prot · G109104 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag vill inte bestridaatl detta kan vara riktigt. Men hur många olyckor, kanske med dödlig utgång,har inte inträffat genom sallningen. Det kan ingen svara på, men man kan inteheller svara på hur många liv som räddats genom vägsaltningen. Atl saltning avvägar kan medföra trafikrisker vid hastiga lemperalurfall undrar jag om någonvill bestrida. Vägarna blir ju faktiskt glashala. Mendet är inte bara i den här västsvenska kommunen som invånarna ställt sigpositiva lill elt ändrat synsätt i denna fråga. Efter det att vår motion motvägsaltning publicerats var det två personer som inte alls har någon anknytningtill min politiska tillhörighet - om det nu var någon som trodde det - som toginitiativ till en namninsamling. Först gjorde man en namninsamling på den egnaarbetsplatsen, där 275 av 325 anställda med sin namnteckning understöddemotionen. Del har också sagts att alla inte var närvarande på arbetsplatsenunder de dagar som dessa listor var utlagda. blev känd vardel flera andra institutioner och företag som önskade fö listor för att stödjamotionen, varför de som tagit initiativet till namninsamlingen ombesörjde attlistor kom att finnas utlagda i affärer, pä bensinstationeroch institutioner i min hemkommun. Då listorna samlades in var del totalt I 779personer som hade undertecknat dem. Listorna har sedan överiämnats tilltrafikutskottets kanslichef Detär hög tid att ur nationalekonomisk, miljömässig och privatekonomisk synpunktmen framför allt ur trafiksäkerhetssynpunkt ta upp den här frågan tillomprövning i vederbörande myndigheter. Ett bifall till motionen innebär attriksdagen uttalar sig för detta. Till slut ber jag atl få yrka bifall till motionen 1977/ 78:463. ROLANDSUNDGREN (s): Det mycket omfattande utredningsarbete som under 1970-ralel pågått pådet trafikpolitiska området har varit inriktat på en förnyelse avtrafikpolitiken. Målet har varit att få en tillfredsställande trafikförsörjningi landels olika delar till lägsta samhällsekonomiska kostnader. De trafikpolitiskaåtgärderna skall också anpassas till andra samhällsmål, såsom målen förregionalpolitiken samt närings- och sysselsättningspolitiken. Del är också ensträvan all la hänsyn lill miljöproblemen i form av buller, avgaser,trafikolyckornas omfattning m. m. och alt få till stånd energibesparingar. Helt i linje med dessamålsättningar föreslog trafikpolitiska utredningen i delbetänkandet "Åtgärderför att främja godsirafiken på och 76 " alt kust- och inlandshamnarna vid dessa två stora sjöarhelt skulle Därmed skulle insjöfarten kunna avlasta det hårt belastadevägnätet i dessa regioner en betydande del av den tunga landsvägstrafiken medminskat vägslitage, minskad olycksfallsfrekvens, minskad energiåtgång och enbättre miljö som följd. Det var för oss kanske något förvånande att regeringenoch de borgerliga ledamöterna i trafikutskottet, av vilka fyra tillhördetrafikpolitiska utredningen, inte följde upp detta viktiga förslag närregeringen lade fram sin proposition om nytt system för destatliga sjöfartsavgifierna. Besvikelsen var stor i länen runt ochVänern, inte minst i vetskapen om de billiga transporternas betydelse överhuvud taget för näringslivet i de av sysselsättnings- och strukturkriser hårtdrabbade regionerna. Nuåterkommer frågan till behandling i , och enligttrafikutskottets betänkande, som vi nu behandlar, slår den borgerligamajoriteten i utskottet fast vid sin tidigare ståndpunkt och vill ej tillgodosedessa rättvisekrav. Emellertid har det mycket glädjande inträffat att kommunikationsministerni inledningen lill dagens trafikdebatt meddelar att han går densocialdemokratiska reservationen 4 lill mötes. Jag vill för mitt länsvidkommande hälsa detta med stor tillfredsställelse. Det betyder ett bättreutnyttjande av de stora investeringar som gjorts i Väner- och Mälarsjöfartentidigare under 1970-talel, och det betyder också billigare och miljövänligaregodstransporter som är av stor betydelse för näringslivet i regionerna kringVänern och . Jagvill med dessa ord yrka bifall till den socialdemokratiska reservationen 4,som jag tycker att kommunikationsministern i sak redan har tillmötesgått. Jag vet inte för vilken gång i ordningen jag står i denna talarstol ochtalar för en snabbare utbyggnad av . Det är åtskilliga gånger. Menalltjämt måste vi ta kammarens tid i anspråk för denna angelägna fråga. Jagvill konstatera atl under dessa år har förbättringar gjorts på och sådanapågår fortlöpande. Men alltjämt har E 6 på långa sträckor genom alltförlåg standard med hänsyn till den hårda trafikbelasl-ningen. Vägen är smal, denär backig och krokig med skymd eller dålig sikt. Långa sträckor är dessutominramade av randbebyggelse med dåligt reglerade anslutningar. Likaså förekommerirafikljus, korsning med järnväg i plan och mängder av övergångsställen försåväl människor som boskap. Vad som är särskilt allvariigt är de risker dettamedför för många skolbarn. Vi för därför inte tröttas i vår strävan atl fö enbättre ordning till stånd. Vårmotion har fått några förstående och välvilliga ordfrån utskottets sida, men detärockså allt, inga konkreta ställningstaganden.Utskottet säger: "Del är vidare enligt utskottets uppfattning av slor viktatt vägbyggnadsobjeklen tillkommer i den priorileringsordning som de regionalaoch kommunala instanserna i samverkan med den centrala fackmyndigheten uppställt. "Ja, del ar riktigt, och denna arbetsmetod är vi helt överens om. Men vad gällerplaneringen har såväl regionala som lokala Anslagtill vägväsendet, m, in. myndigheteri icke godtagit planeringsnivån när del gäller utbyggnaden avriksvägar 1979-1985. Frånsett är planeringsnivån hygglig i vad delgäller utbyggnad av från fram till . Men det ärjust den svacka eller vågdal i planeringsnivån 1980 som jag tidigare berört somför så tråkiga konsekvenser och som vi tagit upp i vår motion 1240. FörärI980anges planeringsnivån till 19 milj. kr. Detta medförall man inte kanfortsätta utbyggnaden av sträckan förrän efter 1980. Ochdelta i sin lur innebärandet blir ett avbrott i vägbyggandet, när sträckanFjärås-Frillesås enligt planerna blir färdig . Meddenna planering blir man tvingad att avveckla byggarbetsplatser ochbyggorganisation för atl efter ett eller bygga upp dessa igen. Dettamedför stora kostnader utan motsvarande produkt i form av vägbyggande och ärinte samhällsekonomiskt försvarbart. Vi har därför i vår motion hemställt attriksdagen ger regeringen till känna atl pågående arbeten på iHalland bör fortgå ulan avbrott så atl etappen Frillesås-Ås-kloster kanpåbörjas i omedelbar anslutning lill färdigställandet av sträckanFjärås-Frillesås. Detär dock frän vägbyggnadssynpunkt fråga om ett förhållandevis blygsamt beloppför att överbrygga den svacka i planeringen som jag redogjort för.Besparingarna blir däremot betydande, eftersom man kommer ifrån de improduktivakostnader som uppstår, om man måste avveckla arbetsplatser med maskiner ochallt som därmed sammanhänger och sedan bygga upp dem igen. Viär medvetna om knappheten på pengar över huvud taget och atl detta också måsteåterverka på tillgången på medel för byggande av vägar. Men i sädana lägenmåste man härdare prioritera objekten och salsa pengarna där man för delslörsta utbytet. Närdet gäller att fördela de medel som slår lill förfogande för vägbyggande såmåsle de medel som finns salsas på utbyggnad av vägar, där trafiken kräverdella-och framförallt där trafiksäkerheten kräver del. Det är bevisligen barahälften så farligt att köra bil på en motorväg som på en väg med den standardsom E 6 har på långa sträckor och med den trafikintensitet som är för handen påE 6. Sämst är E 6 från den plats där nuvarande motorväg norrifrån tar slut vidFjärås fram till . Denna sträcka är det angeläget alt få ombyggd snarastmöjligt. Enutbyggnad av skulle spara miljoner i vårdkostnader för olycksoffer itrafiken samt miljoner i materialkostnader i samband med trafikolyckor ochskulle kunna förhindra hundratals för att inte säga tusentals personligatragedier med den höga olycksfallsfrekvens som den nuvarande E6 tyvärr har.Alla .som känner lill dessa förhållanden arbelar för målet att höja standardenpå . Det lokala gör det jämte kommuner, landsting, länsstyrelser,vägnämnder, vägföreningar, irafikföreningar och enskilda. Alla arbetar för attbringa denna klarsyn till ansvariga myndigheter, regering, riksdag, vägverk m.fl. Vi kommer attfortsätta tills vi når målet. urholkarju stenen, och efter den principen måsle vi tydligen Nr 104 arbeta. Vi kommer att göra det lills vi når resultat. Jag yrkar bifall till den motionen 1240. Näringslivet i inlandet är beroende av goda kommunikationer ocheffektiva möjligheter tillin- och utfrakter till vettiga priser. egetlän, , där strukturförändringarna och bristen påsysselsäiiningstillföllen är speciellt svåra, måsle kraftiga ålgärder lill. Vibehöver förbättringar på vägarna, och vi behöver för den norra länsdelen enmellanriksväg över . Del är nödvändigt all den vägen kommer lill ståndsnarast. MenVänersjöfarien betyder också mycket för oss. Den dellösning som beslöts avriksdagen hälsade vi med tillfredställelse. Tyvärr fattade visspress inte det beslutets innebörd. (daghar kommunikationsminister meddelat ytteriigare förbättringar för attminska fraktkostnaderna för sjötrafiken från och till havet. Dessa kan träda ikraft , och det är bra. Men vi måste i Väner- och Mtilarområdena fåbort kanalavgifterna och därmed få kostnadsförhållanden som är likvärdiga medkustområdenas. Därmed får vi bättre möjligheter för vårt näringsliv, och det ärhögst nödvändigt. De synpunkterna framhöll jag också i riksdagsdebatten den 15december. Detlöfte som kommunikationsministern givit här , att insjöhamnarna fr. o. m.1979 skall vara jämställda med kusthamnarna, är bra och helt i linje med hansuttalande när frågan behandlades . Jag litade påkommunikationsministerns löfte då, och jag röstade med utskottet. Han har nuhållit sitt löfte. Jag kommer också att rösta med utskoitel, och jagräknar med alt dess förslag blir beslul. Ettbifall till reservation 4 ger inte möjligheter till snabbare lösning änkommunikationsministerns förslag. Och märk väl: kommunikationsministerns löftehar hela regeringen ställt sig bakom. Därmed synes också mina önskemål fråndecember bli helt tillgodosedda. Fördelenmed regeringsförslaget såväl som - och därmed ocksåulskoltsmajoriietens - är alt del i förhållande till reservationen ger bättremöjligheter till utrednings- och förhandlingsarbete för departementet liksomför alt plocka fram rätta siffror och system för täckning av intäktsborifallel.Det är också del vedertagna förfarandet här i . Meddessa klarlägganden, herr talman, och med stöd av kommunikationsministerns ochregeringens klara löfte yrkar jag bifall till uiskollels förslag, som enligtmin mening innebär den bäst framkomliga vägen för att snabbi lösa insjöfarlensproblem. Anslagtill vägväsendet, IV.IV. Jag vill uttala stora tillfredsställelse med det klarauttalande som kommunikationsministern hargjori häri , ettuttalande som innebären lösning av insjöfartens problem som alla berörda parter är helt nöjda med. Jag ber attfå yrka bifall till utskottets hemställan. WIGGOKOMSTEDT (m): Reservation nr 3 till utskottets betänkande lar upp anslaget lilltrafiksäkerhetsverkets informationsverksamhet. Eftersom jag har deltagit istyrelsearbetet i trafiksäkerhetsverket när den här punkten behandlades isamband med uppgörandet av budgetförslaget och varit med om alt tillstyrkabeloppet harjag naturiigtvis ingen annan uppfattning än atl pengar borde hafunnits tillgängliga förden informationsverksamhet som verket bedriver. Det äringet som helst tvivel om att det arbete som trafiksäkerhetsverket under senareår har lagt ned på information har haft myckel positiv betydelse förolycksulvecklingen i vårt land. är det beklagligt all den ekonomiskasituationen är sådan atl vi måste pruta litet varstans. Det är alltid svårt atthitta ställen atl hämta pengar på. Det är betydligt lättare att placera dem. Jagsympatiserar självklart med reservationens tankegångar all dessa pengar bordefunnits tillgängliga. Däremot kan jag inte instämma i den del dar reservanternavill ta pengarna från de enskilda vägarna. Dessa behöver sin del av anslaget,och därför kan jag inte biträda reservationen. Jagkan inte finna annat än att jag bör avstå i den kommande voteringen. Påförslag av andre vice talmannen beslöts atl kammarens förhandlingar skulleforlsätliis . §16 Anmäldes och bordlades 1977/78:109 om förskott påstudiemedel m. m. 1977/78:125 med förslagom tilläggsbudget III lillstatsbudgeten för /78 1977/78:128 om stöd lillprospekiering efter olja och naturgas 1977/78:134 med anledning av beslut fattade avinternationella arbelskonfe-rensen vid dess sexliolredje sammanträde 1977/78:138 med förslag lill lag om ändring iatomenergilagen (1956:306), m. m. 1977/78:158 om ändring ivapenlagen (1973:1176) § 17 Anmälan avinterpellation Nr 104 Torsdagenden Anmäldes och bordlades följande interpellation som ingivits lill kammar- 3Qjs 1978 kansliet 1977/78:153 av IngvarCarlsson (s) till kommunikationsministern om säkrare sjötransporter av olja: Den svenska energidebatten har domineratsav synpunkter på kärnkraften som energikälla och framför allt dess risker. Delär utmärkt atl stor uppmärksamhet har ägnats ät de risker som elt fredligtutnyttjande av kärnkraften kan innebära och de säkerhetskrav som måste ställas.Del är dock beklagligt alt riskerna med andra energislag kommit iskymundan. Höga krav på säkerhet i fråga om kärnkraften får ju inte leda lillalt man försummar att ställa motsvarande krav pä andra energislag. Energikommissionenhar nu presterat ett väl genomarbetat material som belyser också andraenergikällors risker, och även i den allmänna debatten har riskerna med framförallt olja och kol kommit alt uppmärksammas i störte utsträckning. När detgäller olja har medvetenheten ökat om de risker som oljeförbränningen medförför miljön genom emissionen av t. ex. svavelföroreningar, tungmetaller,cancerogena kolväten etc. har också riskerna i samband medoljelransporler klargjorts på ett skrämmande sätt genom flera katastrofer, densenaste då supertankern gick på grund utanför i 200 000 lon råolja läckte ut med utomordentligt allvarliga konsekvenserför miljön inom mycket vidsträckta områden. Fisket och därmed sysselsättningenför tiotusentals människor hotas. Enolycka av denna omfaftning skulle aldrig behövt inträffa. Det finns en radtekniska möjligheter att öka säkerheten och minska riskerna för storaoljeutsläpp vid kollisioner och grundslötningar, t. ex. genom alt bygga dubblaskrov, maximera lankvolymen eller bygga separata ballastlankar som skyddaroljelankarna. Enolycka i svenska farvatten fick också allvariiga konsekvenser, omän i långt mindre omfattning. Orsakerna är inte helt klariagda, men olyckanvisar att även de svenska säkerhetskraven bör ses över och skärpas. Olyckanutanför franska kusten gällde ell fartyg som seglade under Liberiaflagg. Del ärkänt atl av alla olyckor till sjöss drabbar fartyg som går underbekvämlighelsflagg och därmed tycks nonchalera säkerhels-aspekterna. Enligtuppgifter i pressen förvärrades följderna också genom alt skepparen avstod frånatl kalla in hjälp därför att han befarade att kostnaderna för rederiet skullebli för stora. Av ekonomiska skäl undvek vidare den först anländabärgningsbåten alt kalla in ytteriigare bålar. Det är uppenbart attkortsiktiga ekonomiska vinstintressen leder till att 6 protokoll 1977/78:104-105 säkerhetenvid oljetransporter nonchaleras på ett helt oacceptabelt sätt. Det krävskraftfulla ålgärder för att snabbt åstadkomma hårda internationellasäkerhetsbestämmelser och kontrollmöjligheter. Inomramen för FN har de internationella säkerhetsfrågorna vid sjötransporter avolja behandlats vid en rad konferenser utan atl tillfredsställande resultat haruppnåtts. Mot bakgrund av de senaste årens allt allvariigare olyckor måste nuökade ansträngningar göras. Medstöd av det anförda anhåller jag att till kommunikationsminister fåställa följande fråga: Vilkaåtgärder är regeringen beredd att vidta på nationellt resp. internationelltplan för alt åstadkomma säkrare sjötransporter av olja? §18 Meddelande om frågor Meddelades alt följandefrågor framställts 1977/78:369av i (fp) till arbetsmarknadsministern omhandläggningen av förpassningsärende: Enligt planerna skall elt 80-lalassyrier förflyttas frän AMS-lägret i till lägret i . Samtligadessa assyrier är förpassningsho-lade. Flyktingarnas oro och osäkerhet ökasytteriigare genom tvångsförflyttningen. Barnens skolgång rivs upp. Det flnns iTyringe assyriska barn som tvingats flytta sju gånger under drygt elt år iSverige. Vadgörs för att minska oron hos familjer och skydda barnen under utredningstidenför förpassningsholade assyrier? 1977/78:370av KJell-OlqfFeldt (s) till handelsministern om skyldigheten att i förväganmäla planerade prishöjningar: Avser handelsministern att föreslå atttiden för skyldighet an i förväg anmäla planerade prishöjningar förlängs? 1977/78:371av () till jordbruksministern om ekonomiskt stöd tilldjursjukhusen: alt förelägga forslag om ekonomiskt stöd tilldjursjukhusen, och hur snart kan detta förväntas? 1977/78:372 av Lars-OveHagberg (vpk) iWl industriministern om åtgärder för att bevara sysselsättningeni : blev del klart att järnverketi kommer att slås igen . Förhandlingar medföretagsledningen har inte kunnat rädda jobben i . En särskild grupp föralt ordna ersättnings- jobb har tillsatts.Chanserna för denna grupp alt lyckas måste bedömas som Nr 104 '"'"'- den När nu företagel inte larsitt samhällsansvar utan lägger ned järnverket vill iq 3,5 1 o-ro jag ställa följande frågalill industriministern: Ärindustriministern beredd att utifrån sin tidigare redovisade doktrin om Meddelande om förelagens ansvar försysselsättningen gripa in och utkräva samhällsansvar av frågor , sä atl jobbeninte försvinner i ? §19 Kammaren åtskildes .