prot · G109150 · 1977-12-31 00:00:00 — Han har ju själv medgettalt representanter för storfinansen har fått tillträde exempelvis tillregionstyrelserna. är utbildningen huvudsakligen inriktad inte påfolkfiertalets behov ulan på kapitalels behov. Man kan la -och det återkommerjag till när vi skall diskutera den tekniska forskningen -forskningen ute viduniversiteten som ell exempel. VillJörgen ha någol exempel på styrning, så går det alldeles utmärkt atttitta på den uppdragsforskning som förekommer vid våra universitet ochhögskolor. Vi har länge krävt att man skall sätta stopp för att t. ex. etlförelag mer eller mindre skall kunna beställa forskning vid tekniska högskolan,men del är inte folkpartisterna beredda alt göra. Vifår återkomma till den här diskussionen när mer tid medges. Jag kan baraslutligen notera atl inte svarade på någon av alla de frågorjag ställde i milt första inlägg. Anslagtill högskota och forskning () kortgenmäle: frågar var i den egna moiionen delta medovelenskaplighel står. Det står på s. 13 i er motion följande:"Kapitalismens intresse av all dess rälla natur skyls över och fördunklasmedför också atl en ökad styrning kan leda till fler ovetenskapliga ochborgerligt ideologiska inslag i forskningen och utbildningen." Jagförutsätter att ni inte vill ha några ovetenskapliga inslag i utbildningen, ochdå blir ju konsekvensen atl de enda inslag som skall finnas är de marxistiska. Detär bra att vi har fått de här ideologiska inslagen i årets högskoledebatl. Detvisar nämligen klart atl vpk har en helt annan syn än vi andra. Ni harinte kunnat visa på någon storfinansslyrning. Ni har inte kunnat ge exempel pånågon ideologisk övervakning. Men när verkligheten inte stämmer överens medkartan, vidhåller ni ändå all kartan har rält. Nihar inte gett besked om vilka utbildningar och vilka kursböcker som skall borti del kommunistiska drömsamhället. Vi har kanske fått besked på Anslagtill högskola och forskning enpunkl: Ni kommer liksom alt lägga ner rösterna i omröstningen om denfria sektorn. Del är i så fall ett klart besked. SFS har, somjag lidigareuttalat, yttrat sig mol elt avskaffande av den fria sektorn och sagl atl deltaär ett slag i ansiktet på de icke traditionella studerandegrupperna. Somjagnyss framhöll, kommer man säkerl på sluderandehåll atl med slort intressenotera vpk:s agerande i den här frågan. Förste vice talmannen anmälde att alt till protokollet få aniecknai alt hon inte ägde rätt tillylleriigare replik. I motionen 1977/78:1163 harjag tillsammans med några västsvenskasocialdemokraliska kolleger begärt alt en professur i anestesio-logi inrättasvid . Vihar också pekat på att om man för dagen inte anser sig ha ekonomiska resursertill delta, så finns möjligheler lill omfördelning inom ramen för nuvarandeakademiska resurser. betänkande 1975/76:20 framhölls att fakultelsbe-redningenhar upptagit anestesiologi bland de ämnen som enligt beredningens mening börha minst en professur eller biträdande professur vid var och en av demedicinska fakulteterna. Detla är inte någon ny fråga. Vi kan gå tillbaka lill 1963. Islatsulskoltets utlåtande nr 1963 framhölls atl anestesiologin sedan ettflertal år var en erkänd, självsiändig specialitet av slor betydelse försjukvårdens ulveckling. Utskottet pekade på att ämnet likvälinte haft någon akademisk representation lill skillnad mot vad som då varförhållandet flerstädes i utlandet. 1963inrättades landets första professur i ämnet vid . Delfanns trägna motionärer, och i statsutskottels ullålande nr 1964 uppreparutskottet alt anestesiologi är en erkänd och självständigspecialitet av stor betydelse för sjukvårdens ulveckling, och skriver vidarealt detla lalar för alt del kan förtjäna att allvariigi övervägas atl vidgakretsen av ämnets företrädare. Idebatten i andra kammaren uttalade chefen förecklesiastikdepartementet, statsrådet , följande: En professur ianestesiologi måste komma att inrättas inte bara i utan på flera håll ilandet inom rimlig tid, eftersom anestesiologi kommer atl ingå i sjukvårdsorganisationen. Nutycker vi motionärer alt det har gått rimlig tid. Sedan de citerade uttalandenagjordes och 1964 har anestesiologin genomgått en stark utveckling. Modernanestesiologi spelar en viklig roll såväl före som under och efter de störrekirurgiska ingreppen. Kirurgin har delvis genom aneste-siologins framsteg fållmöjligheter till alltmer omfattande och långvariga ingrepp på kompliceradepatientgrupper. Kravenpå en högt kvalificerad anestesiologi är stora. Anestesiologerna har såledeskommit att spela en framträdande roll inom både den allmänna och den meraspecialiserade intensivvården. Vid anestesiklinikerna i bedrivsundervisning av medicine kandidater, och det förOänar påpekas atl största utbildningsenheten för fortsatt vidareutbildning inomanestesiologi med intensiv-vård i . Enheten står för den utbildning pålasaretlsläkarnivå som är nödvändig inom regionen, vilket visar del storavästsvenska intresset för detla ämne. Sammanfattningsvisfungerar alltså anestesiklinikerna i som universitetskliniker, men desaknar en självständig naturiig anknytning lill medicinska fakulteten ochprefekt inom det egna ämnesområdet. Vimotionärer inom den berörda regionen anser atl sjukvården och patienterna blirlidande, när inte resurser ställs till förfogande eller en ompriorilering av nuvarandeakademiska resurser sker. betänkande 1977/78:22 framhålls atl medicinska fakulteteni föreslagil alt en Oänst som professor i anestesiologi skall inrättasi . Denna Oänst har emellertid inte prioriterats högst bland föreslagnaOänster, och den har heller inte förts fram av UHÄ. Jaganklagar inte ulskoitel för den skrivning man giorl, men vad jag bedömer varaanmärkningsvärt är all man inte anser att tiden är mogen för alt en professurinrättas vid medicinska fakulteten i och alt universitetsklinikerna iGöteborg och skall vara de enda som saknar en professur i detta såangelägna ämne. Del förOänar också alt påpekas all inlensivvården är den mestresurskrävande vård vi har i samhället, och ansvariga sjukvårdspolitiker bordedärför vara intresserade av atl man lar upp denna fråga så att den snarastmöjligt får en lösning. Jag har ingel yrkande, men jag ville få dessa mina synpunkter tillprotokollet. Anslagtill högskola och forskning INGA (vpk): Vpk har i olika sammanhang påpekat och konstateratatt staten sviker sitt ansvar när det gäller barnomsorgen och förskollärarutbildningen.En kraftig utbyggnad av förskollärarutbildningen är nödvändig för att man skallkunna tillgodose behovet av utbildad arbetskraft på barnstugorna. Dethar under en rad år förekommit ett oansvarigt dubbelspel när del gällerbarnomsorgen. I kommunerna håller ansvariga politiker tillbaka utbyggnaden medhänvisning till otillräckliga statsbidrag och brist på personal, och istorstadsområdena hänvisas dessutom lill brist på lokaler och mark. I riksdagensilter deras partikamrater och röslar ner vpk-förslag om ökade satsningar påbarnomsorgen bl. a. genom höjt statsbidrag och ökad personalutbildning. Dettaär etl dubbelspel som drabbar både kvinnorna och barnen. Delräcker inte med atl satsa bara på en rent kvantitativ ulbyggnad avbarnomsorgen. Man måste här också salsa på en kvalitativ upprustning. I dennauppruslning ulgör frågor om personaltäthet och personalutbildning hörnpelare.Enligt vpk:s uppfattning måste dels personaltätheten öka så alt vaneförskollärare har högst fyra barn att ta ansvar för, dels själva Anslagtill högskola och forskning utbildningenav förskollärare bli mer ambitiös. Det finns ingen anledning lill atl just demänniskor som har hand om våra yngsta barn, som är i sin viktigaste ålder,skall ha den kortaste och minst kvalitativa utbildningen inom läraryrket. Barnslugeutredningenhar gjorl beräkningar på hur stora variationerna är mellan personalbehov ochpersonaltillgång. Dessa beräkningar visar alt det finns en storbrist på utbildad personal och att denna brist kommer alt fortsäita atl öka viden fortsatt kvantitativ utbyggnad av barnomsorgen. Barnstugeutredningenredovisade atl del skulle behöva utbildas mellan 30000 och 60 000 personer utöver vad som planerats för att barnstugornas behov aven riktigt utbildad personal skall kunna tillfredsställas. Ävenandra siffror har redovisats. Enligt ulredningen Ulbildning i samverkan måstedet inom den närmaste tioårsperioden utbildas över 100 000 personer inombarnomsorgen. Iproposilionen 1977/78:100 påstås atl den nuvarande dimensioneringen avförskollärarutbildningen ligger något över den kapacitet som, enligttillgängliga prognoser, med en jämn åriig intagning fordras för alt man 1985skall kunna uppnå balans mellan tillgång och efterfrågan på utbildadeförskollärare. sägs all del finns en obalans regionalt - främst istorstadsregionerna, varför det föreslås en utökning just där. Vpkbetraktar den här utbildningskapaciteten som helt otillräcklig. Den ipropositionen åberopade prognosen avser uppenbariigen den av SÖ underföregående år gjorda ulredningen Prognoser avseende personalbehov ochutbildningsbehov inom barnomsorgens område 1975-1990. Ulredningen baserar sinapersonalberäkningar på olika utbyggnadsalternativ närdet gäller barnomsorgen.Men inget av dem har stöd ens i riksdagsbeslutet om en utbyggnad avförskolan med 100 000 platser och 50 000 frilidshemsplalser . Vpkanser att den överenskomna barnslugeutbyggnaden är alldeles för liten. Måletmåste vara att tillgodose alla barns rätt lill en bra barnsiugeplals. Delinnebär alt alla barn i förskoleåldern skall kunna beredas plats på daghemliksom att alla barn i åldern skall ha tillgång till fritidshem. Dethär målet skall ha uppnåtts . Dessutom krävs en ökning avpersonaltätheten. Allt i syfte atl tillfredsställa barnens behov. För atl viskall kunna nå delta mål kräver vpk en ulbyggnad med 50 000 barnstugeplatserper år fram lill 1980 och att utbyggnadstakten därefter ökas ytterligare. Deltaförutsätter givetvis krav på en mycket större ökning av utbildningen avförskollärare och fritidspedagoger än vad som föreslås i propositionen. Föratl läcka utbildningsbehovet enligt vårt krav fordras att man utbildar 7 700förskollärare, 2 600 fritidspedagoger och 10 300 barnskötare . Del ärinte möjligt att uppnå detla /79, men under det närmaste året måsteman satsa på en omfattande utbildning av lärare lill förskollärar- ochfrilidspedagogutbildningarna för alt målet skall kunna uppnås 1979/80 och åretdärefter överskridas, så alt den genomsnittliga intagningen till dessautbildningar uppgår lill dessa lal. ulbildningav ylleriigare 225 lärare lill utbildningarna ske /79. Idetta sammanhang är del också väsentligt alt påpeka atl ulbyggnaden avförskollärar- och fritidspedagogutbildningarna inte fär ske till priset av altutbildningarna försämras. Tvärtom måste utbyggnadsskedet präglas avansträngningar atl åstadkomma kvalitativa förbättringar, och utbildningarnamåsle underkastas en grundlig översyn. Det är inte rimligl alt man nöjer sigmed en utbildning som till sin omfattning och sitt innehåll är sämre än vad somgäller för lärare inom . Det vore att underkänna den bedömning avbarnstugeverksamhetens belydelse för barnens utveckling som t. ex.barnslugeutredningen gjorde. Vpk föreslår därför alt utbildningen görs fyraårigoch utformas med värvning av teori och praktik. Vpkmenar också att det är viktigt alt ge fortbildning till personalen inombarnomsorgen och atl göra denna fortbildningsverksamhel obligatorisk. Statsbidragmåste vidare utgå för denna verksamhel. En kontinueriig fortbildningsverksamhetär nödvändig föratt personalen skall få information om utvecklingen inom sittområde. Vi menar, också i enlighet med barnstugeulredningens förslag, attpersonalen bör ges rätt lill 30 timmars fortbildning åriigen. Vpkhar i moiionen 758 fört fram kraven på en utökad och delvis annorlundaförskollärarutbildning. Moiionen avsiyrks med en knapphändighet som jag tyckeralt de flesta kammariedamöler borde reagera mot. Utskottetbefarar atl del kommer att finnas ett överskott på utbildare inom denna sektoroch avstyrker vpk-kravel på att ytterligare 225 lärare utbildas. Behovet avpersonal måsle givelvis ses i samband med hur stor ulbyggnad man vill ha påbarnomsorgens område. Med vpk:s krav alt 50 000 platser åriigen skall byggasför atl tillgodose kravet på alla barns rätt lill en daghems-ellerfrilidshemsplats måsle man ulbilda mer personal. Det är alldeles givet. Men vpkmenar att oavsett våra ulbyggnadskrav måsle, med den nuvarande målsättningenalt bygga 100 000 platser , anlalel ulbildade förskollärare ökaskraftigt. Och för att detta antal skall kunna ökas måste också anlalel lärareför utbildning av förskollärare höjas. Närdet gäller antalet intagningsplalser vill utskottet invänta en utredning somUHÄ skall göra. Men jag hävdaratt del inte behövs ytterligare utredning för attkonstatera atl behovet av personal - utbildad personal - är mycket stort, föratt inte säga skriande på vissa håll i landet. Det har t. ex. förekommit atlbarnstugor inte kunnat öppna därför att man inte haft personal att tillgå, ochdel har inträffat i kommuner med daghemsköer på flera tusen barn. Del behövssannerligen ingen ulredning för all konstatera delta förhållande. Det finns tillräckligtmed praktisk erfarenhet för atl man skall kunna bedöma atl det antal personersom skall utbildas måste öka. Mankonstaterar - och det är mycket beklagligt - att , i det här falletgenom utbildningsutskottet, saboterar utbyggnaden av barnomsorgsverksamhetengenom atl hålla utbildningen av förskolepersonal nere. Också på kommunall hållsaboterar man utbyggnaden av barnomsorgen genom att man, som man säger, intevågar bygga ut därför att man är rädd för all del kommer att faitas personal.Det faitas ju också personal i nuvarande läge - Anslagtill högskola och forskning Nr 150 dessa farhågor är alltså redan besannade. Jag menar därför attriksdagen och Onsdaeen den utbildningsutskottetmåste la sitt ansvar i den här frågan och se till atl vi får så 24 mai 1978 mycketpersonal som behövs, både med tanke på den utbyggnad som majoriteten i kammaren har beslutat, dvs. de 100 000 platserna, och med Anslås till högskola '"ke på det krav som vissa partier säger alt de vill lillgodose, nämligenatt det och forsknins totala behovet skall täckas inom . Iså fall måste man ytterligare ökabåde ulbyggnaden av barnomsorgen och utbildningen av förskollärare. Med delanförda, herr talman, yrkar jag bifall lill vpk-motionen 758. Att högskolefrågor intresserar ledamöter framgår bl. a. avatt det betänkande från ulbildningsulskoltel som vi nu diskuterar behandlarnära 80-talel motioner. De har i stort sett avstyrkts - något som icke är hellovanligt. Jag vill därför uttrycka inte bara min utan alla berördastillfredsställelse med alt den fempartimotion som vi ånyo har väckt frånÖstgötabänken om en professur i onkologi vid i nutillstyrks av elt enigt utbildningsutskott. Jagunderslryker betydelsen av delta - inte i första hand på grund avtillfredsställelsen över att få en motion bifallen, utan för atlulbildningsul-skotlets utlalande om atl del "anser del angeläget atl enprofessur i onkologi inrättas vid i så snartförutsättningar härför bedöms föreligga" är mer betydelsefullt än så.Beslutet innebär att och regionsjukhus äntligen fårmöjligheter lill kvalificerad utbildning och forskning inom ämnet allmänonkologi, vilket är av avgörande betydelse för den alltmer betydelsefullacancervården. Allamotioner som berör i har tyvärr inte vunnitutbildningsutskottets bifall, men de har dock rönt en i stort selt välvilligbehandling. Jag avser då bl. a. elt av mig under allmänna motionstiden väcktförslag om en utredning i syfte alt få till slånd en fullständig läkarutbildningi . F. n. får de läkarstuderande där gå i Uppsala.Utskottet avstyrker denna moiion då del erfarit att ulredningen VÅRD 77överväger att föreslå regeringen all uppdra åt universilels- och högskoleämbetet(UHÄ) att se över vårdutbildningarna i . Delta finner jag vara ellbetydelsefullt framsteg. En fullständig läkarutbildning vid iLinköping skulle öka förutsättningarna för att skapa en utbildningsorganisationsom skulle göra det möjligl atl även få lill stånd de nu eftersattautbildningarna av sjukgymnaster och lärare i vårdyrken. Utskottetsskrivning när det gäller den s. k. temaforskningen vid iLinköping finner jag också i slorl selt positiv, då den innebären klartuttalande om atl två teman - Teknisk och social förändring samt i naturoch samhälle - kan starta /79. Det är min förhoppning attytterligare två teman skall kunna igångsättas året därpå liksom att vi då ävenskall få en ökad förståelse för inrättandet av fasta professorsOänster för dentemainriktade forskningen. Frågan om hurbestämmelserna för tillträde till högskolan skall vara utformadehar varil föremål för debatt under mänga år. Från moderata samlingspartiet harframhållits, bl. a. i en reservation till utbildningsutskottets betänkande1975:17, att etl urvalssyslem som bygger på kvoteringar är alllför kornpliceraloch all det har felkällor som gör det svårt att behandla de sökandei"ällvist. Vidare har underslrukits att arbetet måste inriktas på altskapa elt urvalssystem där de sökande får dokumentera dels sin allmännalämplighet för högskolestudier, dels sina förutsättningar för viss utbildningslinje. Allvår krilik av inlagningssyslemel var berättigad har klarl framgått avutvecklingen. I en fråga till utbildningsministern i december förra åretefterlyste jag snabba ålgärder för att bl. a. ge direktsökande elever störremöjligheter alt komma in på högskolan. Frågan ställdes mol bakgrund av deogynnsamma erfarenheterna från intagningarna lill läkarutbildningen. Av delsvar jag då fick av utbildningsministern, liksom dennes svar tillIngrid angående etl eventuellt slopande av föreningsarbete som merit,har framgått att man inom överväger förbättringar iinlagningssyslemel. Delta har f ö. på nytt understrukits avutbildningsministern . Mot denna bakgrund har och jagbegränsat oss till alt till föreliggande utskottsbetänkande foga etl särskiltyttrande med understrykande av all vi utgår från att pågående utvärderingsarbeteav bl. a. intagningsbeslämmelserna skall resultera i förändringar som bl. a.ger direklsökande ökade möjligheter all komma in på högskolan. Jag vill härverkligen poänglera del angelägna i alt dessa förändringar tillkommerskyndsamt. Universitets- och högskoleämbetets rapport 1978:6 angående tillträdetill högskolan ger ylleriigare belägg för hur viktigt detta är. HerrElmsiedt var i sitt anförande litet grand inne på den yrkestekniska högskolan.Låt mig få säga några ord om denna. För mig har det alltid framstått somytleriigl angelägel alt vi förbättrar möjligheterna till praktisk utbildning påolika nivåer. Jag har därför stor förståelse för de molioner som återväckts med krav på inrättande av olika linjer inom den yrkeslekniska högskolan.Utskottet haremellertid inte heller tillstyrkt någon av dessa motioner. Påden punkten är vi eniga, såjag är medansvarig till detta. Jag vill dockpoängtera att utskottet förutsätter att utvärderingen av den nu pågåendeYTH-verksamhelen liksom planeringen av nya ulbildningslinjer skall ske i sådantakt alt frågan skall kunna las upp i budgelproposilionen /80. Delta ärangelägel då del trots dagens svårigheier på arbetsmarknaden råder brist påyrkesutbildad arbetskraft. Detta gäller exempelvis inom livsmedelsindustrin. Imotioner till årets riksdag har bl. a. från framförts starkaönskemål om en yrkesteknisk högskolelinje inom denna sektor, som f ö. ären viktig gren av vår exportindustri. Jag hoppas därför atl del uttalande somutbildningsutskotlet gör beträffande YTH verkligen kan infrias, så att vi kangå vidare med utvecklingen på detta område. Med detta yrkar jag bifall lill utbildningsutskottets förslag påsamtliga punkter. Anslagtill högsko/a och forskning Anslag till högskola och forskning GUNNAROLSSON (s): I föreliggande betänkande behandlas under punkten 8, "Utbildningför undervisningsyrken", motioner från som kräver altvårdlärarulbildning förläggs lill Karistad. Utskottetbehandlar på s. 56 i belänkandel dessa molioner, och resultatet av utskottetsmotionsbehandling blir att vi får sådan utbildning föriagd till fr. o.m. Jag vill här gärna göra mig till tolk för länslandsting och värmlänningarna i allmänhet och uttrycka vår gemensamma glädjeöver alt utbildning av vårdlärare nu äntligen kommer till stånd i vårt län. Denfråga som ser ul att gå mot en lösning har nämligen föregåtts av upprepadeinitiativ från vårt län. Visocialdemokrater från väckte frågan första gången . Vi hemställde då i motionen 1359 att hosregeringen skulle begära alt vårdlärarutbildning skulle placeras iKarlstad och anknytas lill utbildningen vid högskolan. Dåvår moiion inte förde frågan framål, upprepade vi samma krav i moiionen337, som behandlas i det nu aktuella utskottsbetänkandel. Vi lade fram vårmotion och senare inkom till kammarkansliet en borgeriigfyrpartimolion i samma ärende. Ulskottettillstyrker denna motion, nr 1184, vari yrkas att beslutar anvisa . för atl möjliggöra för i atl lill Karistad ochSkövde försöksvis lokalisera 24 av utbildningsplatserna påvårdlärarutbildningen vid . Med hänvisning till detla anserutskottet alt vår moiion 337 om en permanent vårdlärarulbildning i böravslås. Delär bara att hoppas atl utvärderingen av denna försöksverksamhet blir så positivatt verksamheten blir bestående, detta med hänsyn lill del behov av vårdläraresom med all sannolikhet kommer att bli bestående för åtskillig tid framöver. Delfinns anledning atl nämna atl när vi i kommillén för poslgymnasial ulbildning iVärmlands län presenterade vår slutrapport var det föross självklarl alt vi i den rapporten tog upp frågan om ulbildning av lärareinom vårdområdet. Blandbehovsinventerade och prioriterade tänkbara nya utbildningslinjer som vi ansågborde inrättas i intog utbildning av vårdlärare en framskjuten plats iden rapport som kommittén avgav. Kommittén,som leddes av dåvarande landshövdingen , var redan då medveten ombristen på vårdlärare i , en brist som i en del fall nära nog äventyratutbildningen på vissa orter. Somvi pekar på i vår motion har vårdutbildning föriagd lillKaristad, , , , , och . Dennakraftiga decentralisering av vårdutbildningen ställer givetvis stora krav påtillgången på behöriga lärare. Åretefter - alltså 1977 - gjorde det ansvariga landstingsrådet enframslällning lill utbildningsnämnden om att nämnden i samarbete med berördaparter måtte låta utreda möjligheterna atl föriägga utbildningen av vårdläraretill . ställde sig posiliv, ochresultatet blev en rapport som utmynnade i förslag om vårdlärarutbildning iKaristad med tolv antagningsplatser. Delförslag som ulskottet ställt sig bakom överensstämmer helt med de tankar somfördes fram i den utredning som utbildningsnämnden i lands-linget i Värmlandförra året presenterade. Vadsom nu är viktigt är att vi äntligen är mogna för att ta etl radikalt grepp föratt avhjälpa den brist på lärare som råder inom vårdutbildningen. Vihar i varit i den situationen atl nära hälften,eller 45 96, av samlliga vårdlärare saknar behörighet eller också att platsernavarit vakanta. Värmlandloppar den här listan, enligt en undersökning som skolöversty relsen gjorde ihöstas. Somvi har framhållit i vår motion är det nödvändigt att vårdlärarulbild-ningendecentraliseras, vilket också underiättar rekryteringen, som vi ser del. utredning som verkställs i och som jag tidigarehänvisade lill utgick man från att utbildningen borde komma i gång höstterminen1978. Vihar sagl i vår moiion att utbildningen bör påbörjas , och i denborgeriiga fyrpartimotionen föreslås att utbildningen startar först vårterminen1979. Eftersom jag vet att det finns praktiska hinder för en start , såfinns det ingen anledning, tycker jag, att framföra någon kritik. Jag har med det här velat redovisa alla de ansträngningar som från vårtlän gjorts för att den utbildning del här är fråga om nu äntligen kommer attknytas till högskolan i . Fråganom en decentraliserad vårdlärarutbildning bör inte ses som ett provisoriumeller en försöksverksamhet.