner, även om ulrikesulskonet klart uttalade all man ansåg all förelagen påegen hand borde avstå från engagemang i . log riksdagenpolitisk ställning för ett enskilt svenskt kapitalexportförbud. Det gavs ocksåklart besked om all utredningen skall utarbeta lagförslag avseende förbud molkapitalexport. Utredningen är därför i huvudsak av teknisk naiur. Ytteriigaretidsutdräkt gagnar naturligtvis ingen. har fattat principbeslutet. Deföretag som verkar i har mest alt vinna pä elt snabbt besked omframtiden. Det är självfallet sant att både och regeringen har lastatpå utredningen uppgifter som kan tolkas myckel vidlyftigt, men med lanke på altdel politiska beslutet är fattat är det nu främsi fråga om viljan atl snabbi föfram ett förslag. Jagtolkar handelsministerns svar på min fråga som ett ja, nämligen en utfästelseall han skall göra vad som slår i hans makt för att vi under höslriksdagen skallfö en proposition om ett förbud. Del blir då möjligt att förbudet kan träda ikraft den . Överiäggningenvar härmed slutad. § 9 Om skyldigheten att i förväg anmäla planerade prishöjningar Nr111 Handelsministern erhöllordet för att besvara () anmälda fråga,1977/78:370, och anförde: har frågat mig om jag avser att föreslå alttiden för skyldighet att i förväg anmäla planerade prishöjningar förlängs. Medstöd av allmänna prisregleringslagen kan regeringen - när lagen är i kraft -föreskriva att den som vill höja priset pä viss vara eller tjänst inte för göradet förrän efter atl prishöjningen och skälen för den har anmälts tillstatens pris- och kartellnämnd (SPK). Tiden får enligt lagen bestämmas tillhögst en månad. Det krävs alltså en lagändring för att föriänga tiden utöverdenna månad. Jagvill erinra om att en särskild utredning, prisregleringskommitlén, har tilluppgift att utvärdera den förda prispoliliken. Den kan också komma med förslagtill eventuella förbättringar av det nuvarande systemet. Det krävs starka skälför att nu föreslå lagstiftningsåtgärder som föregriper det pågåendeutredningsarbetet. Jag kan inte finna atl några sådana skäl f n. föreligger.Jag vill också påpeka an den aktuella lagbestämmelsen kom till så sent som år1973. Svaret på Kjell-OlofFeldts fråga är alltså nej. Omskyldigheten att i förväg anmäla planerade prishöjningar Jag vill tacka handelsministern för svaret. Del blev alltså nej.Motivet är att han inte anser att det finns tillräckligt starka skäl att nuföregripa ett pågående utredningsarbete. Jag anser alt det finns sådana skäl,och jag skall motivera det. Denborgerliga regeringen har sagt nej till alla våra krav på direktingripande mot prishöjningar. gör man ett ingripande men väljer då en metodsom har prövats här i landel, nämligen en allmänanmälningsplikt. Om den skall fungera som spärr mot prishöjningar krävs detdels alt statens pris- och karlellnämnd - SPK - hinner granskakostnader, marginaler och övriga motiv som anförs i vaoe enskilt fall och underdessa hinner till regeringen anmäla att höjningen bör förhindras genomprisstopp, dels att regeringen också i princip hinner fattabeslut om prisslopp. Dettagår kanskeom anmälningsplikten gäller 100 eller t. o. m. 1 000 varor. Men gårdel att rent praktiskt klara av det när anmälningsplikten gäller 200 000 varoroch ett nästan oändligt antal tjänster? Del räcker med atl av dessa varoroch tjänster anmäls till SPK för planerad prishöjning för att myndigheten inteskall ha någon som helst chans att realbehandla ansökningarna. Risken är heltenkelt uppenbar att det här blir en administrativ bråte,där SPK, hur energisktman än arbetar, bara kan behandla en bråkdel av anmälningarna. Del här inser SPK. Det härinser näringslivet, men handelsministern anser Omskyldigheten att i förväg anmäla planerade prishöjningar tydligen att del skall gänär han inte på någon punkt vill förlänga den tid som SPK har pä sig. Varförden här halsstarrighelen, ? Är det sä bråttom med att föprishöjningar genomförda att inte företagen kan fö vänta i t. ex. ? Omdel nu ligger något allvar bakom det här starkt uppreklamerade beslutet omallmän anmälningsplikt, då vill jag be att handelsministern här garanterar attSPK pä ell lillfredsställande sätt hinner behandla allaanmälningar som kommer in och dessutom att ocksågaranterar att regeringen kommer alt använda prisstoppet inom den härtidsrymden för alt stoppa planerade prishöjningar om SPK så begär. Då väckerden här åtgärden någon respekt och det förtar intrycket av alt det är fråga omell litel politiskt jippo. Den här åtgärden liksom genomförandel av t. ex. ett allmänt prisstoppvore elt poliliskl jippo om del inte vore så att del har vidtagits och skersaker i samhällel som innebär att förutsättningar finns för en lugnareprisutveckling, exempelvis det ansvarsmedvetna avtal som slutits på arbetsmarknaden,vissa nya inslag i skattepolitiken och ålgärder för atl försöka fö fart påekonomin igen, så alt man pä del sättet kan fö en bättre produktivitetsutvecklingän . Det är det grundläggande för att försöka hantera det mycketallvarliga problem som inflationen utgör. För all bryta förväntningar somliksom kan fortsätta att späda på en inflation även när dessa reella faktorerändras på det sätt jag pekat på, för att bryta dessa förväntningar, för att hamöjlighet alt ingripa och kontrollera att del inte sker någon extra"snurr" som skulle kunna ge fart ät inflationen har regeringenvidtagit dessa åtgärder. säger dåatt della är helt omöjligt atl tillämpa. Låtmig till atl böoa med konstalera att själva möjligheten atl göra detta ingreppgrundar sig på en proposition som, herr talman, är framlagd av ingen mindre änKjell-Olof Feldl. Där stipuleras alt gränsen förden anmälningstid som skallvara är . Det vore konstigt om som departementscheftyckte att det här var en total orimlighet att använda hans eget förslag. Hankan möjligen invända atl han inte hade tänkt sig att han skulle införa totalanmälningsskyldighet. 1 sä fall hade ett ringa förutseende, herrlalman, eftersom ju detla lika väl som prissloppsålgärder skulle kunna görasgenerellt pä det sätt som blivit gjort. Jag skulle vilja påstå all de olikaadministrativa problem som uppstår säkerligen är kännbara men absolut intevärre än de skulle vara vid ett allmänt prisstopp. Låtmig tillägga, herr lalman, atl enligt den bild jag för när jag talar med SPKanser man där alt detla system kommer alt fungera under den lid som det kommeratt vara i kraft. Det är intressant all konstatera atl handelsministern egentligen anseran det här beslutet inte behövs. Han lalar om an bryta förväntningar. Del görman inte genom alt skapa en administrativ omgång, en massa pappersvändande somförelagen tar föga på allvar. Jag råder handelsministern atl läsa tidningen , där man konstaterar precis vad jag sade, nämligen alt det rimligeninte kommer att fungera i praktiken. Det kunde enligt tidningen inte varaallvar med att införa en allmän anmälningsplikt. Underde närmaste , dvs. från till , är del 19arbetsdagar. Låt oss anta atl anmälningar för av de 200 000-300 000varor och tjänster som det här gäller strömmar in tillregeringen - det skulle inte innebära någon allmän rush pä prisfronlen, förnormall rör det sig om 10 000-tals varor . Hur skall då myndighetenkunna hantera en sädan inkommande anmälningsström? Jagtror mig veta, , all SPK faktiskt har framfört önskemål omall fö tiden föriängd. sådanl önskemål framfördes på min lid, då enproposition var förberedd om all ändra lagstiftningen pä den här punkien, ickemed tanke på en allmän anmälningsplikt ulan med tanke på atl del beträffandeexempelvis bilar och andra kapitalvaror hade visat sig mycket svårt all klaraärendena . Omavsikten är att del här systemet skall fungera så all regeringen åtminstone inågot enstaka fall kan ingripa med prisstopp och därmed markera alt det liggerallvar bakom bestämmelserna, då förstår jag inte varför den enkla insats jagföreslår inte kan göras. Jag är säker på att är beredd allsnabbehandla elt sådanl enkelt lagförslag för alt ge prismyndigheten rimligaarbetsförhållanden. Jagtolkar emellertid inlägg som en garanti för att systemetkommer alt fungera, alt SPK kommer atl fullgöra sin anmälningsskyldighet ochatt regeringen kommeratl på basis av detta införa prisstopp där detla ärmöjligt. Men varför inte också vidta ålgärder så att både departement ochmyndighet kan uppfylla de förväntningar som anmälningsplikten har skapat blandallmänheten? Omskyldigheten att i förväg anmäla planerade prishöjningar Handelsministern : Herr lalman! Det avgörande i det här sammanhanget kommer naturiigtvislill sist alt bli prisutvecklingen. Den utgör den slora och avgörande fråganhär, och inte så myckel frågan om man skall ha 30 eller eller om man-som jag nu har föreslagil - skall använda ett sådant här system. Del systemetär f Ö. övrigl föreslaget i en proposition som själv har lagtfram. kritiserar han syslemet alldeles förskräckligt och diskuterar om denmetod han då föreslog är bättre än den han föreslär . Närdet gäller den grundläggande frågan för vi således avvakta och se vad somkommer att hända. Vi har från regeringens sida gjort gällande att del f n. arenviss uppbromsning i prissiegringstakten. Den omgång med anmälningsskyldighetsom är genomförd ärju inte tänkt som något självändamål. 2 protokoll 1977/78:111-112 Omskyldigheten att i förväg anmäla planerade prishöjningar det framkommerinformationer som visar alt oacceptabla prisstegringar planeras, sä harregeringen metoder alt ingripa mot dessa, och det är också tanken bakom den häråtgärden Manbehöver inte, , kontrollera vaoe anmälan som kommer in. Del är,som själv påpekade för ett par är sedan, i stället så atl man kankomma väldigt långt genom att enbart bevaka prisutvecklingen för demarknadsledande företagen. KJELL-OLOFFELDT (s): Del besked jag för och det besked medborgarna får är tydligen följande:Vi för se vad som händer. Huruvidasystemet med anmälningsplikten fungerar eller inte, det har det ansvarigastatsrådet ingen aning om. Det för framliden utvisa. Men om detla leder lillvåldsamma prishöjningar, okontrollerad prisutveckling eller vad vi nu skallkalla del, vad tänker handelsministern göra då? Skall han då återigen skylla päutredningar som inte har lagt fram sina förslag? Jag är allmänt oroad över denna sangviniska hållning hos den personsorn har utsetts att ha ansvaret för prisövervakning och priskontroll i landet.Tänker han hanlera lagstiftning och ansvariga myndigheter pä det här sättet,ochvet han inte om del system han salt i funktion kommeratl fungera utan bara sägeralt vi för vänta och se? Om så är fallel bör han åtminstone redovisa vad hantänker göra om det blir så som man ule i näringslivet och, såvitt jag förstår,också inom SPK tydligen inte är främmande för, nämligen att del här kan bliohyggligt svårt all klara. Vad gör han då? Del förefaller mig som om trodde att det avgörande ikampen mot prisstegringarna är om man har 30 eller 60 dagarsförvägsanmälningsskyldighel. Del ärdel enda hans förslag tar upp. Endast i detavseendet är han beredd att göra någonting. Att han i den ekonomiska politikenär beredd att trava på varandra alla möjliga pålagor i form av löneskatter ochannat och därigenom höja kostnaderna vill han bortse från. Allt klarar sig baravi för 60 dagars förvägsanmälningsskyldighet i stället för 30. Närjag sade alt vi får se vad som händer gjorde jag det mot denbakgrunden atljag menar att det faktiskt finns bastanta åtgärder som måsteinsättas och har insatts för att man skall kunna få en lugnare prisutvecklingän den hittillsvarande. Deltaär kompletterande ingrepp. Jag har konsulterat SPK, innan vi började tillämpadetla syslem, och jag har talat med företrädare för efteråt. Självklarthyser man en viss oro över arbetsbelastningen, men jag har inte mött denståndpunkten att systemet inte skulle vara funktionsdugligt. , herrtalman, hanterar SPK en ganska omfattande volym av förhandsanmälningar, somofta kontrolleras samtidigl som man måste kontrollera alll som händer i frågaom prisutvecklingen i andra avseenden, alltså när det inte gällerförhandsanmälningar. Redan nu kontrollerar SPK ungefär lika mycket som man kommer att förvarning. Om skyldigheten att i förväg anmäla planerade prishöjningar ägna sig ät, men deltasystem ger en bättre Nr 111 KJELL-OLOFFELDT (s): vel myckel väl vad vårt krav är när det gällerpriskontrollen. Det är ett allmänt prisslopp i detla läge. Men om regeringen nuäntligen har kommit sig för med att göra någonting är det fullt legitimt för enmedlem av oppositionen att fråga: Tror regeringen själv alt delta kommer attfungera? Ellsätt atl öka sannolikheten för att en anmälningsplikt skall fungera är atl den prisövervakande myndigheten rimlig tid att hantera ett sådant häromfattande system. för vi veta att SPK redan har väldigt mycket alt göra,och att lägga pä SPK litel till kan väl inte skapa slörre problem. Del påminnerom den urgamla historien om mannen som lastade sin åsna med det ena stråetefter det andra. radar nu upp 200 000-300 000 sådanastrån framför våra prisövervakare. Jagåterkommer till frågan: Vad gör regeringen om detta system inte fungerar? frågarom systemet fungerar. Frågan består av tvädelar. Den ena är: Kommer de samlade ålgärder som vidtas för att fö nedinfiationstakten att ge resullal? Mitt svar på den frågan är att det får vi se,men det synes som om man kan hysa goda förhoppningar om en lugnareprisutveckling. Det är den stora frågan. Denlilla frågan gäller den kompletterande åtgärd som är vidtagen genom dennaprisövervakningsskyldighet. Där ställde spörsmålet: Fungerardetta system administrativt? Milt svar pä den frågan är ja. Det är konstigt althöra gräla på detla syslem, som grundar sig på hans egenproposition. Han harockså haft tillfälle alt motionera om ändringar i detlasysiem. Om SPK inte hinner arbetaav balansen när det gäller inkommande ansökningar, hinner SPK inte hellerarbeta av balansen . Dä kommer ju nya anmälningar omtänkta prisstegringar in. tanke i delta fall är myckelgrumlig. Låt oss verkligen hoppas atl regeringen börjar fö bukt med inflationen.Där har ni ett långt syndaregister atl arbeta av, innan människorna är bereddaalt ge er absolution. Omman ger en myndighet att arbeta pä i stället för 30, borde myndighetenhinna med att göra dubbelt så mycket. Del är en väsentlig skillnad. HerrBurenstam åberopade min proposition och sade att del är väldigt konstigtatl jag angriper elt förslag som jag själv lagt fram. Men del är sä här enkelt.När jag lade fram den propositionen, utgick jag från alt Handelsstålsindu-strin, m. m. lagstiftningenskulle tillämpas med en smula förnuft och inte användas såsom politisktskådebröd. Ju längre jag lyssnar på handelsministern, desto mer övertygadblirjag emellertid om att han barden avsikten. Regeringen vill skapa ettintryck av handlingskraft, därtill nödd och tvungen av löneavtaletskonstruktion, sä att inte avtalsparterna skall kunna konstalera allregeringen struntar i lägets allvar. Menjag skall vänta. Jag skall vänta också med mina omdömen. Jag har inte utdömtden åtgärd som vidtagits. Jag har bara sagt atl det är så enkelt alt göraåtgärden mera effektiv. Det kostar ingenting alt säga: Låt oss ta istället för 30 och ge systemet en rimlig chans alt fungera. Jagåterkommer till att så bråttom är det trots alll inte för företagen atl hinnagenomföra prishöjningar atl de inte kan vänta . Ge något sakskäl föratt inte skulle kunna vara användbara? har givitoss beskedet att vi får se hur det går. Själv vet han inte vad han skall göraom det inte går som han hoppas. Överiäggningenvar härmed slutad. §10 Föredrogs och hänvisades 1977/78:166 tilltrafikutskottet §11 Föredrogs och hänvisades 1977/78:1868-1870 tillskatteutskottet 1977/78:1871 och 1872 tillnäringsutskottet §12 Föredrogs och bordlades åter betänkanden /78:22och 28-30 §13 Handelsstälsindustrin, m. m. Föredrogsnäringsutskotlets betänkande 1977/78:45 med anledning av propositionen1977/78:87 om statligt engagemang inom handelsstälsindustrin, m. rn. Ipropositionen 1977/78:87 (industridepartementet) hade föreslagits alt riksdagenskulle 1. bemyndigafullmäktige i att på villkor som angivits i propositionen utfärda skuldebrev till a) på högst , b) ett nytt handelssfölsbolag pä högst , 2. medgeatt staten utfäsie sig att säkerställa Statsföretag AB:s möjligheter att fullgöra sina förpliktelser enligt konsorlialavtal mellan parterna i ettnytt handelsstålsbolag. 3. till Bidrag till på tilläggsbudgetII lill statsbudgeten för budgetåret \911/1S under fjortonde huvudtiteln anvisaen reservationsanslag av , 4. till Teckning av aktier i påtilläggsbudget II till statsbudgeten för /78 underfonden för statens aktier anvisa ett investeringsanslag av , 5. till Län till en nyn handelsstålsbolag förrekonstruktionsändamål på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /78 under fonden för låneunderstöd anvisa ettinvesleringsanslag av , 6. till Lån till ett nytt handelsstålsbolag förinvesteringsändamål på tilläggsbudget II till statsbudgeten /78 under fonden för låneunderstöd anvisa ett investeringsanslagav , 7. till Lån till elt nytt handelsstålsbolag förrekonslruktionsändamål för /79 under fonden för låneunderstödanvisa en invesleringsanslag av , 8. till Län lill ett nytt handelsstålsbolag förinvesleringsändamål för /79 under fonden för låneunderstödanvisa ett investeringsanslag av , 9. lill Betalning av ränta och amortering på statensskulder till och ett nytt handelsstålsbolag för budgetåret1978/79 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 10. bemyndigaregeringen atl helt eller delvis eftergiva län för rekonstruk tionsändamål till ett nytt handelsstålsbolag. Handelsstålsindu-strin,m. Förslagen i propositionen hade lagts fram motbakgrund av bl. a. ett konsorlialavtal som hade ingåtts mellan ,(), och om tillskapandet av elt gemensamt aktiebolag. Aktiekapitaleti detta bolag skulle inledningsvis komma att ägas i proportionerna , Statsföretag och 25 9é. 1 avsågs ingå stål- ochgruvrörelserna i , NJA och samt Grängesjärnvägsrörel,se(TGOJ). Förslagen i propositionen innebar att staten underbudgetåren 1977/78 och 1978/79 lämnade lån av sammanlagt 1 800 milj. kr. till delnya handelsstälsbolaget. Vidare föreslogs atl staten lämnade ett bidrag av531,3 milj. kr. till och atl staten tecknade aktier med 350milj. Av bidraget var 181,3 milj. kr. avsedda föratt läckaåierstående kostnader för 80-projektet. Återstående 350 milj. kr. avbidraget och aktieteckningen med 350 milj. kr. avsäg all möjliggöra förStatsföretag atl teckna aktier för 700 milj. kr. i det nya handelsstälsbolaget.Det föreslogs vidare alt staten lämnade skuldebrev till Statsföretag och delnya handelsstälsbolaget på högst 356 milj. kr. resp. högst 350 milj. kr. föratl möjliggöra förvärvet av järnvägsrörelsen m. m. Till amorteringar och räntorpå dessa lån under /79 föreslogs ett anslag av högst 104 milj.kr. Handelsstålsindu-strin,m. 1 detla sammanhang hade behandlals de med anledningav proposiiionen väckta motionerna 1977/78:1733av (apk) och (apk), vari hemställts alt riksdagenanmodade regeringen att utveckla stålindustrin i enlighet med följanderiktlinjer: 1. den svenska stålindustrin skulle förstatligas i sinhelhet,