prot · G10970 · 1977-12-31 00:00:00 — Lålmig nu säga något om bränslepoliliken, som rymmer svåra beroenden och justkvanliletsproblem. Beroendetav importerad olja är elt stort problem för svensk energiförsörjning. Deltagäller kanske i synnerhet på medellång sikt, dvs. från början av 1980-talel ochelt tiotal år framåt. kommer enligt vissa bedömare enmarkant omsvängning på oljemarknaden att ske. Oljereservernas ökning väntasinte kunna hålla jämna steg med förbrukningsökningen, och detla leder isin tur lill prishöjningar och kanske också försämrad tillgänglighet. Det är kanske missvisande att lala om en Man bör snarare betrakta del som inledningen till enomställningsperiod, som innebär alt oljan successivt föriorar sin domineranderoll som energibärare. FörSveriges del är läget naturligtvis bekymmersamt. Det experlmalerial som nuföreligger pekar på all vårt oljebehov fortfarande kommer atl varamyckel stort. Först vid räknar man med en mer betydande minskning avbehovet. förutsätter att insatserna på såväl energihushållning somutveckling av inhemska energislag blir framgångsrika. Jag lycker nog, ulan altgöra någon mera detaljerad bedömningav dessa saker, alt experterna i delta fallär något pessimistiska. Men det lägger naturligtvis ett myckel stort ansvar påoss att salsa hårt och snabbt på hushållsåtgärder. Vimåste i det medelfristiga perspektivet räkna med ett betydande oljeberoende,som del råder stor ovisshet om våra möjligheter atl liksom hittillstillgodose oljebehoven genom en väl fungerande internationell marknad. Detfinns inga enkla lösningar på problemet. Det bör dock finnas möjligheter altlill rimliga uppoffringar nå väsentliga förbällringar av vårt försörjningsläge. Åtgärdernapå hushållningssidan är givetvis av gmndläggande betydelse, eftersom deinriktas primärt på att minska just oljeförbrukningen. Jag hänvisar återigenlill energisparplanen för befintlig bebyggelse, som Jag nämnde inledningsvis,liksom till förslagen i budgetpropositionen om energibesparande ålgärder inomnäringslivet. Jagskall emellertid här gå in främst på frågan om möjliga åtgärder på tillförselsidan.Här har vi främst två huvudlinjer alt följa. Denförsta är atl möjlighelerna till ökad användning av alternativa bränslen börundersökas. Det gäller här i första hand sådana bränslen som redan på ganskakort sikt kan ge bidrag till vår försörjning, främst naturgas men också kol.Båda dessa bränslen måste importeras. Kolet är dock globalt sett väsentligtulhålligare än oljan. Förnaturgas är uthålligheten av samma storieksordning som för oljan, mengaslekniken kan sannolikt utnyttjas även vid exploatering avinhemska energiråvaror. För naturgas och kol gäller att tillgångarna är meraspridda än oljetillgångarna och att en import skulle kunna innebära en önskvärdspridning av bränsleimporien. Svårighetenmed ökad kolanvändning i ligger främst i att det finns endast ell fltalslora anläggningar för koldrift och alt hamnar, lager osv. måste byggas ut.Därtill kommer givetvis - och det är del övergripande och lill sist avgörande -del betydande miljöproblem som kolanvändning medför. En övergång lill kolbaserad på nuvarande teknik är varken möjligellerönsk värd. Däremot bör viskapa förutsättningar för ökad användning av fasta bränslen, t. ex. genom atlnya kraft- och värmeproducerande anläggningar utrustas även för drift med koleller inhemska fasta bränslen, exempelvis torv och biomassa. En särskilduiredning om denna fråga kommer inom den närmaste liden alt tillsättas. För naturgasen ärproblemen delvis av annan art. Miljöeffekterna av övergångfrån olja till gas skulle vara enbart positiva. Emellerlid är del ovisst om vikan fl tillglng lill gas i sådana mängder och på sådana ekonomiska villkor altdet framstår som motiverat att göra stora investeringar i tillförselsystem ochledningsnät. Det är också ett krav atl försörjningsirygg-heten skall vara minstlika god som för den oljeimport som gasen ersätter. Enliglmin uppfattning bör en eventuell svensk naturgasförsörjning baseras på import iförsta hand från relativt närbelägna områden. Del halvslatliga bolaget f n. ett projekt som gäller köp av en begränsad kvantitet gas frånVästtyskland, som skulle levereras till genom en röriedning viaDanmark. Samarbetet angående förprojektering av rörgasnäl genom harinletts och avses fortsätta. Möjligheterna atl realisera dessa projekt ärberoende bl. a. av de danska planerna på en naturgasintroduklion baserad på deegna fyndighelerna i . Ävenandra möjligheter till nalurgasimporl bearbetas. Rörbunden gas kan kompletterasmed import med fartyg av kondenserad gas, s. k. LNG. Jag har vid besök förraåret i och diskuterat möjligheterna lill sådana leveranser medbörjan under första hälften av 1980-lalel. Delär min förhoppning all elt tillräckligt underiag för beslut i naturgasfrågankommer alt föreligga . Det bör dock betonas att frågan till stor delär beroende av förhandlingar, som kan dra ut på liden, och av andra statersdispositioner. Även andra aspekter på en svensk naturgasintroduklion måstebeaktas och är under utredning, bl. a. de induslripolitiska verkningarna. Denandra huvuduppgiften i bränslepoliliken är att söka stärka den svenskaoljeförsöriningen. Denna uppgift är sannolikt också den viktigaste på medellångsikt, eftersom bidragen från andra bränslen måste betraktas som ganska ovissa idetta lidsperspektiv. Jagskall inle gå in på beredskapslagringen av olja, som tar sikte på utprägladekrissituationer med direkta störningar i oljelillförseln, men där har ju beslutnyligen fattats om dels lagringsprogram, dels stora inköp lill detta. Vadsom krävs av en svensk oljepolitik är en aktiv och förutseende anpassning tillde förhållanden som kan komma atl råda på morgondagens internationella marknad.Jag är inte beredd atl redovisa något fullständigt oljepolilisklhandlingsprogram. Jag vill dock kort beröra tre element som bör ingå i ett sådantprogram. Detförsta är alt upprätta direkta förbindelser med oljeproducerande länder. Jag ärmedveten om atl de försök som har gjorts att fl lill slånd bilateralaavtal mellan konsument- och producenlländer har haft föga framgång. Dethittillsvarande, smidigt arbetande internationella marknadssystemet har haftstora kommersiella fördelar. Trots detla är jag övertygad om att ett starktökat direkt engagemang av producentländerna i oljehandeln är ofrånkomligt. Jagsyftar då inte bara på OPEC-länderna ulan även på länder som ochStorbritannien. Vi bör inte ställa ossavvisande lill denna utveckling. allvarligtpröva möjlighelerna lill ett konkret samarbete med oljeproducerande länder,även när kortsiktiga marknadsfaktorer gör detla svårt. Försvensk del är givetvis ett samarbete med av allra största intresse. Engrund har lagts genom överenskommelsen mellan resp. länders industri-ochenergiministrar om förhandlingar rörande en rad frågor på bådeenergi- och industriområdet, bl. a. norska leveranser av råolja och raffineradeprodukter till . Sådana avtal erbjuder vissaproblem, och de kan sannolikl inle komma lill slånd på rent kommersiellagrunder. Frågan flr emellerlid ses i ell vidare perspektiv. I slutet av dennamånad kommer jag att ha en överiäggning med den norske energiministern om hurarbetet skall föras vidare med sikte på att nå konkreta resultat. Eltandra element i oljepolitiken är ålgärder för alt ge svenska förelag vissdirekl tillgång på råolja. En stor svaghet i den svenska oljeförsörjningen äratt de svenskägda förelagen saknar egen råvaru bas. Detla innebär svårigheterför företagen att upprätthålla lönsamheten, och det innebär också mindre säkerförsörjning. Möjligheternalill slörre oljefynd på svenskt område måste bedömas som små. Sedan år 1973bedriver slalliga och enskilda intressenter i samarbete prospektering utomlandsinom ramen för . Erfarenheterna har visat att svenskaföretag har goda möjligheter att arbeta med internationell oljeletning. Om detskall finnas rimlig sannolikhet för positiva resultat måste dock väsentligtslörre resurser än satsas. förutsätter i sin tur elt statligtstöd. Regeringen avser atl lägga fram förslag till ifrågan. Elltredje element i oljepoliliken är atl söka förebygga alt de nuvarandekrissymptomen inom oljebranschen får negativa konsekvenser för vårförsörjningslrygghel. Bakgrunden lill krisen är den överkapacitet i ,främst inom raffineringsledet, som har uppkommit till följd av de senaste årenssvaga efterfrågan. Priserna på den europeiska kortlidsmark-naden förraffinerade produkter är nu mycket låga, så låga att de inte ger täckning förraffineringskostnaderna. Dessa priser är bestämmande för prisnivån även iSverige. Som en följd härav har importen av färdiga produkter från Västeuropaökat, medan de svenska raffinaderiernas kapacitet utnyttjas allt sämre. Dennautveckling har påverkat marknadsstrukturen i . De förelag som baserarsin försäljning på import av färdiga produkter ökar sina marknadsandelar påbekostnad av de förelag som importerar råolja och raffinerar den i Sverige.Detla innebär att förhållandevis stabila råoljeströmmar ersätts medproduktimporl från en utpräglad kortlidsmarknad. Dellaär en negaliv utveckling från försörjningstrygghetens synpunkt. Överiäggningari frågan har ägt rum med raffinaderiförelagen. Inom kommer nuläget all analyseras. Del gäller här all göra en avvägning mellan vitalaförsörjningsintressen och våra handelspolitiska åtaganden. Den redogörelseförakluella uppgifter på bränslepolilikens område somjag 4 protokoll 1977/78:70-71 nuhar gett kan lyckas motsägelsefull. Å ena sidan harjag pekat på de akutaproblemen inom oljebranschen lill följd av överkapacitet och låga priser. Åandra sidan harjag varnat för oljebrist och drastiska prishöjningar inom någotårtionde. 1 själva verket finns del elt klart samband mellan dessa bådaföreteelser. Dagens överskotisläge och dåliga lönsamhet minskar företagensmöjligheter alt genomföra de investeringar som krävs för att säkra bränsletillförselnpå 1980- och 1990-lalen. Detta gäller i all synnerhet som del är fråga ominvesteringar i oprövad teknik eller med hög kommersiell risk. Gemensamtför de olika åtgärder på bränsleområdet som Jag har berört är all de inle kankomma till slånd på kommersiella villkor ulan förutsätter ett mer eller mindreomfattande stöd från del allmänna. I princip flr alla dessa åtgärder ses somkostnader för vårt höga oljeberoende. Detla är också det sätt på vilketberedskapslagringen av olja har betraktats. Låt mig avslutningsvis säga något om viktigaarbete. Del arbetet har fltt utföras under tidsmässigt pressade förhållanden,ensak som den här regeringen inle kunnat råda över. Trots den korta tiden presterat en mängd intressant material av god kvalitet. Detär min förhoppning all kommer att kunna göra ett välgrundaturval och den noggranna utvärdering som krävs. Del är naturiiglvis en slyrka ompolitisk enighet kan uppnås i de långsikliga frågorna. Del gäller en acceptabelförbrukningsnivå, avvägningen mellan hushållningsinsalseroch nyproduktion,forsknings- och utvecklingsinsatser samt inte minst den nödvändiga minskningenav vårt nuvarande import- och ullandsberoende på energiförsörjningens område. Moldenna bakgrund avslår jag för tillfället från att kommentera densocialdemokratiska partiledningens låsning vid energipolitiska beslut.Förhoppningsvis ser remissopinionen verkligheten klarare och är mer obunden avtidigare beslut. I bruk i norra hålls en Knutmässo-karneval avrenl sydländska dimensioner. Det är en mer än 300-årig tradition av vallonskturspmng. Hundratals personer klär då ul sig i hemgjorda masker och dräkter.Varje år illustreras på detta sätt bl. a. akluella personer, t. ex. politikerhär hemma och utomlands, och även händelser av olika slag. var detregeringstrojkan , och som allmänt ansågs vara det mestlyckade inslaget. Man fick se stjärngossen som med en blåsbälg drev propellernpå det kraftverk som Gösla bar på ryggen och därmed gav ström till lucianThorbjörns ljuskrona. - kom däremot inle med i den gruppen - manansåg lydligen på goda gmnder att landets energiminister inte kunde ge någolbidrag lill ljusspridningen och energiförsörjningen! Folk hade i alla fallväldigt roligt ål dessa lusliga Knutgubbar när de drog fram på bruksgatan iGimo . Ja,det är nog tyvärr så, alt regeringens energipolitik ger anledning till mångaleenden milt i all bedrövelsen. Man har frågal sig hur länge delta skådespelskall pågå; det kostar pengar alldeles i onödan, som vi alla får vara med om all betala. Nuverkar det som om i första hand försöker ena de egna leden ikärnkraftsfrågan. arbele gav anledning misstänka olikauppfattningar bland företrädare i dess ödesfråga, även inomregeringen. På annal sätt kan man inte uppfatta jordbruksministernsinklampande på scenen. Enligt hans mening behövs inte längre det tekniskakunnande som finns hos Asea-Alom. Medsamma krav på realism skulle man kunna säga att iUppsala kunde skrotas ner. Del ärju av svenska folkel somär sysselsatta inom jordbruket. Del kunnande som behövs kan man få utomlands.Förresten finns del större förutsättningar till goda skördar i andra länder. Delär ganska sensationellt att inte regeringen i budgetpropositionen tog uppanslagen till och . Alla vet förstås att regeringen ännuinte lyckats ena sig, eller har man det kanske? Man har ju från regeringensledamöters sida så lovat besked atl många ändå troll alt detskulle komma med i budgeten. Statsministern sade vid en presskonferens så sentsom alt frågan om medel till skulle tas upp ibudgetpropositionen som lämnas . Det kommer , lovade migenergiministern i en frågedebatl för elt par veckor sedan. Vi får väl se,tänkte jag då. Nuharjag noga lyssnat på energiministern. Hans anmälda långa talartid ochgårdagens påannonsering om hans framträdande gav anledning förmoda att nuäntligen skulle det ges ordentliga besked. Vi fick för all del en långredovisning över hur läget är när det gäller oljeförbrukningen, olikaenergikällor, forskning och utveckling osv. Men del kom inget besked om allForsmark 3 får byggas färdigt, och del var del vi hade väntal oss. Jag kundeinle uppfatta atl han sade någol om det som skrev , altVallenfall skulle fl använda sig av de medel beslutat om ochfortsätta byggandet ett lag till. Det verkar som man skulle skjuta på problemenfortfarande, och den ovisshet och osäkerhet som har rätt kvarslår. Detvore mycket bra om energiministern skulle kunna lala om för mig ochkammaren om det kommer nya pengar i den proposition som aviserats under den härmånaden för nästa budgetår när del gäller kärnkraflsutbygg-naden i Forsmark.Del skulle också vara intressant alt veta om även kan anses myndigtoch fl disponera de medel som eventuellt kommer lill del. Energikommissionensslutsats, bakom vilken slår en övertygande majoritet, är att det inteframkommit sådana nya omständigheter att den av fastlagdainriktningen av energipolitiken nu radikalt bör omprövas. Del uttalandet bordege och råg i ryggen och del moraliska mod som behövsför att säga till att Forsmarksbygget flr fullföljas. I en motionharjag tillsammans med några andra socialdemokrater föreslagit alt riksdagensom sin mening uttalar att det tredje aggregatet i Forsmark får byggas färdigt.Jag vägrar tro att regeringen med berålt mod kan spoliera de stora värden somstår på spel. Atl skrota de omfattande arbetsinsatsersom redan gjorts på byggnadsplalsen och del som hunnits utföras påverkstäderna, att rasera en under uppbyggd kärnkrafisteknologi och atlkasta tiotusentals arbetare ut i arbetslöshet -den regering som gör detla kaninte få fortsätta alt regera det här landet! Menibland verkar det som om är beredd att falla detla drastiska beslut, ärberedd all offra nedlagt arbete och kapital, utveckling och forskning - inteför att man är rädd för kärnkraften utan föratt man är rädd förde väljare somtrodde på de löften man gav. Gränsen för kärnkraftens fariighei kan inte gärnagå mellan tio och elva aggregat. Påolika säll försöker energiministern sätta käppar i hjulet, lägga hinder i vägenför kärnkraflsbyggarna i vårt land. Om de krav som uppställts kan uppfyllas ärdel bara alt ställa nya och hårdare krav. Det måste vara otroligt svårt allsitta i ledningen för i dessa tider. Den ställs under regeringensförmyndarskap och flr inte ens själv disponera de pengar som riksdagenanslagit. Tänk om alla de andra slalliga verken skulle tvingas arbeta på detsättet! Då skulle de förmodligen braka ihop på en gång. AtlForsmark 3 behövs för energiförsörjningen, sysselsättningen och den tekniskautvecklingen samt av ekonomiska skäl har vitsordats från många olika håll idessa dagar. Självklart kräver och arbetarna atl flfortsätta all göra byggnationerna färdiga. Andra fackliga organisationer sägerdetsamma. TCO ser del som ytterst angelägel att utbyggnaden av fullföljs. Ielt skarpt uttalande varnar man för den knapphet på olja som väntar de närmasteåren. De energipolitiska insatserna måste inriktas mol ett minskatoljeberoende, säger man. Inget material har kommit fram i energikommissioneneller i annat sammanhang som ger stöd för en plötslig ändring av 1975 årsenergipolitiska beslut. anser att det 1990 krävs 20kärnkraftverk. I en ny rapport som presenterats för energikommissionenframhålls all elt fullföljande av beslut enligt kärnkraftsprogrammetslägsta nivå behövs för all Asea-Alom och STALLAVAL skall kunna leva vidare somkärnkraftsinduslrier. Handelskammarlidningenskriver i en ledare av följande: "Eltkonsekvent fullföljande av energipolitik skulle medföra föriusler ochkapitalförstöring på - troligen myckel mera -ochdessutom leda lill onödig miljöförstöring i form av ökad kol- ocholjeförbränning. Förhoppningsvis finns det röster inom som motsättersig delta. Likabefängt som energipolitik," fortsätter tidningen, "är uttalandetför av ett centerpartistiskl statsråd om all skrota densvenska atomindustrin. Medtanke på den ekonomiska situation landet nu befinner sig i har vi verkligeninte råd med en politik som kraftigt motverkar näringslivets möjligheter attutvecklas." Energiministernkom in på kostnaderna vid en avveckling och sade om oppositionenskostnadsberäkningar att de var fantasifulla och meningslösa. Sedan visade hannågra bilder som var lika dimmiga som allt det tal om energipolitiken som förtsfrån sida . Man får i alla fall bekräftat atl del är frågaom slora kostnader. Centrala driftledningen vid Vallenfall har räknat fram vaddet skulle kosta om uppfyller sitt vallöfte att avveckla all kärnkraftmellan och 1990. Omman skulle avveckla de 12 befintliga och under byggnad varandekärnkraftsblocken skulle det medföra en kostnad för folkhushållet påackumulerat 85 ä , eller 45 ä 50 miljarder kronordiskonterat till 1978, allt räknat i dagens penningvärde. Denna enorma kostnadmedför, säger centrala driflledningen, i del fall samhällets ekonomiskainsatser på energiområdet av olika skäl måste begränsas, ett starkt minskatutrymme för energibesparing och forsknings- och utvecklingsinsatser på nyaenergislag. Så långt centraladriftledningen. Socialdemokraternahar lagt fram sill förslag lill energipolitiskt handlingsprogram och därvidfunnit atl de rikllinjer som drogs upp 1975 hälleren bra bil in på 1980-lalet.Vi kan klara den perioden med de 13 kärnkraftsaggregat som då beslutades, heterdet i vårt program. Nuflr byggnadsarbetarna och övriga anställda i Forsmark lida för regeringensobegripliga energipolitik, trots att det i regeringen finns en majoritet förall fortsätta byggenskapen. En del ersättningsarbeten har erbjudits i stället.De arbeten som redovisats och som energiministern och jag hardiskuterat är säkert, som Jag sade vid det tillfället, välkomna ur andrasynpunkter, men de ger inle myckel jobb för de arbetslösa byggnadsarbetarna.Mänga av objekten ligger också långt fram i liden. De är inle ens projekterade.Några av de avskedade kan naturiiglvis hjälpas genom dessa arbeten, som ocksåkan vara bra all ha under den sysselsätlningssvacka som påtvingas arbetarna iväntan på del definitiva beskedet om alt trean flr byggas färdig. Regeringenflr lyssna pl den egna rörelsen, där både moderater och folkpartister i tal,uttalanden och i tidningar kräver all Forsmark skall fl byggas färdigt. Nuverkar det som om tycks anse att oljan är mer miljövänlig änkärnkraften. Det strider mol vad de flesta kunskapare på området har sagl. Ensatsning skall göras på nya energikällor. Vi kan vara eniga om att man skallförsöka satsa på att så fort som möjligt kunna ta sådana i drift, men del krävselt långt och tålmodigt utvecklingsarbete innan man på allvar kan la nyaenergikällor i anspråk i någon större omfattning. Jagvill här understryka vikten av fortsalt forskningsarbete - men då inle bara pådessa nya energikällors användbarhet utan även på vilka konsekvenser de kan flpå miljön. De energiskogar som centem har förälskat sig i kan fl ekologiskaefTekter. Professor skrev i Natur följande:"Osäkra faktorer beträffande energiskogen är dels atl den ännu inte ensutprovats i medelstor skala eller med full omloppslid, dels alt det inte finnsnågon utarbetad teknologi för skörd, torkning och användning. Det finns noginte särskilt slora lämpliga arealer som man verkligen vill släppa till, medhänsyn till jordbmk, vanligt skogsbruk och inle minst landskapsvård, inomvilket signalen nu länge hetat öppethållande. Dessutom utgör höga kvävegivorelt hot mot vattendragen." På ell annat ställe i artikeln skriver professorSJörs atl visst kan man få unga sticklingar och än bättre slubbskott atl växaflera meter och producera flerdubbell mer biomassa och ytenhetän t. o. m. en verkligt starkväxande riktig skog. Men det erfordras extremtuppgödslad mark och Jämn, myckel god vattentillgång för atl detta skall varamöjligt. Förändringarnaav miljön är något som också gäller för vindkraftverken. Landskapsbilden skulleförändras på ett annal och kanske groteskare sätt om man på höjder och längsvåra kuster satte upp de 3 000 vindkraftverk som del talas om. Man vet inleheller där vilka skador som kan uppslå i fråga om buller och andra störningarför djur- och fågelliv. framhåller alt den irtilation somrimligen kommer all uppstå över de röriiga, blinkande hindersljusen på vindkraftverkensrolorspeisar också bör beaktas. Vimåste satsa mer på de här energislagen, men innan vi gör det måste vi vetavilka effekter del kan fl på miljön. Det måste vi vela innan vi i någon sortspanik föratt till varje pris slippa kärnkraft rusar i väg och utvecklar dessanya energikällor i stöue skala. Jagvill sluta mitt inlägg - om jag har kvar, herr talman - med atlcitera en ledare i , elt citat som jag tycker på elt riktigt sällåterspeglar den säregna poliliska situationen. Arbetarbladetskriver: Även om debatten blivit utdragen och kanske också fylld av politiskaskenhändelser, måste det ändå slås fast att det politiskt viktiga i nulägetinle är om det skall bli 10 eller 11 eller fler aggregat eller om hursäkerhetsbestämmelsema mera exakt skall formas - om sådant finns detmöjligheter för en majoritet atl komma överens. Del allt överskuggande är atllandet för tillfället har en pariamentarisk demokrati som inte fungerar i enavgörande fråga och atl del finns en minoriiet inom regeringen som medvetetutnyttjar sin maktställning för all sabotera genomförandel av en politik somdel finns majoritet för. Del är i och för sig intressant att lyssna lill somrepresentant för den s. k. rörelsen och återkalla i minnet vad 1975 årsenergipolitiska beslut egentligen innebar såsom del formulerades av gången. Fyra hörnstenar nämnde han. Detvar fråga om atl dämpa ökningen av energikonsumtionen. På den punkten hör mansällan socialdemokrater göra några särskilt ambitiösa uttalanden. Man talardäremot ofta om att vi behöver si och så mycket mer energi än den vi förbmkarför tillfället. Audriva en aktiv oljepolilik var den andra hörnstenen. Där ingick då alt ökaimporten av andra fossila bränslen. Man gjorde inte särskilt mycket; manträffade inga avtal. Man startade elt nytt raffinaderi, som inle kunde få enrimlig ekonomi. Samtalen med gick inle direkt på kullager. Dentredje hörnstenen var atl trygga vårt behov av elkraft - vårt behov alltså.