prot · G109121 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:121 § 1 Fyllnadsval till utskott Omåtgärder för förbättrad efter- TALMANNEN: Moderata samlingspartiets partigrupp harsom suppleant i levnad av den nya socialutskottet under ledighet anmält hans ersättare energihushållnings- . naderTalmannen förklarade därefter vald till suppleanti socialutskottet () § 2 Justeradesprolokollet för den 7 innevarande månad. § 3 Om åtgärder förförbättrad efterlevnad av den nya energihushållningsnormen för byggnader Bosladsministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1977/78:387, ochanförde: har frågat mig om jag finner det angeläget att vidtanågra särskilda åtgärder för att förbällra eflerievnaden av den nyaenergihushållningsnormen. Samhälletskontroll av att hus byggs enligl kraven i svensk byggnorm sker dels genombyggnadsnämndernas granskning av byggnadslovshandlingarna, dels genom enfortlöpande tillsyn av arbetet under byggnadsskedel. Denna tillsyn sköts av enansvarig arbetsledare som utser. Också nämnden utövar sådantillsyn genom besiktningar under arbetets gång och genom slutbesiktning. Husbyggda enligt de nya bestämmelserna om energihushållning kommer inte attförbruka mer än drygt hälften av den energi som förbrukades i byggnader somuppfördes i enlighet med tidigare gällande normer. Delär naluriigtvis nödvändigt att energihushållningskraven i byggnormen följs, såatt vi verkligen får de nya energisnåla byggnader som förutsattes i riksdags-och regeringsbesluten. Frågan om byggnadsnämndernas besiktning och kontroll ärdärför utomordentligt viktig. Byggadministrationsutredningenhar i sitt betänkande (SOU 1976:26) lagt fram ett förslag om en utvidgadkommunal kontroll och besiktningsverk-samhel i samband med uppförande av småhusför att göra det möjligl att få en bättre kontroll av att byggbestämmelsernaföljs. Omåtgärder för förbättrad efterlevnad av den nya energihushållnings-normen förbyggnader att frågan om kommunernasansvar inte var tillräckligt utredd. Mot denna bakgrund avvisades utredningensförslag i regeringens proposition 1977/ 78:93 Riktlinjer för ansvarsfördelninginom bostadsförsörjningen m. m. Fortsatta överväganden pågår emellertid i dennafråga inom . Jag vill också peka på att planverket eftervad jag erfarit avser att se över bestämmelserna om granskning och besiktning isamband med byggnadslovsprövningen. Detfinns enligl min mening mycket som talar för att det ställs krav på en meraingående kontroll än som sker . Jag har därför för avsikt atl ta kontaktmed statens provningsanstall, planverket och undersökaförutsättningarna för en ökad samverkan mellan dessa myndigheter i denna fråga. Jag tackarstatsrådet för svaret på min fråga. Anledningenlill alt jag ställde den här frågan är alt det nu och då förekommer uppgifterinle minst i tidningarna att nybyggda hus inte kan anses uppfylla de särskildakrav urenergihushållningssynpunkt som den nya byggnormen från den 1 juli 1977ställer. Imitt eget hemlän, , har man i tidningarna kunnat läsa atl det iett nybyggt hus i en av kommunerna uppmätts en innetemperatur som var så lågsom i någol hörn av huset. På hälsovårdsbyrån i kommunen har manfått ta emot många liknande klagomål, och kommunen lät därför kontrollera ellfemtontal fasligheler som var nybyggda. Kommunen hysle förslåelse för att folkklagade - det skall ju inle vara minusgrader inomhus- och påtalade också detsjälvklara faktum i sådana här fall att en mängd energi för uppvärmning slösasbort. Vidden kontroll som kommunen lät verkställa kunde befogade anmärkningar göras påtre fastigheter. Det borde naturligtvis egentligen inte ha varil någonfaslighet med anmärkning. har byggföretaget jusl i det här fallet visat godvilja närdet gäller atl åtgärda de brister som fastighetsägarna påtalat, mendet hade naturligtvis varit bättre och bara i sin ordning om allting frånbörjan varit bra. Det blir ju också alltid dyrare och besvärligare för allaparter, om åtgärder skall vidlas i efterhand. Delär kanhända - av olika skäl - inle heller alla faslighelsägare som förmåranföra klagan på etl nybyggt hus för att få bristerna åtgärdade. Jagkunde anföra många fler exempel från andra delar av landel, där man inte följtden nya och skärpta byggnormen. Det gäller inte bara enskilda hus utan ocksåpensionärslägenheter, stiftelsehus osv. Jag nöjer mig dock med det anfördaexemplet från . Vaddet ytterst handlar om är energisparande. Det är ju del somenergisparproposilionen handlar om. Här behövs enligt min mening en rätt storkontroll- och besiklningsverksamhet. Medanledning av energisparplanen kommer kommunernas ansvar för kontroll- och besiklningsverksamhetenatt öka kraftigt. Här gäller del alt utnyttja den kapacitet som byggs upp påett rationellt sätt, också vid ombyggnad.Kommunerna kommer således att tillföras både personella och tekniska resurser iökad omfattning. är det viktigt att besiktnings-ochkontrollverksamheten samordnas. Småhusköparnasställning måste stärkas utan alt krångliga system byggs upp, och det måste skepå ett sådant sätt att man inte i efterhand skall behöva riskera att ingreppbehöver göras i fastigheten. Jagtolkar det svar jag fått på det sättet att statsrådet anser alt det behövs enutökad kontroll- och besiklningsverksamhet och alt kommunerna är de lämpligasteinstanserna för att ansvara för denna verksamhet. Del är etl svar som jag ärnöjd med. Herr(alman! Jag kan verkligen försäkra alt jag ser myckel allvarligt på derapporter som alltemellanåt når oss om alt det förekommer vad vi i allmänt lalbrukar kalla för fuskbyggen. Jag anser också alt det är nödvändigt altmänniskor när de flyttar in i ell nytt hus skall kunna lila på alt detta fyllerde krav och har den kvalilel som anges i normerna. Detär, som säger, så atl energihushållningsplanen och de krav somvi fortsättningsvis måste ställa på kommunerna att upprätthålla verksamhei pådet området är några av skälen till att vi föreslår att skall anslåganska många miljoner till kommunerna för denna verksamhets uppbyggnad. Jagfinner att det är naturligt alt kommunen handhar denna verksamhet inte bara närdel gäller de ombyggnadshus som omtalas i energisparplanen ulan också när det gälleruppförandet av nya hus. Överläggningenvar härmed slulad. § 4 Om läromedelsinformationen Statsrådet erhöll ordet för attbesvara () der\ anmälda interpellation,1977/78:134, och anförde: har frågat mig om jag avser atl låta göra någonutvärdering av verksamheten hos () efter den treårsperiod som har förflutit sedan SIL inrättades samthuruvida inte () läromedelsnämnd kunde ansvara förerforderlig information om granskningen av läromedel enär den övrigainformationen tillgodoses genom Förenade Svenska Läromedelsproducentersförsorg. Lålmig inledningsvis erinra om att SIL inrättades efter etl omfattandeutredningsarbete av läromedelsutredningen, som i sitt slutbetänkandeSamhällsinsatser på läromedelsområdet (SOU 1971:91) föreslog atl ett centraltläromedelsregister borde inrättas. Förslaget baserades på grundliga undersökningarav kommunernas behov av information vid läromedelsvalet. SlL:s ansvarsområde har successivt utvecklats. har SIL tre huvuduppgifter. Denförsta är att informera om läromedel för ungdomsskolan och den kommunalavuxenutbildningen. ingår häri också den betydelsefullaoch svåra uppgiften alt informera om läromedel för invandrar-undervisning. m. /79 kommer enligt beslut nu i varefter förslag iårets budgetproposition informationen alt omfatta den slörredelen av läromedlen för . Denandra huvuduppgiften är att främja produktion av läromedel inom bristområden,främst genom produklionsbidrag. Som exempel på aktuella bristområden vill jagnämna läromedel för flerhandikappade elever, lexikon och ordböcker förinvandrarelever saml läromedel för invandrarelever från våra nordiskagrannländer och för våra ursprungliga minoriteter inom landet. Fördel tredje skall SIL vara huvudman för de fyra rikscentralerna för pedagogiskahjälpmedel för handikappade (RPH), vilka utvecklar och distribuerar tekniskahjälpmedel och speciellt anpassade läromedel samt övrig undervisningsmaterielåt synskadade, hörselskadade och döva, psykiskt utvecklingsstörda ochrörelsehindrade elever inom skolväsendet. Jagvill framhålla att SIL skall fungera som en servicemyndighet påläromedelsområdet, där de tre huvuduppgifterna information, produktions-stödoch huvudmannaskap för RPH kompletterar varandra. De kunskaper om tillgången påläromedel, som SIL erhåller genom läromedelsregisire-ringen, utnyttjas bl. a.för atl stödja produktionen inom olika bristområden. Huvudmannaskapet för RPHger ytterligare möjligheter att genom information, produktion ochutvecklingsarbete stödja de handikappade genom att ge dem tillgång lillläromedel i samma omfattning som övriga elever. Det är mot denna bakgrund avSIL:s huvuduppgifter som samhällets informationsinsatser inomläromedelsområdet bör ses. Interpellantenförordar alt SÖ - och inom verket läromedelsnämnden -skall överta ansvaret förinformationen om läromedel från SIL. Jagvill understryka alt det här är fråga om två samverkande myndigheter med klartavgränsade uppgifter: SIL har att besluta om etl läromedel är centralt saml atlinformera om läromedlet. Med centralt läromedel avses sådant läromedel somtäcker väsentliga delar av ämne, ämnesgrupp eller kursmoment, som anges igällande läroplan. SÖ:s uppgift i detta sammanhang är an genomläromedelsnämnden utföra den obligatoriska objektivi-leisgranskningen avcenirala läromedel i samhällsorienterande ämnen. Denutredning som f n. arbetar med frågor rörande läromedelsmarknaden m. m. (ULÄ)har även i uppdrag alt utvärdera samhällsinsatserna på läromedelsområdet.Enligl min mening bör denna utvärdering belysa vilken information som erfordrasinom läromedelsområdet. Någon ytterligare utvärdering av SlL:sinformationsverksamhet finner jag f n. ej erforderlig. Jaghar heller inte för avsikl atl f n. föreslå någon ändring av arbetsuppgifternaför . På grund av uppgifter imassmedierna om långa behandlingslider vid registrering ochgranskning av läromedel, vilka återges i interpellationen, gav SIL:s styrelsehösten 1975 kansliet i uppdrag atl undersöka frågan. Den genomsnittligahandläggningsliden var 1975 inkomna ansökningar ca 3,5 månaderför läromedel i samhällsorienterande ämnen, inkl. tiden för läromedelsnämndensgranskning och ca för läromedel i övriga ämnen. SIL har senare integjort någon motsvarande undersökning. Det finns dock ingen grund förförmodanden alt handläggningstiden har blivit längre. Delfinns emellertid en källa lill missförstånd beträffande handläggningstiderna.Efter diskussion med företrädare för kommuner och läromedelsproducenter harSIL koncentrerat sin information till liden , dvs. den periodunder läsåret då kommunerna förbereder valet av läromedel för kommande läsår.Etl läromedel i samhällsorienterande ämnen som således lämnades till SIL förgranskning blir-i undantagsfall-inte färdigbehandlat förränSIL avslutat sin information . Information om delta läromedel skerdå först . Skulle SIL kontinuerligt informera om sina beslutskulle liden mellan anmälan och information minska väsentligt. Målet förinformationen är emellertid inte att successivt förse kommunerna medinformation om godkända läromedel utan att göra detta som ärrelevanta för valet av läromedel. Beträffandekostnaderna för SIL:s informationsverksamhet villjag anföra följande. Dekostnader som producenterna åsamkas genom SI L:s verksamhet belastarsjälvfallet kommunerna. Kostnaderna uppvägs dock av den systematiseradeläromedelsinformationen, vilken minskar kommunernas arbele. Prisändringarna påläromedel ligger också helt inom ramen fördenallmänna kostnadsutvecklingen. Denlängre tid för kapitalbindning, som omtalas i interpellationen, uppgår till enå , för samhällsorienterande läromedel något längre. 1 jämförelsemed förlagens kostnader för marknadsföringsåtgärder i form av särtryck, gratisexemplarm.m. är kapitalbindningskostnaden i samband med SIL-registreringen negligerbar. Jagvill ta fasta på och instämma i interpellantens påpekande alt del är"nödvändigt att de som väljer läromedel haft tillfälle att granska självaböckerna". Del är uppenbart atl ingen katalogtext kan ersätta deltabeslutsunderlag i en valsituation, där elever och lärare gemensamt utvärderarde alternativ som står lill buds. Men här behövs både medvetenhet om relevantakriterier och goda urvalsinslrumeni som hjälpmedel. En sådan kompletterandepedagogisk utvärdering vid val av läromedel har prövats inom ramen för SÖ:sprojeki "läromedelsdeklarationer". Sammanlagt ca 200 lärare och ca 5000 elever har varit direkt engagerade i försöksverksamhet på olika stadier ochi olika ämnen. Projektels olika resultat har utgjort underlag vid studiedagaroch annan lärarfortbildning. SIL har informerat om de läromedelsdeklarationersom arbetats fram inom projektet. Åtskilliga kommuner harprojekieisbedömningskriterier som mönster förden lokala utvärderingen av läromedel. Projektet syftar lill allöka lärares och elevers möjlighet all påverka läromedelsvaletoch också läromedlen. Detta stämmer väl överens med del ändrade synsättpå läromedelsbegreppet som jag berört i årets budgetproposition.Läromedelsvalet kommer på sikl att anpassas till ett ändrat arbetssätt i skolanoch för del till en revidering av läroplanen. Skulle begreppetcentrala läromedel härvid komma att upphöra, får det konsekvenser förutformningen av objeklivitetsgranskningen av läromedel. En av läromedelsnämndensnuvarande uppgifter som jag tidigare inle berört, nämligen granskning på egetinitiativ, kan vid en sådan ulveckling bli en huvuduppgift. Granskning ochgodkännande behöver då inte längre vara kopplat till registrering. Därmedskulle också de olägenheter i dessa avseenden, som inlerpellanlen uppehållitsig vid, upphöra. MARGOTHÅKANSSON (fp): Först ett lack till statsrådet för svaret, som förvånar mignågot. Detär långt och berättande men säger egentligen mycket litet om de problem som jagönskar få belysta. Det verkar också som om tillkomsten av SIL varit en heltokontroversiell fråga sett från statsrådets synpunkt. Låtmig erinra om några synpunkter i en fp-motion som väcktes med anledning avpropositionen 1973:76 angående samhällsinsatser på läromedelsområdet och dåspeciellt vad som gäller centralt läromedelsregister: "Del måsleifrågasättas om ett centralt läromedelsregister kan få den praktiska nytta somförutsätts. Med ett centralt läromedelsregister fär man också ett omfattandedubbelarbete, eftersom den information som läromedelsförlagen själva står förkan förväntas flnnas kvar också . Det kan därför diskuteras om enstörre ekonomisk satsning på eU centralt läromedelsregisler är det bästa sättetatt använda de begränsade resurserna på läromedelsområdet. Delär nämligen så enkelt att den bästa informationen om ett läromedel får mangenom att direkt studera läromedlet i fråga. Det rätta bör därför vara alt manvid val av läromedel inle går via etl centralt register utan undersöker självaläromedlet. De utlåtanden om prövning som bör finnas bör också kunnatillhandahållas på ett mindre kostsamt sätt än genom alt man upprättar etlstort och byråkratiskt register." Mennu inrättades alltså SIL av en socialdemokratisk regering med start den 1 juli1974. SIL har verkat . Kostnadernaförståten redovisade jag i interpellationen men upprepar dem här och vill dåsamtidigt la med avgifterna från läromedelsproducenterna. tillkomst har anslagen över statsbudgeten tillinstitutet samt avgifterna från läromedelsproducenterna för läromedelsinformationuppgått till följande belopp: Avgifler från läromedelsproducenter 630 000 Medde här siffrorna vill jag belysa hur kostnaderna har ökat avsevärt. Avgifternaför läromedelsproducenterna har fyrdubblats och anslag över statsbudgeten harnästan tredubblats. Densvenska läromedelsmarknaden har sedan någol år in stagnerat ochomsluter f n. mellan 600 och 700 milj. kr. Detta innebär en volymmässigtillbakagång på omkring 30 96, vilket förde flesta branscher är en dramatisktillbakagång. Detsägs ofta att läromedlen är för dyra för kommunerna. I förhållande till andraelevkostnader utgör dock läroböckerna endast en blygsam andel. Räknat på detotala elevkostnaderna - statens och kommunernas kostnader -utgörlärobokskostnaderna . Är del ändå inte så att uppbyggnaden av ettbyråkratiskt och klumpigt system för registrering av centrala läromedel medförten avsevärd fördyring av böckerna med den negativa ulveckling förundervisningen som detta innebär? EnligtSIL:s petila önskar institutet bygga ut sin verksamhet ytterligare till attomfatta dels andra områden än och gymnasieskolan, dels andraläromedel än de centrala. SIL föreslår också att kostnaderna för den fortsattaverksamheten i ökande utsträckning täcks av anslagsmedel. SIL:sverksamhei med sammanställning och produktion av katalogerna är kostsam. Dessakostnader får producenterna svara för via avgifter till institutet. Avgifternamåste hos producenten räknas in i kalkylen för läromedlen och kommer på så sättatt påverka det pris konsumenterna får betala. De direkta avgifterna är bara endel av förslagens andel i SIL:s katalogproduktion. Härtill kommer bl. a.kännbara interna administrationskostnader för att sammanställa och redigeraden information som SIL önskar införa i katalogerna. Även dessa kostnadertvingas förlagen kalkylera in i priset på läromedlen. SIL:skalaloger har inte varit och kommer sannolikt inte heller att blikompletta. Detta innebär att föriagen även i fortsättningen måste informeraskolorna om sin produktion. Varje förtag vill givetvis presentera hela sinsamlade utbud. Jaghar talat med fiera lärare som har ansvar för rekvisitioner och val avläromedel. De påstår sig inte ha någon större nytta av SIL:s kataloger. De kanlika gärna gå till förlagskalalogerna och välja samt rekvirera läromedel. Voredet inte möjligt att låta läromedelsnämnd efter gransk- 8Riksdagens protokoll 1977/78:120-122 ningen också svara förinformationen om granskningen? På det sättet skulle kanske avsevärda beloppkunna sparas, som kan komma till bättre nytta än att fortsätta att bygga ut enbyråkratisk verksamhet, som onekligen har blivit mycket dyr för både kommuneroch stat och som drabbar elever och lärare genom ell minskal antal böcker ochett ökat antal stenciler i många ämnen. Delär tråkigt att statsrådet avvisar frågan omen prövning och utvärdering av SIL:sverksamhet. En sådan tror jag skulle bli både intressant och belysande. Delär också egendomligt att en verksamhei får fortsätta att svälla och alt ingenär beredd att avskaffa onödig byråkrati i samhället. Det som en gång ärinrättat är tydligen för alllid beslående, antingen del är ändamålsenligt ellerej. interpellation med alla de frågor som där ställtsförbättras inte av att man oavbrutet upprepar orden "onödig byråkrati",om det inte är så att det är fråga om onödig byråkrati. Jag hävdar att så inteär fallet. Jag är fullt medveten om att beslutet om SIL inte varokoniroversielli när del antogs av . Jag känner till folkpartimotionenoch den reservation som avlämnades av och vid dettillfället, en reservation som alltså avslog. Mittsvar på interpellation är onekligen långt. Jag fann del befogalatt göra svaret långl, för jag har försökt att reda ut begreppen: Vad är SIL,och vad är läromedelsnämnden? Jag har också velat berätta om utvecklingen avSIL, och jag vill påslå att SIL:s verksamhet, som man visst kunde sällafrågetecken för när SIL inrättades, nu har utvecklats därhän att det fyller enbetydelsefull uppgift och, som jag sade i svaret, handhar information,produklionsstöd och huvudmannaskap för de fyra rikscenira-lerna för pedagogiskahjälpmedel för handikappade. Detfinns naturligtvis alltid problem, men när talar om dubbelarbete och påstår all informationen om centrala läromedel skulle kunna skötas av läromedelsproducenterna vill jag svara att det faktiskt inte går, för SIL skall ju granska att läromedlen stämmer med läroplanen. Det är det som konstituerar att det blir cenirala läromedel, och della kan väl ändå knappast läromedelsproducenterna ta på sig. Hur obyråkratisk jag än lycker att man skall vara anser jag att del vore fullständigt orimligt. Del förvånarmig att lärarna inte är mera intresserade av om ell läromedel är centralt ellerinle, eftersom det måste vara av ett visst intresse för dem atl läromedlet överensstämmer med gällande läroplan. ' Sedanbeträffande kostnaderna: Visst påverkar SIL:s verksamhet läromedelskostnadernaför kommunerna, men intressantare är kanske all la reda på hur mycket. Jag harfält beräkningar från SIL som lyder på att det handlar om 0,6 96 avläromedelspriset. Det är faktiskt inle särskilt dyrt - det rör sig om 25, på ett pris på . Det tror jag är ganska billigt förattfö den service som jag anser atl det här gäller. Jag har inle sagt alt vi aldrig någonsin skalllilla på SIL:s verksamhei, utan jag har talat om att det pågår en utredning omläromedelsmarknaden m. m., och jag anser atl den bör belysa vilken informationsom erfordras inom läromedelsområdet. Vi brukar ju inte hålla på altdubbelulreda saker och ting. Jag anser alt vi bör avvakta vad ULÄ har att sägaförst. MARGOTHÅKANSSON (fp): Jag har faktiskt inle sagt atl bokföriagen skulle svara förinformationen om centrala läromedel ulan atl den myndighet som skötergranskningen också skulle sköta den informationen. Erfarenheterna från degångna tre åren har i alla fall visat att verksamheten kan diskuteras, och jagär tacksam för atl statsrådet har sagt i sin replik alt hon inte uttalatatt den över huvud taget inte skall ses över. Dåden första katalogen över läromedel utgavs hade man i många fall endast tagitmed nyutkomna läromedel. I ett textavsnitt upplystes att tidigare utkomnaläromedel fick användas även om de inte var upptagna i katalogen, men en sådanupplysning gick de fiesta förbi. F. ö. uppfattades uteslutningen av dessa äldreläromedel som en nedklassning av dem. De äldre läromedlen från olika föriaganvändes allmänt i hela landel, eftersom de har visat sig motsvara de krav manställer på dagens läromedel. Just därför var de ledande läromedel inom resp.ämnen och årskurser. När denna första kalalog utkom bedömde många uteslutningensom en katastrof för en del förlag. Läromedel som inte fanns med iSIL-katalogen kunde komma att slås ut. Så skedde också i slor utsträckning, ochdärmed försvann många av de allra bästa läromedlen och ersattes med nya, somännu inte hunnit prövas i nämnvärd omfattning. Statsrådetsäger också i sitt svar att handläggningstiden är kort. Det stämmer inte. Jaghar exempel på att böcker som godkänts av läromedelsnämnden den 2 september1976 inte kommit in i förrän . Endast förnyutkomna läromedel anges alt de är granskade och godkända. SIL informerar iett textavsnitt att tidigare använda böcker som inte är granskade avskolöverstyrelsen får användas under /78. Alt de är godkända avskolöverstyrelsens läromedelsnämnd ulan lidsbegränsning är ensanning som undanhålls skolans representanter. Därför tror de att böckernas ödeär ovisst efter utgången av /78. Detär onödigt med för mycket byråkrati. Det tror jag faktiskt vi är överens om.Jag är tacksam för atl statsrådet också i slutet av interpellationssvaret harkommit in på alt det möjligen kan ske en förändring om begreppet centralaläromedel kommer au upphöra. Då kommer väl det att få konsekvenser för vad jaguppehållit mig vid i min interpellation. Mankan alltid resonera om huruvida en kostnad är slor eller liten, men eftersomkommunerna har svårt att få råd atl köpa böcker är det onödigt att lägga påonödiga kostnader. Iinterpellationssvaret har statsrådet också talat om alla de uppgifter SIL harfått efter sin start . Det är väsentligt att SIL eller någon inom SÖ taritu Omen utredning angående utnyttjande av kärnkraftsanläggning -arna för fjärrvärmeproduktion med de andra uppgifter somfinns, och som jag inte har berört här. Det jag är intresserad av är allläroböckerna inte skall göras dyrare än nödvändigt och atl man inte skall utgekalaloger bara för kalalogernas skull. Vi är rörande eniga om att det är onödigt med mycket byråkrati.