prot · G10987 · 1977-12-31 00:00:00 — Vadsedan styckegodset beträffar är det ju glädjande att ger uttryckål sitt förtroende för mig och regeringen när det gäller det allvar med vilketvi kommer atl se på frågans vidare behandling och att litar påatl vi inte kommer att låta del bli sådana negativa följder alt deregionalpolitiska strävandena motverkas. Tredje vice talmannen (): Bara tvåkorta kompletterande synpunkter. villjag säga att någon hundraprocentig förnöjsamhet är det är de inte.Vid ett protestmöte i , varifrån jag har någrakommunikationsministern använde en något djärv formulering när han sade atlmänniskorna är tacksamma i de bygder där de har mist poststalionen. Nej, del ärde inte. Vid elt protestmöte i , varifrån jag har några fylligareferat, fanns det representanter för två bygder där poststalionen dragits in.Det uttalades vid detla tillfälle etl klart missnöje, och man sade sig ha dåligaerfarenheter. Det finns alltså delade meningar. Men för egen del har jag slmkilunder attjag är helt nöjd. Vi har emellertid olika uppfattningar. Jag tyckeralt man skall ta hänsyn till en enig bygd och en enig opinion.Kommunikationsministern anser au man inte skall göra delta utan pådyvlabygderna vad de statliga myndigheterna tycker är bäst. Där går våra meningarisär, och det beklagar jag. Tillsist vill jag säga några ord om styckegodstrafiken, som berördeoch som jag själv avslutningsvis tog upp i mitt första anförande. är möjligt atl skälet tillatl och jag uppfattar del här som en stor fråga äratt Värmlandsberoende av en god godsservice kanske är större än normalt.Kommunikationsministern och alla andra vet vilka problem vi har närdet gällersysselsättningen. Den s. k. Värmlandsdelegationen gör kraftansträngningar föratl småföretagen skall kunna få avsättning för sina produkter. Det pågårenverklig kampanj för småföretagarna, och del kommer också atl kunna skapas någrahundra nya arbetstillfällen, om man får avsättning för produkterna.Uddeholmsbolaget har ställt hela sin marknadsföringsapparat tillföretagarföreningens förfogande. Allt detta är beroende av om det finns godatransportmöjligheter när det gäller godset. Därför vill jag allra sist säga altett klan besked om styckegodset är kanske ännu mer av behovet påkallat i frågaom än då det gäller andra delar av landet. Omregeringens beslut i visst ärende rörande bemanning av.fartyg Överiäggningenvar härmed slutad. § 6 Om regeringensbeslut i visst ärende rörande bemanning av fartyg KommunikationsministernBO erhöll ordet för att besvara () den 31 januarianmälda interpellation, 1977/78:124, och anförde: har frågat mig vilka principer som tillämpas vidhandläggning av besvärsärenden rörande fastställande av minimibesäit-ning förfartyg och på vilket underiag regeringen grundar sina ställningstaganden samtvilka skälen är lill all en befattningshavare med viss utbildning avnavigaiorisk karaktär bedöms kunna ersättas med en person som saknar denna kompetens. Regeringenavgjorde etl ärende angående besvär över sjöfartsverketsbeslut om minimibesätining för motorfartygei Bremön. Jag har här iriksdagen redogjort förde motiv som låg bakom detta beslut. Jag kommer därför idetla sammanhang endast all direkt besvara de frågor som . Regeringensställningstagande gmndar sig på bestämmelserna i sjösäkerhetslagen omminimibesätining. Besättningens sammansättning till antal och kvalifikationerskall enligt lagen bestämmas med hänsyn till fartygets storiek, beskaffenhet,utrustning, användning och den typ av fart som fartyget nyttjas eller avses attnyttjas i. Minimibesätining skall fastställas med utgångspunkt endast isjösäkerhelskraven. Vid sjösäkerhetslagens tillkomst förutsattes bl. a.alt det nya systemet skulle ge möjlighet lill en fortlöpande och smidiganpassning av fartygsbemanningen efter den snabba tekniska utveckling sompräglar moderna sjöfartsförhållanden dock ulan alt för den skull säkerhetskravenåsidosätts. Underlag för regeringens bedömning i ärenden om minimibesätiningpå fartyg är i huvudsak ställningslagande samt remissyttrandenfrån organisationerna för redare och Nr 87 ombordanslällda. Fredaeen den 'Bremönfallei har den beslutade minskningen av vaktbemanningen med "styrman motsvarats av en ökning av antalet s. k. fartygsoperatörer/däck. Det äremellertid inte fråga om alt fartygsoperalören ersätter styrmannen i Dm rpoe noprr: '"funktion. Regeringens beslut bygger på en total säkerhetsbedömning, beslut i visst ärende °"''' ' '""skattar atl två styrmän är tillräckligt för Bremön i högsts. ärande bemannine Nodsjöfartmed de speciella förulsältningar som gäller för just detla 'av.fartyg '' INGEGÄRDFR/ENKEL (fp): Jag tackar kommunikationsministern för svaren på mina frågor. Svaren ärdock enligt min uppfattning litet otillfredsställande, och jag är därförtvungen att i klariäggande syfte ge något fylligare synpunkter på frågorna änvad jag från början hade trott vara behövligt. Jag kommer även att ställa någrafrågor, som jag hoppas bättre skall klariägga statsrådets ställningstagande-jag hoppas naturiigtvis atl statsrådet besvarar dem. Somsvar på min fråga om vilket underlag som grundar regeringens ställningstagandevid fastställande av minimibemanning har anförts sjöfartsverketsställningslagande och remissyttranden från organisationerna för redare ochombordanslällda. I fallet Bremön har de befälsorganisationer som berörts avregeringens beslut ställt sig negativa till en ändring av den minimibesätiningsom föreskrivits av . Eftersom berörda befälsorganisationer ochdessutom regeringens fackmyndighet intar samma ståndpunkt i frågan om minskningav den navigaloriska bemanningen måste jag fråga: Vilken sakkunskap har störrekännedom om navigation och sjösäkerhet än de nu nämnda remissinstanserna? Har de ekonomiska aspekterna skymt sikten för statsrådets bedömningav säkerhelsfaktorerna? Statsrådethar också i sitt svar på min sista fråga i interpellalionen, om skälen till atten befattningshavare med viss utbildning av navigaiorisk karaktär bedöms kunnaersättas med en person som saknar denna kompetens, anfört alt minskningen avvaktbemanningen med en styrman motsvaras av en ökning av antaletfarlygsoperatörer/däck. Kan detta tolkas på annat sätt än att operatörenersätter en styrman? Räknar regeringen bara antalet personer vid fastställandeav minimibesätining, ulan hänsyn till deras befattning och utbildning? Regeringenhar som motiv lill att minska antalet styrmän ombord åberopat alt regeringen funnit, att vakttjänstgöringen kan av två styrmän med visst övertidsuttag. Jag vill erinra om att vid sjöarbetstidslagens tillkomst förutsattes alt övertidsarbete inte får utföras regelmässigt, dvs. övertid fårinte tas med i beräkningen vid uppgörande av vaktlista. Vidare får framhållas att statsrådel i sill svar på fråga i kammaren framhöll som skäl till den minskade bemanningen, atl Bremön är ett mycket modernt och tekniskt avancerat fartyg. Bremön har ett avancerat framdrivningsmaskineri med obevakat maskinrum, vilket eventuellt kan motivera minskning av 110 maskinpersonalen. Men jag måsle få ställa frågan:På vilket sätt har fartyget utrustats för altunderiätta styrmännens arbete? Styrmännen är dessutom ansvariga för fartygetslastning och lossning alldeles oavsett om det är ombordanslällda ellerlandanställda som utför dessa arbetsuppgifter. Vadsom nu anförts ger inte stöd för etl beslut som innebär en minskning av antaletstyrmän eller en minskning av de arbetsuppgifter som normalt ankommer påstyrmän i etl fartyg av Bremöns storiek. Iregeringsbeslutet förutsattes viss vakttjänst för befälhavaren, och statsrådetanser inte att detta skulle påverka sjösäkerheten. Jag vill åberopa vad BirgerRosqvist framhöll i sill anförande den 2 febmari i denna kammare: "Enbefälhavare på ett fartyg kan aldrig koppla av helt, även om det finns irestyrmän ombord. Om fartyget - i detta fall en 6 000-lonnare - går i Ösiersjö-eller Nordsjöfart, har befälhavaren till sjöss 24 timmars jourtjänst. Han fårrycka in när som helst när fartyget går i livligt trafikerade eller trångapassager, vid dåligt väder, vid tjocka och vid nedsatt sikt. Befälhavaren haransvar för navigering, för fartyg och folk . Han kan intekoppla av vare sig till sjöss eller i hamn." Enjournalist skrev en rapport i om en resa mellanGöteborg och Liibeck på båten . Det ärjust ett farvatten för vilketBremön beviljats dispens enligt regeringens beslut och som snabbi kan bliaktuellt för Bremön. Jag vill påpeka all rapporten skrevs veckan innan debattenom Bremön satte i gång. Jag vill gärna citera några rader ur rapporten: "Älvsborgsbronvisade sig i ett töcken och ju längre ut vi kom desto mer tätnade dimman. Vivar inviterade att äta tillsammans med skepparen, men han ursäktade sig med atthan måsle vara på bryggan på grund av tjockan. blev det läggdagsmen si och så med sömnen, för fartygets dova siren tjöt ideligen och tätastblev signalerna när vi kom in i vad jag kallar 'danska skärgården'. Birgittagår ju genom Bälten med öarna , Lolland, Falster, Möen, Fyn ochLangeland. Påmorgonen berättade kapten att han stått på bryggan och först vidfyraiiden kunnat slumra till på en brits någon timme. Han berättade vidare atlfärden genom Bälten är rätt besväriig med inte mindre än 33 olika kursändringaroch 8 färjelinjer som skär kurserna. Sker delta så i dimma förslår man hansbekymmer," Hurhar nu enskilda och myndigheter reagerat på kommunikationsministerns sätt attså lättsinnigt avfärda expertis och erfaret folks bedömningar? Delhar inte saknats reaktioner i insändarsidornas spalter. Jag tar etl exempelfrån : "Omnu som i fallet 'Bremön' en styrman dras in innebär det att befälhavaren får gåvakt. kanske inte är införstådd med att en befälhavare måste varatillgänglig dygnet runt och därför skulle en påtvingad vakttjänst medföra ensäkerhetsrisk. Efternärmare som befälhavare vet jag vad detta skulle innebära. Det är skrämmandeatl vår regering är så litet insatt i vad den svenska handelsflottan och dessfolk betyder och uträttar. Omregeringens beslut i visst ärende rörande bemanning av. Nr 87---------- Ärdet så illa ställt alt ni för alt spara pengar äventyrar människoliv och den-- kerhet --- --------------- ------------------------------------- Moderat, " ,,... j Det är ju detta del gäller, . Säkerheten för de ombordva- beslut t visst ärende ' " , . . rande och för lasten. Säkerheten för andra fartyg till sjöss. f . miljön i våra vatten och kring våra kuster skallbevaras ren. TCO:sordförande gjorde följande uttalande: "Regeringenhar nu mol uttryckliga önskan medgivit fartyg tillåtelse attminska antalet sjöbefäl ombord under den gräns som lagstiftningen anger somminiminivå för sjösäkerhetens upprätthållande. Vi har därmed kommit i densituationen att våra medlemmar som har att i riänsten svara för säkerhetenombord anser denna uppgift omöjlig." hade telegrafiskt tillstatsminister framfört alt man ansåg atl det vore ett oansvarigtövergrepp på sjösäkerheten om regeringen fattar etl beslut som innebär att manreducerar antalet styrmän och tvingar befälhavaren att regelbundet gå vakt tillsjöss. Vidextra sammanträdet underströk kongresen detta uttalande ochtillade bl. a. i anledning av delta ärende: "Delär kongressens uppfattning att en föriängning av vakliiden för styrmännen fårett allvarligt, negativt inflytande på sjösäkerheten, med etl trevaktsyslem förstyrmännen säkrar man utvilat befäl på bryggan. Kongressen har självklart diskuteratorganisationen på bryggan i de fartyg man bemannat. Det är vår klarauppfattning atl befälhavaren i varje tillfälle skall kunna rycka in på bryggan såsnart styrmannen känner behov härav. Om befälhavaren skall dellaga i de normalasjövakterna och därutöver vara disponibel under styrmännens vakter,vakthållning vid nedsatt sikt, i hårt trafikerade farvatten samt utföra etlalltmer krävande administrativt arbete m. m., kommer det alt uppståsituationer där en styrman kan stå tvekande inför om han skall tillkallabefälhavaren eller inte. Denna situation kan de nordiska fartygsbefälen inteacceptera atl bringa styrmannen i. Kongressenavvisar därför varie försök till att befälhavaren skall gå normala sjövakter. Slutligenråder enighet inom om att använda alla demöjligheter som slår till kongressens förfogande för alt bevara sjösäkerheten iframtiden." följer naturligtvis med uppmärksamhet debatter om den svenskasjöfarten. Eleverna utbildar sig med avsikt att tjänstgöra i svenskahandelsfartyg i ledande befattningar. De har, som jag tror attkommunikationsministern vet, skrivit ett öppet brev till regeringen. vari de bl. a. påtalar atlregeringen åsidosatt , som delvis inrymmer landelssjösäkerheisexpertis: - frångått sjömanslagen,sjöarbelstidslagen och sjöbefälskungörelsen - ignorerar IMCO:s uttalanden ochkonvenlionsförslag om sjösäkerhet - avböjt laga hänsyn lill framförda synpunkter frånnationella och internationella fackorganisationer. I sitt öppna brev begär elevorganisationen attregeringen skall ompröva sitt beslut. Jag vill fråga kommunikationsministern: statsrådet beredd atl medledning av här framförda reaktioner ändra sin inställning till en sådanförsöksverksamhet som föreslavals i fallet Bremön? Omregeringens beslut i visst ärende rörande bemanning av fartyg har ställt en rad frågor utöver dem som fanns iinterpellalionen. Jag har ingen möjlighet atl utan att se dem skriftligenframför mig besvara dem i tur och ordning, utan jag för väl läsa IngegärdFrsenkels inlägg i protokollet senare och la ställning. Men jag skallkommentera några av frågorna här. Till detta villjag dock ha sagt aU jag intekommer alt lämna några fullständiga svar, Bakgmndenlill all denna sak kommit upp är att man inom skeppsfarten försöker utnyttjaden moderna tekniken i så slor utsträckning som möjligt för alt förenkla,försnabba och rationalisera arbetet ombord samt arbetet vid lastning ochlossning. En hel del tekniska nykonstruktioner, som dessutom kostar myckelpengar, installeras på moderna fartyg. Bremön är i det fallet ingalunda någotundanlag, tvärtom. Skall del vara någon mening med alt sälta in sådana grejoroch över huvud taget att modernisera fartyg för att göra arbetet bekvämare ochminska omfattningen av manuellt arbete, är det ganska klart alt man också sökersig till möjligheter att minska bemanningen ombord i den takt som den modernatekniken på fartyget ger möjlighet till. IngegärdFraenkel kallar mitt råd till regeringen atl fatta del här beslutet förlättsinnigt. Hon kritiserar mig för all jag i del fallet gick emot , , som i sådana här sammanhang tillvaralarsjösäkerhelsiniresset. Nuär del ju så all vi har ett system med möjlighet att anföra besvär överunderordnad myndighets beslut, en besvärsordning som slutar i regeringen -överregeringens beslut kan man inte besvära sig. Hela meningen med det är all varjeöverinstans skall ha möjlighet, om den finner sakliga skäl för det, att ändrapå underordnad myndighets beslut. I annat fall är det ju ingen mening med attha denna besvärsrätt. Detär klart att det aren allvarlig sak att ändra på etl beslut av - som i det härfallet-en myndighet som tillvaratar säkerhelsinlresset. Men jag kan försäkraIngegärd att det gör man inte lättsinnigt. Man skaffar sig en god bildav verkligheten innan man tar ett sådant beslut - och sedan känner manverkligen ansvaret för det och allvaret i del. 8 protokoll 1977/78:86-89 Omregeringens beslut i visst ärende rörande bemanning av fartyg Innanjag berättar litet om den bakgmnd som vi skaffade oss för detlaställningslagande vill jag bara nämna att det under gång alltid finns minst ennavigationsutbildad person på bryggan - antingen befälhavaren eller en styrman.Denna navigalionsutbildade person sysslar naturligtvis inte bara mednavigering, ulan han har även andra uppgifter. Och den s. k. fartygsoperatören/däckkan tjänstgöra i andra uppgifter, vilket medför en viss avlastning. Delär inte meningen atl han skall navigera. Sedanlill en väsentlig del av underlaget för regeringens ställningstagande. IngegärdFraenkel utgår ifrån atl Bremön representerar normala seglalions-förhållanden,men så är inte fallet. Bremön har tvärtom ganska egna seglalionsförhållanden,som karakteriseras av korta resor, både i och på , ochlång liggetid i hamnarna. Vihar haft tillgång lill dala rörande Bremöns seglalionsförhållanden 1977, och vi har gått igenom dem mycket noggrant och sammanställt dem.Då har vi kommit lill resultatet att låg Bremön i hamndrygt 60 96 av tillgänglig tid. Den genomsnittliga arbetstiden med vakttjänstför var och en av de tre styrmännen var . Vid en bemanningmed två styrmän skulle motsvarande arbetstid ha varit 27 limmar jämteett övertidsuttag på genomsnittligt . Om del hade funnitstvå styrmän på båten under de sju månaderna 1977 skulle alltså var och en avdem ha haft en sammanlagd arbetstid med vakttjänst per vecka.Överiidsutiaget skulle också inom ramen för sjöarbetstidslagen i praktiken havarierat en hel del. Det sammanhänger med de olika farter vari båten har gåttdels i , dels i . Ett i egentlig mening regelbundet övertidsarbeteför styrmännen vid sådana seglalionsförhållanden kan man inte säga atl det ärfråga om. Enbemanning med två styrmän förutsälter atl befälhavaren i några enstaka fall gårvakt , allt under förutsättning att man bygger påförhållandena de sju månaderna 1977. Under den aktuella seglationspe-rioden,dvs. dessa , skulle befälhavaren vid en bemanning med två styrmän habehövt gå vakt genomsnittligt av de 219dagar som seglationen omfattade. Dessa 14 tillfällen skulle ha koncentreratstill tre av det 60-tal resor som Bremön utförde under sjumånadersperioden.Inget av de befälhavaren behövde gå vakt krävdes det mer än fyratimmars vakttjänst av honom. Dettorde i sammanhanget böra nämnas att enligt gällande kollektivavtal mellanSveriges redareförening och kan befälhavaren ifall som det förevarande enligt tillämpad praxis vid tillfälligarbetsbelastning överta ansvaret för vakt på bryggan för alt därigenom tillfälligtfriställa styrmannen för andra arbetsuppgifter eller vila. Även om befälhavarennågot ökar sin vakitjänstgöring, vilket i så fall naturligen medför altstyrmännens totala arbetstid för vakttjänst minskar, torde befälhavarens övrigavaktfunkiioner inte äventyras. Vadsedan beträffar maskinchefen och två fariygsoperalörer i maskin under den härförsöksperioden är det enligt regeringens bedömning en tillräcklig bemanningför Bremöns maskinavdelning. vi gjort på grundval avden konslmklion med obemannat maskinmm som fartyget har. Detta har emellertidinte anmärkt på, och därför harjag inte anledning att närmaregå in på det. Jaghar velat säga detta om bakgrunden lill regeringsbeslutet och om desakuppgifter som vi har grundat beslutet på, därför all jag tycker att det ärotillfredsställande atl det i protokoll skall få stå inskrivet attinte bara jag utan också hela den behandlar en sådan härfråga lättsinnigt. INGEGÄRDFR/ENKEL (fp): Allra först villjag säga atl på min sista fråga fick jag inte någotsvar, men jag hoppas att kommunikationsministern återkommer till den. Statsrådelsäger att bakgmnden till det här beslutet bl. a. var fartygets oerhört modernateknik. För atl man skall ha råd att låta tekniken gå framåt -jag förstår atlkommunikationsministern menar atl teknisk utrustning kostar mycket pengar -måste man alltså dra in på personal. Jag har framför mig här ett utdrag ur enrapport från enligt en tydligen myckel intressant bok som heterMänniskan och säkerheten. I har man betydligt större besättningar än iSverige. Och i rapporten understryker man hur viktigt det är att det finnskunskap hos dem som skall ha hand om de moderna medel som finns på ett fartyg.Man talar också om trötthet. Kommunikationsministernsade atl det fömtsätts att befälhavaren eller styrman och alltså inteoperatören är på bryggan. Det betyder att befälhavaren måste gå vakt. Jag villhär inte underlåta alt läsa upp ett stycke ur rapporten: "Trötthet ochutmattning nedsätter människans möjligheter och medför atl hörsel och synfungerar sämre. En myckel skicklig navigatör kan sålunda under inverkan avutmattning göra ett ödesdigert misslag." Då är vi tillbaka till vad jagsade om all det naturligtvis blir mer ultröttning om det blir längretjänstgöring för styrman-för att inte tala om befälhavaren, om han måste gåvakt under de då han är ansvarig för fartyget. Bremönsägs ha en ovanligt modern teknik ombord, men jag har inte fått reda på vilkamoderna finesser det skulle röra sig om. Det har också talats om korta resorför Bremön, men det ärju ingel argument föratiman kan dra in på besättningen.Just delta alt fara ul och in i hamn är besvärligt. Vi kan bara tänka oss ensituation med dåligt väder, is, dimma, storm - då gäller det verkligen att manär uppmärksam och atl kaptenen tillsammans med sin styrman är på vakt. Jagvet inte hur det är med Bremöns alla finesser. Bremön havererade och ärnu på väg in för reparation -jag vet inte om känner till det. Jagvel inte vad som var orsaken och inte heller hur mycket befäl som fanns ombord.Men delta visar atl man inte bara kan förlita sig på de fina instrumentenombord. talade om atl det naturiigtvis var möjligt atl så alt säga segla översin expertgrupp, som är. Såvitt mig är bekant är det ingel annatland utom av de nordiska länderna där en kommunikationsminister - speciellt när det gäller säkerhetsfrågorna - gått ifrån sitt Omregeringens beslut i visst ärende rörande bemanning av. Nr 87 sjöfartsverks rekommendationer. Fredaeenden som gjorde det. Fömt hände del 1966, dåOlof var kommunikationsminister och då regeringsbeslutet i jämförelse med sjöfartssiyrelsensursprungliga beslut innebar vissa förändringar. Omreeerineen'! "' gånger i de nordiska länderna. heslut i visst ärende Kommunikationsministern säger också alt det fanns tillgång till journaler. ärande bemannine ' '' " annan statistik, och jag tyckte inteatl den överensstämde nv fnnvp JS hörde kommunikationsministern läsa upp - ävenom jag inte kunde följa med helt isiffrorna. Dessutom harjag hört all den statistik som kommunikationsministernnu hänvisar lill inte varit tillgänglig för remissinstanserna. Därför vill jaggärna höra litet närmare om detla. Jagser alt min tid är slut , men jag vore myckel lacksam om jag kunde få svar påäven min sista fråga. Jag beklagar altjag glömde-del är väl rälta ordet-alt svara på densista frågan som framställde i sitt första inlägg. Fråganvar om jag var beredd atl föreslå regeringen atl ompröva beslutet. Del är jaginte, under själva försöksperioden. Regeringen vill ha den erfarenhet som delhär försöket ger. Men naturiigtvis kan seglalionsförhållanden och sådantändras, och i så fall kan ändra på reglerna förminimibesätining, men det är en helt annan sak. Jagkänner inie till vad som kan ha hänt , än mindre vad del kan ha haft förorsak. Haverier är alllid beklagliga. Vi försöker naturiigtvis alltid utrönaorsakerna lill dem. I fall då det är ändamålsenligt - och det är del ganskaofta-tillsätter v i en särskild kommission för alt fö tillfälle alt gmndligtstudera vad som har hänt och varför det har hänt. Jag vill bara med anledningav upplysning alt det har hänt någonting säga all man fördagen naturiigtvis inte kan dra några slutsatser av det. Haverier inträffaräven med fartyg med traditionell bemanning. Medde erfarenheter man har av de sju månadernas seglaiion som jag utförligtredogjorde för- uttaget av arbetstid vid bemanning med två styrmän skullealltså vara och båten ligger i hamn av tiden -ter del sig kanske litet överdrivet att tala om utmattning. Del skall vinaturiigtvis försöka bilda oss en uppfattning om, men det är kanske etl någolslarkt ord i sammanhanget. : det låter ju illa all organisationernainte haft tillgång till journalerna. Hur kan påstå det? Detär inte sant. INGEGÄRDFR/ENKEL (fp): Har jag sagt någonting som inte är sant, så skall jag naturiigtvis försöka kollationera de uppgifterna. Men de siffror som kommunikationsministern läste uppstämmer inte alls med de siffror som jag har framför mig och som befölsorganisationerna har fått. Det visar-jag kan inte se del på annat sätt-att man haft tillgång lill olika uppgifter.