prot · G10943 · 1977-12-31 00:00:00 — Det finns inte och skall inte finnas utrymme för ett tyckande i denhär frågan - den regleras i lag. Har man en annan uppfattning om enskilda skolorsberättigande, och det har uppenbarligen - tala om besked omavsikter! - så är det riktiga tillvägagångssättet att föreslå att Sverigefrånlräder konventioner som vårt land har anslutit sig till och alt vi ändrarlagen. Varför har som skolminister inte föreslagit del?Parallellen med monarkifrågan är slående. Jagfinner det stötande att göra människor - i detta fall föräldrar och elever -beroende av vad olika politiker, olika statsråd eller olika regeringar tycker.I en demokrati har medborgarna rätt att veta vilka regler som regering ochriksdag fastslagit och skall kunna lila på all de reglerna tillämpas intilldess de ändras. Del är min avsikt att försöka få fram regler som är så entydigaatt man inte kan ha denna mycket egendomliga diskussion. Tyvärrfanns del alltså inte i arv från skolminister en så klariagdsituation att jag kunde börja arbeta vidare på det hela. Jag anser att detbeslutsunderlag som krävs för en förnyad diskussion om enskilda skolorsställning inte finns . Del tas nu fram i . Jaghar bett min utredningsman att belysa problemet ur juridisk,utbildningspolitisk, skolorganisatorisk och samhällsekonomisk synvinkel. Förstnär premisserna klarlagts kan vi börja dis-kulera vilka förslag som skallläggas fram för . Omåtgärder för att skydda svenska handelsfartyg i vissa väslafrikanska länder Den oenhetliga praxis som talar om rör inte regeringenshandhavande av denna fråga, ulan beror på att kommunerna har fattat olikabeslut. Det är så i många frågor där kommunerna har beslutsrätten att tolkningenkommer att skilja. Detta ligger i ett lokall beslutsfattande, något som viskall införa på skolområdet i än högre grad genom SIA-reformen. Vadjag ville ha besked om och som jag tyvärr inte har fått var alltså avsiktenbakom utredningen. Nuförsöker krypa tillbaka. Hon säger att del är en karlläggning,men del har tidigare inte framställts på det sättet. Man har givit sken av atthär gäller del all öppna dörrarna, man skall visa en generösare attityd motprivatskoleverksamheten. Närvi i olika sammanhang fär motstridiga uppgifter om en sådan sak, tycker jag detär regeringens skyldighet att klargöra vad som pågår i departementet, och inteminst målsättningen med en utredning, i synnerhet då den sker inomdepartementets slutna dörrar. När man inte får klara besked uppstårmisstänksamhet. Tyvärr måste jag säga att den misstänksamheten inte blivitmindre av den här debatten. Jag är ledsen att här behöva omvittna att också den förra regeringenägnade sig ät att fatta oenhetliga beslut, baserade pä om den tyckte si ellerså, vilket jag har funnit och finner upprörande. Jaghar icke krupit tillbaka. Jag har givit ett klart besked. Här sker enkarlläggning, tyvärr nödvändig, eftersom den inte gjorts tidigare. Jag har ickegivit motstridiga besked. Del kan hävda hur länge som helst.Jag ger mitt besked och så får hon vara vänlig och tro på det. Något annatgives icke, om man inte skall vända sig till högre makt, förslås. Överiäggningenvar härmed slutad. § 7 Om åtgärderför att skydda svenska handelsfartyg i vissa väslafrikanska länder UtrikesministernKARIN SÖDER erhöll ordet Vör att besvara () den 23 novemberanmälda fråga, 1977/78:159, och anförde: har till mig ställt följande fråga: Ämnar regeringenagera för alt förmå vissa länder i till krafttag mot piratöverfalloch för ett effektivt skydd av handelsfartyg och deras besättningar? Undersenaste året har en rad allvarliga överfall ägt rum mot utländska fartyg iVästafrika, främst . Det senaste har väckt berättigad uppmärksamhet.Den 21 november angreps del danska fartyget "Lindinger " varvidkaptenen försvann och fyra personer skadades allvariigt. Besättningenspersonliga tillhörigheter stals. Den23 november framförde de nordiska ambassaderna i till utrikesministerietde nordiska ländernas stora oro över det inträffade och begärde all denigerianska myndigheterna vidtog åtgärder för att komma till rätta medbrottsligheten i hamn så att sjöfolket kan arbeta under tryggaförhållanden. erhöll de nordiska beskickningscheferna också företrädehos den nigerianske utrikesministern för att ytterligare markera den vikt denordiska regeringarna fäster vid saken. Utrikesminister beklagade därviddel inträffade och uttryckte sin förståelse för den nordiska aktionen. Hanunderströk den nigerianska regeringens fasta beslutsamhet att ta itu medfrågan. Densvenska regeringen ser myckel allvariigt på del som inträffat. Vi räknar medatt den nigerianska regeringen skyndsamt vidtar åtgärder som garanterarsjöfarten mot att dylika övergrepp upprepas. När de åtgärder som ställts iutsikt blir kända kommer vi i samråd med övriga nordiska länder att överväga omytterligare aktioner från vår sida kan vara motiverade. Omåtgärder för att skydda svenska handelsfartyg i vissa väslafrikanska länder Jag ber attfå lacka för svaret. Delsvåra piratöverfall som förekom mot ett mindre danskt fartyg päLagos redd har givit publicitet åt de mycket allvariiga risker somfartygsbesätlningarna löper vid trafik i detta område. Vidöverfallet blev en dödad, en fick ögat utstuckel, flera andra blev svårtmisshandlade och skadade. Piraterna anföll med kulsprutepistol och assegajer. konstaterade i sammanhanget att situationen inte nulängre kunde tolereras från besättningarnas sida och att händelserna platt gåttur händerna på ansvariga myndigheter. Man rekommenderade bojkott av trafikentill dess det åter kunde anses säkert att angöra . Mendet kan vara svårt för den enskilda besättningen på ett fartyg som redan ärtill sjöss att följa ITF:s uppmaning. De ombordansiälldas organisationer iSverige har exempelvis fått teckna särskilt avtal för sjömän i Västafrikafartpå grund av händelser i . Det är ett försäkringsavtal för dödsfall ochskador som vållats av bordande pirater och våldsmän vid uppehåll i hamneller på ankarplats i anslutning till hamnen. Jag har fått ta del av meddelanden som kommitfrån ombud i . Jag vet nu att det på danskt initiativ hargjorts skandinaviska framställningar på högsta nivå i det nigerianskautrikesministeriet och att man från nigerianskt håll ser allvariigt påhändelserna. Det här var som bekant inte första gången överfall avpiratkaraktär skedde i området. Av någon anledning hade emellertid denbevakning som tidigare förekommit Omåtgärder för att skydda svenska handelsfartyg i vissa väslafrikanska länder Man lovar nubättring, men för att en sådan verkligen skall komma till stånd och få avseddverkan torde det krävas att frågan hålls under observation. Jagär för min del införstådd med att det kan vara problem i ett ungt land somNigeria, som varit utsatt för våldshandlingar och inbördeskrig - problem medflyktingar, fattigdom och andra sociala svårigheter. Men det är samtidigtofrånkomligt att sjömän som utför en fredlig gärning och medverkar i landetshandelsutbyte skall kunna kräva skydd till liv och lem i sitt arbete. Vi harsvenska fartyg och svenskt sjöfolk som trafikerar . Tillsammans med allaandra yrkeskamrater reser man detta krav, och det fär bl. a. bli svenskaregeringen som hjälper till, så att man får en tillfredsställande säkerhet. Motbakgrund av det svar jag fått förutsätter jag nu att regeringen följer uppdetta ärende. Jag vill bara göra några ytterligare kommentarer i anslutning till detsvar som jag lämnat. Närdet gäller bevakningen av och kontakten med de svenska fartygen i hamn,så har vi sedan någon vecka tillbaka betydligt bättre möjligheter att viaradio hålla kontakt med alla fartyg. Förberedelsearbetet har pågått ell halvår,och vi har lyckligtvis nått så långt att vi kan ha radiokontakt medfartygen. Även personal på ambassaderna kan frän sina hem ha radiokontakt medsvenska fartyg, liksom vi barett samarbete mellan de nordiska ambassaderna föratt pä det sättet kunna ge de om-bordanställda en tryggare tillvaro närfartygen ligger i hamn. Jagvill också omtala att kommer på svenskt initiativ frågan attdiskuteras i . Syftet med att frågan las upp är att viskall skapa ett underlag för en bred aktion, om inte de åtgärder som dennigerianska regeringen vidtar skulle vara av tillräcklig omfattning. Vi har också redan kunnat konstatera en viss effektav en demarsch som vi har gjort i . Man har vidtagit vissa preliminäraåtgärder i syfte att förbättra förhållandena för de båtar som ligger i hamn.Del har införts förbud för fiskebåtar och kanoter att vistas inom hamnområdetnattetid, och del lär vara en ständig patrullering av hamnpolis, tull ochmarin. Även på den nigerianska sidan har man förbättrat radiokommunikationerna.Men vi väntar fortfarande ett svar från den nigerianska regeringen på dendemarsch som de nordiska ambassaderna har gjort. Del är bra att man kan la upp den här frågan på det internationellaplan som utgör. Denpraktiska tillämpningen kanske inte alltid är så lätt. I fallet med del danskafartyget var det ju så att piraterna smög sig ombord och förstörderadioutrusiningen, innan man hann använda den, så radiout- rustning är måhända intedel allra bästa hjälpmedlet i sådana här situationer. Men jag förutsätter allde praktiska människor som finns ombord i fartygen kan lämna tips på hur dettaskall ordnas. Om man dä får samarbeta med regeringarna i olika berörda sjöfartsländerär det möjligt att man kan komma fram till en lösning som är acceptabel. Detkanske också finns skäl att i sammanhanget påpeka att importen över nigerianskahamnar inte varit så särskilt välplanerad. Det har förekommit att överhundratalet fartyg legat i månader, ja, år och väntat på att komma loss. Det ärnaturiigt att när ett så stort antal fartyg ligger i hamn och det finns pirateri området kan det vara svårt alt hålla kontroll över det hela. Jagförutsätter som sagt all regeringen följer upp denna fråga, och jag uttalar enförhoppning om all den sjöfart som vi har där nere kan fortsätta, mensjälvfallet då under förhållanden.som ger trygghet åt dem som utför arbetet. Överläggningenvar härmed slutad. §8 Föredrogs men bordlades åter betänkanden /78:6-8, 11 och12 betänkanden /78:2, 4 och 5 betänkande1977/78:15 belänkande 1977/78:7 Jordbruksutskottetsbetänkande /78:9 betänkande 1977/78:6 §9 Den ekonomiska politiken m. m. Fortsattesöveriäggningen om finansutskottets betänkanden /78:9 och 10,skatteutskottets betänkanden /78:14-16, näringsutskottets betänkande1977/78:24, civilutskottets betänkande 1977/78:3, socialförsäkringsutskoltetsbetänkande /78:8 och socialutskottets betänkande 1977/78:17. I den socialdemokratiska reservationen, som är fogad tillsocialförsäkringsutskottets betänkande nr 8, hänvisar vi till den socialdemokratiskareservationen i skatleutskottets belänkande nr 14, som under gårdagen varföremål för en ingående behandling här i kammaren. Jag skall därför i dettasammanhang endast understryka vad som framhålls i den socialdemokratiskareservationen i skatteulskottet, nämligen att propositionen inte innehållernågot förslag till finansiering, vidare att i propositionen inte föreliggernågon överenskommelse om att lön- tagarorganisationernaskall beakta de i propositionen föreslagna skattesänkningarna i sittavtalsarbete. Denfördelningspolitiska profilen i regeringsförslaget kan inte heller accepteras,eftersom man ger skattskyldiga med lägre inkomster relativt sett mindreskattesänkningar än dem som har högre inkomster. Detta kommer utan tvivel attskapa problem i den kommande avtalsrörelsen. Därför föreslås i densocialdemokratiska reservationen i skatteutskottel andra och utifrånfördelningspolitiska synpunkter rättvisare skatteskalor. Detär mot denna bakgrund som vi i socialförsäkringsutskottets betänkande nr 8 harföreslagit en höjning av socialförsäkringsavgiften tillfolkpensioneringen. Medhänvisning till det anförda ber jag således, herr talman, att få yrka bifalltill den socialdemokratiska reservationen i socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 8. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. ERICCARLSSON (c): I den rad av utskottsärenden som behandlas i anslutning till förslagetom förändringar i skatteskalorna m. m. behandlas också socialförsäkringsutskoltetsbetänkande /78:8. Skälet därtill är, som framgått av och av skattedebatten i går, att m. fl. i motionen1977/78:41 hemställt om att socialförsäkringsavgiften till folkpensioneringenden måste höjas med 0,5 96. Bakgrundentill detta förslag är alt socialdemokraterna i förhållande till propositionenföreslår en ändring av skalleskalorna, som innebär en ytterligare belastning avstatsbudgeten om sammanlagt 1 200 milj. kr. Det är mot bakgrund av den imotionen föreslagna ändringen av regeringens förslag som man nu begär enhöjning av folkpensionsavgiflen med 0,5 96. Socialförsäkringsutskottethar på goda grunder avstyrkt den socialdemokratiska motionen, enär denfolkpensionsavgifi som las ut skall avse finansiering av folkpensionen.Motionsförslaget innebären rent finansiell skatt för att finansiera en s. k.skattesänkning. Frånsåväl saklig som principiell synpunkt menar socialförsäkringsutskottet attfolkpensionsavgiften inte skall användas för andra ändamål än finansiering avden grundtrygghet som folkpensionen utgör. Med det sagda, herr talman, ber jag att få yrkabifall till socialförsäkringsutskottets hemställan i dess betänkande nr 8. () kortgenmäle: Jag skall inte förlänga den skattedebalt som kammaren under gårdagenägnade mycken tid åt. Jag hänvisar till den ingående redovisning av detsocialdemokratiska förslaget som skalteutskottets ord- Vi föreslär från fördelningspolitiska Nr 43 utgångspunkter enrättvisare skattereform. Vi ser också till att vi har Torsdaeenden ekonomisk täckning för delförslag vi lägger fram. Förhållandet är det S motsatta då det gällerregeringsförslaget, som innebär stora skattesänk- ningar utan ekonomisktäckning. Del är del som jag, herr talman, har Denekonomiska Viredovisar hur de förslag som vi framför skall betalas. ERICCARLSSON (c) kort genmäle: Det som anförde förändraringenting i det som jag har sagt. Jag har därför anledning att vidhålla mittyrkande. Det finns inte heller för mig anledning att föriänga debatten alltförmycket, eftersom skattefrågorna redan har behandlats utförligt. Jag skall taupp den fråga som föranlett skatteutskottets betänkande nr 17, också det ettskatteärende. Det gäller frågan, om en socialförsäkringsavgift skall las utäven av egenförelagarna. Första gången sådan avgift uttogs av dessa uppgickinkomsterna härav till 60 milj. kr. Uttaget var då 1 96, vilketmotsvarar 120 milj. kr. har ju uttaget ökat till 1,3 96. Läggerman därtill den penningvärdeförsämring som skett, tror jag att man kan räknamed att inkomsterna skulle komma att uppgå till 175-200 milj. kr. Vihar från socialdemokratiskt håll velat att dessa pengar helt eller delvisskulle användas till en förbättring av kvaliteten på barnomsorgen. Dessutomtycker vi att alla bör delta i betalningen av denna, eftersom alla får nytta avden, och det gäller både företagare och anställda. Det är alltså i detavseendet en principfråga för oss. Utskottetframhåller i sin skrivning alt det inte nu är berett att ompröva sitt tidigareställningstagande i frågan, dvs. delsamma som det som ligger bakom dennuvarande ordningen. Beslutet i kammaren skedde den gången genom lottning. kan kanske anses vara ett litet belopp i den miljardrullning som nupågår, men tillsammans med alla andra utgifter leder del naturligtvis till enförsämring av budgeten i nuvarande ekonomiska situation. Som socialtintresserad ser jag en stor fara i en sådan försämring av ekonomin. Man kommertill slut i ett läge där man, trots ambitioner att genomföra förbättringar påolika punkter inom del sociala området, måste säga: Tyvärr har vi inga pengarför delta. Med ett sådant besked får då de människor som behöver vår hjälp ochvårt stöd låta nöja sig. Vi håller nu på att manövrera oss in i en sådansituation genom den skattepolitik som förs. Somsagt: 175-200 milj. kr. är kanske inte en så stor del av de summor det här rörsig om, men det är ändå pengar, och vi har velat att dessa skall gå till enkvalitetsförbättring inom barnomsorgen. Jag yrkar bifall till den reservation som är fogad vid socialutskottetsbetänkande nr 17. har i denna fråga motiverat sitt ställningstagande.medutgångspunkt i det riksdagsbeslut som fattades 1976. Utskottet erinrade då bl.a. om att någon avgift motsvarande den som här gäller inte uttas beträffandeavgifterna till vuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildning och att dessaavgifter företer större likheter med den nu aktuella avgiften änsjukförsäkringsavgiften. Idet sammanhanget anförde utskottet också alt man bör beakta att egenavgifternaberäknas inte bara på rena arbetsinkomster utan också på inkomster frånförvärvskällorna Rörelse och Jordbruksfastighet. Medutgångspunkt i riksdagsbeslutet pekar vi i utskottet på attföretagskatteberedningen nu har till uppgift alt lägga fram förslag när detgäller avgifter även för egenförelagarna . Vi är därför inte bereddaatt ändra på nu rådande förhållanden utan vill avvakta detutredningsresultatet för att med utgångspunkt i det kunna bedöma denna frågabättre. Jag vill med detta, herrtalman, yrka bifall till utskottets hemställan. EVERTSVENSSON (s) kort genmäle: Jag noterar den mjukare inställning som ulskottsmajoriteten har. Detkan därför tänkas - och jag hoppas det - att ni också kommer fram till alt viskall kunna ta ut de här avgifterna. Hur man än resonerar fram och tillbaka ärdet ändå fråga om några miljoner -jag har räknat dem till 175-200 - och de ärpengar som vi myckel väl behöver i den allmänna budgeten och till barnomsorgen. ERIKLARSSON (c) kort genmäle: Jag tror att och jag är överens om att de ekonomiskabekymmer som vi har kastar sin skugga över många områden. Jag tror ocksåatt vi båda är angelägna om att lösa detta problem till det allra bästa förframtiden. Jag vill här inte på något sätt ifrågasätta EvertSvenssons beräkningar beträffande intäkterna av de eventuella avgifterna frånegenförelagarna, men jag tycker att gör en alldeles riktigbedömning när han tror att vi skall kunna ta upp denna fråga tillöveriäggningar för framtiden. Jag sade också i mitt tidigare anförande att närvi har utredningar på detta område klara får vi med utgångspunkt i demdiskutera denna sak vidare. (vpk): Inriktningen av den ekonomiska politiken, sådan den anges avregeringen, fullföljs nu på område efter område. Försöken all vältra överkrisens bördor på de arbetande och slå vakt om kapitalintressen kommer tilluttryck över hela linjen. kommunisternas inställning såväl tillden ekonomiska politikens inriktning som till förslaget om s. k.inflationsskydd i inkomstskatteskalan har redovisats tidigare här i debatten. Jag skalldärför i denna del av mitt anförande uppehålla mig vid två frågor, nämligenföriängning av tiden för utnyttjande av särskilt investeringsavdrag ochstatligt investeringsbidrag samt nedsättning av den allmännaarbetsgivaravgiften. Dessa frågor behandlas i skatteutskottets betänkanden nr15 och 16. Regeringensförslag utgår från tesen att näringslivet måste stimuleras. Nedgången isysselsättningen tror man sig kunna bemästra med olika åtgärder till stöd förprivatkapitalet. Detta är ingen ny politik. Man kan säga att den borgerligaregeringen fullföljer den socialdemokratiska regeringens politik, fast värre.Förmåner och bidrag till företagen har ökat kraftigt under det är denborgerliga regeringen varit verksam. Däremot är det synneriigen magert i frågaom nya jobb, trots de frikostiga löftena i valrörelsen. De åtgärder som nuföreslås utgör inga som helst garantier för sysselsättningen. Den enda effektentorde bli större lönsamhet för kapitalägarna. En annan effekt blir attstatskassan går miste om tillgångar som borde kunna användas försysselsättningsskapande åtgärder. Som ett exempel på hur dessa tillgångar kundeanvändas har vi från vpk yrkat på all medel ställs till kommunernas förfogandeför att dessa skall kunna skapa en särskild sysselsättningsgaranti för ungdom. Eninkonsekvens i regeringens linje är den särskilda invesieringsavgiften förvissa byggnadsarbeten, som medfört negativa effekter, bl. a. för kommunerna.Skaiteutskottet har dock korrigerat regeringen på denna punkt och föreslår attinvesieringsavgiften skall upphöra. Därmed är också vpk-motionen på dennapunkt tillgodosedd, Imotionen nr 73 har vpk också yrkat att förslagen om fortsatt giltighet av lagenom särskilt invesleringsavdrag och lagen om statligt investeringsbidrag förinventarieanskaffning avslås, Skaiteutskoiiet går dock på regeringens linje,och jag ber därför att yrka bifall till motion 1977/78:73 yrkandet 1. Denföreslagna nedsättningen av den allmänna arbetsgivaravgiften innebär att 4miljarder kronor undandras från stajtskassan, I stället för att ge företagendessa lättnader borde resurser användas på ett bättre sätt. Skatteutskottetanser inte att vpk-motionen innehåller skäl mot den föreslagna nedsättningenav arbetsgivaravgiften. Efter att ha funderat vidare kommer utskottet tillslutsatsen alt avslagsyrkandet skall ses som ett led i finansieringen av deskattepolitiska program som vpk framfört. Ja, i varje fall går det ju inte attse denna åtgärd isolerad från övriga åtgärder i fråga om finans- ochskattepolitiken. Vårt avslagsyrkande ligger helt i linje med den helhetssyn viframfört rörande skattepolitiken. Påett område anser vi att den allmänna arbetsgivaravgiften bör avvecklas så fortsom möjligt, nämligen för kommuner och landsting. Vi yrkar i motionen på ensådan befrielse för kommuner och landsting. Jag vill la upp de skälskatteutskottet anför mot motionsyrkandet. 1.Att den föreslagna nedsättningen av avgifter också innebär en lättnad förkommunerna med ca 900 miljoner kan inte utgöra ett skäl för att också införalättnader för privatkapitalet . Att ge företagen storaförmåner och trösta sig med att en liten del också tillfaller kommunerna påminnerom del gamla talesättet: om del regnar på prästen faller det också elt stänk påklockaren! Omman däremot avslår förslaget om generell nedsättning av avgiften och i ställetanvänder dessa resurser för att helt befria kommuner och landsting från allmänarbetsgivaravgift, då kan det betyda en verklig lättnad på den kommunalasektorn. 2.Skatteutskottet åberopar vidare att upprepade gånger avslagitmotsvarande motionsyrkande, bl. a. med hänvisning till pågående utredning omkommunernas ekonomi och till företagsskatteberedningens uppdrag. Det kunde manmöjligen använda som skäl för avslag tidigare. Utredningen om kommunernasekonomi överlämnar just nu sitt betänkande till budgetminislern. Ävenföretagsskatteberedningen lär väl komma med sina förslag. Del är heltuppenbart att skatteutskottet måste söka andra motiveringar i fortsättningenför att kunna inta en negativ attityd till vårt krav. går det inte längreatt hänvisa till pågående utredningar! Jag ber att få yrka bifalltill motion 1977/78:43. Denkommunalekonomiska situationen kan inte ses isolerad frän andra åtgärder ifråga om finans- och skattepolitik. Vi kap inte diskutera resurserna för denkommunala sektorn oberoende av vilka medel staten avhänder sig och som skullekunna användas för den kommunala verksamheten. Indexregleringen avskatteskalan motsvarar 5,5 miljarder och sänkningen av allmännaarbetsgivaravgiften 4 miljarder, varav 900 miljoner på kommunerna. SomTommy påvisat i den tidigare debatten innebär de stigandekommunalskatterna att del för stora grupper inte blir någon skattesänkning,trots förändringarna i statsskalteskalan. Ett stort antal kommuner kommernästa är . i utdebitering och några t. o. m. över 32 kr.Kommunalskatten är avsevärt tyngre än den direkta statsskatten för de allraflesta inkomsttagarna i vårt land. Del är därför en angelägen skaltepolitiskåtgärd alt motverka kommunalskattehöjningarna. Situationenjust nu är sådan att stigande kommunalskatter och stigande taxor och avgifter iförening med utebliven eller försämrad service drabbar låg- ochmedelinkomsiiagarna mycket hårt.