prot · G10991 · 1977-12-31 00:00:00 — säger att avgörandet i frågorna om servitutsinlösningskall ske i jordbrukspolitikens skugga, och det är alldeles riktigt tolkat. Somjag sade är fastighetsbildningslagen ett medel och jordbrukspolitiken denstyrande delen. Och inte bara jordbrukspolitiken, i det här fallet är detnärmast fråga om skogsbrukspolitik. Här har inte heller 1973 årsskogsutredning, som avlämnade sill betänkande, haft något alt invändamol de regler som finns för att lösa in skogsservitut. Beträffandeinformationen hävdar alt när ägaren får en sådan här kallelsevel han bara alt ägaren lill den tjänande fastigheten har ensidig rätt aU fåservilulet inlöst. Men skulle det vara så, all informationen om de här frågornaär så dålig som vill göra gällande, är del väl stora chanseralt han inte ens vet att bolaget eller den ägare det gäller har den här rätten,och då behöver han inte vara orolig för det. Men jag vidhåller att det viktigaär att vi fåren personlig dialog. Det har i andra sammanhang än sådana härförrättningar visat sig vara den bästa lösningen för uppkomna konflikter. Detär första gången jag hört kritik riktas mot civilutskottets språkbruk. Annarshar som regel sagts att det är etl kort, kärnfullt och koncist språk dettautskott håller sig med. Jag hoppades kanske att jag skulle ha lyckats attylteriigare översätta någol av innehållet, men eftersom inte riktigt nöjd med svaret kanske jag misslyckats med uppgiften. säger beträffande fastighetsregleringarnas inlösningsmoment attopinionen är så emot att resultatet lär bli dåligt. Det är bra det, för viskall vara lyhörda för opinionen. Är opinionen så stark att de här ändringarnainte vidtas, då har det visat sig att det inte är etl lämpligt sätt och vi fårnöja oss med det. Inlösentill marknadspris ger inga bättre garantier, säger . Del är sålångt man kan komma med nuvarande regler. Jag vill dock påpeka att i den PM jagtidigare citerat finns det elt förslag om atl ändra inlösningsreglerna och göradem lika dem i expropriationslagen. Det öppnar möjligheter för s. k. annanersätlning, och där finns möjligheter alt ersälla även annat än fastighetensmarknadsvärde, exempelvis att fastigheten blir mindre och får sämre bärighet,sociala besvär eller kostnader vid frånträdet av ägolotlen. Jag skulle egentligen inte la till orda i denna sena timme, men någrasaker som har yttrats omkring den fastighelsbildningslag som gäller f n. göratl det finns anledning till några påpekanden. Jagskall böria med att instämma i vad och har sagt.Jag är också medmotionär på motion. Fårjag sedan säga att ulskotlsbetänkandel är ett intressant aktstycke. Det belysernågra av de problem som följer med lagstiftning om den nyafastighetsbildningen, som innebär en förenkling av möjligheterna tillsammanläggning av fastigheter. Det har här påmints om att det rådde delademeningar när lagen infördes, och detta på goda grunder. Vilka är erfarenheterna av den nya lagen? Någonfast domstolspraxis finns inte, ulan man försöker hitla vägar för tillämpningenav reglerna. Det finns dock vissa erfarenheter av hur dessa tillämpats i detpraktiska livet, vilka redovisas i belänkandet. Jag skall emellertid inte gånärmare in på dem, ulan jag skall bara säga några ord om erfarenheterna frånSvedjan i , där en part, som tydligen aldrig harvarit i kontakt med, nämligen ägarna/småbrukarna, i en del fall tvingades attlämna ifrån sig sina marker. I somliga fall fick de inte ens behålla så mycketav sin egen mark att den räckte till ett trädgårdsland eller ett potatisland.Att dessa människor skulle få ersätlningsmark har det över huvud laget aldrigvarit tal om där. Sedansade ulskottets talesman alt han sett vilka goda resultat man nått iKopparbergs län och alt ingen opponerat sig där. Då måste jag fråga vem som harinformerat på detla sätt. har i så falldefinitivt inte kunnat vara i kontakt med de människor som fick lämna ifrån sigmark i Svedjan, det är jag helt övertygad om! Delsägs i civilutskoltels belänkande alt man skall försöka åstadkomma frivilligauppgörelser. Ja, detta är en sak som ser bra ul på papperet, men så är det intei verkligheten. Man har låtit makt gå före rält, skulle jag vilja påslå. Denmuntliga information som skall lämnas vid sammankomsterna har i de fall jagåberopar helt enkelt bestått i muntliga dekret. Så har de upplevts av berördaparter som skulle berövas sin mark. Vadjag vill belysa - del är därför som jag har begärt ordet - ärrättssäkerhetsaspekten i de här frågorna, rättssäkerheten för de människor somman vill ta marken ifrån. Vihar i vårt land en rad lagar till skydd för individen. Detta gäller påarbetsplatserna genom MBL, det gäller i fråga om lagen om anställningstrygghetosv. Det gäller också i fråga om allemansrätten, som ger oss alla möjlighet attkomma ul i skog och mark. Vi har en strävan all ge medborgarna rättsskydd, ochdenna strävan måsle också gälla de småbrukare som äger några tunnland mark. Viskall naturiigtvis eftersträva rationella fastigheter och brukningsdelar ochalt marken brukas på etl rikligl sätt. Men får jag då säga, atl del inte fårvara på del sättet atl ändamålet - att genomföra fastighetsregleringar - skallfå helga medlen, så som del har skett här. Dettavill jag säga till civilutskoltels folk, som har att fundera på detla framöver,jag vill säga det lill berörda myndigheter, och jag vill inte minsl säga deltill lantmäleriets folk och till lantmäterislyrelsen, som skall se över dessaärenden. Det finns goda grunder för mig att säga det . Manskall inte glömma rättssäkerheten! Del finns en gammal fin rättstradition i dethär landet, där man har försökt hävda rätt och rättssäkerhet för medborgarna.Detta har inte alllid lyckats. Vi har haft en fin ämbetsman-natradition, somhar sökt hävda den delen också. Jag tror man har anledning att fundera på hurden här lagen verkligen har tillämpats just i de områdena som jag nämnt. Sven-ErikNordin talade här om all del på många håll finns en bitterhet mot tillämpningenav lagen. Jag kan helt och fullt instämma i det. Erfarenheterna från Svedjan iGagnef är elt skrämmande exempel på hur fastighetsbildnings- lagen inte skalltillämpas; det vill jag ha sagt. Jag ber med dessa ord, herr talman, att få yrkabifall lill motionerna 490 och den . Bägge motionerna är ute i synnerligen angelägna ärenden. (c): För all inte föriänga den här debatten alltför myckel skall jag la tillorda bara . säger atl jag har fåll för mig alt del har gått smärtfritt lill vid dehär förrättningarna i och undrar var någonstans del varit så.Det kan inte ha varit i Svedjan, säger han, och det är alldeles riktigt. Delvar inte i Svedjan, utan det var i som jag kunde konstatera att i variefall resultatet var bra. Ingen av dem som jag var i kontakt med klagade övertillvägagångssättet. Beträffanderättssäkerheten i allmänhet är jag i likhet med de andra motionärernanaturiigtvis väldigt angelägen om att uppehålla ett myckel stort mått avrättssäkerhet. Men jag vill erinra om alt delta inte är den enda lagstiftningsom tillåter tvångsåtgärder för att man skall nå ett från allmän synpunkt gottresultat och komma fram till åtgärder som har myckel positiva effekter,kanske främst för ortens befolkning. I sådana fall blir del alltid en konfliktmellan rättssäkerheten och, som i del här fallet, de jord- ochskogsbrukspolitiska riktlinjerna. Det gäller då atl vi försöker åstadkomma detbästa vid avvägningen här. Medden utformning som lagen har och den tillämpning som den har fåll tyckerjaginte atl del här är fråga om några flagranta övertramp mot bakgmnd av det syftesom skall nås. Men jag är helt inställd på atl ägna dessa frågor en fortsattuppmärksamhet, och jag är inte alls främmande för atl om avarter uppenbarar siggenast slå larm för alt få en bättring till stånd. ERICCARLSSON (c): Låt mig bara säga attjag tror alt man i , där man nått ett bättreresultat, har lärt av misstagen i Svedjan. Där har det nämligen skett flagrantaövertramp, som uttryckte det, och jag hoppas verkligen att man ifortsättningen skall se till atl lagen tillämpas på ett sådant sätt att manbeaktar rättssäkerhetsaspekten - det är angeläget, och jag är tacksam över attSven ville betona den delen av frågan. Det sista sade styrker bara min uppfattning att ju flerförrättningar av det här slaget vi får göra, desto bättre och smidigare kommerde att gå. Del visar också det här exemplet. ERICCARLSSON (c): Jag vill helt kort säga atl man bör väl lära någonting av sina misstag.Jag hoppas bara atl man inte skall behöva göra alltför många misstag innan manlärt sig så mycket att man får en vettig tillämpning av lagen. Överläggningenvar härmed slutad. Nr 91 Mom. I den_ Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr ' m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. tomträttskommittén '"- Propositioner gavs påbifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 490 av m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. §10 Föredrogs Civilutskoilets betänkande 1977/78:19 med anledning av motionsförslag omupphävande av presumtionsregeln i expropriationslagen (1972:719) §11 Tilläggsdirektiv till tomträttskommittén Föredrogs civilutskoltels betänkande 1977/78:20 medanledning av motionsförslag om tilläggsdirektiv till lomträtlskommiltén. 1 detla betänkande behandlades motionen 1977/78:861av m. fl. (vpk), vari i yrkandet 3 föreslagils att hosregeringen henhslällde att tomlrättskommitlén gavs tilläggsdirektiv i enlighetmed vad som föreslagils i motionen. Utskottet hemställde atl skulle avslåmotionen 1977/78:861, yrkandet 3. TORECLAESON (vpk): På förekommen anledning villjag meddela attjag ämnar både yrka bifalltill min motion och begära votering. Jag vill också beklaga attjag måste gå uppi talarstolen vid denna sena lidpunkt , men jag kan faktiskt intehjälpa atl elt parti lydligen har föredragit att förlägga sina gmppmöten här ikammaren. Man borde rimligen internt ha kunnat klara av en stor del av dendiskussion som man fört här i kammaren den senaste timmen. I motionen 861 tarvänsterpartiet kommunisterna upp olika markpolitiska Vi erinrar bl. a.om alt markpriserna i vårt land aldrig ökal så mycket som och om de problem som detta fört med sig. 164 motionen tas också upp problemen för kommunerna och de sociala konsekvensersom följt i spåren på markvärdestegring och markspekulation. Civilutskottettar bara upp en del av motionens innehåll och ett av motionens yrkanden i detbetänkande som vi nu behandlar, nämligen yrkandet att tomträttskommitlén skallges vissa tilläggsdirektiv. Jag skall därför begränsa mig till att i deltainlägg behandla problem på tomträitens område och våra förslag i det sammanhanget. Deförslag vi ställer syftar till aU förhindra atl kommunerna gör sig av medkollektivt ägd mark och lill att underlätta för kommunerna att i ökadutsträckning tillämpa tomträtt. Regeringen tillsatte enlomt-rättskommitté för atl se över bestämmelserna om tomträltsavgäld m. m.Kommittén har emellertid inte erhållit sådana direktiv alt den kommer atl taupp de brister och svagheter på tomträitens område som vpk krävt ändringar påsedan många år tillbaka. framgår atl den i slort sett kommer atl inskränka sittarbete till regler för omprövning av tomträltsavgäld, avgäldsperiodernas längdoch uppsägning. Vi har i motionen framhållit alt detta är viktiga ochväsentliga problem, men vi vill framhålla att det är ännu viktigare atl ta uppproblem som försvararen tillämpning och utökning av tomträtten. Det finns, somvi framhållit, anledning att ändra på två förhållanden som framföralltskulle få betydelse om man vill främja en ulveckling mol vidgad tomträtt sometl medel i samhällets mark- och bostadspolitik och om man vill stödjatomträtten framför den vanliga äganderätten. Detena förhållandet gäller frågan om statliga tomträttslån även till andra ändamålän bosläder, dvs. även lill tomträtt för industri, affärsändamål, mark förfritidshus osv. Vi föreslår således all de statliga lånen skall kunna utgå föralla de användningsområden som kommunerna finner lämpliga förtomt-rättsupplåtelse. Detandra förhållandet sammanhänger med låneunderiag, ränta och amorteringstid,dvs. kommunalekonomiska problem eller låneproblem. I motionen erinrar vi omvåra förslag till förändring av de statliga tomträtts-lånen. Dessa förslag ärföljande. Låneunderiagen utökas från 95 till 100 96. Föriängd amorleringsfrihet från 10 till . Förlängning av vissa amorteringstider från 40 till60 år. Subventioner av räntan på tomträltslånen till ennivå som gäller för statliga bostadslån. Snabbare utbetalning av tomträltslånen, så att denärmare ansluter sig till tidpunkten för kommunernas koslnader förmarkexploaleringen. Vpkmenar alt dessa krav måsle las upp och genomföras, om tomträttens alla fördelarpå etl riktigt sätt skall kunna tillvaratas. De medel som kommunerna har i dagär otillräckliga. Att dessa medel förbättras är ett samhällsintresse och ennödvändighet, om man vill främja en social bostads-och markpolilik. Jaghar ganska utföriigl redovisat de konkreta förslagen med hänsyn lill innehålleti utskoitsbetänkandet och ulskottets svar på motionen. Nr 91 samma sätt som de övriga partierna hade fått delta iutskottsbehandlingen av den frågornaär det möjligt all delta hade kunnat undvikas. Flera vpk-talare har i o jYofo 1978 dagpåtalat de orimliga arbetsvillkoren i utskotten, och jag vill understryka den kritiksom har framförts mot övriga partier för deras odemokratiska Tilläggsdirektivtill ställningstagande, som gör det omöjligt för vpk att i utskottetmotivera sina tomträttskommitlén '''6och foga reservationer till utskottsbetänkandena. också kammarens arbete,och det kan leda till en ännu besväriigare arbetssituation om vi tvingasframföra muntligt vad som normalt skulle slå i Närman redovisar tomirättskommitléns uppgifter i betänkandet sägs bl. a. atlkommittén bör föreslå den avvägning mellan och formulering avlomträttsinslitutets syften som är bäst förenliga med den övergripandemålsättningen alt mark för bostadsändamål skall kunna upplåtas både medäganderätt och tomträtt. En sådan övergripande målsättning som där angesbetyder fortsatta möjligheter till privatisering och fortsatta möjligheter lillmarkvärdestegringar och markspekulation, och vi kan från vpk inte godta ensådan övergripande målsättning. Utskottetsäger atl vpk:s förslag utgår från allmänt beskrivna syften, vilka inte kantjäna som underlag för alt pröva behovet av vidgat utredningsuppdrag. ärdet emellertid så, som jag också har påvisat i mitt anförande, atl motioneninte alls utgår från några allmänt beskrivna syften. Tvärtom innehåller denmyckel konkreta exempel och förslag på vilka frågor som måste las upp. Manmåsle fråga sig om utskottets ledamöter verkligen har läst motionen innan deskrivit under elt sådant här utlåtande över den. Tomträttskommitlén bör gestilläggsdirektiv att även lägga fram förslag då del gäller tomträtlslån tillandra ändamål än bosläder och se över problem som sammanhänger medlåneunderiag, ränta och amorteringslid, i enlighet med vad som sägs i motionen.Herr talman! Jag yrkar bifall lill motionen 861. KJELLMATTSSON (c): Får jag börjamed att yrka bifall till utskottets hemställan. Delär inte så ovanligt att civilutskoltels betänkanden slår sist i förteckningenöver betänkanden som har att behandla och vi får våra ärenden rättsent under varie dags arbete. Jag tycker inte behövde vara såsärskilt ledsen för det. Del är inte alltid som man har så stor publik ikammaren som man har . Det är en annan sak om publiken lyssnar tillvad man säger. Fårjag sedan också säga några ord beträffande ilska över att ett antal centerpartister har diskuterat fastighetsbildningslagen och hans uppfaltning att de borde ha kunnat göra det på ett gruppmöte. Vi har visseriigen begränsning av taleliden här i kammaren, men det är ändå inte så atl någon är förbjuden atl yttra sig. Del är inte särskilt demokratiskt, tycker jag, av alt vara irriterad över alt elt antal människor som är intresserade av en speciell fråga också tar den möjlighet som finns att 166 ventilera den här i kammaren. När det gäller vårt betänkande skall jag fatta migmycket kort. Del finns en utredning tillsatt som skall handha tomträttsfrågor.Den har tillkommit därför att det från olika håll framförts synpunkter på devillkor som gäller för lomlrältsinstitutet. Meningen är att kommitténskall göra en genomgång av de bestämmelser som gäller och lägga framförslag till förändringar. När remissbehandlingen är klar läggs en propositionfram lill . Vi får därefter möjligheter alt lägga våra synpunkter påförslagen och molionsledes föreslå de ändringar som vi kan önska när del gällerriksdagsbeslutets slutliga innehåll. Del strider mot vårt vanliga arbetssättatt ingripa och ge tilläggsdirektiv utredningsarbetet pågår, omdel inte är något exceptionellt som inträffat. Det är motiveringen till att vii ulskottet, efter att ha läst den motion som vpk väckt, stannat för attföreslå atl avslår den. (vpk): Jag tror, , atl del hade varit bra om utskottetföreslagit alt utvidga direktiven för tomlrättskommitlén. Utredningenkommer enligt de direktiv den har inte att ta upp de mycket väsentliga problemsom vi berör i motionen. Delär skillnad mellan alt motionera och ta upp nya frågor till behandling ianslutning lill en proposition som kan komma med anledning av etl eventuelltförslag från utredningen - där man i huvudsak bara sysslar med självaavgäldsfrågorna - och atl ge lomträtlskommiltén i uppdrag att se över ochutreda dessa myckel vikliga frågor. En sådan utredning har vi och många andraefteriyst . Del är orsaken till alt jag riktat kritik motutskottet i delta sammanhang. När vi kommer så långt all det blir fråga om enny behandling av dessa frågor i kommer många med mig att beklaga inte gav tomträttskommitlén vidgade direktiv. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 861 av m. fi. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanTore begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskoltels hemställan i betänkandet nr 20 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 861 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då ToreClaeson begärde rösträk- Nr 91 ning verkställdes votering med omröstningsapparat. Onsdagenden "olj" "l''- ~ ' Nej - 9 tomträttskommitlén 'Talmannen meddelade alt på föredragningslistan för morgondagens sammanträde skulle kulturutskottetsbelänkande nr 18 uppföras främst bland två gånger bordlagdaärenden. § 13 Kammaren åtskildeskl.