prot · G109150 · 1977-12-31 00:00:00 — Särskilt detvärvetenskapliga seminarierna har många remissinstanser bedömt som mycketviktiga genom all de förstärker forskningsorganisationen. Utbildningsministernsnegativa inslällning i della avseende är något förvånande. Den bygger avformuleringarna att döma inte på ekonomiska skäl utan lycks vara av merprincipiell natur. Propositionens formulering, att del finns risk förkoncentration av massmedieforskningen lill seminarierna, låter något underiig.Om seminarierna är tvärvetenskapliga garanterar det väl jusl en bredd, därolika vetenskaper bidrar med sina speciella vinklingar. Tvärvetenskaplighet ären ofta använt ord i forskningsdebatten. Den eftersträvas på många håll. Denkan förvisso tillgodoses på olika sätt. Men när del nu kommer ell välunderbyggt förslag där tvärvetenskaplighet byggs in, anser vi socialdemokraterall man borde ha biträtt detla förslag. Ireservationen 4 om temaorienterad forskningsorganisation i yrkar vifrån socialdemokraliskl håll att del redan nu fattas ett principbeslut omfortsatt ulbyggnad med två teman från . Motivet är aU vi anserenviss bredd på temaforskningen nödvändig föratt säkra ett genomslag för dettanya organisalionssält. Del är viktigt all del i skapas ettunderiag för forskningsanknytning för all grundläggande utbildning. Delta når manförst om alla de fyra teman som UHÄ föreslagit kommer till stånd. Ettprincipbeslut nu om även de två ytterligare temana skulle av planeringsskälvara önskvärl. Jag går så över lill denandra grupp av reservalioner vi avlämnal från den Anslagtill högskola och forskning 7Riksdagens protokoll 1977/78:150-151 Anslag till högskola och forskning Det är reservalionerna 2,5 och 8-14. De rör alla ökade medeltill forskning utöver vad regeringen föreslagil. Reservalionerna innebärsammantaget en ökad salsning på forskning med nära 30 milj. kr. Summan fördelaspå malematisk-naturvelenskapliga fakulteter, tekniska fakulteter,forskningsrådsnämnden, humanistisk-samhällsveten-skapliga forskningsrådet,medicinska forskningsrådet, naturvetenskapliga forskningsrådet ochvetenskapsakademien. Desatsningar som görs på forskningen från socialdemokratiskt håll fårsessomett uttryck förinsiktenatt forskningen kan vara eltviktigi hjälpmedel attförbättra människors livsvillkor. Jag använde medvetet uttrycket "kanvara", därför alt del inte under alla omständigheter är givet allforskning automatiskt för med sig bättre mänskliga livsvillkor. Det beror påvad forskningsresultaten används till och vem som använder dem. Längeansågs väl teknisk och naturvetenskaplig forskning som relativt oproblematisk,sett från samhällets synpunkt. Tilltron till denna forskning var också tidigarestark när del gällde möjligheterna att förbättra människors villkor. Undersenare år har emellertid insikterna vuxit om de negativa följderna av hurtekniski-naturvelenskapliga forskningsresultat ulnyujats. Del är lätt atl dåvända sig emot all forskning och allt utvecklingsarbete, främst då dettekniskt-naturvetenskapliga. Delvore emellertid olyckligt om vi drog den konsekvensen av vad vi ser omkring ossav vanvettiga militära mstningar, av nedbrytande arbetsmiljöer, av kortsiktigkommersiell rovdrift med miljö och natur m. m. Detta bör i stället spöna tillökad satsning på teknisk och naturvetenskaplig forskning men parad medhumanistisk, samhällsvetenskaplig och medicinsk forskning för att bevaka alt ulvecklingenframöver sker i former som är socialt acceptabla. Grundforskningen kan och börinte styras, men användningen av dess resultat i tillämpad forskning,utvecklingsarbete och direkl praktik måste på ett bättre sätt än tidigareunderkastas demokratisk kontroll och styrning. socialdemokraliska budgetalternativet har skapats utrymme för de satsningarpå forskning somjag lidigare nämnde. Den borgerliga majoriteten bestrider intedet berättigade i våra förslag. Tvärtom säger den borgerliga utskottsmajoritelenalt förslagen är välmotiverade och att den i stora delar kan instämma i vad vianfört till stöd för våra förslag om ökade satsningar på forskning. Men sedankommer det lilla tråkiga, nämligen det statsfinansiella läget. Därför måsle manavstyrka våra motionsyrkanden med hänvisning till del. Nukan ju alllid en hänvisningske till det statsfinansiella läget. Visserligen ärdella s. k. läge ovanligt dåligt jusl nu-det kan jag hålla med den borgerligamajoriteten om-men när tror ni det blir bättre? Hur länge skall ni hänvisa tilldet? Borde ni inte resonera tvärtom i stället och säga alt , i ett dåligtekonomiskt läge. gäller del all bygga upp för framliden. Och all salsa påforskning är att satsa på framliden. Detta sätt att resonera skulle ha varit enbättre metod att möta våra förslag än del sätt på vilket de nu bemötts. I samband med forskningsavsnittel vill jag ocksåpassa på att framhålla vikten av salsning på arbetsvetenskapen, föreslårutskottet enhälligt en professur i industriell ergonomi i medinriklning mol bl. a. verkstadsindustrins problem. Föregående år inrättades enprofessur i arbetsmiljöteknik i . Inte minst mot bakgrund av vad jagtidigare sade om forskning för atl förbättra människans livsvillkor tycker jagatt. det är angelägel alt satsningen på det arbetsvelenskapliga områdetfortsätter . Jag hoppas att del som skall kunna ske irelativ enighet mellan olika grupperingar. Jagber att med det anförda få yrka bifall lill reservalionerna 1-5 och 7-14 på densocialdemokraliska utskottsgruppens vägnar. Detfinns dessutom en reservation nr 6 till utskottets betänkande, och denreservationen slår jag ensam för. Den gäller en omfördelning av medel inomanslaget Lokala och individuella linjer och enstaka kurser. Innebörden av detförslaget är, attjag yrkar atl 7(X) 0(X) kr. skall överföras från anslagspostenTill regeringens disposition till anslagsposten högskoleregion.Motivet är i korthet följande. /79 inlemmas de åtta konstnäriiga högskolorna i ihögskoleorganisationen. I budgetpropositionen beräknas en förstärkning avutbildningsresursen för anslaget Lokala och individuella linjer och enstakakurser med 9,4 milj. kr. Dessa medel avses fördelas mellan högskoleregionernaenligt samma princip som föregående budgetår dvs. 1977/78. Det måste emellertidanses orimligt att låta fördelningen ske enligt samma princip, eftersom del förStockholms högskoleregion tillkommer åtta konstnäriiga högskolor budgetåret1978/79, vilka över huvud taget inte tillhörde högskoleregionen 1977/78.Stockholmsregionen bör därför enligt min mening tillföras ett extra belopp. Jagyrkar av det skälet bifall till reservation 6. Anslagtill högskola och forskning Tredjevice talmannen tillkännagav atl anslag utfärdats om sammanträdets fortsättandekl. frågade om utredningen om enhetligt huvudmannaskap kantillsättas . Ja, om det går riktigt bra med slutomgången iregeringskansliet, kan det ske. Men del är bäst alt erkänna alt del finns någraknäckfrågor i direktiven som ännu inte är lösta. undrade också hur det blir med den fortsatta hanteringen avUppsalaärendet. Det är förutsatt alt högskolorna innan de kan få extra medelmåste vidta omdispositioner och andra åtgärder. Det ingår därför i systemet attjusteringar av resurstilldelningen kan behöva göras i efterhand. Man kansåledes få ersättning för tidigare åtgärder av tillfälligt slag om det visarsig nödvändigt. Detla gäller generellt och är inte något speciellt för detaktuella Uppsalafallet. Planeringssystemet för högskolan är så konstruerat attdel finns möjligheter alt ha en sådan långsiktig resursplanering. Nr 150 () kort genmäle: Onsdagenden "" lalman! Får jag då tolka statsrådets svar på frågan såall man kan 24 mai 1978 hamna iden siiuationen alt behöver ärenden rörande medeltill det fria området inte underställas , medan de i andra fall Anslagtill hösskola ''slöver underställas ? Jag utgick ifrånatl de alllid skulle under- och forsknins ställas , men jag tolkar faktisktstatsrådets svar här som all det inte alllid behöver bli fallet. Regeringen har elt bemyndigande i form av en resurs på det här området,men enligt min mening bör man, om man använder det, i efterhand anmäla del förriksdagen. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Utbildningsministern framhöll i sitt inledningsanförande atl hanbetraktade den utveckling som skett sedan högskolereformen genomfördes förtaåret som mycket positiv. Inom kommunisterna delar vi nu interikligl den uppfatiningen. Vi var inte heller med om del beslul som riksdagenfattade om det gamla U 68. Vi betraktar del förslaget inte som en reform tillfördel för arbetarklassen ulan som en reform för alt stärka kapitalels maktöver utbildningen. Därför har vi i anslutning till årels budgetpropositionväckt en rad motioner, som gäller såväl utbildningen i dess helhet somsärskilda utbildningslinjer och särskilda grupper studerande. Jag skall härinte la upp de enskilda kraven, utan huvudsakligen uppehålla mig vidhuvudlinjerna i våra motioner. Ivår motion 378 har vi lagt fast en strategi, främst avsedd atl förändra dennuvarande snedrekryteringen till högskolan. Vi har sagl att för att dennasnedrekrytering skall kunna förändras krävs en i grunden förändrad högskola -en demokratiserad högskola, där de studerande och övriga där verksamma får etlansvar och ett inflytande över sin egen arbetsplats. Vi har sagl alt det krävsatt de studerande får förbättrade ekonomiska möjligheler. är del oftaslen omöjlighet för exempelvis en lönarbetare alt överge sill jobb lill förmånför sludier av renl ekonomiska skäl. Återkommande utbildning skall inte vara enkostnad utan en rättighet. Vi har krävt förändrade antagnings-bestämmelser, sombättre gynnar arbetarklassen och dess barn. Här vill regeringen gåmotsatta vägen och i stället - del fick vi ånyo höra av utbildningsministern - avskaffa föreningsmeriterna. Som jag sade redan i den frågedebattvi hade , tror vi atl del vore väldigl olyckligt atlavskaffa föreningsmeriierna. Vi ser det som ett steg på vägen mol att ocksåavskaffa arbelsplatsmeriierna. För vad är exempelvis elt långvarigt fackligtarbele annat än en form av arbete? Vi har vidare krävt altbetygen skall avskaffas på alla nivåer liksom det förfärligastudielämplighetsprovet, som ju bara gynnar vissa grupper. slutligen - men del ärinte minsl viktigt - krävt att innehållet i den nya högskolan skalldemokratiseras, att kurserna och deras innehåll skall inriktas 100 på att ta upp de arbeiandes krav och behov och inte storfinansens. sistnämndaförutsätter att drar upp ramarna för högskolornas verksamhel, men altde studerande i högre grad än f n. får besluta om kursuppläggning och liknande.Del förutsätter också att kårobligaloriel avskaffas. Den senare frågan harstötts och blötts i en rad år. skriver ulskottet atl ett förslag omkårobligatoriets avskaffande skall komma lill 1978/. Det ärnaluriigtvis positivt all man äntligen lagt fast en tidpunkt, men jag skulle gärnavilja efterlysa hur avskaffandet skall gå lill och vilken inriktning det skallfå, så att det inte drabbar de studerande. Dekrav vi har tagit upp avstyrks samtliga av utskottet. Särskilt anmärkningsvärttycker jag det är när det gäller just snedrekryteringen och demokratiseringen.Vi har visseriigen bara elt års erfarenhet av den nya högskolan, men detta årvisar ändå alt den sociala snedrekryteringen beslår, särskilt vid de spärradeutbildningarna. Erfarenheterna har också på flera håll visat atl beslutenfattas över huvudet på de studerande eller mals ner i en allmän byråkratiskgröt ulan möjlighet atl konkretiseras och ge utslag på själva utbildningen. I vår partimotion 1197 tar vi upp forskningen och dess inriktning. Vihar där ånyo fört fram kravet på en medveten forskningspolitik frånstatsmakternas sida. De resurser som ges till forskning och ulvecklingförsvinner i eu ogenomträngligt system av administrativa instanser ochintresseinriktningar. Vi har, det medges, också inom detta område haft en radstatliga utredningar, men ingenting konkret har kommil fram. Ulskottet aviseraratt man försl vill avvakta remissopinionen. Det kan i och för sig varaförståeligt, men man måste väl efter alla dessa år ändå ha skapal sig enuppfattning om forskningen, om det faktum au så gott som helt saknarinflytande på det området, om att forskningen i de flesta fall inte är inriktadpå folkflertalets behov. Detla gäller det industriella områdel, där vi i en radandra sammanhang utvecklat behovet av en teknisk forskning som skall syfta tillmedveten teknologisk förnyelse av induslrin, och det gäller det socialaområdet, där man grovt försummat jusl arbetarklassens behov exempelvis inomdet psykiatriska fältet. Det gäller den kulturpolitiska forskningen, därrovdrift får och fått försiggå i fråga om arbetarklassens historia och miljö,medan förelagens och industrimagnaternas är föremål för ständiga skildringar. Vänsterpartietkommunisterna anser all hela forskningen måsle demokratiseras, alt riksdagenbör få lill uppgift atl fastlägga dess allmänna ramar men alt därefterinom dessa ramar demokratiska beslutsformer genomförs ute på institutionernaoch inom den offentliga seklorn så att besluten om forskningen fattaskollektivt. Då skall även de lokala fackliga organisationerna ha rätt all utseen representant. Omman t. ex. tar upp temaforskningen i , ställer vi oss naluriigtvispositiva till en tvärvetenskaplig samhällsinriktad forskning. Men tvärvetenskapenfår inte vara ett mål i sig. Til sy vende og sidst kommer del ju an på vilkendel av samhällel som forskningen knyter an lill, om den knyter an lilllönarbetarnas, fackföreningarnas och folkrörelsernas behov. Det är detta viåsyftar. I skulle exempelvis en temaorienterad forskning Anslagtill högskola och forskning Anslagtill högskola och forskning kunna inriktas på atlbryta den militära dominansen över sysselsättningen genom en alternativproduklion. Enannorlunda forskningsinriktning och en demokratiserad beslutsprocess måstesjälvfallet också ha sin förankring i grundutbildningen, så atl motsvarandeförändringar genomförs där. I anslutning till forskningsområdet harjag väckt en särskild motion.Det finns många eftersatta behov, och ett som fött ökaduppmärksamhet är del jag tagit upp i motionerna 883 och 884. Jag har där pekatpå att forskningen inom preventivmedelsområdet är helt otillräcklig, attresurserna är splittrade och att forskningen så gott som uteslutande ärinriktad på kvinnorna. Nuvarande s. k. säkra metoder för konlraceplion är inteofariiga utan innebär risker för kvinnorna. Alla kvinnor kan inte använda varesig p-piller eller spiraler- hur många har man ingen uppfattning om. Attpeka på dessa risker med p-piller och spiraler kan lätt missförstås. Så fortman vågar antyda att de har biverkningar blåses del snabbi upp och man får enmotreaktion från två håll, dels genom att många slutar använda sig av medlenmed en oönskad graviditet som föOd, dels genom att en rad läkare och expertergår ul i det delvis goda syftet atl motverka en sådan reaktion och berömmermedlens förträfflighet. Vi efteriyser här en mer nyanserad debatl. Det är ett fakium atl dessametoder har biverkningar - det kan vi inte komma ifrån. är delrikligt att dessa risker naluriigtvis är mindre än vid en graviditet ellerabort. Men det är klart otillfredsställande alt kvinnorna bl. a. för att fåslörre rält till sin egen kropp tvingas utsätta sig för mer eller mindreallvariiga risker. Det är klart otillfredsställande att kvinnorna tvingasutgöra någon form av försökskaniner åt en svensk och internationellläkemedelsindustri, som gjort sig miljardvinster på osskvinnor. avsätter man inga ordentliga resurser för alt utvecklaalternativa metoder. Dagens forsknings värid är hell mansdominerad - del märksinom många områden. Man kan la smärtlindringen vid föriossning som ell exempelpå vilken tid det log att över huvud tagel få fram några effektiva metoder -och de har ändå inte slagit igenom i praktiken . Utskottetsäger som svar på vår moiion att inte bör uttala sig för enprioritering av just detta område framför andra ämnesområden. Medel lillforskningsråden bör endast i undantagsfall anvisas till särskilda ändamål,säger ulskottet. Självfallet bör inte gå in och delaljreglera, mensamtidigt kan ju inte helt frånhända sig rätten att fatta beslut ommedlen. Naturligtvis måste förbehålla sig rätlen att i vissa fall gåin och se till alt eftersatta områden tas upp. Preventivmedelsforskningen äretl sådant område. Mot bakgrund av den sammansättning forskningsråden har, lärvi i annat fall aldrig få en ordentlig satsning på detla för kvinnofrigörelsenså oerhört vikliga område. En relativ enighet har, efter den samladekvinnoopionens tryck, kunnat uppnås här i kammaren om åtminstone nödvändighetenav smärtlindring. Jag hoppas att samma resultat kan uppnås vad gällerpreventivmedelsforskningen, så att en omfattande forskning kommer lill ståndsom skulle göra del möjligl att få fram ofariiga metoder för såvälkvinnor som män. Bara det fakium att man knappt har kommit i gång med enforskning också för männen borde ju stämma till eftertanke. Med del anförda vill jagyrka bifall lill moiionen 883. Slutligen,herr talman, föreslår kommunisterna i moiionen 378 atl ålgärderbör vidtas för alt möjliggöra studier på högskolenivå på de slörslainvandrarspråken. Etl yrkande med samma innehåll och syfte flnns i motionen878. Bakgrunden är mycket enkel och för oss kommunister självklart, nämligenatt invandrarna är diskriminerade när det gäller möjligheler alt bedrivahögskolestudier. Ommöjligheter atl bedriva högskolestudier på de stora invandrarspråken skapas,skulle delta innebära atl högskolan öppnas för många vuxna invandrare och förmånga ungdomar som kommer hit till efter avslutad grundutbildning isina hemländer. Det skulle också på etl betydelsefullt säll kunna bidra lillalt lösa de myckel stora och akuta problemen när det gäller tillgången pålolkar, framför alll tolkar med speciell kompetens, exempelvis inom sjukvården,rättsväsendet och socialvården. Däremot- och det anser jag vara viktigt alt påpeka - skulle högskolestudier påinvandrarspräk inte förändra situationen för de invandrarbarn som får singrundläggande skolutbildning här i landet. Även dessa är diskriminerade i frågaom möjligheterna att bedriva högskolestudier, men det beror på helt andraförhållanden. Invandrarbarnen kommer nästan utan undantag från arbetarklassen,och arbetarklassen är som helhet satt på undantag beträffande möjligheterna attbedriva högskolestudier. Till detta kommer de språkliga problem som bl. a.leder till halvspråkighet och gör att invandrarbarnen har sämre möjligheter atttillgodogöra sig skolundervisningen. För alt komma lill rätta med della krävsbl. a. atl man genomför en obligatorisk hemspråksundervisning, vilket vpk harkrävt vid upprepade tillfällen här i kammaren. Meddel anförda, herr lalman, yrkar jag bifall till samtliga i betänkandetbehandlade vpk-motioner. Anslagtill högskola och forskning Den nya högskolan har verkat i knappt elt år. Det är naluriigtvis enalltför för atl man skall kunna dra några mera bestämda slutsatser avhur den har fungerat. Etl allmänt intryck är nog ändå alt den har fungeratrelativt bra. Man måsle ha i minne att det var en genomgripande reform somsattes i funktion. Vihar fått en organisation med en ny och mera decenlraliserad beslutsprocess.Allmänföreträdare och yrkeslivsföreträdare har kommit med i ledningsorganen. Vihar också fått ett ökal lokall ansvarstagande och en regional planering somtidigare inte fanns. Högskoleutbildningen har byggts ut på flera orter ilandet. Vi har fått elt helt nyU anslagssystem och etl nyttanmälningsförfarande för de studerande samt ett ökat regionalt ansvar vadgäller forskningsanknytningen, för att nu nämna några av de lyngre delarna isammanhangel. Det vore märkligt om allt della nya kunde fungera oklanderligt isamma ögonblick som det sätts i gång. Inkörningsproblem och barnsjukdomar flnnsalltid. Anslagtill högskola och forskning har vid besök ute i landetkunnat notera en i långa stycken positiv inställning hos dem som är verksammainom högskolan. a. gäller detla yrkeslivs- och allmänförelrädarnasmedverkan i linjenämnder och högskoleslyrelser. Del bådar gott när det gälleratl nå det syfte som avsågs med denna organisalion, nämligen en ökad förståelsepå ömse håll och därmed en bättre anpassad utbildning. Det samspel som alltidmåste finnas mellan lärosätena och verksamheten uianför dessa kommer altfrämjas med den organisation vi nu har. Visstärdet omständligt med en organisalion där många skall vara med och fattabeslut, men det gäller atl hilta arbetsrutiner som ger nödvändigsmidighet i det dagliga arbetet som målsättningar och meraövergripande frågor är förankrade i beslutande organ. Delta kan knappasl hahunnit finna sina former på den korta tid som gått. Anmälningssystemethar utsatts för hård kritik, och det inte utan orsak. Det gick snabbt aU fåerfarenheter härvidlag, och UHÄ tillkallade en arbetsgruppför översyn av systemet. kom också etl förslag om alt enbestämmelse skall införas i högskoleförordningen om atl en enskild sökande vidett och samma tillfälle får antas lill utbildningsprogram om högst 30 poängper termin, om inte speciella omständigheter föreligger som motiverar någonlingannal. Regeringen har också beslutat i enlighet med UHÄ:s förslag. Härigenomkan en ökad stabilitet uppnås och en bättre överensstämmelse mellananm'älningar och påbörjade studier komma till slånd. Frågan följs meduppmärksamhel, och om del visar sig nödvändigi atl företa ylleriigareförändringar får dessa prövas. Jaghävdar i motsats till vad som sägs i motion 753 att det finns planeringsmässigaskäl för en anmälningsskyldighet till det fria området inom högskolan.Ulskottet harockså avstyrkt motionen med hänvisning lill de ålgärder som harvidtagits. Anmälningssystemetkan synas erbjuda inkörningsproblem - det gör det. Men för atl den fria sektornskall fungera krävs det atl vi har ett anmälningssystem som ger så storöverensstämmelse som möjligt mellan anmälningar och faktiska sluderandeslarler.Fungerar inte det, fungerar inte heller den fria sektorn, och då ökas deproblem som påvisade och som har samband med den beslutsprocesssom skall till när del gäller huruvida extra medel skall betalas ut eller inte.Följaktligen har anmälningsförfarandet en viktig funktion i del sammanhangel. Reservationernasantal i belänkandel kan lätt ge intryck av stor oenighet i utskottet. Så äricke fallet. Snarare är det så atl utskottet är i hög grad enigt. De flesta avreservationerna handlar om ökade anslag. Andra talare från utskottsmajoritetenkommer senare alt närmare och mera i delalj gå in på reservationerna. Låt migbara säga att det som egenlligen skiljer är att socialdemokraterna anser sig hamera pengar att salsa på forskning etc. än regeringen och utskottsmajoritelenkan ta fram. Om behovet av ökad salsning råder inga delade meningar. Idet sammanhanget är det intressant att notera vad det tidigare mångårigaregeringspartiet upptäckt. Ett och etl halvt år efter det alt man lämnat över regeringsansvaretfinner man utifrån sin oppositionsställning att det behövs uppruslning både häroch där, inte minst på forskningsområdet. Jag håller med om att det finnsbehov. Det föreligger en eftersläpning. Under lidigare år har förvisso funnitsmöjligheter att salsa kraftigare. Men så har icke skett, trots framställningari och trots betydligt bättre statsfinansiella möjligheler än vad somför dagen råder. Del är ett faktum som man nu endasl kan konstatera. Något vid sidan av det nu aktuella betänkandet kandet vara lämpligt atl påminna om den nuvarande regeringens inslällning lillteknisk forskning och ulveckling-det hör ju ändåsamman med dagens ämne. Ipropositionen om STU, styrelsen för teknisk utveckling, föreslås att STU förnäsla budgetår skall få 365 milj. kr. Det är en ökning jämfört medföregående år. Den hårdnande inlernationella konkurrensen och det höga svenskakostnadsläget ställer ökade krav på produktförnyelse i svensk industri. Dennaproduktutveckling har avgörande betydelse för näringslivets konkurrenskraftoch därigenom för dess möjligheler att skapa nya arbelslillfällen.