prot · G109136 · 1977-12-31 00:00:00 — kan vi i en morgontidning läsa att i hartransporterat kärnbränsle från genom och Stockholms skärgårdtill utan att ha lots ombord. Detta har, enligt den lots som har iuppdnig alt se över sjösäkerheten på , kunnat ske genom att särskildabestämmelser för sjötransport av kärnbränsle saknas. Trots alt man frånArosiJLines sida tog kontakt med före en sådan transport och dåfick besked att något loistvång inte fanns, har tydligen ännuinte vidtagit några ålgärder föratt öka säkerheten. Då transporten med kärnbränslekom till fordrade man däremot att finsk lots skulle tas ombord, ochsamma bestämmelser lär gälla över praktiskt taget hela världen. Trotsatl det här ligger någol utanför ramen för vad jag frågat kommunikationsministernom, villjag ändå med hänsyn till frågans betydelse höra om han inte anser detbefogat alt ta itu med problemet och uppställa minst samma säkerhetskrav förtransport av kärnbränsle som gäller för andra farliga transporter. Ett flertal gånger under det här riksdagsåret har tagit uppoljeskyddel och räddningstjänsten i molioner och frågor. Del är inte mer ändrygt en månad sedan vi hade alt behandla ett utskottsbetänkande som gällde endel frågor under som rörde just oljeskydd. På dessamotioner, där vi bl. a. krävt en utredning om oljetransporter och miljöfariigatransporter i och i , har vi fått det i riksdagenklassiska svaret alt utredning pågår. Även när vi tagit upp räddningstjänstenoch dess materielproblem har vi flit samma svar: Utredning pågår. Jaghar därför haft anledning att titta litet pä de utredningar påoljeskydds-omrädel som finns. Dä vill jag först säga att della inte flr fattassom någon kritik mot kommunikationsministern - det är inle främst mot honomkritiken skall riktas. Men här finns ett otal utredningar. Isamband med fick vi oljekommitté, som lyder underkommunikationsdepartementet. En artighet man kan säga om den utredningen är atldet egentligen inle finns några direktiv. har tillsatt en utredning somskall samordna ledning i fred, övervakning och räddningstjänst till sjöss. Idet betänkande som jag lalade om, som gällde transporterna i ,hänvisade man till den utredning som gjordes om miljösäkratransporter av olja och kemikalier i och . Den utredningen har nuregeringen skickat till och bett verket lämna förslag medanledning av den. Det var , och då fick sjöfartsverketockså alla remissyttranden. hade den gamla regeringen legat pämaterialet etl bra tag. är alltså ytteriigare en utredning som pågår, ochdenna utredning hänvisade man till när man besvarade moiionen om transporter iMälaren och . Heltnyligen har vi, såvitt jag vet, begåvats med en fjärde utredning -åtminstonehar jordbruksministern talat om att han vill se över oljeskyddel och skalltillsätla en utredning. Dessutom finns andra saker involverade här, bl. a. detsom kommunikationsministern nämnde om översyn av sjökorten, som intimt hängersamman med dessa frågor. Översynen sker ju med anledning av den oljeolycka sominträffade i . Detär viktigt att begära att regeringen ser över hur oljeskyddet skall organiserasoch vem som skall ha ansvaret för det. Det kan inte vara bra med alla de härutredningarna, som är spridda på ett antal departement -allra helst som vi vetatt oljeolyckorna ökar. Vi kan också se av de rapporter som finns frän och från Nordiska oljeskyddsunionen att oljeutsläppen är väldigt många -ungefar 360 i svenska farvatten . Jagvill även ta upp en fråga som gäller skärgärd och Mälaren.Kommunikationsministern säger alt det kommer etl svar från påfrågan hur transporterna skall organiseras. Jag skulle önska att man fick enlitel bredare belysning av problemen än den som kan ges om bara sjöfartsverketär inblandat. Jag tror inle all ensamt besitter den kompetenssom fordras för att klara av delta. Skall man nämligen klara uppgifterna när detgäller de tankbåtar som finns kan det bli nödvändigt med en eller tvåterminaler, en i söder och eventuellt en i norr - har nämnts för densödra. Skall man ha terminaler är del alltså inte enbart fråga omsjötransporter, utan del blir fråga om såväl sjötransporter som alternativtandra transporter. Andra myndigheter och organ än behöver däöverväga frågorna. Detär inget nytt att arbeta med terminal. Större delen av den olja som går in iMälaren går redan via en terminal. Fjärrvärmeverken i de berörda kommunernaharen terminal i över vilken de tar in olja. Det gäller exempelvisfjärrvärmeverkel i min egen kommun. Det gällerockså fjärrvärmeverk. Två av landets största fjärrvärmeverk flr alltsåsin olja via specialchartrade fartyg som går från . Vihar också motionsvis tagit upp frågan om supertankrar i men filtavslag på våra krav. Det anförs atl de slora fartygen inte innebär någon ökadrisk för oljekalastrofer. Del har vi flit höra gång på gång. Omsäkrare sjötransporter av olja Omsäkrare sjötransporter av olja katastrofer som harinträffat - den senaste med Amoco ulanför franska kusten -visar ändå vilka slora risker som är förenade med de här fartygen. Därförfinner jag det mycket angeläget att man också studerar vilka ökade riskersupertankrar innebär. Avslutningsvis vill jag framhålla två saker som jag tror är väsentliga i detlasammanhang. För del första bör regeringen på något vis se över organisationenav bevakningen av de frågor som hör samman med olja och transporter, som nuligger spridda på flera departement. För det andra behöver andramyndigheter-utöver sjöfartsverket-fl framlägga synpunkter när det gällertransporterna i skärgärd och . Lät mig till alt börja med konstalera atl vi verkligen är överens omatt oljetransporter innebär stora risker och att vi har en gemensam grundsynrörande nödvändigheten av att försöka begränsa de riskerna. Jag har i mitt svarredovisat en rad åtgärder som både den föregående och den nuvarande regeringenhar vidtagit för att bringa klarhet i hur de olika insatser skall varabeskaffade som man skall göra för att minska riskerna och de olyckligaverkningarna om en olycka verkligen inträffar. Dåfråga:r om det inle är dags alt göra upp ett samlat program motoljeolyckorna. Jag vill gärna svara kort och entydigt: Visst är det det, ochdel är del vi skall försöka åstadkomma. Det är naturligtvis komplicera!., bl.a. därför att problemet inle bara är nationellt utan i högsta gradinterna.tionelll. vet lika väl som jag att allt internationelltarbete lar myckel . Det gäller utomordentligt komplicerade frågor, somdet är svårt alt nå enighet om. Men vi har, med erfarenhet från svensktdellagande i IMCO-samarbetel, en bestämd känsla av att insikten om att detla ärnödvändigt har vuxit starkt under senare är. påpekade ligger de här frågorna pä flera departement.Del kan också i någon mån göra arbetet litet mera tungrott. Men med den enighetsom råder bland svenska politiker, både i och i regeringen, trorjaginte att del skall behöva förorsaka några svårigheter som försenar arbetet. Förarbeteför atl åstadkomma ett samlat program mot oljeolyckorna pågår alltså. Jagförsäkrar alt sådana erfarenheter som man vunnit t. ex. iCanada, som varit ett föregångsland, skall beaktas, liksom naturligtvis andrastaleis erfarenheter. Kontrollav tankertrafiken i kommer på svenskt initiativ att diskuteras vidnästa möte med Östersjöstalerna. Jag kan försäkra att jag helt delaruppfattningen att supertankrar i kan vara en mycket stor miljöfara. Jagvet in te vad syftar på när han säger atl han gång på gångfilt höra att det inle är några störte risker med superlankrar. Han har i varjefall inte filt höra del av mig. Jag står hell bakom den formulering iregeringsdeklarationen som avser superlankrar i . sade att haninte fält något riktigt svar pä frågan om stopp för Nej, jag hänvisade till atl av regeringenfick i uppdrag att utreda frågan. Även när det gäller den saken är det mängaproblem som måste lösas, inte bara lagstiftningsproblem utan framför alltproblem av praktisk natur. Skall man hindra oljetransporter i skärgården måsteman ta hand om oljan utanför skärgården och lagra den i bergrum ellercisterner. Därifrån måste den pumpas över till andra transportmedel som förden vidare in till och . Den vidaretrans-porten kan ske medsmå tankfartyg. Men man skall ha klart för sig att det blir förskräckligt mångasädana. Det pågår f n. undersökningar av hur ett program med sådana småtankersskulle påverka olycksriskerna. Allt pekar på att kollisionsrisker och andrarisker ökar när man har ett stort antal enheter. Därförkanske man måste använda sig av järnvägstransporter. Men med de enorma mängdersom det här gäller är det inte gjort i en handvändning atl låta oljan gå medtankvagnar på räls. Man måste ha dessa tankvagnar. Man måsle också ha enbankapacitel som räcker till. Det utreds f n. Etttredje alternativ är naturiigtvis att låta oljan gä med lankvagnar på landsvägarna.Jag tror inte att vare sig eller jag är särksilt road av tanken pådet alternativet. ToreClaeson talade om obefintligheten av lotstvång. Jag villmed anledning av det nämna alt regeringen föreskrev attskyldighet atl anlita lots föreligger delsför tankfartyg med en bruttodräktighet överstigande 1 600 registerton med lastav råolja och vissa andra närmare angivna mineraloljeprodukler m. m. vid gång isvenskt inre vatten samt inom vissa närmare angivna kustområden - det ärskärgårdarna -, delsför tankfartyg med en bruttodräktighet överstigande 1 200 registerton medmotsvarande last vid gäng i , och Göteborgs skärgårdar samti och och delsför fartyg med vissa närmare angivna allmänfarliga laster, kemikalier, i bulkvid gång i svenskt inre farvatten utanför kusten - undantaget delar avKalmarsund - samt i och . Vi har alltså loistvångför flertalet av de transporter det här gäller. Säkerhetsreglerav den här arten som gäller för oljelransporter bör naturiigtvis gälla förtransporter av alll farligt gods. Det finns också regler om alt i vissa fallsärskilt tillstånd erfordras och särskilda föreskrifter skall utfärdas. vet tar statliga utredningar tid. Jag har begärt alt depågående utredningarna skall påskyndas, och jag hoppas alt det skall ha någoneffekt. Visstkommer vi när det gäller alt ta ställning till de förslag som framkommer atlanlita all tänkbar expertis, även annan expertis än den som finns isjöfartsverket. Jag tror därför att vi med tillförsikt kan avvakta den tidpunktdå regeringen kommer atl framlägga förslag till ett samlat program för attminska riskerna vid oljetransporter. Omsäkrare sjötransporter av olja Omvillkoren för statsbidrag till tunnelbanebyggande (vpk): Jag tackar för de kompletteringar som kommunikationsministern gjort.Jag vill emellertid med detsamma upprepa vad jag sade sist i mitt tidigareanförande, nämligen alt det vore betydelsefullt om kommunikationsministernkunde säga någonting belräffande de transporter av kärnbränsle som skett iMälaren från via skärgärd till . Anserkommunikationsministern alt det är tillfredsställande att sådana transporterfår ske utan något lotstvång? Attjag tryckt rätt mycket på frågan om lotstvånget beror på den diskussion somunder praktiskt taget hela av och lill har flammat upp ipressen. Det är väl helt klart att de nuvarande bestämmelserna om skyldighetalt använda lots vid sjötransporter inte är tillfredsställande. Annars skullevi inle fl den ständigt uppdykande debatten kring dessa frågor. Fråganom lotstvånget kan naturligtvis anses ligga litet grand utanför ramen för denfråga och den interpellation som har framställts. Men det går inte att isoleraden frågan och göra den till en sak för sig. Frågan om lotstvånget är nämligenen av de saker man har att ta hänsyn lill när det gäller problemet medtransporter av miljöfariigt och allmänfariigt gods. Även om del finnsbestämmelser för tankfartyg av viss storiek och för s. k. bulklasler tror jagatt det kommer all visa sig nödvändigt att skärpa de nuvarande bestämmelsernaför lotsplikl. Men,hert talman, för mig och för mänga andra som läste om den härkärnbränsletransporlen är det, som sagt, i detta sammanhang särskilt angelägelatt fl någon kommentar från kommunikationsministern. Jag sade i min replik med anledning av fråga omkärnbränsletransporten, all det finns säkerhetsregler för transport av alltfariigt gods och att det i vissa fall kan gälla tillslåndstvång, varvidsärskilda bestämmelser kan utfärdas. Jag kan för dagen inte svara på den frågasom ställde, eftersom jag inte känner till den transporten. Mensjälvfallet skall vi undersöka den närmare. Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Om villkorenför statsbidrag till tunnelbanebyggande KommunikationsministernBO erhöll ordet för alt besvara () anmäldainlerpellation, 1977/78:157, och anförde: Slina har frågat mig om jag är beredd att medverka till sådanändring i statsbidragsreglerna för tunnelbanebyggande att om- och nybyggnad avspårtrafikanläggningar för allmän trafik blir bidragsberättigade ulan krav [)äplanskilda korsningar och egen banvall. Såsom jag sagt häri kammaren som svar på en fråga av Tarschys föreslog den s.k. vidgade möjligheter att ge statsbidrag lill fastaanläggningar för lokal kollektivtrafik i tätorter, t. ex. till bussgator ochspårvägar. Förslaget övervägs i samband med arbetet med den trafikpolitiskaproposition som regeringen kommer att förelägga . STINAANDERSSON (c): Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret på mininterpellation. Jag kan tyvärr inle se alltför optimistiskt på svaret. Det ärnärmast etl mycket magert svar. Kommunikationsministernhänvisar till kollektivtrafikutredningen som - alltså förnärmare tre är sedan - redovisade sina överväganden i betänkandetKollektivtrafik i tätort. Jag vill hänvisa till en motion väckt i ,motionen 1975/76:1559 av i Slockholm och , somhemställde att hos regeringen bl. a. anhåller om förslag angåendeändrade statsbidragsbestämmelser, så alt om-och nybyggnad avspärtrafikanläggningar för allmän trafik även utan krav på planskildakorsningar och egen banvall blir bidragsberättigade. , sombehandlade motionen i betänkandet 1975/76:18, ansåg de upptagna frågorna varaangelägna. Någotsvar på min direkta fråga om statsrådet är beredd att medverka till en ändringi statsbidragsreglerna för tunnelbanebyggande synes jag inte ha filt. Orsakentill atl jag framställt denna inlerpellation är kollektivtrafiken inordostsektorn, där vi har som f n. utgör en viktig del avtrafiken för den norra delen av . Den fyller en stor uppgift.Diskussionerna har varit många och långa om dess vara eller icke vara förframtiden. En del utredningar har också gjorts frän landstingskommunens sida.Vad saken gäller är att få behålla denna viktiga trafikled för framtiden i etlmoderniserat och upprustat skick. Fördelarnamed är många. Intresset för dess bevarande, dess upprustning ochmodernisering är stort i nordostsektorn. En fråga inställer sig självfallet:Varför skall man lägga ner en bana som finns och som ger liv åt de samhällenoch den bebyggelse som ligger utmed den? Frän miljösynpunkt har den ocksåfördelar framför tunnelbanan. går ovan jord i motsats tilltunnelbanan, som till stor del går fram underjord. Ja, fördelarna är många ochfler kan dras fram. Görman emellertid en jämförelse i kostnadshänseende med en utbyggd tunnelbana,kommer man fram till att vid byggande av tunnelbana utgår statsbidrag medan såf n. inte är fallet när det gäller en upprustning av . Hur viktigRoslagsbanan är för nordoslsektorn tror jag att kommunikationsministern är välmedveten om, bl. a. med hänsyn till den uppvaktning som gjorts av kommunalråd ide berörda kommunerna . Delmåste vara en klar samhällsekonomisk fördel, om statliga bidrag kan utgå förupprustning av äldre järnvägar som , även om Omvillkoren för statsbidrag till tunnelbanebyggande 3 prolokoll 1977/78:136-137 Omvillkoren för statsbidrag till tunnelbanebyggande korsningar i samma planinte alltid kan elimineras i perifera lägen. Vill man bevara och rustaupp , flr landstingskommunen själv stå för hela kostnaden.Nybyggnad av tunnelbana berättigar däremot till statsbidrag. Detär brådskande alt få något besked i den här frågan om statsbidrag eller bidragi något avseende. Dethar i svaret hänvisats till alt den trafikpolitiska propositionen skall komma.5iådant besked har jag också tidigare filt, senast alt den skulle ha kommit ihöstas. Men om den trafikpolitiska propositionen kommer, när kan detta i såfall beräknas ske? Slina sade att hon fick ett magert svar. Ja visst, det kanjag hålla med henne om - men är inte det ganska naturligt med det sakernastillstånd som vi f n. befinner oss i? Vi har förberedelser i gäng pä bred frontför en trafikpolitisk proposition, och det är inte möjligt för mig att göranågra uttalanden om innehållet i den pä olika punkter förrän den är förankradbland regeringens övriga ledamöter. Det går ju inte att springa omkring ochförankra en bit här och en bit där, utan det kan göras först när vi kanöverblicka situationen. Så mäsle en regering arbeta. Ett enskilt statsråd kaninte lova saker utan alt veta alt regeringen står för dem, och det ärnaturligtvis särskilt viktigt i en regering som består av tre partier, där manmåste visa alldeles särskild hänsyn till sina kamrater från de andra partierna. frågade närden trafikpolitiska propositionen kommer;jag hade jutidigare sagt att den skulle komma . För dem som har varit närvarandevid debatterna i kammaren är det helt klart atl jag vid fiera tillfällen undervåren har uttalat att den kommer i början av nästa är. Beträffandereglerna för statsbidrag till sådana här anläggningar gäller f n. att avinvesteringskostnaden kan utgå för bussgator som är av betydelse fördenallmänna samfärdseln och som avlastar statsbidragsberättigade vägar ellergalor. Bidrag kan enligt nuvarande regler också utgå för kostnader förunderbyggnad, t. ex. tunnlar, för spårtrafik i tunnel eller på egen banvall.KOLT-utredningen har föreslagit att detta skall ändras sä, att spårvägar ochlokalbanor som inte går på egen banvall -1, ex. , ochSaltsjöbanan - blir bidragsberättigade pä samma sätt som tunnelbanor. Jag harfullt klart för mig alt möjligheten till sädana bidrag kan fl avgörandebetydelse för om bygger om och moderniserarRoslagsbanan eller inte. Det är en SL-angelägenhet, men staten kan naturligtvispåverka den genom bidrag. Om det gläder någon, kan jag säga att jag personligenhar stark sympati för att man skall bevara en sådan bana, eflei"som jagdelar uppfattningen att det från miljösynpunkt och även fränenergibesparingssynpunkt är en fördel. Givetvis ärdet också en fördel förtrafiksäkerheten på landsvägen. Detta är min personligauppfattning. Jag kan därmed inte binda regeringen på något sätt. Men jagkommer att verka för att vi skall fä en sådan Nr 136 "''"'"g' den Beträffande den trafikpolitiskautredningen får jag trots allt qj trafikenpå tacka fördel svar som kommunikationsministern har givit. Detär väl iochför sig inte annat att göra än att avvakta och se vadden trafikpolitiska propositionen kommer att innehålla i nu berört avseende. Dessutomvar det glädjande att höra kommunikationsministerns personliga deklaration omen stark sympati för och dess bevarande från olika synpunkter. Menvad jag har velat framhålla tidigare är ju de svårigheter somlandstingskommunen harnär det gäller att jämföra och entunnelbana från kostnadssynpunkt. Överiäggningenvar härmed slutad. §8 Om trafiken på flygplats Kommunikationsministern erhöll ordetfor att besvara () anmälda inlerpellation,1977/78:158, och anförde: har, med hänvisning till bl. a. ett beslut avluftfartsverket om förlängt trafiktillstånd på , frågat mig omjag vill medverka till att riksdagsbeslutet om efterievs ävennär det gäller upphörandel av flyg med Fokkerplanen F-28. Luftfartsverketmeddelade Linjeftyg tillstånd till fortsatt trafik medflygplanet på fr. o. m.den 1 januari 1979 t. v.,dock längst t. o. m. , under de förutsättningar ochvillkor beträffande F-28-trafikens tillåtlighet som luftfartsinspektionen kankomma att meddela från flygsäkerhetssynpunkt och som koncessionsnämnden förmiljöskydd kan komma att meddela frän miljösynpunkt. beslul har miljö- och hälsovårdsnämnd anfört besvärhos regeringen. har fått anstånd till den 10 majför att utveckla sin talan i ärendet. Därefter kommer ärendet i vanlig ordningatl remissbehandlas. Eftersombesvärsärendet f n. är föremål för beredning kan jag nu inte närmare kommenteradetta. Självfallet kommer regeringens ställningstagande all utgå fränriksdagens beslut i Brommafrågan. OSKARLINDKVIST (s): Jag tackarför svaret på interpellationen. Det förhållandet att regeringens ställningstagande kommer alt utgå från beslut i Brommafrågan ärju närmast en självklarhet. Ett så vagt 35 Nr 136 besked ger utrymme för fiera tolkningar, vilket också kan t-araavsikten. den Eftersomriksdagens beslut grundades på omständigheten att Fokkrarna skullefiylia till Arianda /79 kan svaret tolkas hur som helst.Kommunikationsministern får ju ytteriigare tillfälle att förklara Omtrafiken på d han menar. 'ärdet då som har inträffat i denna unika miljöfråga? säga att hela Brommafrågangick in i en helt ny bedömningsfas efter septembervalet . Det är värt attminnas - men från två helt motsatta stämningslägen. Brommaflygplats skulle räddas till varje pris. Det var ett av de krav som vid regeringsförhandlingarna, och det står prydligt nedtecknat iHammerichs bok . Regeringenbeställde en utredning och fick självaste JK alt ställa upp. Efter utredningen- med huvudförslag att skulle byggas om till en storflygplats förinrikesflyget-blev riksdagsbeslutetden en bekräftelse på denförändrade majoriteten i och tyvärr på alt de röster i regeringenvilka tidigare klart och tydligt uttalat sig mot fortsatt fiyg på hadetystnat. Detunika i händelseutvecklingen för är den förändring som i frågaom den praktiska handläggningen skett efter riksdagsbeslutet. Jag går inte nuin på det förhållandet att de hälsovardande och miljövänliga krafterna i detsvenska samhället - då inräknade hälsovårdsnämnden i , planverket,och - med en stor opinion bakom sig har fåttge vika för andra intressen. Det intressanta är spelet om och kring Brommasådant det utvecklas i kulisserna och där de vanliga medborgarna då och då fårläsa en snutt i någon tidning om de många märkliga turer som pågår inomfiygetablissemangel. i har sagt att Fokkertrafiken på Brommaskall upphöra . Skälet härtill är att trafiken är en konstateradsanitär olägenhet. och Linjefiyg anförde besvär hoslänsstyrelsen i och vann den framgången att datumet dåFokkerplanen skulle ha lämnat fiyttades fram till den I januari1979. Besvär över detta beslut inlämnades till kammarrätten, som den 22december 1977 - efter del att fattat sitt beslut -upphävdelänsstyrelsens tidigare beslut i frågan. Genomgående i rättens utslag är attFokkerplanen skall flytta och formuleringar sådana som att trafiken medFokkerplanen på beräknas komma att upphöra ,troligen ungefär ell år och liknande. Där får vi alltså besked om hurresonemanget har gått i kammarrätten. Ettöverklagande från miljö- och hälsovårdsnämnd till regeringsräUenmeddelades ej prövningstillstånd. Sedandess har hjulen inom flygetablissemanget snurrat för fullt. Inom Linjeflyg harman tydligen kommit underfund med att en flyttning av bullerplanen F-28 lillArianda är för riskfylld. Man kanske inte fåren chans atl återvända till Brommafiygplats. Alla vet ju att tystare plan -om de någonsin 36 når ner till den gräns som från hälso- och miljösynpunkt är acceptabel- tidsmässigtligger en bra bit in i en oviss framtid. Del är bättre då att klamra sig fastpå och, som det heler, genom en ny frysleknik fortsätta att starta ochlanda alltmedan ombyggnadsarbetena pågår. Dessutom går ju Linjeflyg lindrigttalat med stora föriuster. Passagerarantalet minskar på flera håll, medanpriserna siiger. i det perspektivet är del i dagens läge ingen, möjligenutredningsmannen undantagen, som tror på de siffror om passage-rarutvecklingensom nämns i . De var våldsamt överdrivna redan närulredningen lämnades. Siffrorna hade sin betydelse för att få motiv för enombyggnad av , men att de framtagna beräkningarna är merfantasifulla än verklighetsanknulna är helt klart.