prot · G10937 · 1977-12-31 00:00:00 — Vi är på väg atl få allt fler gamla människor och allt färre unga, sääven om abortsiffrorna skulle sjunka, är del katastrofalt om 20 000 fosterbortopereras, eftersom vi behöver barnen och framför allt kvinnorna behöverbli mödrar och vi i vårt samhälle behöver återfå den gamla kristna synen påfoslret såsom en människa. () kortgenmäle: De siffror jag använde är officiella och gäller . Sedanvar det ju så, , när ni åberopar siffrorna för tiden före1960, att man då fick en liberalisering av aborterna. Följaktligen fick vi dåockså ett ökat antal officiella aborter. Vad glömmer är deillegala aborterna, som det inte finns några siffror på men som man kan antaligger på ett ganska högt antal. Glöm inte, , att den linje ni förordardriver människor till kvacksalveri och illegala aborter! Kan detta verkligenvara någonting att framträda med? Förste vice talmannen anmälde att ochSven anhållit alt till protokollet få antecknat alt de inle ägde rättlill ytteriigare repliker. GUNNARBIÖRCK i (m): Jag har lyssnat till den första delen av den här debatten meduppmärksamhet och försökt följa argumenten. I sak är väl de flesta av ossöverens om atl det f n. inte finns något aktuellt fall av tvång motsjukvårdspersonal, som kräver ett ingripande från . Vi har nyatillämpningsanvisningar från , vi har flera uttalanden fränsocialutskottet och också från statsrådet i samma riktning, ochdet är bra. Mensedan den 6 oktober har vi följande uttalande från regeringsrätten: "Varkengenom lag eller genom annan författning har betagits sinbefogenhet att av läkare i fordra medverkan vid abortenligl abortlagen. Såvitt visats i målet har ej heller eljest meddelats någonföreskrift, som sjukvårdsstyrelsen haft all följa men med vilken del klandradebeslutet ej är förenligt. Beslutet strider följaktligen ej mot lag eller annanförfattning och överskrider ej heller på annat sätt styrelsensbefogenheter." Vihar också ett uttalande frän JO , där han ansåg:"tillämpningsanvisningar var visserligen inte grundade pånågot bemyndigande i abortlagen men måste del oaktat anses mer bindande försjukvårdsstyrelsen än socialutskottets uttalande." har vi i sambandmed behandlingen av betänkande nr 1 fält klart för ossatt vad JO säger är utan appell. Såvittjag förstår är detta en juridisk fråga. Det här domslutet från regeringsrättenger skydd ät en huvudman som skulle vilja handla mot mening, och detär såvitt jag kan finna en inbjudan till lagstiftning. Jaghar inte lyckats förstå varför man motsätter sig en ulredning om hur vi skallkunna bringa lagstiftningen i överensstämmelse med pä annat sätt ängenom lag och förordning uttalade intentioner, och jag kommer därför all röstaför i Skärstad motion i avseende på mom. 2. I detta anförandeinstämde (). Enligl alla källor finns det inte någonting som lyder på all någonsjukvårdshuvudman i rike skulle ha tvingat personal att medverka vidaborter. Kan inte nöja sig med att vad som råder i praktiken, detbehöver man inte lagstifta om? Sverigessjukvårdshuvudmän är säkerligen lyhörda i det fallet - det visar ju derasåtgöranden under de är som har gått sedan den fria aborten infördes och sedansocialstyrelsen utfärdade sitt senaste cirkulär i frågan. GUNNARBIÖRCK i (m): Jag skulle ha kunnat instämma med före iår. Det är regeringsrättens utslag som jag anser tvingar fram lagstiftning. GÖRANKARLSSON (s): Regeringsrättens utslag visar ju att det inle finns någon lagstiftningpå området; det är därefter man har handlat. Överläggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till yrkandet 2 i motionen 1102 avSven m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 11mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottels hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill yrkandet 2 i motionen nr 1102 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då SvenJohansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: 1977/78:13 med anledningav motion om inventering av byalag Föredrogs kulturutskottets belänkande 1977/78:14med anledning av motioner om fritidspolitiken och om en socialt inriktadrekreationspolitik. Idetta betänkande behandlades motionerna 1976/77:739av m. fl. (s), vari yrkats att hos regeringen begärdeall en utredning tillsattes med uppgift att utreda i motionen aktualiseradefrågor inom det fritidspolitiska området, och 1976/77:753 av LennartNilsson m. fl. (s). 1. all skulle avslå motionen 1976/77:739, 2. atl skulle avslå motionen 1976/77:753. Reservation hade avgivits av ,, , , Hans AIsén, ochHelge Klöver (samtliga s) som ansett atl ulskotlet under 1 bort hemställa atl med bifall lill motionen 1976/77:739hos regeringen skulle anhålla alt en ulredning tillsattes med uppgift atlutreda i motionen aktualiserade frågor inom del frilidspolitiska området. ,RT (): betänkande 1977/78:14 behandlar två motioner som rörfritidspolitiken och den socialt inriktade rekreationspolitiken. Imotionen 739 konstaterar motionärerna att fritiden ökat kraftigt genom olikaarbetstidsreformer. Man påpekar också att pensionsåldern sänkts i fleraetapper. Det har inneburit atl fritiden ökat för väldigt många människor i vårtland. En stor del av reform utrym mel har använts till åtgärder som medförtmera fritid och förkortad arbetstid. Motionärerna utgår ifrån att man vill attalla skall få möjlighet att utnyttja den ökade fritiden på ett meningsfulltsätt. I motionen granskas sedan från dessa utgångspunkter fritidens längd ochinnehåll för olika grupper. Man ger exempel påi olika undersökningar som visarbrister i människornas fritidsförhållanden, och det är kanske särskilt på denpunkten motionen vill påvisa någonting. Man nämner läginkomslutredningenslevnadsnivåundersökning. Man nämner handikapputredningens betänkandeHan-dikappanpassad kollektivtrafik. Man tar upp olika intervjuer som belyser dessa ting från olikahåll. Motdenna bakgrund redovisar vi i motionen förslag till en utredning som ser överfritidspolitiken. Beträffande denna utrednings inriktning anför man någrasynpunkter. Man påtalar att det är angeläget atl en inventering av de önskemålsom finns när det gäller utnyttjandet av fritiden kommer lill. Man sägerockså att det är ell kartläggningsarbete av generell natur. Vidare påpekas attutredningen bör överväga vilka åtgärder inom skilda områden som är nödvändigaför att undanröja de hinder som finns för många människor atl utnyttja sinfritid. Man lar särskilt upp alt utredningen bör lilla pä arbetet på frilufts-och rekreationsområdet och man påtalar behovet av rekreation såväl efter dendagliga arbetstidens slut som i samband med och längre sammanhängandesemesterperioder. Detär intressant att notera vad som sker på en del områden. Allemansrätten har jui vissa fall också diskuterats och ifrågasatts. Likaledes har i olikautredningar påtalats fritidens betydelse för barn och ungdom, både den dagligafritiden, den veckolänga fritiden och sommarfriliden. Motionenlar sedan upp olika saker om möjligheten för de grupper som kanske äråsidosatta. Det gäller låginkomsttagare, barnfamiljer, pensionärer ochhandikappade. Motionärerna vill då atl man anger vilken inriktning ochomfattning utbudet av rekreation bör ytterligare ha. Man talar om att valfrihetmåste uppnäs för fler människor i samhället och atl fritiden måste blimeningsfull. Manägnar en särskild del åt det kommersiella inslaget i fritidsutbudet och menaratt det behövs en kartläggning. Man frågar sig också om inte en hel del ärslyn. Om man granskar utbudet och ser hur del fungerar finner man att detsäkerligen finns hämmande effekter för mänga. Bara för en enkel promenad måslesnart människor ha särskilda kläder och särskild utrustning, och del innebärindirekt all många kanske drar sig för att använda sin fritid på ettrekreerande sätt. Motionärernalar upp del faktum att folkrörelserna har en stor roll i det härsammanhanget. Samhällets satsningar på anläggningar bör ligga som grund, menfolkrörelserna bör vara med och ge innehåll åt det hela. Motionen 753 kommermotionären själv atl belysa. Motionernahar varit ut på remiss. Ulskotlet har vänt sig till de tunga instanser somsysslar med dessa ting: , statens ungdomsråd.Kommunförbundet och . Därjämte har Sverigesturistråd och Kommittén kyrkan i fritidssamhället inkommit med egna yttranden. svarar för åtgärder inom idrotts- och friluftsliv, och verketredogör i sitt svar för vad man sysslar med, och det är den intressanta ochtunga biten. Verket tillstyrker en utredning som klariägger hindren för enmeningsfull fritid och föreslår åtgärder som utjämnar skillnaderna mellanolika grupper i samhället. Det är just en lung bit i ett remissyttrande där manhar uppmärksammat all del finns skiljakligheler och brister och atl allainle kan vara med. Detta bör man åtgärda. Manans;er vidare alt studier av fritidsvanor och önskemål, av hinder och olikagruppers möjligheter skall vara med i planeringen. Mannämner också "breddidrotten" och menar att många av de grupper somkommer i kläm är motionärer som blir avvisade frän de anläggningar som finns.Man säger att nytijandestudier av hur man använder traditionella anläggningarär myckel viktigt. Vilka kommer dit? Vilka in-tressegrup|)er tillfredsställerde? Och vilka får inle plats? Det sista är en kärnpunkt. Mananger också att friskvärden är mycket angelägen. Man säger att även här nårinformationen främst dem som redan är motiverade för motion. All finna ochöverbrygga hindren och nå de stora andra grupperna är en angelägenhet av storamått. Mananför vidare att samhället kan erbjuda en hel rad fritidssysselsättningaroch att det gäller all finna lämpliga former för information. Man säger attskolan och folkrörelserna har en viktig uppgift att fylla här och tar också uppdet kommersiella inslaget och säger att man måste se till atl det inte bliravgörande. Man poängterar att det är många grupper i samhället som är utsattaför delta. Särskilt ungdomen har ett utbud riktal mot sig som är svårtatt stå emot. Mantar också upp frågan, vilka som under semestertid har chans att få ettmiljöulbyle. Statensungdomsråd har till uppgift alt inom samhällets ram för fritids-ochkulturpolitik främja verksamhet bland barn och ungdom samt följa och stimuleraforsknings- och utvecklingsarbete här. Rådet bedriver en omfattandeförsöksverksamhet i nära samarbete med ungdomsorganisationerna. Rådet tar isill remissyttrande också upp att det håller på att undersöka det kommersiellainslaget i ungdomsverksamheten. Rådet tycker att en övergripande utredning ärpå plats och tillstyrker förslaget. Man redogör vidare för sinförsöksverksamhet på olika håll. Manlar emellertid som en särskild punkl upp att ett kartläggnings-arbete pågår föratl se vilken inverkan del kommersiella inslaget har ute på fritidsområdet. Mansäger sedan också atl samhället i sin helhet har genomgått en utveckling därfritidens omfattning och betydelse ökat. Man tar upp samma tankegångar somkommit fram både frän motionärerna och i rémiss-svar. Man säger att det finnsanledning atl nogsamt studera innehållet och utnylljandegraden. Mannämner vidare stugbyar o. d. som bör ligga så all de är möjliga att tillgå föralla grupper, även för låginkomsttagare. delar motionärernas uppfattning och säger att det är enuppgift för samhället och folkrörelserna i samverkan att försöka skapa ettfritidsutbud som står öppet för alla. Man tycker också del är riktigt sommotionärerna säger atl del bör ankomma på samhället alt ställa resurser lillförfogande och alt folkrörelserna sedan skall vara med och forma verksamhetenoch ge frilidsutbudet ett innehåll. Manmenar vidare att del vore värdefullt om en utredning tillsattes med syfte attkartlägga människornas möjligheter och önskemål vad beträffar utnyttjande avfritiden. turistråd, sominkommit med egna synpunkter, säger bl. "Somframgår av motionerna och remissyttrandena har den ökande fritiden både skapatbehov och förväntningar hos en bred allmänhet för en meningsfull fritid. Dettagäller både den dagliga fritiden och semestrar och längre ledigheter" -alltså hela fritidssektorn. Mantar sedan upp en redovisning för hur många miljoner dygn som tillbringas påolika ställen, men jag skall inte trötta med att räkna upp de bitarna. Klartär också att det finns väldigt många människor som inle får möjligheter allbyta miljö och inte heller har möjligheter att använda någon av de anläggningarsom står lill förfogande. tillstyrker därför efter detta uttalandeall en ulredning tillsätts med uppgifter i enlighet med de intentioner somframförts i motionen 739. frivilliga remissvar torde vara ett avde tyngst vägande i den här akten - om någon känner till fritidens betydelse,så måste det vara . Kommitténkyrkan i fritidssamhället har också inkommit med ett yttrande. Kommitténtillstyrker bestämt att den utredning som föreslås i motionen kommer tillstånd. Omman gör en sammanfattning av vad som framförts i samband med frivilligaremissavlämnanden och i svaren från remissinstanserna finner man ensamstämmighet i bedömningen atl vi har fått en rikare och längre fritid men allfortfarande många människor inte har möjlighet att delta i fritidsverksamheteneller utnyttja de anläggningar som finns. Ipropositionen 1975:46 om planering och samordning av samhällets insatser förrekreation och turism betonas också vikten av att det skapas frilids- ochrekrealionsmöjligheler för de många människor som kommer att få en längreledighet. Jag går härefter vidaretill utskottets skrivning. Utskottetsborgerliga majoritet har refererat till att det har skett förändringar isamhället som skapat behov av rekreationsmöjligheter. Man kan tolka utskottetsskrivning så, att utskottei finner väldigt mycket av vad som sagts i vår motionhelt riktigt. Utskottet säger likväl avslutningsvis alt man avstyrker motionenom en utredning av fritidspolitiken. Utskottet redovisar en positivinställning och tycker i många stycken likadant som motionärerna, men när detgäller att gå till handling vågar man inte göra det. Desocialdemokratiska reservanterna har i sin skrivning framhållit att vad somsägs i motionen 739 och även i motionen 753 ligger väl i linje medsocialdemokratisk politik när det gäller fritidsverksamheten. I betänkandetgörs en sammanfattning av vad som framförts såväl i motionerna som iremissyttrandena, och utskottet säger att remissgrupperna har tillstyrkt motionerna.Intressant i sammanhanget är att notera att bl. a. de synpunkter som harframförts från , som är sakkunnigt på dettaområde, har föranlett utskottet att konstatera atl flera sakkunniga instanserfunnit atl det flnns ett klart behov av ytterligare kunskap om förhållandenainom det frilidspolitiska området. Lät mig också göra en jämförelse med vad som i den här frågan skett påandra håll. Idroltsriksdagen har hafl ell sammanträde, där man ocksålog upp frågan om idrott för alla. Tidningen har gjort ett referat frånsammanträdel och skriver bl. a. att svensk idrott efter den statligaidrottsutredningen nu tar på allvar resonemanget om idrott ål alla - medbetoning på "alla". Tidningen skriver vidare att på idrottsriksdagen med kraft drev kravet att idrotten nuockså i handling skall försöka ta hand om eftersatta grupper och inle baraformulera goda råd om friskvärdsverk-samhet när man vill ha pengar avmyndigheterna. Tidningen nämner också atl idrotten i huvudsak ägnar sig åtunga, friska människors tävlingsverksamhet och att den gör alldeles för litetför atl erbjuda eftersatta grupper lämpliga molionsmöjligheter, t. ex.skiftarbetare, sjuka, gamla, invandrare - för att bara nämna några. Jaggör denna jämförelse därför att nästan precis samma sak gäller påfritidsområdet. Vi har på det området gjort väldigt mycket och ställt storaresurser till förfogande, men fortfarande vet vi alltför litet om vad som skerrned dem som inte har möjlighet att la ut sin fritid i form av rekreation. Manräknar i olika utredningar med att av vår befolkning inte harmöjlighet att delta i någon rekreation eller att få en meningsfull semester.Del innebär att de grupper som har det mest bekymmersamt och den besväriigastevardagen även i semestersammanhang och i fråga om fritidsaktiviteter inte harråd och möjlighet atl flytta sig från sin hemmiljö. Många utredningar av olikaslag har gjorts, men ju mer man har sysslat med dessa ting och ju mer man harlyssnat till vad som sägs på olika håll, desto klarare slår det att det härbehövs en samordning av allt som har skett. Mycket har gjorts, men allt liggeri olika fack, varför det inle finns någon samordning. Den ökade fritids-ochrekreationsmöjligheten blir inle tillgänglig för just de grupper som har behovdärav. Meddessa ord, herr talman, vill jag yrka bifall till den reservation som avgivitsav socialdemokraterna i kulturutskottet. I vårt land har vi haft en utveckling där arbetstiden minskat,semestrarna blivit längre, löner, inkomster och materiell standard ökat. Dettahar fört med sig att fritiden har blivit en allt viktigare del av vårt liv. Omvi räknar bort den tid vi går i skola, den tid som vi arbetar, den tid som vihemarbetar och sover och även restid för skola och arbete, dä återstår det somvi normall kallar fritid. Enligt denna definition är ca en tredjedel av vårtliv fritid som vi kan ägna åt avkoppling, nöje, förströelse, rekreation, olikahobbyverksamheter osv. En sak kan vi notera,nämligen att fritiden för många inte ökat i samma takt som arbetstidenminskat. Detta beror på förändringar i samhällsstrukturen,befolkningsomflyttningar, ökat avstånd lill arbete och service och ökat övertids-och dubbelarbete. Den ökade fritiden för människorna ställer som vi vet ocksåökade krav och förväntningar på samhällsinsatser för atl fritiden skall bli såmeningsfull och stimulerande som möjligt när det gäller såväl den dagligafritiden som långledighel och semestrar. Intressetfrän kommunernas och statens sida för medborgarnas fritid har inte legat stillutan ökat markant under . Jag kan nämna ett par saker.Åtskilliga utredningar, undersökningar och kartläggningar på såväl statlig somkommunal nivå har presenterats, och förslag till olika åtgärder har framlagts.Ser vi t. ex. på vad den frilidspolitiska satsningen rent kostnadsmässiglinneburit för kommunerna kan nämnas att denna uppgicktill ca 100 milj. kr. för att bara vara uppe i 20 gånger dettabelopp eller 2 100 milj. kr. Tvåmotioner väckta /om fritidspolitik och socialtinriktad rekrealionspolilik behandlas i kulturutskottets betänkande1977/78:14. har här före mig berört dessa i sitt anförande ochyrkat bifall till den reservation som är fogad lill betänkandet och som innebäratt med bifall till motionen 1976/77:739 hos regeringen anhåller atten ulredning tillsätts med uppgift atl se över de i motionen aktualiseradefrågorna inom del frilidspolitiska området. Ser vi på vilka frågor sommotionärerna tar upp och vill utreda finner vi att de är både skiftande ochomfattande. Jag nämner några: Karlläggning av orsakerna lill alt vissa människorhindras från atl utnyttja den fritid de har rätt lill och redovisning av dessahinder. Genomförandel av en inventering av de önskemål somi dag finns när det gäller utnyttjande av fritiden. Utredningen bör när det gäller frilufls- och rekreationsområdetbehandla behovet av rekreation såväl efter den dagliga arbetstidens slut som isamband med och längre sammanhängande semeslerperioder och ävenuppmärksamma olika samhällsgruppers skilda förutsättningar härvidlag.Utredningen bör ange vilken inriktning och omfattning utbudet avrekreationsakiiviieter bör ha för all valfrihet skall uppnås för envar atlutnyttja såväl den dagliga som den längre fritiden till meningsfullrekreation. a. måste behovet av erforderliga anläggningar anges liksomkostnaderna för genomförande av förslagen. Utredningen bör ägna särskild uppmärksamhet åt atlkartlägga hur det kommersiella utbudet påverkar de enskilda människornasmöjligheter att utöva skilda fritidsaktiviteter. Folkrörelsernas roll i sammanhanget bör utredas. Man bör föreslå åtgärder för att göra del möjligtför var och en att utnyttja fritiden på ell meningsfullt och stimulerande sätt. Mångabitar av det som reservanterna vill utreda finns med i de utredningar, kartläggningaroch undersökningar som staten, kommunerna och olika statliga verk ochforskningsnämnder har utfört. här göra en långuppräkning. En del av dessa saker nämns i utskotts-betänkandet och imotionerna. Vidare har här omnämnt några. Fleraav de ulredningskrav som reservanterna för fram finns fritidsulredningoch den friluftsvaneundersökning som ochnaturvårdsverket genomförde 1973. Självklart finns det luckor - det är inteheltäckande. Men del hindrar inle att mycket väsentligt ändå kan föras framoch förverkligas . Det finns alltså mycken dokumentation här. Hurhar vi då handlat? Kommer nya utredningar att följas upp bättre? Det är ju intestor mening med att utreda om man inle också följer upp och förverkligarförslagen i utredningarna. Detfinns utredningar som pekar på hur människan i stort vill utnyttja ochtillbrin:ga sin fritid. Det har varit känt i många är, men staten ochkommunerna har inte riktigt hängt med här. Problemet är att de önskemålsom kommit fram, t. ex. i frilidsvaneundersökningar ,inte följts upp i tillräcklig grad. Önskemålen överensstämmer nämligen dåligtmed vad kommunerna gjort och vad de i sina långudsplaner tänker investera i ochsatsa på. Vistelsei skog och mark, skogspromenader, möjligheter lill motion för en störreallmänhet, friluftsbad och fritidsfiske är saker som ligger högt upp påönskelistan. Här har stat och kommuner satsat små belopp, om man jämför med destora satsningar som skett på lagidrotts- och specialidroltsanläggningar,fotbollsplaner, sporthallar, simanläggningar, konstfrusna isbanor och ishallar.Önskemålen om sådana anläggningar ligger en bra bit ner på listan ifritidsvaneundersökningarna. utredningskrav som är inriktade pä frilufts- och rekreationsområdet - päfjärr- och närrekreation, på kartläggning av utbudet av rekreationsmöjligheteroch aktiviteter, förslag till åtgärder som syftar lill en socialt inriktadrekrealionspolilik - anges behov av anläggningar för detta ändamål liksomolika kostnader som är förknippade med detta. Dessa frågor tas upp avmotionärerna i båda de motioner, 739 och 753, som behandlas i delta betänkande. Härhar den omfattande utredningen om turism och rekreation lagts fram 1973. Denfick även en omfattande remissbehandling. Vidare har förslagen från turism- ochrekreationsutredningen legal som grund för propositionen 46 är 1975, vilkenriksdagen beslutat om. Här arbetar nu rekreationsberedningen, och den kommeratl i en nära framlid lämna sina förslag i ett betänkande. Man kommer kanskeockså att peka pä och föreslå olika finansieringsvägar. Tillslut vill jag säga till och övriga reservanter att vi inomutskottsmajorileten i huvudsak ser fritidspolitiken och fritidsfrågorna påsamma sätt som ni. Men vi är inte helt överens med er när det gäller hur och ivilken omfattning dessa frågor skall utredas. I stället för en myckettidsödande ulredning, som troligen kommer att ta mänga år, vill vi med alll detutredningsmaterial som redan nu finns arbeta vidare och söka skapaökade ekonomiska resurser för alt nä de mål som det råder enighet kring, och deär ganska många. Vianser att det ankommer på regeringen och berörda verk att göra sammanvägningaroch prioriteringar av de behov som finns samt föreslå olika åtgärder. Jag troratt regeringen kan vidta de nödvändiga samordningarna av samhällets insatserinom det fritidspolitiska området. Att det sedan fortlöpande föreligger behovav vissa kompletterande utredningsinsatser är vi väl medvetna om. Jag yrkar bifall till kulturulskotlels hemställan i betänkandet nr 14.