prot · G10954 · 1977-12-31 00:00:00 — Dennuvarande principen att belasta alla fettråvaror utom smörfett med enfettvaruavgifi kan medföra alt det företagsekonomiskt sett ställersig billigare att använda smörfeit i stället för avgiftsbelagda Jordbrukspolitiken,m. Jordbrukspolitiken,m. Maj:ts förordning av är fetlvaruregle-ringens ändamålatt bereda inhemska oljeväxter samma skydd som övriga jordbruksprodukter. Idetta syfte beläggs alla oljehaltiga margarinråvaror, med undantag avmjölkfelt, med en fettvaruavgifi. Fetlvaruavgiften är densamma för alla slag avmargarinråvaror, alltså oljor, sojaolja, rapsolja m. fl., vare sig oljornaär producerade i eller är importerade. var fetlvaruavgiften1:00 kr. och , 1977, är den . Jordbruksministernanför i propositionen att konkurrensförhållandena skall beaktas vid denavvägning mellan priserna på olika matfetter som sker vid prisöverläggningarna,och i detta instämmer utskottet. En tillsättning av en arbetsgrupp med allaberörda parter för att utreda frågan om konkurrensneutralitet påmalfettsområdet anser utskottet ej behövlig. Utskottet hänvisar till jordbruksnämndensmöjligheter att föreslå åtgärder. Inom parentes sagt, herr talman, anser jagalt del hade varil alldeles utmärkt, om utskottsmajoritelen hade beslutat sigför en partssammansati arbetsgrupp och därmed gjort reservationen onödig. Mittmotionsyrkande har upptagits i reservationen 8, och Jag kommer därför, herrtalman, att vid omröstningen stödja denna. EINARLARSSON (c) kort genmäle: I syfte att få till stånd rättvisare former skulle det behövasytterligare en utredning, sade . När utskottet hade att taställning gick vi tillbaka och såg vad jordbruksulredningen anför isammanhanget. Del visade sig då att jordbruksulredningen hade utrettfettvaruregleringen myckel noggrant med anlitande av alla tillgängligaexperter. Man kan rent av våga påstå alt få områden är så noggrant utredda. Manfann att den kritik som framförts i allt väsentligt berodde på missförstånd ochoklarhet om hur regleringen fungerar. Utredningen var enig om att del intefanns skäl alt gå vidare med undersökningarna av förhållandena. De problem sompåstods föreligga saknade aktualitet, och man var övertygad om allkonkurrensen, om den på något säll var snedvriden, borde kunna las upp lillbehandling i samband med prisöverläggningarna. Jag kunde i och för sig, om jag ville agerapartiskt i egenskap av oljeväxtodlare, anlägga vissa subjektiva synpunkter påfördelningen av regleringskassan på detta område, men jag nöjer mig med allpeka på all vi inte har funnit objektiva skäl för att nu tillsätta någonytterligare utredning. () kortgenmäle: Jag vill till den senaste talaren, , säga att jag tyckeratt det finns all anledning all tillsätta denna utredning , eftersom det interåder någon riktig konkurrensneutralitet på detta om- Det är inte önskvärtatt man favoriserar en fettprodukt på andras bekostnad. Utskottet hade vunnitpå att tillsätta en arbetsgrupp som hade kunnat se över dessa förhållanden. Detkan förhoppningsvis lösa sig i alla fall som en följd av debatten i kammaren , om den leder lill alt man verkligen ser över förhållandena och skapar enkonkurrens på lika villkor. Jordbrukspolitiken, m. m. HANS iHelsingborg (s): Efter den här långa debatten är del kanske inte så myckel mer att sägai denna fråga. Jag hade tänkt att något beröra problemen kring inkomstmålet,men efter och anföranden skall jag avstå fråndet och nöja mig med att instämma i vad de båda har sagt. Men Jag skulle ändåvilja rekommendera och några andra ledamöier all stämma nertonen en aning när det gäller solidariteten mellan grupperna. Vi får dagligenrapporter om alt stora löntagargrupper måste ändra sina köpvanor och sänka kvalitetenpå sina livsförnödenheter som en följd av den borgerliga regeringensekonomiska politik. Jag skall också kommentera behandlingen av motionen 523, som Jag ochett par partikamrater från väckte under den allmänna motionstiden. Denhandlar om halmbränning på åkrarna. Jag skall inte ta kammariedamöternas tid ianspråk med en närmare redogörelse för motionens innehåll utan skall bara kortnämna, att vi där tar upp den miljöstörning, den jordförstöring och del slöserimed resurser som halmbränningen innebär. Vi talar i motionen inledningsvis omalt , lantbruksnämnderna och länsstyrelserna-liksomkommunerna - har försökt motverka olägenheterna med halmbränningen men trotsen massiv insats inle lyckats uppnå det önskade resultatet, nämligen althalmbränningen skulle upphöra. Utskottetbehandlar i sitt betänkande nr 10 motionen på några rader, enligt min meningmed en intetsägande skrivning. Man upplyser om att det är länsstyrelserna,lantbruksnämnderna och kommunerna som skall handlägga dessa frågor. Det har viockså redovisat i motionen, så del är inget nytt. Jag tycker att miljöfrågornaöver huvud laget fåll en styvmoderlig behandling både i propositionen 19 och iutskottets betänkande. Man borde ha tagit upp en hel del miljöfrågor somsammanhänger med jordbruksnäringen, såsom giftbesprutning, övergödning m. m. hade skrivit någonting om de olägenheter som faktiskt sammanhängermed halmbränningen och gjort myndigheterna uppmärksamma på dessa problem, hademan kanske kunnat förvänta sig en ändring. De riktlinjer för hur Jordbruketskall bedrivas från miljösynpunkt som skall utarbeta skallgivetvis omfatta också halmbränningen. Det hade därför varit bra, om utskottethade givit ifrån sig någon viljeyttring. Då utskottetavgivit ett enhälligt betänkande, är del väl Jordbrukspolitiken, m. m. meningslöst all ställanågot särskilt yrkande i denna fråga. Jag avslår därför från det. PÄRGRANSTEDT (c): Debatten här har i huvudsak handlat om olika ekonomiska aspekterpå jordbruket. Del är ingenting konstigt i del, för det här är väldigt viktigasaker för vårt lands ekonomi liksom för konsumenternas och producenternas situation.Men jag tänkte i debattens litet grand la upp de ekologiskaaspekterna, något som f ö. också föregående talare var inne på. förekommer larmrapporter om den ökade cancerfrekvensen ilandet. Man anser att den beror på den ständigt ökande förekomsten avkemikalier i vårt samhälle. Del är hell klart att de stora bovarna i del dramatlär få sökas hos industrin och kanske inte minst hos bilismen, men ärdet väl uppenbart all jordbruket inle får undantas från miljödebatten. Deallmänna strävandena att anpassa vår mänskliga verksamhet till ekologins kravmåste också gälla jordbruket. Dessafrågor har tagits upp i två motioner väckta under den allmänna motionstiden.Den ena motionen är 1976/77:839 med som första namn. Där pekaspå de olika ekologiska problem som är förenade med användning avbekämpningsmedel i Jordbruket, de störningar i den naturiiga ekologiskabalansen som kan bli följden och också de risker som naturligtvis finns förolika kemikalierester i livsmedlen. Vi pekar på vikten av alt utveckla merekologiskt inriktade metoder för att bekämpa skadeinsekter och hålla olikasjukdomar tillbaka. Imotionen tas också upp energiaspekten. Framför allt produktionen av konstgödselär som vi vet förenad med kraftigt ökande energikostnader. Mot denna bakgrund,som redovisas i motionen, hemställes alt hos regeringen skall begärainitiativ till en utveckling mot resurssnåla och biologiskt riktigaodlingsmetoder i enlighet med vad vi sagt i motionen. Denandra motionen är 1976/77:1220. Den bygger på samma tema men tar upp ettkonkret exempel på försök all finna jordbruksmetoder som inte förutsätteranvändning av olika kemikalier. Det gäller framför allt den biodynamiskametoden, som man väl får anse vara del mest utarbetade försöket att finnaodlingsmetoder där man kan avstå från användning av kemiska bekämpningsmedeloch konstgödsel utan att det skall få för allvarliga konsekvenser förprodukiionsresullatel. Denbiodynamiska odlingsmetoden utgör onekligen ett intressant alternativ till devanliga odlingsmetoderna. De undersökningar som har genomförts i samarbete medlantbruksuniversitetet i pekar också på all ur produktionssynpunkt biodynamiska jordbruket hävda sig ganska väl i förhållande till de vanligametoderna. Delfinns kring den biodynamiska odlingen uppbyggda en rad verksamheter av ettslag som påminner om dem som finns kring jordbruket Det finnsforskningsverksamhet där man försöker att ständigt förbättra odlingsmetoderna,rådgivningsverksamhet, med anställda konsulenter för de enskilda lantbrukarna,det finns utbildningsverksamhet och det finns en organisation förkvalitetskontroll. Men dessa verksamheter finansieras helt och hållet medenskilda medel; det är de enskilda lantbrukarna, de enskilda konsumenterna ocheleverna i den utbildning som vi har som får svara för kostnaderna. Samhälletger alltså inget som helst stöd. Visom slår bakom den här motionen har sett det som naluriigl att samhället skallstödja forsknings-, rådgivnings- och utbildningsverksamhet samtkvalitetskontroll i samband med biodynamisk odling. Mankan bland konsumenterna konstatera ett växande intresse för ekologisktinriktade jordbruksmetoder, vilket kommer lill uttryck i en ökande efterfråganav naturenligt eller biodynamiskt odlade produkter som i hög grad överstigertillgången. Också bland producenterna kan ett sådant intresse konstateras. Imotionen 1220 hänvisas bl. a. till att en Sifoun-dersökning i tidningen visade att en mycket stor del av Jordbrukaregärna skulle vilja använda s. k. nalur-enliga metoder, om förutsättningar försådan odling kunde skapas. Ävenmyndigheterna är intresserade av dessa odlingsmetoder. Statens naturvårdsverkhar i olika sammanhang pekat på de bekymmer som förorsakas av användningen avkemiska bekämpningsmedel och alltför mycket konstgödsel, och verket har ocksåframhållit vikten av att stödja utvecklandet av sådana jordbruksmetoder sominnebär alternativ till bekämpningsmedelsanvändningen. Föredragande statsrådetframhåller också i propositionen vikten av en utveckling av det svenskaJordbruket i en mer ekologisk riktning, och samma tankegångar kommer igen i utskottetsbetänkande. Denallmänna inriktningen är alltså klar på det här området. Men utskottet är fögakonkret när det gäller att ta ställning till vilka åtgärder som skall vidtasför all åstadkomma den önskvärda utvecklingen, utan nöjer sig i stor utsträckningmed alt hänvisa till verksamhet som redan pågår. Det är anmärkningsvärt, tyckerjag, alt skulle behöva skriva ett särskilt yttrande för attklargöra sin uppfattning, att den verksamhet som bedrivs kring alternativajordbruksmetoder bör få större samhälleligt stöd. Jaghoppas ändå att den principiellt positiva inställning som såväl jordbruksministernsom jordbruksutskotiet har gett uttryck för skall leda till mer av konkrethandling för framtiden, så att vi får ett arbete för utveckling av nyaJordbruksmetoder, som kan innebära minskal behov av kemiska bekämpningsmedeloch konstgödsel. Jaghar därför inget annat yrkande än utskottets, men jag skall återkomma i denhär frågan i framliden. Jordbrukspolitiken,nt. Jordbrukspolitiken,m. Del var intressant att lyssna till anförande angåendejordbrukels miljöeffekter. Vad Jag konstaterar med förvåning är emellertid attvi inte har sett ställa upp när vi här i har lagit uppdessa frågor rent praktiskt. Mankan naturligtvis tala om ekologisk balans, men ekologisk balans är ju ensamlingsbeteckning för metoder som innebär att man inle stör del naturiigakretsloppet. När vi har gått ut med motioner och gjort framstötar iinlerpellationer angående begränsad gödselmedelsanvändning, försök altförbättra vattenvården i Jordbruket osv., har vi inte mött något gensvar frånherr . Jag måste beklaga detla. Men Jag kanske kan hoppas att herrGranstedt i fortsättningen ställer upp när sådana frågor las upp i ? PÄRGRANSTEDT (c): Det senaste inlägget kan jag bara tolka som ell uttryck för bristandeuppmärksamhet på vad som händer i den här kammaren. Så länge Jag varil ledamotav riksdag har Jag tagit upp de här frågorna i olika sammanhang. Detkanske bara är så alt vi diskuterat dessa frågor i kammaren vid litet skildatillfällen. GRETHELUNDBLAD (s): Miljövården gäller mänskliga frågor. Och Jag trodde inte all det skullebetyda någonting vilket parti som tog upp dessa frågor. Men tydligen betyderdel mycket för . Föross socialdemokrater är del fråga om att skapa vettigare villkor för människoralt leva under och se till att den jordbruksteknik som används fyller deanspråk vi har på god miljövård. PÄRGRANSTEDT (c): Del är inle jag som försökt la upp något slags strid om vem som är bästpå det här området, . Jag tror att vi har rätt likartadeutgångspunkter. Jag kan bara konstatera att när jag i olika sammanhangaktualiserat dessa frågor har inle varit på plats och gett migstöd. Vi behöver kanske mer av samarbete i framliden och mindre av att manskyller på varandra. EINARLARSSON (c): För utskottels del vill Jag säga all det inle har varil brist påinitiativ och framstötar i miljöfrågor här i . Snarare kan man sägaatt del har varit väldigt mycket åsikter och kanske inle alltid så myckelinsikter. Utskottethar inle undervärderat de aspekter som framkommit utan haft inne på hearingolika grupper som engagerat sig i ämnet. Jag tror att endamöjligheten alt komma lill rätta med dessa viktiga problem är att viskaffar oss mer insikt och skapar underiag för Nr 54 Jordbrukspolitiken, m. m. fortsatt försöksverksamhet och forskning.Överiäggningen var härmed slutad. : Utskottets hemställan ochdärtill hörande motivering företas lill avgörande momentvis. Propositioner beträffandeutskottets motivering till den del den berörs i reservationerna nr 2 och 7ställs efter mom. 4 resp. 13. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avSvante m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller hemställan i belänkandet nr10 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då SvanteLundkvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Mom.4 b och d Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionerna 1976/77:974 av m. fl. och 1977/78:98av m. fl. i motsvarande delar, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill all kammarenbifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr 10 mom. 4 boch d röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionerna 1976/77:974 av m. fl. och 1977/78:98 avLars m. fl. i motsvarande delar. i protokoll 1977/78:54-55 Jordbrukspolitiken,m. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöier haröstat för Ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 299 Nej - 13 Utskottets motivering till den del den berördes ireservationen nr 2 av m.fl. Propositionergavs på godkännande av dels utskottets motivering, dels den i reservationenanförda motiveringen, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren godkänner jordbruksutskottets motivering i betänkandet nr10 lill den del den berörs i reservationen nr 2 av m. fl.röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren godkänt den i reservationen anförda motiveringen. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöier haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering, dels utskottets hemställan med godkännande av den i reservationennr 3 av m. fl. anförda motiveringen, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr10 mom. 5 med godkännande av utskottets motivering röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med godkännande av den i reservationen nr 3 avSvante m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöier haröstat för Ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Jordbrukspolitiken,m. Mom.7, 8 och 12 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 avSvante m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i belänkandet nr10 mom. 7, 8 och 12 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då SvanteLundkvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 160 Nej - 150 Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels motionen nr 98 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. SedanOswald Söderqvisl begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill all kammarenbifaller jordbruksulskollels hemställan i betänkandet nr 10 mom. 9 b röstarja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 98 av m. fl. i motsvarande del. Jordbrukspolitiken,m. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för Ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparal, Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 299 Nej - 13 ANDREVICE TALMANNEN: Propositioner ställs först beträffande utskottels hemställanoch därefter i fråga om motiveringen. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till hemställan i motionen nr 98 avLars m, fl, i motsvarande del, och förklarades den förra |)roposilionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller hemställan i betänkandet nr10 mom. 10 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalllill hemställan i motionen nr 98 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöier ha röstat för Ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 299 Nej - 13 ANDREVICE TALMANNEN: I fråga om motiveringen ställs först propositioner beträffandedel av under överiäggningen framställda yrkandet. Detlayrkande har i stencil utdelats lill kammarens ledamöter. Om bifalles kvarstår endast yrkandet om godkännande av den avulskollsmajorileien anförda motiveringen i övrigt. Skulle yrkandedäremot avslås upptas även del av Hans Wachimeister i andra hand framställdayrkandet om bifall till reservationen nr 5 av m, fl. Detav under överläggningen framställda yrkandet att en mening pås. 24 i utskottsbetänkandet skulle utgå Propositioner gavs på dels bifall till, dels avslagpå delta yrkande, och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Jordbrukspolitiken,m. Densom vill att kammaren beträffande motiveringen till mom. 10 i Jordbruksutskottetsbetänkande nr 10 bifaller det av under överläggningenframställda yrkandet röstar Ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren avslagit detla yrkande. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då SvanteLundkvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottetsmotivering i övrigt Godkändes. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 6 avSvante m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr10 mom. 13 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 6 av m.fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för Ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 162 Nej - 149 Jordbrukspolitiken,nt. Utskottetsmotivering till den del den berördes i reservationen nr 7 av . Propositionergavs på godkännande av dels utskottets motivering, dels den i reservationenanförda motiveringen, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Den som vill alt kammarengodkänner jordbruksutskottets motivering i betänkandet nr 10 till dendel den berörs i reservationen nr 7 av m. fl. den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarengodkänt den i reservationen anförda motiveringen. Vid omrcisining genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för Ja-propositionen. Då SvanteLundkvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 162 Nej - 149 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 8 avSvante m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i belänkandet nr10 mom. 14 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 8 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesHertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då SvanteLundkvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 162 Nej - 150 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 98 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den som vill alt kammarenbifaller jordbruksutskollels hemställan i belänkandet nr 10 mom. 15 röstarja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 98 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för Ja-propositionen. Då OswaldSöderqvisl begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 296 Nej - 14 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 9 avSvante m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr10 mom. 16 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 9 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för Ja-propositionen.