prot · G109104 · 1977-12-31 00:00:00 — Om det i någol fall kan påvisas atl så inte sker,får vi naturligtvis överväga vad vi skall göra ål del. OLLEÖSTRAND (s) kort genmäle: Jag är glad över den deklaration som kommunikationsministern nugjorde. Det kan uppkomma vissa farhågor nar man flyttar ned besluten till enlägre nivå. Til syvende og sidst är det ändå så att det är den som harbeslutanderätten som har den största möjligheten all påverka en fråga. Det ärgivetvis av centralt intresse att de vägmedel som fördelas till länen användspå ett regionalpolitiskt och sysselsättningspolitiskt riktigt sätt. Omnu samarbetet över länsgränserna försämras är det naturligtvis lika bra attstämma i bäcken och snabbt vidta åtgärder för alt rätta till det hela. Jagtolkar kommunikationsministern så att om det jag här talat om mot förmodanskulle inträffa, är kommunikationsministern beredd alt lägga fram förslag sominnebär en förändring av det planeringssystem som vi nu beslutat om, så att dehär riskerna snabbt kan elimineras. Anslagtill vägväsendet, m. IV. Jag delar uppfattningen atl det börfungera på det sättet. Men eftersom reglerna innebär att länsstyrelser inte förfastställa en sådan här flerårsplan innan yttrat sig över den, anserjag att det bör finnas rimliga garantier för att några olyckor beträffandeplaneringen över länsgränserna inte skall behöva inträffa. Men vi skallsjälvfallet noga följa utvecklingen. Jag skall först uppehålla mig vid reservationen 3, som gällertrafiksäkerheten och framför allt informationsverksamheten i det sammanhanget.Därefter skall jag säga några ord om kanal- och insjölrafiken. Frånsocialdemokratiskt håll väckte vi under den allmänna motionstiden en motion somgällde just anslaget lill trafiksäkerhetsverkets informationsverksamhet. Vikonstaterade att föredraganden under den här punkten hade prutat på anslagetmed inte mindre än 5 milj. kr. jämfört med vad irafiksäkerhetsverkel ville haför den information som skulle höja trafiksäkerheten. Vi tyckte att det var enväl kraftig prutning. Räknat i fast penningvärde innebar det en kraftigminskning av de medel som tidigare stått till förfogande förinformationsverksamheten. Den höjning som regeringen föreslår täcker inte enshälften av kostnadsfördyringen. Denna uppgår enligt verket till 1,8 milj. kr.,medan den av regeringen föreslagna höjningen är . Vi anser attinformationsverksamheten skall bibehållas på åtminstone samma nivå somtidigare. Därför föreslog vi i motionen en höjning med ytterligare 1 milj. kr.Detla förslag har vi följt upp i reservationen 3, som jag ber att få yrkabifall till. Jag vill i anslutninghärtill säga att informationsverksamheten är en Anslagtill vägväsendet, 111. ni. synneriigen viktig del avirafiksäkerhelsarbelet. Den syftar lill atl nedbringa antalet trafikolyckor.Det har visat sig att kampanjer och andra informa-lionsaktiviteter av olikaslag som verket genomfört givit mycket positiva resultat. Jag hänvisarexempelvis till katnpanjen "Barn i trafiken". Den har haft påtagligtpositiva effekter såväl när det gäller barnens beteende i trafiken som i frågaom de vuxnas kunskaper och attityder samt för trafiksäkerheten i stort. Nuförbereds en kampanj som heter "Jobbet bakom ratten". Den riktas tillyrkeschaufförer men också till oss som allmänhet. När vi kör bil eller vistaspå annat sätt på vägarna bör vi ha vissa kunskaperom hur det äran köra en storoch tung lastbil. Informationsverksamhetenutgör alltså en viktig del när del gäller alt motverka skador och olyckor itrafiken. Vi vill inte pruta på den delen. Vi har också givit förslag lill hurpengarna skall plockas fram för alt inte belasta budgeten ytterligare. Viföreslår en prutning av 1 milj. kr. på det anslag som utgår till driften avenskilda vägar. Man har höjt detta anslag med . Om pengar finns, kande disponeras på olika sätt. Vi anser att trafiksäkerheten kunde främjas på ellutomordentligt sätt, om det skulle stå I milj. kr. ytterligare till förfogande. Meddessa ord, herr talman, ber jag alt få yrka bifall lill reservationen 3. Sedankommer jag in på den fråga som galler Väner-och Mälartrafiken med fartyg.Kommunikationsministerns inledningsanförande under debatten vidbehandlingen av driftbudgeten inom kommunikalionsdeparlementel berördeuteslutande dessa frågor. Det är väl bara all konstatera atl om vårasocialdemokratiska motioner inte funnits i detta ärende, hade det inte funnitsanledning vare sig för mig eller kommunikationsministern att ta upp denna frågajust . Kommunikationsministern tog emellertid upp den och mot vad han sagthar jag inga invändningar. Kommunikationsministern glömde emellertid att yrkabifall till den socialdemokratiska reservationen. Kommunikationsministernsmotivering för atl sänka kanalavgifterna frän 1 januari 1979-vilket han lovatgöra -är sådan alt vi helt och hållet kan ställa oss bakom den.Densammanfitllermed de motiveringar som vi framfört i vår motion där vi kräverett genomförande av just en sådan sänkning. Vihar alltså kunnat konstalera alt den kamp vi fört för all fö denna frågai hamn kommer alt leda lill resultat. Jag har dock en stark känsla av alt ävenom kommunikationsminislern inte lovat genomföra denna sänkning, hade vi ändåfått majoritet för vår reservation. Nuhar kommunikationsministern lovat alt sänkningen skall träda i kraft från 1979.Vi för väl då finna oss i all man vill ha ett som man säger genomarbetatförslag. har ju mycket att syssla med, mångapropositioner är utlovade, en del myckel stora, bl. a. den om trafikpolitiken. Jagkonstaterar alltså än en gång all del socialdemokratiska krav, som restes närpropositionen om de ställiga sjöfartsavgifierna presenterades i slutet påhösten , nu kommer atl tillmötesgås. Jag kan därför, herr talman,inte låta bli atl polemisera litet mot ulskottsmajoriteten när del galler dessbehandling av vår moiion och den skrivning som gjorts. Denna behandlingöverensstämmer inte alls med den som kommunikationsministern bevärdigat vårtärende. Utskotteterinrar om att man avstyrkte det motionskrav vi hade om att kanal- ochinsjötrafiken inte skulle belastas med högre kostnader än trafiken påkusthamnar. Manansåg inte att kravet var berättigat. Man hänvisade senare lill alt man innannågonting nytt gjordes skulle vänta på övervägandena om det framlidatransportstödet. En gemensam översyn skullegöras i samband med de förslag somkom från trafikpolitiska utredningen och i den utlovade trafikpolitiskapropositionen. Utskottet sade också att ett slopande av kanalavgifterna varavhängigt av en sådan utvärdering. Utskottet säger precis likadant , dvs.att vi skall avvakta t. v. Detsom sades äger fortfarande sin giltighet för ulskottsmajoriteten.Man anför nu att man vill fö erfarenhet av det nya systemet medsjöfarlsavgifier, innan man kan tänka sig att ompröva det beslut som fattades idecember. Till bilden hör att det beslut som fattades om de nyastatliga sjöfartsavgifierna innefattade någonting nytt, som hette allmänfarledsvaruavgift. Systemet skulle träda i kraft . Utskottsmajoritetenpresterade en något krånglig skrivning om av vem och hur avgiften skulleinkasseras. a. della fick lill följd atl del nya systemet inte kunde trädai kraft den , som tänkt var ulan ikraftträdandet fick skjutas framtill den . Det gick inte då heller. Det senaste är all bestämmelsernaskall träda i kraft den . Så långt mig är bekant gäller detta datumfortfarande. Det nya systemet har alltså ännu inte trätt i kraft, menutskottsmajoritelen skriver likväl att man skall vinna erfarenhet av det nyasystemet, innan man ändrar på del hela. Kommunikationsminislernhar spelat över utskottsmajoritelen. Del är glädjande och får ses somnågonting mycket positivt från kommunikationsministerns sida. Eftersom kommunikationsminislern inte yrkade bifall till vårreservation, faslän hans motivering och löfte stämde väl överens med den, yrkarjag bifall till den socialdemokratiska reservationen. Anslagtill vägväsendet, m. m. ROLFSELLGREN (fp): Jag vill först med några ord beröra väganslagen. Vi har ju undertidigare år blivit vana vid att inte fött den tilldelning som del harkrävt såsom minsta anslag. Men ett konstaterande kan vi göra i samband meddenna budget: har verket fåll oförändrat reelltanslag. Generaldirektör har bekräftat della inför utskottet.Det är något som bör noteras i detla sammanhang. fdenna budget aviseras en kursändring när det gäller vägpoliliken. Man skall nusatsa merän tidigare på des. k. sekundära och tertiära vägnäten. Det är enmycket vettig inriktning, som borde komma framför allt de nordliga länenväl till pass. Ivårt land finns alldeles för många grusvägar, som drar stora underhållskostnader.1 de fyra nordligaste länen finns grusvägar. av dem harett trafikflöde på över 250 fordon per årsmedeldygn. Av denna våglängd-för allla ytterligare ett exempel -svarar för ., alltsådryga tredjedelen. Dettainnebär alt 4 av landets 24 län har 35 96 av del totala grusvägnätet. Sådanär situationen i den landsdel där vägarna utgör en viktig faktor iregionalpolitiken. Därför måste den ändrade inriktningen hälsas medtillfredsställelse, och den kan genomföras genom att man, som haraviserat, har kunnat börja använda en ny sorts beläggning som passar just dentyp av vägar som man har i norr. Altbidraget till de enskilda vägarna har fött en kraftig höjning tyckerjag är enannan positiv sak, även om det finns de som försöker minska ner det. Detinnebär att pä vägsidan har årets proposition fått en klar glesbygdsprofil. Min avsikt var alt säga några ord om sjöfartsavgifterna. harkommunikationsministern givit sådana positiva besked att det skulle varaöverflödigt att bemöta de inlägg som gjorts. Del bör dock noteras atl del hargått fattade beslut om ett nytt system försjöfartsavgifierna men atl vi redan har fött en ny debatt i frågan. debatt som föregick beslutet deklarerades klart atl vi i stortsett är ense i synen på kanaltrafiken och avgifterna där. Jag framhöll då vadstatsrådet sagt i propositionen, nämligen att han inte nu var beredd all tasteget fullt ut. Därmed förutsatte vi att ett nästa steg skulle tas vid ettsenare tillfälle. Jag tycker dock att ett beslut borde få vara i kraft en tidför att del skall kunna utvärderas. Jagkan inte se att det är någon motsatsställning mellan vad statsrådet har sagthär och vad utskottet har skrivit vid två olika tillfallen, vilket juBirger Rosqvisl ville göra gällande. Utskottet har hänvisat lill denutvärdering av transportstödet som är på gång inom kommunikationsdepartementetoch sagt all vi förväntar oss en ny trafikpolitisk proposition i vilketsammanhang vidare utvärderingar skulle göras. Så det är helt i sin ordning väntar på det arbetet inom departementet innan man tar steget fullt ut närdet gäller kanalavgifterna. Jagtycker, herr talman, att färdriktningen är precis den som motionärerna harangivit. Del är bara den skillnaden att man kan,som jag ser det, inte ulanvidare föra in ett avgiftssystem som inte är prövat, att helt enkelt bara höjaavgiften på oljan, vilket motionärerna har föreslagit. Det kan inte göras utannärmare utredning av effekterna av ett sådant system. Jag tyckerait de förslagtill förändringar som förs fram skall vara väl grundade. Jag ber att fö yrka bifall till utskottets hemställan på alla punkter. Tillslut skulle jag bara vilja kommentera anförande. Han är intenärvarande i kammaren , men jag vill ändå poängtera all den del av vpk:smotion som behandlas i del här utskottsbetänkandet gäller vad som har med budgeten attgöra. Vi har tagit upp motionens yrkanden 3 och 4, där man vill anslå 5 milj.kr. till forskning inom området handikappanpassad kollektivtrafik och däravföljande programarbete. Vi har i utskottsbetänkandel klart sagt att motioner iövrigt om handikappanpassad kollektivtrafik kommer atl tas upp i samband medatt vi behandlar den statliga trafikpolitiken. Detär inte så att vi politiker är ointresserade av handikappfrågorna. Tvärtom, detillhör de allra viktigaste frågor som vi står inför all lösa , just hurman skall göra kollektivtrafiken handikappvänlig. Jag tror att vi kommernärmare den frågans lösning allteftersom resurserna tillåter, och jag anser atlresurser bör ställas till förfogande i sådan utsträckning att man kan fö enhandikappanpassad kollektivtrafik. Anslagtill vägväsendet, IV. () kortgenmäle: Nar vi diskuterade kanalavgifierna för och hade och jag ett ganska ingående meningsutbyte. HerrSellgren hävdade då atl om man skulle införa jämställdhet mellan Väner- ochMälarhamnar och kusthamnar i övrigt skulle det innebära vissa negativakonsekvenser. a. nämndes att SJ skulle bli lidande, liksom andra delar avtrafikapparaten, därför att sjöfarten skulle favoriseras mer än vad den varvärd. Delär glädjande att konstatera att och jag är överens isakfrågan. Men,herr talman, det av den borgerliga utskottsmajoriteten signerade betänkande somföreligger här stämmer ju inte riktigt överens med det anförande som herrSellgren höll. Betänkandet utmynnar inte i det resultat vi vill uppnå. Men närvi har statsrådets ord på atl jämställdheten mellan kusthamnarna ochinsjöhamnarna skall vara genomförd från , så finns del välingen anledning atl vara så rädd vare sig för vad sagt eller förvad utskoitel sagt, även om del går tvärtemot vad kommunikationsministern sagt. Jaglade särskilt märke lill en punkt i kommunikationsministerns anförande. Hansäger att frågan om kostnadskonsekvenserna för jämställdheten mellan kusthamnaroch insjöhamnar har diskuterats med regeringen och förankrats där, sä attkommunikationsminislern kan stå för vad han säger. Något sådant kanske ettstatsråd inte skulle behöva säga, men när nu statsrådet ytterligarepoängterat delta, litar jag på vad han säger, och jag litar mera på honom än påutskottsbelänkandet och deras talesman. Jagtycker det skulle vara mest renhårigt om inte röstade på delutskottsbetänkande han står bakom, för vi tycks ju båda eftersträva inte vadherr skrivit utan vad som står i den socialdemokratiska reservationen.Egentligen borde del förslaget vara del enda i debatten i kammaren . Så ärdet nu inte, men jag har inte kunnat underlåta atl föra fram den uppfattningen,herr talman. Anslagtill vägväsendet, ni. LARS-OVEHAGBERG (vpk) kort genmäle: försöker försvara utskottels ställningstagande lillhandikappanpassade färdmöjligheler och kollektivtrafik, men han svarar inte påmin frågeställning. Del finns ingen motsättning mellan vad man direkt beslutadeoch de forskningsmedel som vi här kräver. Man säger nej till forskningsmedel,och jag frågar: Var skall då forskningen ske och var skall man följa upp deförslag som ställt? Hur skall vi bygga bussar och tåg i forisättningen? Våraförslag avstyrks av utskottet, men ändå säger ulskollets talesman att utskottetär positivt till de handikappade och vill underlätta deras färdsätt. Är manverkligen det? De handikappade får vänliga ord, men när det kommer tillverkligheten blir det inga åtgärder, trols atl det på della område behövs merålgärder än på något annat område för att de handikappade skall bli likställdamed alla andra i arbetsliv, samhälle och inför all service. ROLFSELLGREN (fp) kort genmäle: Jag tycker fören lek med ord. Det finns ingetmotsatsförhållande mellan vad utskottet har sagt och vad som antytts både i dagoch under debatten när det gäller färdriktningen och var man tillslut skall hamna i fråga om sjöfartsavgifterna. har ju så lillden grad accepterat det besked han har fått alt hans resonemang närmastfick en alt undra om han inte var beredd att ansluta sig tillutskotismajori-tetens yrkande - han var så nöjd med statsrådets besked. Helahans resonemang var tämligen avslaget och utan nämnvärd udd, därför all hanfått ett så positivt besked . BirgerRosqvisl försöker något förvränga vad jag sade i decemberdebalien. Han sägeratl jag skulle ha påstått alt SJ skulle förlora i konkurrensen. Jag sade, herrRosqvisl, att SJ i sitt remissyttrande påtalat konkurrenssvårigheter i det härsammanhanget - alltså / 5/7/ remissyttrande. Jag refererade SJ:s yttrande ochuttalade själv ingen mening om SJ i del sammanhanget. Jag måste säga, , att jag skullegärna ha velat vara med om att yrka bifall lill den aktuella motionen. Men vihar inte utrymme inom budgeten all avsälla 5 milj. kr., och det finnsinte redovisat hur man skulle göra det. Detta är skälet till att vi avvisatmedlen till forskningsanslaget. Det kan säkeriigen lösas på ett annat sätt. () kortgenmäle: Som motionär och under debatten här i kammaren företrädare för de kravsorrv i en socialdemokratisk reservation framförs om jämställdhet för Mälar-och Vänerhamnarna med kuslhamnarna är jag självfallet mycket nöjd med delbesked som kommunikationsminislern lämnat. Jag hade hoppats atl skulle vara nöjd med beskedel - jag vel inte om han är det. Emellertid ardel ju så alt kommunikationsministerns löfte inte stämmer överens med vadulskotls-majorileien har lycki. Kommunikationsministerns löfte i denna fråga ärnäsian kongruent med reservanternas krav, och del är väl bara att se delta HerrSellgren hade i trafikpolitiska utredningens delbetänkande om Mälar-ochVänersjöfarien först en åsikt som ledde fram till en ståndpunkt. Men i nästavända, det var , behöll sin åsikt men ändrade ivoteringen sin ståndpunkt. har en annan åsikt, medan han gårtillbaka till den ursprungliga ståndpunkten. , det är den sistanmälda ståndpunkten som räknas. Därför skall det bli mycket intressant att sehur gör i den kommande voteringen. Anslagtill vägväsendet, m. m. LARS-OVEHAGBERG (vpk) kort genmäle: Äntligen får vi höra klarspråk i frågan. Här säger nu attdet finns inga medel till de handikappade. Det ärett besked som naturligtvisinte tröstar de handikappade; men det kan dock på någol sätt skingra den dimmasom råder i debatten, när man ständigt talarom all vi skall ta hand otn dehandikappade, vi skall vara solidariska med dem och vi skall hjälpadem. Men när man kommer till kärnan - vilka åtgärder man skall vidta då detgäller att tänka för de handikappade - finns det plötsligt ingamedel. Detslussasju idet häriandel pengar åt en mängd håll-det rör sig inte om miljonerutan om miljarder. Då kan man ställa det i en viss relation till vad som gårlill de människor i samhället som har det kanske allra sämst och kanske behöverde allra största insatserna för att komma på samma nivå som övriga medborgare. Jagär inte nöjd med beskedet att det inte finns medel. Men del kanske hos dem somnu drabbas kan skapa en viss klarhet om vilka som vill stötta deras forisattakamp för att förbättra sina villkor. Del verkar i varie fall inte varautskottet, som på det här sättet har direkt avvisat åtgärder som skulle skapamöjligheter för de handikappade att förbättra sin situation. ROLFSELLGREN (fp) kort genmäle: Till bara några få ord. bedriver ennärmast demagogisk historieskrivning. Jag vill betona alt jag sade attdet var i denna budget som det inte fanns utrymme fördel forskningsanslag somvpk föreslagit. Hela frågan bereds inom , och det kommer eltsamlat förslag om trafikpolitiken . Då förväntar vi oss också atl delskall finnas medel och att det skall vidtas ålgärder för alt man i så storutsträckning som någonsin är möjligt skall kunna tillmötesgå . i (c): Del enskilda vägnätet och dess problem har behandlats ,men jag tänker ändå uppehålla mig vid detta ämne. Förstkan man, som framhållits förut , konstalera att de enskilda vägarna harblivit bätlre tillgodosedda i ekonomiskt avseende än . Vi vetockså att en god standard när del gäller kommunikationerna har storregionalpolilisk betydelse. 5 prowkolt 1977/78:104-105 m. ni. Eftersom den förra regeringen arbetade forellcentraliserat samhälle ärdet förståeligt att den glömde bort glesbygden ochdess vägsysiem. I det avseendet har socialdemokraterna inte förändrats sedan dekommit i oppositionsställning, vilket de visat i den tidigare behandladereservationen 3, där det föreslås atl I milj. kr. till trafiksäkerhetsverketsinformationsverksamhet skall las just från anslaget till drift av de enskildavägarna, vilket anslag därmed naggas i kanten. Med della förslag understrykerde bara sin negativa inställning till glesbygdsbefolkningens önskan att uppnå jämlikheti irafiksäkerhetshänseende. tyckte att det var lämpligt att la en miljon från just det häranslaget, därför alt det enskilda vägnätet har blivit så väl tillgodoselt ibudgetförslaget. Enligt min mening har det uppstått ett ackumulerat behov avalt stötta upp det enskilda vägnätet, då det blivit försummat under den lid dåsocialdemokraterna skötte finanserna. Dennuvarande regeringen visar däremot bl. a. genom sin satsning på det enskildavägnätet att den vill förbättra möjligheterna för glesbygdens människor ochdärmed verka fören decentraliserat samhälle. Men så länge ojämlikheten ikostnadshänseende består mellan människor i glesbygd vilka bor vid enskild väg,där de själva fortfarande får står för 30 96 av kostnaderna, och boende vidallmän väg som går fria, kommer jag aldrig atl låta mig nöja. Inte heller accepteras att 70 96 av kostnaderna utgår i statsbidrag när del gällerenskilda vägar i glesbygd, medan 95 96 av kostnaderna utgår i statsbidrag dådel rör sig om enskilda gator och vägar i tätort. Förden som inte känner till de faktiska förhållandena kan nämnas alt de allmännastatsvägarna har en sammanlagd längd av , och för dem föreslåsdriftanslaget för nästa budgetår uppgå till 2 045 milj. kr. De enskilda slatsbidragsberätiigadevägarnas längd är . Här uppgår driftkostnaderna lill 176,5 milj. kr.Räknar man om della lill kostnad per kilometer, finner man atl den blir 21 000kr. per kilometer för de allmänna vägarna och . per kilometer för de enskildavägarna. Kostnadenför staten skulle bli ca 80 milj. kr. större, om den påtog sig helakostnadsansvaret för de enskilda vägarnas drift. Eftersom byggandet av motorvägkostar ca . per meter, innebär detta att byggandet av tio kilometermotorväg kostar lika mycket som mellanskillnaden mellan 70 96 och 100 96 iersättning för drift av de enskilda vägarna. Vore del inte en godregionalpolilisk åtgärd all omfördela 80 milj. kr. så atl de enskilda vägarnafick full kostnadstäckning? Jaghar i motionen 768 tillsammans med några partikamrater påtalat ojämlikheten. Nuär ju den här frågan föremål för beredning i , ochdärför vill jag uttrycka förhoppningen att den här ojämlikheten ochskönhetsfläcken i svensk trafikpolitik las bort, så att det skapasjämlikhet i fråga om direkta vägkostnader var man än bor i vårt land. Eftersom jag har de största förväntningar på och förhoppningar om attde nu påtalade ojämlikheterna-beträffande vägkostnaderna snarastkommer atl tas bort, har jag inget annat yrkande än om bifall tilltrafikutskottets hemställan i dess betänkande nr 11. KURTHUGOSSON (s) kort genmäle: i uppehöll sig i sitt anförande huvudsakligenvid anslagstilldelningen till enskilda vägar och ondgjorde sig översocialdemokratins ointresse för glesbygden och över att vi hade föreslagit enminskning av delta anslag med 1 milj. kr. Men nämnde icke medett ord frågan om vad denna miljon skulle användas till. Vihar ett samhällsekonomiskt ansvar, och därför har vi inte velat ytterligare ökadet budgetunderskott som den nuvarande regeringens totalbudget innebär. Men vihar ansett att det är oförsvarligt atl realt minska anslagsposten tilltrafiksäkerhetsverkets informationsverksamhet. Anslaget till totalthar ökat med något över 11 96, och anslaget till drift av enskilda vägar harökat med över 33 96. Med den av oss föreslagna omfördelningen skulle den senareökningen bli 30 96, men trafiksäkerhetsverket skulle i stället kunna bibehållasin informationsverksamhet på nuvarande nivå. Vi frågar oss vilket som är bästför glesbygdens folk: atl öka trafiksäkerheten eller att reduceraanslagsökningen till enskilda vägar från 33 till 30 96? Jag tycker att ErikJohansson åtminstone med ett ord kunde ha nämnt lill vilket anslag vi villeöverföra de pengar det gäller. Närutskotiei behandlade frågan sade vi från socialdemokratisk sida atl vi är öppnaför alt diskutera andra lösningar.