prot · G10929 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:29 §1 Justerades protokollet för den 9 innevarande månad. vid svenskt varv av ett nytt sjömätningsfar §2 Om beställning vid svenskt varv av ett nytt sjömätningsfartyg Kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1977/78:126,och anförde: har frågat mig om regeringen nu är beredd alt ienlighet med socialdemokraternas förslag stärka sysselsättningen vid någotsvenskt varv och dess underleverantörer genom beställning av sjömätningsfartyg. Förinnevarande budgetär har i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionenmedel beräknats för en första betalning för ett nytt sjömätningsfartyg.Trafikutskottet uttalade vid sin behandling av budgetpropositionen bl. a. allbeställningen av fartyget bör ske med särskilt beaktande av den svenskaindustrins behov av sysselsättningsskapande åtgärder. I regleringsbrevet /78 har angetls all det ankommer på att komma inmed ett underlag som skall ligga lill grund för regeringens beslut om fartygetsslutliga utformning. Av underlaget skall bl. a. framgå fartygets effektivitetfrån sjömätnings-synpunki, i vilken män standardkraven uppfylls med hänsyn tillframtida bemanning samt kostnaderna för fartyget. Sjöfartsverkethar vidare i föregående års regleringsbrev fått i uppdrag att i samråd medchefen för marinen utreda förutsättningarna för en övergång - helt eller delvis- lill civil bemanning på isbrytare och sjömätningsfartyg. Enligtvad jag har erfarit har begärt och fått anbud pä ett nyttsjömätningsfartyg. Utvärdering av anbuden pågår f n. inom verket. kommit in med erforderligt beslutsunderlag och begärtbemyndigande att beställa ett nytt sjömätningsfartyg ankommer det på regeringenatl pröva frågan, varvid självfallet samtliga betydelsefulla faktorer isammanhanget kommer att värderas. (): Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret. I , som brukarvara initierad i sådana här frågor, stod det :"har fått in anbuden vid svenskt varv av ett nytt sjömätningsfartyg på del aviserade nyasjömätningsfarlyget. Varv i , och har lämnat offerter ochverket väntar nu på besiällningsbemyn-digande från regeringen." Det varalltså ingen direkt nyhet som kommunikationsministern kom med. Problemenför varvsindustrin har inte blivit mindre . Staten får lämnakraftiga bidrag lill varvsrörelsen och för upprätthållandet av sysselsättning,utbildning och annat. Redarstödet har införts, och del borde, om så behövs,också kunna få utnyttjas av , eftersom stödet egentligentillkommit för att främja sysselsättningen vid svenska varv. svenska varven beretts tillfälle atl efter sina förutsättningar vara med ochdiskutera konstruktionen av fartyget? Del går atl få lika bra fartyg på detsättet, ja, kanske bättre och billigare därför att del presenteras flera idéer. Ivår reservation i rikdagen sade vi alt en strikt affärsmässigupphandling - som skulle kunna innebära beställning av del aktuella fartygetvid utländskt varv - inte bör komma i fråga och att en eventuell merkostnadinle skulle få drabba . Viddebatten i framhöll en representant för regeringspartierna "attdet är en överloppsgärning" av socialdemokraterna alt begära detta.Vederbörande sade vidare att regeringen "med all kraft kommer att verkaför all beställningen läggs hos ett svenskt varv". Det hette vidare attmajoriteten avvaktade utvecklingen med förtröstan. Av dessa skäl avslogs vårreservation. Jagvill fråga kommunikationsministern om han nu är beredd all, mot bakgrund av deavgöranden som har träffats sedan vi fattade beslutet i och även motbakgrund av vad som har hänt på arbetsmarknaden i vårt land,ytterligare och kraftigare slå vakt om svensk varvsindustri, dessunderleverantörer och andra berörda i genom att verkligen låta svenskvarvsindustri få ulföra byggandet av detta fartyg. Dethar sagts mig alt de utländska anbuden ligger lägre än de svenska. Medanvändning av det införda redarstödet skulle del dock kunna vara möjligt atl fåbyggandet av fartyget föriagt till . Del är ju inte så fåsysselsättningstillfällen som därigenom kunde skapas. Del gäller inte barasjälva varven utan, som sagt, också alla de underleverantörer som kommer all anlitasvid ett sådant bygge. Jagställer alltså frågan till kommunikationsministern, om han vill uppfylla delöften som man från borgeriigl håll i riksdagsdebatten gav i dettasammanhang, så all vi kan få se del aktuella fartyget kölslräckt vid något avvåra medelstora svenska varv. Del är självklart alt jag är beredd att föreslå regeringen att ta hänsyn till de svenska varvens situation och till arbetsmarknadsläget iSverige som är möjlig, men ännu kan jag inte ge något direkt svar på BirgerRosqvists fråga. Vi har nämligen inle fått in några uppgifter frånsjöfartsverket vare sig orn de lämnade anbudens storlek eller om värderingen avdem med hänsyn lill andra faktorer. BirgerRosqvist sade inledningsvis alt jag inle kom med någon nyhet i mitt svar. Delmå vara riktigt, men mitt svar innebar ändå en rättelse av ett fel i den källasom åberopade. Del är ingalunda så all verket nu väntar påregeringens bemyndigande. Denna väntan kan inte ta sin början förrän verketlämnat in en framställning till regeringen. vid svenskt varv av ett nytt sjömätningsfartyg Beställningenav detta fartyg har som sagt redan gjorts, och anbuden har kommit in. Jag harkunnat få fram all det är flera varv som lämnat anbud, liksom uppgifter om vaddessa anbud uppgår till. De varierar mycket kraftigt. Ett svenskt varv liggermycket högt, medan ett utländskt varv ligger ganska lågt. Andra svenska varvligger någonstans däremellan. Demedelstora svenska varv som jag har varit i kontakt med har inte varit heltnöjda med anbudsförfarandet och med de utsända ritningarna. Varje varv arbetarefter sina förutsättningar. När man beställer fartyg brukar man inte baraskicka ut ritningar på ett fartyg med en viss utformning, utan beställningenbrukar göras i samråd mellan eventuell byggare och beställare. Då kan man görakonstruklionsändringar med tanke på betingelserna för det varv det gäller, ochman kan därigenom komma ned i ett väsentligt lägre pris. Ettsådant förfaringssätt har inte tillämpats i detta sammanhang. Flera av desvenska varv som varit tillfrågade vill därför atl beställningen skall gå ut påny räkning, varvid det kan ges möjlighet för dem all påverka byggandet efteregna idéer. De lovar alt fartyget för den skull inte skall bli sämre, även omdet får en annan detaljkonstruktion. har, enligt uppgifter jagfått, inle velat gä med på ett sådant förfarande, och del vore intressant attveta om kommunikationsministern vill medverka till alt varven får ytteriigareen möjlighet att la ställning till denna order. Det skulle totalt sett kunnainnebära att bygget blir förmånligare ur statsverkets synpunkt än vad del nusynes vara. Jag har inte hört talas om de förhållanden som nyssredovisade. Jag skall självfallet låta mig underrättas om dem och även bedöma ivilken mån man skall ta ställning lill de önskemål som framför. Eftersomkommunikationsministern i svaret även tar upp bemanningen av sjömälningsfartygenkan jag inte underlåta atl ställa en fråga i det avseendet också. Omåtgärder mot utfiaggning av svenska handelsfartyg tid - det är snart ett ochett halvt år sedan - tillsattes nämligen en utredning som skulle lägga framförslag om hur denna bemanning skulle vara i fortsättningen.Sjömälningsfartygen bemannas f n. av värnpliktiga. Del lär vara så, alt man ide anbudshandlingar som finns vill ha olika utrymmen m. m. utformade så, att deskulle passa även för civilbemanning. Utredningenhar som sagt pågått , och jag vill frågakommunikationsministern - eftersom saken nämns i svaret - när vi kan vänta ettresultat av den utredningen. Utredningen verkställs av . Enligt vad jag har mig bekantlär den vara klar . Denna fråga kanäven ses ur sysselsättningssynpunkt. 10 ä 12 96 av Svenska sjöfolksförbundetsmedlemmar - det är inte så väl beställt på befälssidan heller - är ulan arbete. Härrör det sig om ett civilt arbete som utförs av militärer. Det skulle i och försig kunna vara möjligt att lösa en del av sysselsättningsproblemenbland sjöfolk genom att placera in dem på sjömätningsfartyg. Därvid kan manockså utvidga debatten lill alt gälla isbrytarfartyg. Överiäggningenvar härmed slutad. §3 Om åtgärder mot utflaggning av svenska handelsfartyg Kommunikationsministern erhöll ordetför atl besvara () anmälda fråga,1977/78:139, lill handelsministern, och anförde: har - mot bakgrund av en framställning tillkommerskollegium om tillstånd att överiåla två fartyg lill dotterbolag iLiberia - frågat handelsministern om han och regeringen är beredda atttillmötesgå de ombordanställdas krav alt icke bevilja utfiaggning. Enligt fastställdärendefördelning är det jag som har att besvara frågan. Enligtvad jag har erfarit finns en framställning från Salénrederierna lillkommerskollegium om tillstånd att överlåta två fartyg till dotterbolag iLiberia. Ipropositionen 1976/77:146 har förutsalls au kommerskollegium alllid kommer attunderställa regeringen ärenden som innebär överföring till bekvämlighetsfiaggmed bevarat svenskt driftinflytande. Detaktuella ärendet har ännu inte underställts regeringen. Mot denna bakgrund ärjag inte beredd all göra något uttalande i frågan. Jag ber alt fåtacka kommunikationsministern för svaret på min fråga. Salénkoncernenhar begärt tillstånd av kommerskollegium alt sälja två fartyg till ettdotterbolag i . Del innebär ansökan om registrering underbekvämlighetsfiagg. De ombordanställdas organisationer motsätter sig delta. Somframgår av svaret skall frågan avgöras av regeringen - allt detta enligt delbeslut som log . skall väl också höras. Angåendebekvämlighetsregistrering uttalade såväl statsrådet som vid deltillfället: Fartyg under bekvämlighetsflagg är ett ovälkommet inslag ivärldssjöfarten. Jaghar läst Saléns ansökan. Man åberopar där propositionen och menar att man ämnaruppfylla kraven i den fortsatta driften av fartygen under Liberiaflagg på ettsäll som är godkänt enligt svenska värderingar, därför alt fartygen en gång ärbyggda enligt svensk standard såvitt avser säkerhet och miljö. Mendet är ingen garanti för alt den standarden kommer atl bibehållas. Vad blir delför besättningar, kvantitativt och kvalitativt, i fortsättningen? Det är ensäkerhetsfråga av högsta grad, som man från svensk sida efter en eventuellflaggöverföring inte kan påverka. Och hur blir del med jurisdiklionen? Påliberianska fartyg gäller liberiansk lag. Enligt den kan dödsstraff tillämpas. Salénssäger alt man ämnar sluta . Det är ett minimiavial som ibland kan förmå bekvämlighelsregistre-rade fartygs redareatt skriva under. Men det är ett minimiavial som man tvingas teckna i avvaktanpå all s. k. bekvämlighelsländer sä småningom skall få en så stark fackligrörelse att den kan tillvarata sina resp. medlemmars intressen. ITF-avialelsminimirättigheter skulle inte permanent godtas på arbetsmarknaden i någotprogressivt land. Vidareåberopar ett villkor som fanns i regeringsförslaget ,nämligen alt överlåtelse lill dotterbolag skulle få ske om bolaget skaffadeannat fartyg att sälta under svensk flagg som ersättning för sådant somöverläts. Enligt propositionens och beslut samt genomöverenskommelse med de ombordanslällda gäller detta emellertid inle vidöverföring till bekvämlighetsflagg. Dessutomsäger atl personalrepresentanterna i företagels styrelse tillstyrkt överföringen lill samt räknar upp namn och organi sationstillhörighet. Men inle heller delta stämmer. Jag har i min hand en skrivelse till från en av de nämnda, och jag kan läsa ur den: "Jag har inte deltagit i beslutsfattningen vid styrelsens sam manträde - . Jag har således inle accepterat utflaggningen av 19 fartyg Sådanutflaggning motsätter jag mig på del bestämdaste av skäl, som är välkända för styrelsen------- . Min förklaring att jag är 'in förstådd med tidigare fattat beslut beträffande utflaggning lill Li- Om åtgärder mot utfiaggning av svenska handelsfartyg Omåtgärder mot utfiaggning av svenska handelsfartyg beria' har endast denbetydelsen, att jag inle kan ändra ett av styrelsen i enlighet med gällandeordning fatlat beslut, i vilket jag inle deltagit. Jag har inle fått något konkret svar på min fråga. Men skulle delförhålla sig så, all Saléns framställning kan gå igenom, vill jag frågakommunikationsministern: sådana förändringar skett för svensk rederinäringsedan juni månad , då behandlade regeringens proposition omvissa sjöfarlsfrågor, att kommunikationsministern anser att det nu finns skälatt frångå de ställningstaganden som då gjordes? Med anledning av fråga, som jag naturligtvis kundeförutse, vill jag läsa upp några rader ur föredragande-avsnittet i vårensproposition. Jag säger där: "Utgångspunktenmåsle vara att svensk sjöfart så långt möjligt skall drivas under svensk flagg.Sjöfartens utlandsinvesteringar kan emellertid - liksom etableringar utomlandsav den landbaserade industrin - medföra avsevärda fördelar för det svenskanäringslivets internationella konkurrenskraft. Möjligheten måste därför finnasockså för rederierna att etablera sig i andra länder. En okontrollerad ochbetydande avtappning av svenskt tonnage till ullandel skulle dock kunna medföraallvarliga konsekvenser för det svenska samhället och de anställda inomsjöfartsnäringen." Jag fortsätter all citeraett stycke längre ner i propositionstexten: "Detsagda lar inte sikte på överföring lill land som tillhandahållerbekvämlighetsflagg. Registrering under bekvämlighetsflagg återverkar allvarligtpå den internationella sjöfarten, bl. a. genom sämre socialt skydd för deombordanslällda och minskad säkerhet. Liksom flaggutredningen anser jag attfartyg under bekvämlighetsflagg är ett ovälkommet inslag i världssjöfarlen.Normall får därför överföring lill sådan flagg antas strida mot väsentligtallmänt intresse. Emellertid måste även här finnas möjligheter lill olikalösningar i del konkreta fallet. För alt tillstånd lill överföring skall kunnages måsle del dock vara klarlagt alt den fortsatta driften sker underförhållanden som är godtagbara utifrån svenska värderingar och Sverigesinternationella åtaganden när det gäller säkerhet, miljö, social trygghet ochfackliga rättigheter för de ombordanslällda. De garantier som avkrävsöverlålaren måsle vara utformade med hänsyn bl. a. till att del kan förutsesall regislreringslandet inle utövar effektiv jurisdiktion och tillsyn överfartyget och besättningens sociala villkor." Jag har ingen anledning att ha någon annanuppfattning än den jag hade när jag skrev delta. Jagber alt få tacka kommunikationsministern för det senaste uttalandet. Jag tolkardel sä, all det är uteslutet att dessa fartyg skall kunna överföras tillbekvämlighetsfiagg. De skäl som har anförts av Saléns i denna ansökanskulle alltså icke vara tillräckliga. Jag tackar än en gångkommunikationsministern för det. Menjag skulle ytterligare vilja kommentera den skrivelse som Saléns har inlämnat.Enligt riksdagsbeslutet skulle de ombordanställdas organisationer hörasi utflaggningsärenden. Vilken inställning LO, och har idenna fråga torde inle heller vara obekant i regeringens kansli. Sedankan jag säga att det avtal som har träffals mellan förbunden ochBroströms om bemanning av nio fartyg innebär atl man från förbundens sidagodkänner en kraftig nedbantning av besättningarna. Det har å andra sidaninneburit atl har förbundit sig att driva dessa fartyg under svenskflagg . Denna avtalskonstruktion har erbjudits Saléns förförhandling. Erbjudandel har Saléns avvisat. Jaglackar kommunikationsministern för det mycket klara svar som jag nu fått pådenna fråga. Jag tolkar del alltså på del sättet att detta utflaggningsärendedärmed torde vara avfört såsom ett konkret objekt för Saléns. Omtidpunkten för planerat nybygge för i Överläggningenvar härmed slutad. §4 Om tidpunkten för planerat nybygge för i Budgetministern erhöll ordetför alt besvara Enk () anmälda fråga, 1977/78:85,lill arbetsmarknadsministern, och anförde: har frågat arbetsmarknadsministern om detidigareläggningar av byggen som har behandlats av regeringen även omfattarden planerade nybyggnaden för länsförvaltningen i . Frågan har överlämnatstill mig för besvarande. Svaret pä frågan är nej. Inom ramen för desysselsättningsskapande åtgärder som har beslutals har behovet avbyggnadsarbeten inom vissa andra län prioriterats. Frågan om tidpunkt förutförande av nybyggnaden för länsförvaltningen i kommer i sedvanlig ordningatt prövas i höstens budgetarbete. Jagtackar budgetministern för all jag har fått svar på den fråga som jag ställdetill arbetsmarknadsministern . Jag förslår all del är lättare förbudgetministern atl lämna svar på denna fråga än det hade varit förarbetsmarknadsministern. Bakom min fråga ligger nämligen - det framgår också avsvaret - den situation som råder när del gäller sysselsättning förbyggnadsarbetarna i och och som är synneriigen dyster. Naturligtvis är jag inågon mån uppmuntrad av att budgeiministern Ombibehållande av mälteri i säger att man skall prövadenna fråga i vanlig ordning i höstens budgetarbete. Men det hade varit myckettacknämligt om man hade fått bygget i gång tidigare, icke minst med hänsyn tilldel rådande sysselsättningsläget. Jag ber emellertid atl få lackaför svaret. Överläggningenvar härmed slutad. §5 Om bibehållande av mälteri i BudgeiministernINGEMAR MUNDEBO erhöll ordet för att i ett sammanhang besvara dels OlleÖstrands (s) anmälda fråga, 1977/78:54, dels (c)anmälda fråga, 1977/78:58, båda frågorna lill industriministern,och anförde: har frågat industriministern om han är beredd attmedverka till alt omprövar sill beslut all bygga ett nytt mälleri iStockholm. har frågat industriministern om han är beredd all isamråd med mig vidta de åtgärder som krävs för att Nord-Malt i skallkunna fortsätta driften. Frågorna har överlämnats till mig för att jag skallbesvara dem. Jag besvarar dem i ett sammanhang. Prippshar f n. sin maltförsörjning ordnad genom egna mällerier i ochGöteborg. Dessa mällerier är gamla och nedslitna och erbjuder inte entillfredsställande arbetsmiljö. Den tomt på vilken Stock-holmsmälleriet ärbeläget har redan sålls av . Prippsmåsle följaktligen ordna sin mallförsörjning på annat sätt. De alternativ somfinns är antingen atl investera i ett eget modernt mälleri eller alt köpa maltfrån Nord-Malt i eller eventuellt förvärva delta företag. Mallförsörjningenfrån Nord-Malt ter sig betydligt dyrare för än försörjning genom en egenmodern anläggning. Ny teknik gör del möjligt atl producera den mängd malt sombehövs med mindre än hälften av den arbetsstyrka som krävs vid anläggningen iSöderhamn. Den nya tekniken möjliggör också en jämn och hög kvalitet på maltet.Pripps har inle förvärvat några nämnvärda mängder malt från Nord-Malt.Del faktum att moderniserar sin mallproduklion innebär alltså i och försig ingen förändring för Nord-Malt. Nord-Malls fortsatta verksamhet är iförsta hand en fråga för intressenterna i Nord-Malt, som också lill stor delutgör företagets kunder. Från samhällsekonomisk synpunkt är det dock angelägelall frågan om maltproduktion i landet kan lösas på ett för helabryggeribranschen lämpligt sätt. Styrelseni har fattat ett principbeslut om alt uppföra ett mälteri iBromma. I styrelsens beslut, som var enhälligt, deltog även de fackliga representanterna. Enligtstatsmakternas beslut och enligt avtal mellan staten och den privataaktieägaren skall drivas pä ett rationellt och företags- ekonomiskt sunt sätt.Styrelsen i har därför ett ansvar för alt företagel anpassar sinproduktion till moderna arbetslekniska förhållanden. Situationen inombryggeribranschen präglas f. n. av en viss osäkerhet. Slrukturutvecklingen hargått snabbi, och ytterligare förändringar är att emotse. Branschen har ocksåpåverkats av statsmakternas beslut om slopande av mellanölet.Regeringen avser därför att ta initiativ till en utredning med uppgift alt göraen samlad analys av bryggeribranschens nuvarande situation och utveckling påsikt. Ombibehållande av mälteri i Jag villlacka herr budgeiministern för svaret. Jagtycker alt budgeiministern skall begrunda den bild som jag nu visar påfilmduken. Där ser man en del av de över 10 000 människor som i lördagsdemonstrerade för att få behålla jobben i . Det här vittnar om attsituationen är myckel allvarlig. har 600 jobb försvunnit, menytterligare 500 jobb är i farozonen, om man räknar in det mälteri som vi nudiskuterar. Och händer något i och kan den siffran mer änfördubblas. kommun med endast 32 000 invånare kan inle en sådan utveckling tillålas. Denleder lill rena katastrofen för människorna och hela samhällsbildningen,eftersom den rycker undan grundvalarna för den uppbyggda servicen, varisjukhus, gymnasieskolor m. m. ingår. En kommun av storlek skulle istället behöva öka sysselsättningen för att trygga en allsidig service. Hotelmot sysselsättningen kan tyvärr inle avvärjas av de anställda och kommunen,eftersom man saknar de nödvändiga resurserna. Därför måsle regeringen ta sittansvar för den här utvecklingen. Del är mot den bakgrunden som demonstranternabl. a. krävde att regeringen, eftersom staten genom Bryggerierdominerar ölprodukiionen här i landet, tryggar fortsatt verksamhet vidmälteriet i . Om inte så sker kommer det att uppfattas som ett hån motde människor som demonstrerade. Idet kärva ekonomiska läge som vårt land befinner sig i måsle del betraktas somsamhällsekonomiskt vansinne alt staten - som genom bidrag och lån i olikaformer lillskjutit inle mindre än 18 milj. kr. av en total investering på 24milj. för ett modernt mälteri för all skapa sysselsättning ål ca 40personer i stödområdet - låter investera mellan 40 och 50 milj. kr. iett nytt mälleri i och därmed rycka undan grundvalarna för fortsattdrift i . Budgeiministernger i sill svar inle stort hopp för mälteriet i , men jag måslepoänglera atl man när det gäller inte enbart får - som anges i svaret -lägga företagsekonomiska principer till grund för investeringsbeslutet,eftersom är helt dominerande på den svenska marknaden; dessmarknadsandel är . har köpt upp ett betydande antalmindre bryggerier. Någon konkurrenssituation föreligger alltså inte längre. Ombibehållande av mälteri i Nuhänvisar budgetministern också till en branschulredning. Då vill jag fråga: Ärbudgetministern beredd atl medverka till atl fattar ett beslut om allinte fullfölja sina planer på atl bygga ett nytt mälteri, innan den härbranschutredningen är klar? Jag ifrågasätter naturligtvis värdet av en sådanbranschulredning, eftersom jag tycker atl frågan är fullständigt självklar. Omen sådan branschulredning ändå skall tillsättas, är budgetministern i så fallberedd medverka lill att inle fullföljer sina planer? Jag ber altfå tacka för svaret på min fråga. Regeringenhar med större handlingskraft än någon tidigare regering gått in för all stärkasysselsättningen i vårt land. Detta har skapat respekt och förtroende förregeringens sysselsättningspolitik. Atl i det läget tillåta ett statligt ägtföretag att slå ut ett annat företag, som erhållit statligt lokaliseringsstödoch som behövs i regionen i fråga, skulle vara en så svart plump i protokolletatt den aldrig skulle gå att sudda ut. Del finns ingen ursäkt över huvud lagetför ett sådant agerande. Söderhamnsregionenhar betydande sysselsättningsproblem. Nord-Malt behövs där. Del anser ocksåstaten, och därför har det utgåtl statligt lokaliseringsstöd på 12 milj. kr.Ingenting i just den bilden har förändrats sedan stödet gavs. Nord-Malt behövsfortfarande och har sin givna uppgift inom bryggerinäringen. Regeringengör sig skyldig till en betydande kapitalförstöring om den medverkar lillbyggande av nytt mälteri inom . Man medverkar också tillnedläggning av Nord-Malt. När det sägs i svaret all det faktum att moderniserarsin mallproduklion inle i och för sig innebär någon förändring för ärdet väl en sanning med modifikation, därför all om ökar sinmalttillverkning innebär delta en produktion som del inte finnsavsättning för på marknaden annat än genom nedläggning av Nord-Malt. IngemarMundebo talar om företagsekonomiska ansvar, och det är självklart, menalla företag har ett samhällsansvar.