prot · G10952 · 1977-12-31 00:00:00 — Jagvill gärna understryka att flygplalsfrågan i inte är endastett lokalt spörsmål utan också en fråga av nationell betydelse och därför börbedömas som synnerligen viktig, vilket även trafikutskottet framhåller i sittbelänkande. Brommaulredningen, liksom tidigare ULF-ulredningen, har kommit framtill alt fördel reguljära inrikesflyget finns endast tre platser inomSlockholmsregionen att välja på, nämligen , och /Gelaren. Frånolika instanser framhålls flygets betydelse i det totala transportsystemet ochför samhällsutvecklingen i stort. Vårt geografiska läge kräver ettutrikesfiyg, som medför god kontakt mellan svenskt näringsliv och omvärlden.Men även inom landet krävs ett väl fungerande inrikesflyg. Delta framgår klartav den snabba utveckling som skett beträffande utbyggnadenav inrikesflygnätet. Av det totala antaletflygresor i inrikesflygfart har huvuddelen sin start- eller målpunklförlagd lill eller Arianda. Med hänsyn lill den stora tyngd somStockholmsregionen följaktligen har i inrikesflygnätet måste det vara avstörsta betydelse att flygplatsfrågorna i regionen löses på ell för hela landettillfredsställande sätt. Vidare måste vid flygplatslösningen beaktas, somtrafikutskottet framhåller, kravet att inrikesflygresor skall förenas medrimliga markresetider för att inte den lidsvinst som själva flygningen gerskall förioras. Brommaär i detta sammanhang det bästa länkbara alternativet, vilket bör vara en starkmotivering för dess bibehållande. Utredningen framhåller ävenBrommaflygplalsen som den bästa i ur flygväderlekssynpunkt. Vidden framtida flygplatsplaneringen följer propositionen utredningens bedömning,nämligen behovet av två flygplatser för det lunga flygel inom regionen. Med ennågot lugnare utvecklingstakt i flygtrafikökningen framöver än den under senareår skulle den samlade kapaciteten för och flygplatser läckabehovet en bra bil in i framliden. Vid bedömning av de ekonomiskainvesteringarna vid de olika alternativen , och /Gelarenger Brommaallernalivel den bästa förräniningen. Därtill kommer också enbetydande vinst i kortare markiransporter lill jämfört med transporterlill . Marklransporlerna för del ger därtill en bättrefördelning genom mer direkt förbindelse till och från flygplatsen. För Ariandasdel förekommer ett betydande antal s. k. tvåstegsresor med övergång i Stockholmscentrum. Ettviktigt inslag i diskussionen om Brommaflyget är miljökonsekvenserna. Fråganom bullret har dominerat debatten och även förekommit i dagensöverläggning. Denna fråga har intagit en framträdande plats i utredningen, ochförutsättningen för den framtida trafiken på är att bullret inteinnebär sanitär olägenhet för närboende. Åtgärdermot bullret har föreslagits i utredningen, såsom bättre isolering av bostäderoch i vissa fall inlösen av fastigheter, och kostnaderna för detta ingår ikalkylerna. Utredningen har också tagit upp frågan om vilka åtgärder som kanvidtas på flygplanen för att få till stånd en tystare gång. Därför harutredningen utfört särskilda studier hos olika flygplanstillverkare omflygmaterielutvecklingen och om olika tekniska möjligheter att reducerabullret vid källan, flygplanet. Flera remissyttranden hälsar medtillfredsställelse tystare plan; bullret vid start och landning kan varastörande även vid andra flygplatser. Deinternationella bullernormerna har i olika etapper anpassats till krav på meratystgående plan, vilket inneburit betydandebullerreduceringar. Arbetet med detla fortsätter och tillverkarna lovarbetydande reduceringar . Huvuddelenav remissvaren understryker bibehållande av för inrikesflygsom mycket betydelsefullt. Detta gäller särskilt med tanke på närflygplalserna,som väntas få en betydande nedgång Flygplatsfrågani Stockholmsregio -nen Flygplatsfrågani Stockholmsregio -nen i trafiken och därmedsämre förräntning av sina anläggningar om försvinner sominrikesflygplats. Linjeflyg gör samma bedömning: en ulflyltning lill Arlandainnebär minskad trafik. NilsHjorth sade alt den proposition som behandlas var, om jag uppfattade honomrätt, något svävande. Men propositionen är ju en fortsättning påBrommautredningen, som en majoritet i luftfartsverkets styrelse har godtagit.Luftfartsverket är den myndighet som har den bästa insynen i dessa frågor, ochjag förmodar att vi kan sätta stark tilltro lill dess bedömningar. en av dem som reserverat sig i verkels styrelse, men jag anser nog attmajoritetens uttalande i delta fall väger tyngst. Avslutningsvis vill jag understryka den allmänna önskan och förväntansom finns alt kan fortsätta som flygplats, och jag instämmer ipropositionens förslag om att så skall ske för inrikes-och allmänflyg. Detta ärdock under förutsättning att hänsyn las lill de restriktioner, inte minst närdet gäller miljön, som kan komma att föreskrivas och vidare att det sker efterförhandlingar med och och i överensstämmelse medde krav som uppställs av kommunala och regionala myndigheter. NILSHJORTH (s) kort genmäle: tyckte att jag hade sagt något om alt propositionen ärsvävande. Del är den väl. Den andas osäkerhet, liksom utredningarna om Brommaoch inrikesflyget. Del var detla jag ville säga. Sedansäger att luftfartsverket ändå yrkat bifall tillpropositionens förslag. Ja, men märk väl att man säger att bägge alternativenär ekonomiskt likvärdiga och lika fördelaktiga också ur andra synpunkter. Vadsom vägt över till förmån är att man räknar med något lägretrafikantkostnader i Brommaallernalivel. Det är den enda skillnaden, AlfredHåkansson. Gentemot detta har jag och reserveratoss i luftfartsverkels styrelse. Vi menar all ur många andra synpunkter - inleminst miljömässiga - är Arianda all föredra. Lägger man en stor flygplats, somkommer att växa undan för undan när det gäller trafiken, i ett tätbefolkatområde som , kommer man inte ifrån miljökonsekvenser, även om man om sjueller fått tystare plan. I varje fall kommer tiotusentals människor attbli irriterade och störda, framför allt på sin fritid, av flyget. () kortgenmäle: var inne på de ekonomiska bedömningarna, där experterna harolika varianter. Jag går ut ifrån en mera långsiktig bedömning. Det harbetonats kraftigt i utredningen och i propositionen att vi i en framlid behövertvå flygplatser inom . Då har man en bra grund i ochArianda. Vi är helt överens om altom skall få fortsätta förutsätter delta att bullret minskas,så att det inle längre är att betrakta som sanitär olägenhet. När det gällerbullerproblemet är det hell naluriigl att inle bara bullret från flygplanen ärall bedöma som störande och som sanitär olägenhet. Vi har ju ett myckel starktbuller från marktrafiken. Om jag inte missminner mig, så gjordes i samband meddiskussionerna om att lägga ned nallflygel på 1975 ett mycket kraftigtunderstrykande från de boendes sida att det inte var så mycket störningen fränflygplanen som oroade dem utan den störning som förorsakades av marktrafiken isamband med denna nattliga flygning. () kortgenmäle: nämnde de ekonomiska fördelarna med , framförallt i den långsiktiga bedömningen. Men när det gäller den långsikligabedömningen är faktiskt Arianda billigare genom att driftkostnaderna förluftfartsverket blir förmånligare. I det långa loppet är Arianda ett bättrealternativ. Närdet gäller miljöfrågan råder det inget tvivel om att Arianda är bättre änBromma - del tror jag all även kan hålla med mig om. Vidaretillkommer en del andra fördelar med en föriäggning av inrikesflygettillsammans med utrikes- och charterflyget. Man får ju då en samordning ochslipper iransfern, vilket måste vara en stor fördel för berörda passagerare.Slutligen slipper man också ulredningskoslna-derna för , och man slipperde dubbla flyttningskostnaderna för , om man väljer all stanna kvar påArlanda. Delär delta tillsammaniagel som har gjort alt jag tycker att Ariandaalternativetväger över för inrikesflyget i . ALFREDHÅKANSSON (c) kort genmäle: Ja, vi kan ha olika uppfattningar om hur vi skall matcha den härfrågan. sade att det skulle bli lägre driftkostnader på Arianda,men där är det ett faktum som vi inte skall glömma, nämligen kostnadsskillnadennär del gäller markiransporter. Den skillnaden är betydande, och det är ulantvivel fördelaktigt att ha det som . NilsHjorth sade också att det skulle vara en fördel alt ha hela inrikesflygetsamlat på Arianda. Men trots att inte fungerar i full utsträckninghar vi där ändå en mycket hög resandefrekvens, och det är ett bevis på att deresande är nöjda. Sedan är det också på det sättet att de näriiggandeflygplatserna kommer i kläm alldeles särskilt, om inle flygverksamheten påBromma får fortsätta. Det skall vi också la med i beräkningen. På , som jagnämnde tidigare, har man påpekat detla. Vadslutligen gäller driftkostnaderna och andra kostnader rekommenderar och stödersåväl propositionen som Linjeflyg och SAS Brommaulredningen, och de bådaflygbolagen måste väl ändå bedöma denna fråga utifrån företagsekonomiskaaspekter. För att inte de uppgifter som lämnade i replikskiftet medAlfred skall slå oemotsagda i kammarens protokoll vill jag på nyttslå fast att Arianda och inle alls är likvärdiga ur ekonomiskasynpunkter. Om det är en sådan uppfattning som grundar sittställningstagande på, så är det lika galet som jag konstaterade all många andraav de argument var som han anförde för sitt ställningslagande. Nuhar två skäl för alt rösta för utskottsmajoriletens förslag.Arlanda belastas med betydligt högre kostnader för investeringarna och driften.Likaså blir del betydligt högre kostnader för luftfartsverket och för Linjeflyg- och därmed för passagerarna - samt för stat och kommun; del gäller vägar,bussterminal och en hel del annat. De båda flygplatserna är icke likvärdiga! Omman vill söka sig till alternativ som är fördelaktiga ur ekonomisk synpunkt ochsom uppfyller de krav från miljösynpunkt som och jag äröverens om att man skall ställa upp, så skall man välja . NILSHJORTH (s) kort genmäle: Jag är glad för att statsrådet tog till orda igen, så att jag ocksåfick tillfälle att svara . Detär så med miljöfrågorna, , all flygbullrei är mycketbesvärligare än markbullret. Flygbuller tränger in genom fastigheternas väggarpå ett helt annat säll än vad markbullret gör. Från miljösynpunkt är del därfören klar nackdel att ha ett sådant intensivt flyg som del kommer alt bli påBromma i fortsättningen. Vadsedan gäller transportkostnaderna för passagerarna får man räkna med en väldiganhopriing av passagerare till framöver, om man väljer det alternativet.Och måste också transportfrågorna ordnas på ett helt annat sätt än i dag.Det är också min förhoppning att - vilket även irafikutskotlel har uttalat sigför - den kollekliva trafiken lill skall kunna ordnas så att denfungerar bättre och smidigare än , framför allt i vad gällerlerminalfrågan i . Sedanvar del då kommunikationsministern som t. o. m. sade alt jag anförde hell galnaargument. Det är tydligt all statsrådet nu börjar bli trött efter den långadebatten, eftersom han tillgriper sådana tillmälen. Jag kan försäkra statsrådetau är jag galen, då är hela luftfartsverket galet. Påförslag av andre vice talmannen beslöts alt kammarens förhandlingar skullefortsättas . § 16 Anmäldes ochbordlades 1977/78:76 medenergisparplan för befintlig bebyggelse 1977/78:77 om vissa frågorrörande trafik med motorredskap och traktorer § 17 Anmäldes ochbordlades betänkande 1977/78:13 angående tilläggsbudget I lillslalsbudgelen för /78 1977/78:19 med anledning av dels propositionen1977/78:40 om åtgärder för att främja de mindre och medelstora förelagensutveckling såvitt avser skallefrågor (bilaga 3) jämte motioner, delspropositionen 1977/78:19 om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken, m. m. såvittavser avdragsräiien vid beskattningen för uppskjuten ränta 1977/78:8 med anledning av propositionen 1977/78:41om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) mm. 1977/78:34 med anledning av propositionen1977/78:40 om åtgärder för att främja de mindre och medelstora företagensutveckling jämte motioner §18 Anmäldes och bordlades Motioner 1977/78:209 av 1977/78:210 av GundeRaneskog och /78:211 av m.fl. 1977/78:212 avJörn m.,f1. med anledning av propositionen 1977/78:69 omändring i 6 kap. §19 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1977/78:100 av StureEricson (s) till utrikesministern om spridningen av kärnkrafisteknologi tillu-länder: Vid FN:s 32:a generalförsamling avlämnade detinternationella atomenergiorganet, lAEA, sin 20:e årsrapport. Hantalade om arbete för att dels främja atomenergins fredliga användning,dels genom inspektion och kontroll förhindra att klyvbart material förs överfrån civil till militär användning (safeguards). rande kärnreaktorer är nui drift. F. n. har fem utvecklingsländer kärnkraftverk. kommerytieriigare tolv utvecklingsländer att ha tagit kärnkraften i sin tjänst.IAEA:s generaldirektör pekade på de begränsade olje- och gasreserverna ochkonstaterade att de s. k. alternativa energikällorna bara kan ge marginella bidragtill världens energiförsörjning under detta århundrade. "Den endaytteriigare energikälla som är lätt tillgänglig för omedelbar energiproduktioni stor skala är därför kärnkraften. Man bör hålla i minnet att varje 1000 MWkärnkraftverk sparar olja . T. o. m.minimiprojektionerna för kärnkraftens utbyggnad visar att vid 1900-talels slutkommer kärnkraften all producera elkraft som motsvarar mer än hälften avväridens nuvarande årliga oljekonsumlion." GeneraldirektörEklund konstaterade att tyngdpunkten i tekniska program på senare åralltmer kommit att gälla de ekonomiska och tekniska aspekterna påkärnkraflsreaktorer. Man söker hjälpa medlemsstater, främst utvecklingsländer,att utbilda ingenjörer och andra experter inom den nya teknologin. Ett25-lal inlägg gjordes i den debatt som följde. Samtliga talare prisade insalser för att sprida kärnkraften till allt fler länder. Sverigedellog inte i denna debatt. I den efterföljande behandlingen av ärendet antoggeneralförsamlingen tre resolutioner. Två av dessa antogs enhälligt. Om dentredje röstades det först i politiska kommittén och sedan igeneralförsamlingen. Isamtliga tre resolutioner prisas arbete för att sprida kärnkraften. Ioperativa paragrafer understryks bl. a. den stora betydelsen av att detinternationella atomenergiorganel kan ytterligare öka sitt bistånd till främstutvecklingsländernas kärnkraflsutbyggnad. Sverigehar alltså ställt sig bakom dessa FN-iexier som är hell i linje med såvälIAEA:s stadga och icke-spridningsfördragels (NPT) artikel 4. Det är entraditionell svensk linje. Vårt land har myckel aktivt verkat förbredaste möjliga anslutning till lAEA. har också starkt engagerat sig föruppslutning bakom icke-spridningsfördraget, som omfattas av över 100 stater. Vidomröstningen i första politiska kommittén och vidconsensusbeslulet i generalförsamlingen gjordes emellertidsvenska röstförklaringar som tyder på all regeringen ställer sig yttersttveksam till att kärnkraften sprids lill fler länder. Dessa röstförklaringartyder också på att regeringen anser att kärnkraften bör förbehållasindustriländerna, medan utvecklingsländerna bör få bistånd med att satsa påandra energikällor. Detsvenska agerandet i FN var motsägelsefullt. Logiskt borde röstförklaringarnaha resulterat i att röstat emot de resolutionstexter som vi nu ställeross bakom. Motdenna bakgrund hemställer jag att till utrikesministern få ställa följandefråga: Avser regeringen att införinternationella fora föra fram förslag om ändring avicke-spridningsfördragels (NPT) artikel 4 och lAEA-stadgan, som både förpliktarvårt land all aktivt arbeta för alt sprida kärnkrafts-teknologin lill främstutvecklingsländerna? §20 Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1977/78:218av (vpk) lill utbildningsministern om ål-gärder för att tryggaArena-teaterbåtens verksamhet: Anslagen till Arena-teaterbåten har tagit slut ochverksamheten har upphört. teater har spelats ombord påArena-teaterbåten har anslagsfrågan hela liden varit ett problem, eftersomnågon kontinuitet i anslagsgivningen aldrig kommit till stånd. Detta harnaturiiglvis skapat stora svårigheter för den konstnäriiga teaterplaneringenoch inneburit en otrygghet för de vid båten verksamma. Inför verksamhetsåret1978 har ställt det berättigade kravet att alla engagemangskall göras på minst åtta månaders kontrakt - därför krävs ett anslag om lägst650 . Teaterbåtenssäsong, med sommarmånaderna som en viktig spelperiod, gör all ett eventuelltbeslut i kommer alldeles . Denverksamhet leaterbålen bedriver är av stort kulturpolitiskl värde, och alltmåste göras för att säkra en fortsättning av verksamheten vidArena-leaierbålen. Jag vill därför ställaföljande fråga lill utbildningsministern: Vilkaåtgärder avser utbildningsministern all vidta för att trygga en fortsättningför Arena-tealerbåtens verksamhet? 1977/78:219av () lill kommunikationsministern om åtgärder för allminska olycksriskerna vid plankorsningar mellan järnväg och landsväg: Under den senaste liden har ett stort antal olyckorinträffat vid plankorsningar mellan järnväg och landsväg, särskilt där bommarersatts av ljus- och ljudsignaler. Vilkaåtgärder avser regeringen att vidta för att minska olycksriskerna vidplankorsningar mellan järnväg och landsväg? § 21 Kammarenåtskildes .