prot · G109144 · 1977-12-31 00:00:00 — Delär nog uppenbart för alla alt situationen är oroande t. ex. i ochMalmberget, såsom tendenserna varit , och jag finner det naturligt atlman i de här bygderna känner oro inför ulvecklingen. Mineraltillgångarna, somvi har satt så högt i dessa orter, har nedvärderals i en föränderlig värid-åtminstone så som förhållandena ser ut för dagen. När jag gick i grundskolansjöng vi : Vi har den bäsla malm i världen, vi har den bästa malm ibrösl också, och i fanan bästa färgen, solens guld och himlens blå. Vitrodde då atl ingen skulle kunna konkurrera ut våra malmtillgångar utan alt deskulle vara mycket åtråvärda generation efter generation. Så har det inteblivit. Vi har inte kunnat sälja på långt när all den malm som bryts i ,ulan det har blivit för stora lager och därför har sysselsättningen minskal.Jag tror inte att någon utredning i världen, när den än hade blivit tillsatt,skulle ha kunnat förutsäga atl vi skulle komma lill del slutmål som vi nu harnått - när vi får uppleva bristande avsättning för våra malm- ochstålprodukter. Denmineralpolitiska utredningen, som f ö. har landshövding somordförande, har som ledamöter de båda verkställande direktörerna i ochBoliden. Man får därför räkna med atl utredningen har den högsta sakkunskap somkan mobiliseras på del här områdel - den ene av dessa representerar ett privatföretag och den andre representerar statens eget förelag. HerrHälls motion är en fyllig kalender över mineralfyndigheter och de orter iNorrbotten där dessa finns - och på del sättet är den oerhört lärorik. Enhög tjänsteman i har lagt fram ell förslag för massmedia om alt manskulle etablera etl självständigt arbetande på samma sätt somBaskien, Kalalonien, och allt vad de heter kräver självständighetfrån . Kanske det skulle vara intressant att försöka och seom det går. Slatsrådsämnen tror jag atl man har gott om i , så manskulle nog kunna klara både det ena och del andra. 1Karl-Erik Hälls moiion finns ett embryo till del. Han föreslår nämligen attregeringen ulformar ett förslag i enlighet med den framställning som gjorts hosNorrbottensdelegationen av statliga företag i och om atli egen regi bygga ul bl. a. och Tjäkkovaara i kommun. Detkan kanske vara en bönan. Därmed skulle man få, som motionärerna säger, eninfiationssäker energikälla. Dehär motionerna - i synnerhet den socialdemokraliska - lalar för utredningar ochförslag. Det är lätt att skriva, men jag tror att det är oerhört svårt attgarantera alt man i praktiken får det resultat av planerna som man har tänkt.Finns det köpare av malm och stål till vår kapacitet är inte problemen såstora. Men bjuder vi ut malm och stål på väridsmarknaden till högre priser änandra länder vill betala och utan skattesubventioner blir problemen ganskastora. Jag skulle vilja säganågra ord om de kommunistiska motionerna. och yrkar all skall förstatligas. Gruvinduslrin, m. m. Gruvindustrin,m. frågan behandlades ,och förslaget avslogs då av . Manvill också ha elt program för vidareförädling av koppar i . Men delframgår inte av moiionen hur en sådan vidareförädling skulle gå lill eller vadman egenlligen åsyftar. Molionärernaföreslår också atl man i skulle starta en serviceföretag för gruvindustri.Utskottet har svarat all det har gjorts en utredning om detta. Utskottet menaratl man åstadkommit en så smidig avveckling av den verksamhet som förekommitdär som utskottet funnit vara möjlig. Men jag vill inte säga alt det inte ändåkan föreligga svårigheter på en sådan ort. Imotionen av bl. a. yrkas att regeringen framlägger etl programförgruv-, stål-och verkstadsindustrin med sikte på hög förädling avmalmprodukter och ett program för sysselsättningen på gruvorlerna. Ambitionenär väl inget atl klaga på. Men ulskottsmajoritelen har ansett alt innan deutredningsarbeten som pågår är klara skulle man inte ha slor glädje av altstarta en ny stor kommission på detta område - man vet inte vad det kan bli förresultat av det. Vi har haft omfattande undersökningar när det gäller svenskavarv och när det gäller stålverken. Det pågår en utredning för de 20 småstålverken, det har gjorts en om , och såhär vi den mineralpolitiskautredningen. Det är väl också så att alla företag som är verksamma på det härområdel är på alerlen och försöker få fram det som kan vara värdefullt ochutvecklingsbart när det gäller gruvor och stål. Dethjälper ju inte atl bara skriva program. Stora delar av näringslivet utnyttjarbara 70 96 av sin kapacitet. Vi känner lill vilka problem man har inom stål,varv, massa och teko. Förmin personliga del och - kan jag väl säga - även för utskoltsmajoritetens delönskar jag och andra delar av vårt land den framgång de kan få närdel gäller arbete och produktion. Men, som sagl, om del visat sig alt det finnsköpare av varorna lill de priser vi måste la ut, ligger lösningen i andraålgärder än alt skriva program och göra utredningar. Jag yrkarbifall lill vad näringsulskotlel hemställt. () kortgenmäle: Låt mig säga all det är en ganska besvärlig sak all debattera med dengode . Hans anföranden påminner om, såsom jag visst sagl någongång tidigare, att kika ned i mörkret i en ålakisia. Han rör ihop allt möjligttill en enda soppa, och del går inte atl få tag i någon riklig ålsljäri när manskall bemöta honom. Låt mig ändå ta upp ettpar tre saker som han sagl. Hanlalar forsi om all den mineralpolitiska utredningen skall ersätta denkommission som vi föreslår-det är den som skall utföra det här arbetet. Men,snälla , den mineralpolitiska utredningen skall ju kartlägga vardet finns och mineraler. Vad vi begär an kommissionen skall göra ärframför all l all förelä utredningar om var man skall börja bryta och hursnabbi del kan ske, dvs. köra på när del gäller brytningen av de olikamalmerna. Detta har inte eu viiten med den mineralpoliliska utredningen atlgöra. Än mer förundrad blir jagnär säger atl vi är ute för att Det är inte så, men han får gärna misstänka det, om han vill. I såfall måste vi vänta på den mineralpolitiska utredningen, säger är för mig fullständigt obegripligt atl man kan röra ihop de två sakerna. Sedansäger att del är svårt atl sälja malm och atl del bara är altvänta och se. Han har inte begripit etl dyft när vi säger: Dessa svårigheierfinns, och läl oss därför försöka utveckla gruvinduslrin genom atl ta upp nyasaker. Vi kan ju inte bara sitta och vänta och vänta och vänta. Jagtror an hans tankegångar här egentligen kan symboliseras med vad han självsade. Han talade precis som Salig Dumbom, som tyckte att det var förunderligthur vist försynen hade ordnat det "som floder överallt placerat där storastäder stryka fram". Det ärju bara så att de orter han talarom inte ärmycket att diskutera. Rör inte ihop del på del här sättet, ! Detär på ett sätt effektivt, eftersom det gör att ingen kan diskutera med honom.Men så här bör det inte få vara. Sedansade han också någonling annal myckel lustigt. Han sade atl när delta nu är delägsta sjöfrakterna, vad kan vi då göra åt del? Vi kan åtminstone se till attLKAB inte hårde högsta fraktpriserna jämfört med alla andra företag i världen. Sedanvet jag inte vad jag skall ta upp när det gäller frågan om de slalligaföretagen som skall bygga i . Om detta är särskilt revolutionärt harvi haft många revolutioner i det här landel. Många enskilda industriföretag haregna kraftlillgångar. Jag tror inte atl man gör revolution på del sättet. citerade sin ungdoms sånger. Jag hoppas att fanans färger inte harbleknat lika mycket som färgen på malmen enligt har bleknat. började sitt anförande med att säga att det inte är så lätt att drivapolitik. Jag skall helt instämma med i detta, speciellt som haninte vet vad han vill åstadkomma. Då är det väldigt svårt all driva politik. Gruvindustrin, m. m. (vpk) kortgenmäle: fridsamma och bitvis t. o. m. skämtsamma inlägg kanskeinte uppfordrar till några skarpare motargument, men etl par saker vill jagändå säga. Visstkan man hålla med om alt del inte är så län atl planera inomdel kapitalistiska samhällets ramar. Här råder ju en anarki som det inte är sålän atl komma lill rätta med. Men när vi inom vpk lalar om ett program, i dettafall för all säkra sysselsättningen i gruvorlerna, då gäller del elt programmed en bestämd inriktning. Vi vill få till slånd en bestämd utveckling. Istället för atl skrota stålverk och lägga ned gruvor, som hör till dendagliga medicinen, menar vi atl man inte får rälla förhållandena i Sverigeefter de förhållanden som råder i diktaturländer som exempelvis , vilketlydligen har i tankarna när han lalar om konkurrens från länderdär man har låga löner. De åtgärder som vidtas måsle kombineras med förbud motkapitalexport, med en reglerad handelspolitik och annat som vi i Gruvindustrin, m. m. olika sammanhang harangett i våra debatter här i kring dessa frågor. Vidarereagerade jag något mol skämt om utspel när detgäller ulvecklingen i Norrbollen. Också hade vi en liten dispytmed om situationen i gruvsamhällena. Jag redogjorde då i mittanförande för de tankar som en planeringschef vid i Norrbottenhade väckt, och jag beskrev en utveckling mot självständighet i sometl av flera länkbara alternativ för del om man inte gör någonting.Jag menar all detta mitt inlägg bör utgöra ett underlag för en diskussion omvad som kan hända i om ingenting görs. lycks viljaskoja bort sådana allvarliga inlägg i denna diskussion. () kortgenmäle: säger att jag är oredig och oklar. Eftersom jag tyckerdetsamma om honom passar det ju väldigt bra all vi diskuterar med varandra. Vadjag har gjort är att kommentera motionerna. flnns det en stor mängd motioneroch i flera av dem tas flera olika saker upp. Därför blir det en litet blandadredogörelse somjag försökt förelägga kammaren. IngvarSvanberg sade all har de högsta frakterna i världen. Ja, varifrånhärstammar dessa frakter? Jo, från den tid ni socialdemokrater satt vidregeringsmakten. Jag vill inte påstå alt det inte går alt göra någonling åldessa höga frakier, men lål oss inie glömma alt uppgörelserna mellan SJ ochLKAB träffades . Under della anförande överlog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. INGVARSVANBERG (s) kort genmäle: lycker att jag är oredig. Jag sade att hans sätt andebattera bestod i all röra ihop allt möjligt lill en enda soppa. Själv sadehan atl det var en taktik han använde sig av. Del var i så fall en skickligtaktik, för ingen människa kunde förstå vad han egenlligen menade. Att hantycker atl jag är oredig - liksom jag tycker att han är det - kanske beror påatl hans säll att resonera är så oredigt alt han tycker att alla andras ocksåär det. Men nog om detta. Sedansäger någonling som är ganska betecknande. Frakterna är höga,det är svårl med allernaliv sysselsältning, del är si och så, gruvorna liggerdär de ligger och man kan ingenting göra. Det finns ell ultryck som jag skullevilja ålerge, eftersom del är myckel gammall, även i dessa jämlikhetens dagar.Det lyder: Det är käringatröst att tiga och lida. Man måste det onda med godaråd bota och borttaga. Görnågonting åt det hela och sin inte bara och säg: Det är bara så här! Vi villgöra någonling, men tydligen inte ni. KARL-ERIKHÄLL (s): Gruvindustrins betydelse för sysselsättningen i malmkommunerna har påsenare tid aktualiserats väldigl drastiskt, inte minst då i . Om manser tillbaka lilel grand i tiden, skall man finna att svängningar ikonjunkturen alltid har slagit mycket hårt just mol sysselsättningen igruvorna, bl. a. i och . Permitteringar och avskedanden,korliidsvecka och andra sådana åtgärder var etl gissel för arbetarna vid dessagruvor ända fram till stalsövertagandel 1957. Därefter vidtogs åtgärder somradikalt förändrade situationen. De stora investeringar som därefter hargjorts, såväl i modernisering och effektivisering av gruvbrytningen som i ökadgrad av malmförädling, skapade en helt annan trygghet i jobbet och gavstabilitet i kommunernas planering och utveckling. Närhetenlill avnämariänder och goda malmkvaliteter var faktorer som gav godkonkurrenskraft och gav goda inkomster såväl till företaget som tillstatskassan. och snart sagt framtill i dag-under vad man med litetöverdrift kan kalla den trygga perioden - var vi emellertid medvetna om ankonkurrensen från andra länder ständigt ökade och att Norrbotiensgru-vornasdominerande roll som malmleveranlör till stålverk alltmer försvagades.Vikande malmpriser, ökade kostnader för brytningen och framför allt, herrBörjesson, starkt ökade kostnader för transporten av malmen var andra faktorersom försämrade situationen för gruvorna. Imotionen 1405 har vi socialdemokrater på Norrbottensbänken försökt att utvecklavår syn på detta problem och även angivit en rad åtgärder, som vi ansernödvändiga för att på nytt stärka gruvornas konkurrenskraft och för all minskagruvhanteringens konjunklurkänslighet. Moiionen har med hänvisning tillregeringens åtgärder avstyrkts av utskottsmajoritelen. Vadär del då för ålgärder som regeringen har vidtagit? Jo, har fått 200miljoner för all därmed kunna rädda en del av de arbeislöshetshotadegruvarbetarnas jobb . Man har vidare föreslagit all regionalpolitisktstöd skall kunna utgå även lill förelag inom gruvinduslrin och alt, som herrBörjesson sade, 75-procenliga sysselsättningsbidrag skall kunna utgå tillgruvföretag, då de är dominerande industri på viss ort. Ävenom dessa åtgärder kan anses nödvändiga , innebär de ingen som helsllösning för framliden. Någol förslag från regeringen i form av etl samlat greppför gruvindustrins framlida utveckling har vi inte sett lill. trots atl sådanaförslag har aviserats i skilda sammanhang. Vi har i moiionen berört flerasådana långsiktigl nödvändiga ålgärder. a. på malmfraklernas område. Järnvägsfraklernaär, som kammaren väl vel, en myckel belungande del i kostnadsbild.Ålgärder har ullovats från regeringen-i vart fall hårde utlovats av enskildastatsråd - men inget har ännu hänt på den punkten. Oavsett andra åtgärderframslår behovel av en försiärkning av "södra omlopp",dvs. siräckan mellan och , som en hell nödvändig och brådskandeåtgärd. 1 moiionen har vi påtalat atl vi anser det lämpligt alt sälla i gångdeila arbele , då malmfraklerna på della avsnilt av Gruvindustrin, m. m. Gruvindustrin, m. m. järnvägenär inställda och då både arbetskraft och rullande materiel i form av mångahundra avställda malmvagnar står till förfogande. Ulskollel har inte allsberört denna fråga, något som vi naturligtvis först och främst beklagar menockså tar som intäkt för atl utskottets majoritet inte alls har förståttbetydelsen av förbättrade transportmöjligheter på järnvägen och därmedbilligare malmfrakter. Vihar vidare lagt fram förslag lill en rad alternativa verksamheter, som LKABborde kunna ägna sig ål i syfte alt bredda underiaget för sysselsättningen imalmkommunerna och därmed även minska sin egen konjunkturkänslighet. På denpunkten säger sig ha haft funderingar: Kan man över huvud tagetha någon alternativ sysselsättning? Och om man skapar någol nytt jobb, slår detdå inte ihjäl något gammalt? Men dessa kommuner är i hög grad beroende av altfå alternativ sysselsättning och kompletterande sysselsättning . Jag skulle önska all Friiz ville komma upp till malmfälten, såatl han kunde få se hur förhållandena är där. Han kunde då tala med de mångaarbetslösa ungdomar och kvinnor inom gruvindustrin som över huvud lagetinte kan få något jobb. Då skulle han snabbt komma underfund med att det behövsbåde kompletterande sysselsättning och allernaliv sysselsättning. Vihar föreslagit intensiv malm- och mineralleining, bl. a. i fjällvärlden, snabbigångsättning av brytning av kopparfyndigheten Viskaria, grafitfyn-digheter iVitlangi och anläggande av ell ferrokiselverk, förslagsvis i . Dessaförslag avfärdar ulskollel emellertid med alt man inte anserdet lämpligt attriksdagen lar slällning till separata åtgärder föratt stödja gruvindustrin inågon speciell del av landet. Detta tycker jag, herr talman, är hårresande, dåvi ju vet, och även ulskollel vel, att sådana åtgärder är nödvändiga för atlinte gruvindustrin skall minska kraftigt och på vissa orter t. o. m. hell döut. Bådei vår motion och i den socialdemokratiska partimotionen 1644 föreslås an enspeciell utredning eller kommission skall tillsättas föratt utreda frågan ochlägga fram förslag till dels omedelbara åtgärder, dels ålgärder av meralångsiktig art. Detta avstyrker nu utskottets majoritet med hänvisning lill detemporära insatser för gruvindustrin som regeringen har vidtagit. Jag undrar,herr talman, hur utskottets majoritet för sin del tänker långsiktigt lösa de storaproblem som branschen enligt utskottets egen skrivning står inför. Kanske kanvi av få ett besked på den punkten? Förhoppningsviskommer en konjunkturuppgång att något lätta den svåra situationen vid gruvorna,men de strukturella problemen kan endast lösas genom aktiva och målmedvetnaålgärder av ägaren/staten. Och det är bråttom med sådana åtgärder! Därför måstejag säga att utskoltsmajoritetens hänvisning till mineralpoliliska utredningensmöjlighet alt lösa dessa problem förefaller mig vara orimlig, eftersom del ären helt omöjlig uppgift. Ivår motion tar vi också upp frågan om en bättre samordning inom den svenskagruvindustrin. Det är inte fråga om något tvångsgifte mellan och ,men sysslar Bolidenbolaget i huvudsak med sulfidmalmer ochLKAB nästan uteslutande med järnmalmer, och vi menar atl vi inte kan ha det såi framtiden, eftersom det är slöseri med resurser. Denna uppdelning blir -under förutsättning alt vi finner sulfidmalmer och andra mineralerinom , framför allt i dess Qällvärid - nämligen ohanterlig. Avrecitdelen av utskottets belänkande framgår det att malmerna från de mångaBolidengruvorna nu anrikas i anrikningsverk som ärgemensamma för många gruvoroch all sligen förädlas i smältverk i . Delta smältverks kapacitet ärdock så stor alt råvaran från de egna gruvorna inte räcker till, utankopparråvara måste importeras. Antarman nu alt nya sulfidmalmer kommer all Loptäckas i fjällvärld - ochmyckel lalar för all man kommer att göra del - uppstår genast frågan: Var skalldå de malmerna anrikas och var skall de förädlas? Helt naturiigt kommer starkakrav att resas såväl av Norrbottenskommunerna som av gruvarbetarna attanrikningen och vidareförädlingen skall ske där, för alt därmed nyaarbetstillfällen skall kunna skapas och basen för malmkommunernas framtidskall kunna breddas. Delånga avstånden och de iransporlproblem som uppkommer om malm eller slig skalltransporteras från fjällvärld till smältverk kommersäkerl också att skapa mycket besväriiga ekonomiska problem. Del är därförenligi vår mening framsynt och klokt att redan nu låta en speciell utredningeller kommission se över dessa frågor. De här båda stora förelagen har egnaprospekleringsavdelningar, laboratorieresurser och servi-ceverksläder,välutbildad arbetskraft och mycket annat, som vi menar att man kan utnyttjabättre genom en samordning, till förmån för gruvindustrins framtida utveckling. Delförtjänar också sägas att företrädare för inför utskottet har uttalat sittintresse för atl en sådan här översyn kommer till stånd. Men delta förslagavfärdar utskottels majoritet utan någon som helst motivering. Förmodligen görman det av den anledningen, atl man lycker att detta osar förstatligande avBolidenbolaget, någol som naluriigtvis är närmast en katastrof enligt denborgerliga majoritetens uppfattning. Viär ännu angelägna, liksom i moiionen, all framhålla atl det för oss först ochfrämst är fråga om att stärka den svenska gruvindustrins framlid. Kan man nådelta syfte genom en samverkan mellan de två dominerande gruvföretagen, så ärsjälva ägandefrågan ingen primär fråga för oss. Det slår dock, menar vi, heltklart att gruvindustrins framtida behov av investeringsmedel är så stora, attendasl staten kan garantera alt tillräckliga medel ställs till förfogande.Därigenom blir infiytandel över den framtida verksamheten, liksomägandeförhållandet, en nalurlig följd av detta. 1vår motion berör vi också den angelägna frågan om gruvindustrins ochmalmförädlingens framtida energiförsörjning. Både gruvbrytning och malmförädlingär energikrävande, och en ökad mekaniseringsgrad i gruvorna, liksom en längregående förädling av råvaran, kommer alt öka kravet på tillgång på elektriskenergi. är redan nu en stor producent av elektrisk energi, och detfinns fortfarande möjligheler alt bygga ut vissa delar Gruvindustrin, m. m. Gruvindustrin,m. Som jag lidigare framhållii har de slalliga induslriernaföreslagil alt man i egen regi skall få möjligheler atl bygga ul en del avdenna valtenkraft. Del är vår uppfalining all man därigenom skulle få deninflalionssäkra energilillgång som måsle vara ovärderlig för förelag av dennaart i framliden. skojar lilel och säger alt detta kanske är början till etl fritt Norrbotten.Ja, , fantasi är bra, del är intressant och roligt. Men jaglycker alt uttrycket vittnar om atl egenlligen inte har lästvare sig moiionen eller vad i har skrivit. Vi hörde all herrBörjesson menade atl vi har gott om statsrådsämnen i . Det är inte det enda vi har i . är en rik delav delta land och skall så vara. Men vi har försökt förgäves upprepade gångerall få och den borgerliga regeringen atl begripa all man måsleta rätt på rikedomarna och göra någonting av dem, i siällel för att säga somherr : Vi önskar naturligtvis den bäsla utveckling det kanfö. Avsiktenmed de förslag vi har ställt är alt förstärka gruvindustrins möjligheler altförbättra näringslivets förutsättningar i , för alt vi därigenomskall kunna bli konkurrenskraftiga och få möjligheter atl sörja för vårsysselsättning i länet. Den sista frågan, som berör energin, behandlas inte i detta belänkande,men jag vill ändå nämna den, då den kommer alt ha stor betydelse även förgruvhanleringen och malmförädlingen i framliden. Vi motionärer hoppas givetvisalt , när den frågan kommer på bord, skall falla ettsådant beslut atl företagens framställning kan beviljas. Med de av ossframlagda förslagen avser vi atl skapa vida bättre förutsättningar förgruvhanleringen i denna del av vårt land. Genom förslagen på nyaverksamhetsområden och utvecklingslinjer kommer förhoppningsvis gruvhanleringenalt bli betydligt mindre konjunkturkänslig, och den kommer därigenom att bättreän tidigare kunna trygga sysselsättningen inom malmkommuner. Med del anförda vill jag yrka bifall till de socialdemokratiskareservationerna som är fogade till näringsutskoliets belänkande. () kortgenmäle: Frågan om förstärkningen av var uppe förra gången vidiskuterade i synnerhet och problem, och jag instämmer tillfullo i all man på något sätt behöver förbättra till . Karl-ErikHäll säger att frågan om fraktproblem inte behandlals iulskollsbelänkandel. efteråt har också jag observerat att det inte finnsnågonling sagl om della i belänkandel, och jag vel inie hur det har gått till.Tydligen har inte heller utskottets ordförande tänkt på att den frågan borde hakommit med. Han ärju från och borde haft anledning atl tänka på detmer än vi övriga, men det är tydligen någon lapsus som har skett här. Sedan vill jag återkommatill del jag sade om den statliga tjänsteman som hadetalat om ett självstyrt Norrbollen - man må kalla det skämt eller vad man vill- och är del så alt jag har sårat någon med de ordvändningar jag använde i delsammanhanget, så vill jag understryka att det inte var sagt med någon ironi,utan jag kom bara att tänka på att jag läst artikeln som den här mannen hadeskrivit. Delär hell klart all vi i utskotlsmajoritelen är av den uppfattningen alt denstora kommission som man yrkat på dels i moiion, dels ipartimolionen av socialdemokraterna inte behövs förrän man får de utred-ningsutlålandensom man väntar att den mineralpoliliska utredningen skall avge . Imilt tidigare anförande glömde jag, herr talman, att yrka bifall tillulskoilets hemslällan i arbetsmarknadsulskotlets betänkande nr 35, så det skalljag be all få göra . Gruvindustrin,m. () kortgenmäle: Det är egentligen ganska chockerande alt från utskottets talesman föhöra atl han , när jag påpekar det, upptäcker atl en så vital del avgruvindustrins område som trafikproblemet närdet gäller inte är med ibelänkandel.