prot · G109130 · 1977-12-31 00:00:00 — Mot denna bakgrund ärdetförvånansvärt att utskollsmajoriteten avstyrker motionen,som syftar lill etltillkännagivande till regeringen. Jag ber atl få yrka bifall tillreservationen. AXELKRISTIANSSON (c): I finansutskottets betänkande nr 32 behandlas tre motionen En arenmoderatmotion med som första namn. De andra tvä ärsocialdemokratiska motioner med resp. som första namn;den senare har självfallet dignitet av partimotion. Utskottethar, oavsett dignitet och ursprung, behandlat motionerna lika och avstyrkersamtliga. Motionernahar etl gemensamt drag, och det är alt motionärerna vill gå lill kamp mot vadman kallar bidrags- och stödfloran. motion gäller förmodligenfrämst transfereringar och sociala bidrag - den är mycket kortfattad men mankan dra den slutsatsen. Socialdemokraternas motionerar inriktade på en översynav stödet till näringslivet, där - det skall villigt erkännas - del harutvecklats en rik flora av stödåtgärder. Närdel gäller samtliga motioner men kanske främst då moderalmolionen kan detifrågasättas om tidsläget är det lämpligaste för förändringar. Man kanske rentav kan fråga sig om del över huvud taget är lämpligt atl nu dra upp varaktigariktlinjer på dessa områden, så exceptionellt som tidsläget f n. är. Detkan om s-motionerna främst sägas att del knappast finns tillräckligt fastahällpunkter för alt göra de värderingar som man önskar på delta område. Detfinns nalurigtvis när del gäller dessa stödåtgärder åtskilligt avimprovisationer, som alltså inte avses att vara beständiga; de har ibland t. o.m. karaktären av brandkårsutryckningar. Så länge vi befinner oss i etl sådantläge är en utvärdering knappast meningsfull. Del är så många bedömningar sommåsle göras och så många hänsyn som måste tas. Åtgärderna bör rimligen också haverkat ,om man skall kunna göra en rimlig och rättvis värdering avdem. Dehär motionerna har, som sade, varit på remiss hosarbetsmarknadsstyrelsen, statens industriverk, förvaltningsulredningen ochsysselsättningsutredningen. Jag vill tolka remissvaren så atl del inle finnssärskilt mycket som tyder på att vi skulle ha ett akut utredningsbehov vidsidan om eller utöver de utredningar som är i gång eller utöver det arbete somutförs inom resp. verk. Närman sedan ser på motionerna finner man atl motionen 356 av m.fi. närmast innehåller ett krav pä en ny besparingsutredning. Vi har haft ensådan, men den verksamheten avslutades i och med regeringsskiftet ochuppgifterna blev i huvudsak överflyttade på förvaltningsutredningen, som harnågot annoriunda och kanske mera långtgående direktiv. Som ledamot i denutredningen kan jag säga att jag fann det föga meningsfullt atl försöka näsamförstånd på de områden som motionen tar upp. Jag tror att den regering somvill göra någonting här säkerligen har tillräckligt underiag. ellerkan skaffa sig sådant. Del är ju närmast en ekonomisk-politisk bedömning vadman kan och börgöni här. Denna motion har också enhälligt avstyrkts. Detsammakan sägas om motionen 650 av , där motionären kräver en speciellutredning med sikte på de stödåtgärder som finns på företagssidan. Men inte enshennes iiartikamrater har velat gå med på detta utredningskrav. Närdet sedan gäller den motion sorn har digniteten parlimotion så förvånar jag migfaktiskt över förvåning över atl vi inte har tillstyrkt den,för här finns del ju inga större skillnader mellan majoritetens syn och reservanternas.Del måste ha varit digniteten som varit avgörande när man skrev reservationen,eller också var del en misstänksamhet mot regeringen när det gäller atl följaupp vad sysselsättningsutredningen kommer med, som vi självfallet inle kandela. Detta kan naturiigtvis inle vara skäl för ett bifall till motionen. Bådeutskottsmajoriieien och reservanterna säger ju att det är angeläget atlförenkla och effektivisera samt att se över stödåtgärderna. Menbåda parter säger också atl man i del avseendet måste avvakta vadsysselsältningsutredningen kommer med - så långt är man överens. Sedan kommerskiljelinjen, och den karakteriseras av alt reservanterna vill ge regeringentill känna all den skall tiria pä och utvärdera det här resultatet. Frånmajoritetens sida förmenar vi att regeringen självfallet kommer att göra detnär tiden är inne. Jag vill såle;des, herr talman, till slut notera attskillnaderna icke är stora. Med delta vill jag yrkabifall lill utskotlsmajorilelens förslag. Formernaför statligt stöd till företag TORSTENKARLSSON (s): Axel säi;er att skillnaden mellan utskottsmajoriieien ochreservanterna inte är så stor. Del ger lätt uppfattningen aU det mera är förformens skull som utskotlsmajoritelen inte vill biträda oppositionens förslag.Det tycks vara huvudmotivet för avslagsyrkandet. Närdel gäller de yttranden som kommit in till utskottet måste man väl ändå sägaalt statens industriverk har en betydande dignitet. a.att man delar uppfattningen alt del är angelägel alt existerande former avfinansiellt stöd till förelagen inventeras samt alt möjligheterna atl reduceraantalet stödformer och harmonisera bidragsvillkoren övervägs. Man måste väländå betrakta industriverket som en viss auktoritet i delta sammanhang. Ävenförvaltningsulredningen och sysselsältningsutredningen är inne på sammatankegångar. Utskottsmajoriieien borde alltså ha haft myckel atthämta ur dessa yttranden. AXEL (): Nej, , del är ingalunda illvilja mot motionärerna somgör att utskottel avstyrkt motionen. Vi är i utskottel överens om aU vi skallinvänta sysselsätlningsulre;dningens förslag. Frågan är dä, som jag tidigaresade, om skall rikta en pekpinne mot regeringen eller räkna med altregeringen kommer att göra denna utvärdering. Utskoltsmajoritelen anser au delär en självklarhet att regeringen kommer att göra detta. I ett sådant läge hardel väl aldrig hänt alt gjort ett uttalande lill regeringen bara föratl tillfredsställa en minoritet. Överiäggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen avKjell-Olof m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 32mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dä TorstenKarlsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 1977/78:48- med anledning av motion om företagsleasadbil för privat bruk §11 Höjning av stämpelskatten betänkande 1977/78:49 med anledning av motion om höjning avstämpelskatten. 1detla betänkande behandlades motionen 1977/78:1453 av m. fl. (s),vari hemställts att skulle anta av motionärerna framlagt förslag tilllag om ändring i stämpelskattelagen (1964:308), innebärande att lagfartsstämpeln höjdestill 1,5 96 för fysiska personer och 3 96 för juridiska personer samt attinleckningsslämpeln höjdes till 1 96. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1977/78:1453. Reservation hade avgivits av , , , , i , (samtliga s) som ansett att utskottet bort hemställa attriksdagen skulle bifalla yrkandet i motionen 1977/78:1453 och anta framlagtförslag till lag om ändring i stämpelskattelagen (1964:308). ERIKWÄRNBERG (s): Bland inkomstförstärkningarna till den alternativa budget somsocialdemokraterna presenterade under den allmänna motionstiden fanns också medett förslag om höjningar av stämpelavgifterna vid förvärv av fasl egendom ellervid uttag av inteckningar. Vi ansåg det befogal alt förbättra budgelsituationennär motionen skrevs, och mot bakgrund av de siffror vi fått oss till del ikompletteringspropositionen är det numera dubbelt befogat. Somvi alla vet lever detta land mer och mer på skulder. Jag har inte för avsiktatt la upp någon större debatt om den ekonomiska politiken. Vi får snarttillfälle att diskutera de stora ekonomiska sammanhangen, dåkompletteringsproposilionen skall behandlas. Icke desto mindre yrkar jag bifalltill den vid utskottets betänkande fogade reservationen för att ge riksdagenmöjlighet atl redan nu förbittra statens ekonomi. Del rör sig om ca 440 milj.kr. Omdel berättigade i att höja en avgift av det här slaget och kanske förvandla dentill en skattekälla kan man naturligtvis ha delade meningar. Det är vältämligen säkert att stämpelskatterna räcker för atl betalasamhäl lets kostnader för de inskri vni ngar som del här är fråga om. Men våruppfattning är att en skatt av det här slaget är minst lika berättigad sommånga andra skatter, och mot bakgrund av de höga fastighetspriserna på senarelid torde den här gruppen av skattebetalare ha ovanligt god bärkraft. Viär medvetna om att en utredning f n. arbetar med spörsmål som är förknippademed dessa avgifter, men anser reservanterna att man inte kaninvänta utredningsförslaget, då budgeten behöver förslärkas omgående. Med det sagda, herr talman, ber jag atl få yrkabifall lill den vid betänkandet fogade reservationen. I föreliggande betänkande behandlas den socialdemokratiskapartimolionen 1453 om en höjning av stämpelskatten. Enligt nu gällandebestämmelser utgår stämpelskatt för förvärv genom köp, byte eller vissa därmedjämförliga fång. Skallen utgår med 1 kn för varje fulll hundratal kronor avegendomens värde, dock lägst med . juridiskperson utgår skatten i regel med dubbelt belopp. Från denna regel har vissaundantag gjorts. Socialdemokraternahar i sin parlimotion, vilken utskottets ordförande närmare redogjort för,föreslagit att stämpelskatten skall höjas lill . för varje fullthundratal kronor av egendomens värde. För juridiska personer föreslås dubbelskall. Vidare föreslås även en höjning av inleckningsslämpeln. I och för siginnebär del socialdemokratiska förslaget en inkomstförstärkning tillstatskassan, vilken förstärkning motionärerna beräknat till ca 440 milj. kr. Eftersomdel f n. pågår en utredning angående stämpelskatten, har utskottsmajoriieienansett det vara riktigt atl avvakta utredningens förslag innan någon förändringvidtas. Normalt sett brukar som bekant inte ta ställning till frågorsom är under utredning, och det finns ingen orsak alt frångå denna regel. Dessamotiv har legat bakom utskottsmajoritetens ställningstagande. Med del anförda, herrtalman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Överiäggningen var härmedslutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller skalleulskotlets hemställan i belänkandet nr 49 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dä ErikWärnberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 156 Nej - 143 §12 Föredrogs Skatteutskottels belänkande 1977/78:52 med anledning av propositionen1977/78:163 om ändring i uppbördslagen (1953:272) §13 Ny företagsform för mindre företag Föredrogs lagutskottets belänkande 1977/78:24 medanledning av motion om ny företagsform för mindre förelag. I detta belänkande behandlades motionen1977/78:1477 av m. fl. (c), vari yrkats att hosregeringen begärde tilläggsdirektiv till utredningen och dessroll i samhället att även utreda frågan om särskild kooperativ företagsform försmåföretag. Utskottethemställde aU skulle avslå motionen 1977/78:1477. Nyföretagsform för mindre företag I motionen nr 1477 yrkas alt hos regeringen begärtilläggsdirektiv till utredningen och dess roll i samhället atläven utreda frågan om en särskild kooperativ företagsform för småförelag. Viär alla medvetna om all den ekonomiska situationen i vårt land är besväriig.Detta gäller naturiigtvis särskilt de krisdrabbade branscherna, men det gällerockså näringslivet i allmänhet. I och för sig är del ingenting egendomligt atlföretag föds, växer, åldras och dör. Man skall alltså inteförvånas av alt företag upphör alt existera, atl de måste läggas ner. Dagensallvariiga problem är all det föds sä fä nya företag. Finnsdel då inle anledningar att starta företag ? Jo, del finns säkert. Redanden ekonomiska situationen med en sviktande marknad för en rad traditionellaprodukter borde vara anledning för uppfinningsrika människor atl satsa påproduktion av nya produkten Den energidebatt som vi för i del svenska samhälletborde också resultera i ett stort ny företagande. Behoven av alternativaenergikällor, behovet a\' energisparande och behovet av ny energisnål teknikborde ge sådana resultat. Etl större resurs- och miljömedvetande, som f n.breder ut sig till allt större grupper i samhället, borde ha samma effekt. Vimåste bli mer medvetna om betydelsen av atl underhälla, vårda och reparera detillgångar som vi har. Tyvärrsaknas f n. förelagsformer som gör del lätt och eftersträvansvärt alt etablerasmåförelag. Aktiebolaget är en företagsform som framför alll är lämpad förstörre företag och där kapiralinsalsen och vinstintresset utgör den avgörandestyrmekanismen. Den kooperativa företagsformen har från många synpunkterföreträden framför aktiebolag. Men denna är också mest lämpad för störreföretag. Dekrav som skulle ställas på en förjtagsform för småföretag bl. a. inom desektorer som jag antytt är att man inom etl företag pä likvärdiga grunderskulle kunna förena bidrag med kapital, kunskap och arbete. Det förekommer oftaatt några personer var för sig har tillgång till någon eller några av dessaresurser, men de saknar en form där de kan samverka och utnyttja de härresurserna. Jag skall inte gå in pädetaljerna n;är det gäller hur en dylik företagsform Nyföretagsform för mindre företag Det är emellertid viktigt atl en sådan debatt förs, och den bedömningendelar tydligen även lagutskottet. 1 utskottsbetänkandel slårdet: "Ilikhet med motionärerna anser utskottet det angeläget alt åtgärder vidtas somsyftar till atl underiätta nyetablering av företag. Inle minst viktigthärvidlag är atl det associationsrättsliga regelsystemet utformas så, atl derättsliga förutsättningarna för uppkomsten av nya företag är goda." Sålångt är vi alltså överens. Men sedan gör utskottet etl par erinringar som jagmåste invända emot. Utskottetpåpekar atl man inom ramen för handelsbolag och enkla bolag harmöjlighet atl driva etl bolag i enlighet med de principer som vi harförespråkat i motionen. Detla är i och för sig riktigt. Emellertid är del enväldig skillnad mellan möjlighet, dvs. att något inte är förbjudet, och att manfrån samhällets sida stimulerar och underiätlar en viss verksamhet. Och det ärju detta behov av stimulans som både motionärerna och utskottet har uttalat sigför. Utskottethänvisar också lill alt direktiven till kooperationsulredningen tar upp fråganom nyetablering av företag på kooperativ grund. Detta hade vi också konstateratinnan vi skrev motionen. Men vad vi också konstaterade var att det inte fannsnågon särskild formulering i direktiven som gällde småföretag, och vi vet ocksåatt de flesta företag, när de bildas, är just småföretag. Nusäger utskottet, all eftersom kooperationsutredningen redan har direktiv somläcker det område som föreslås i motionen, så behövs inga tilläggsdirektiv. Jagkan i huvudsak instämma i utskottets bedömning på denna punkt. Men delberor mindre på utredningsdirektiven och mer på de kontakter som jag i ettsenare skede haft med både industridepartementet och utredningens ordförande.Del är för mig glädjande atl man i dessa båda instanser tycks vara besjälad avsamma vilja som vi är som har undertecknat motionen. Jagretar mig ändå litet på atl utskottet i sin hemställan helt kallt föreslärriksdagen atl avslå motionen. Man är i alll väsentligt överens med ossmotionärer, man är medveten om all denna debatt är väldigt viktig. Frågorna somrör ägarförhållande och företagsformer för de företag som bildas ärmycket betydelsefulla för del framlida näringslivets möjligheter att fungera.Hur nya företag organiseras och hur nya system kan växa fram är egentligen enmyckel viktigare och angelägnare diskussion än en teoretisk och krånglig debattom löntagarfonder och hur ägandet av de nu existerande storföretagen skullekunna organiseras. Vimåste försöka förändra debatten om näringspolitiken, sä atl inte företagandelsom sådant bedöms negativt. Alla måste vara intresserade av all företag skallfungera. Men dä krävs det också företagsformer och ägarformer där alla både äroch känner sig delaktiga. Ävenom del finns vissa möjligheter i nuvarande lagstiftning och även om det pågårett utredningsarbete inom ell visst område, så bör inle varaförhindrad alt tillkännage en mening på grund av en motion i en sådan härfråga, där alla parter tycks vara i stort sett överens. Med hänvisning lill delta ber jag alt få yrka bifall til 1477. JOAKIMOLLEN (m): Alt stimulera bildandel av nya företag är utan tvivel en viktig uppgift- på den punkten är utskott(;l och motionärerna helt överens. Den näringspolitiksom regeringen och riksdagsmajoriteten har ansvaret för har också varitinriktad på att genom olika åtgärder främja just den mindre företagsamheten ochnyföretagandet. Låt mig med anledning av detla också säga atl utskottet harbedömt att den motion som behandlas har etl vällovligt syfte. Som motionärenså riktigt påpekar är del viktigt alt nya förelag bildas och alt det sker isrörre utsträckning än som varit fallet hiUills. Detfinns emellertid övertygande skäl för att avslå motionen. Jag vill helt kortnämna tre. Fördet första är handelsbolagsforrnen - såsom motionären också var inne på i sittanförande - en nu existerande bolagsform som myckel väl kan användas i just desituationer som, såvitt jag kan förstå, förespeglar motionären, dvs. dädelägarnas insatser är av varierande slag och då det inte endast är fråga omkapitalinsatser utan också insatser i form av kunnande eller arbete.Handelsbolagsformen är alltså väl användbar, och den är dessutom så utformadatl det egenlligen inte finns anledning att närmare precisera hur insatsernaskall vara fördelade. Handelsbolagsformen lämnar fältet fritt på den punkten,och det borde enligt min mening ligga väl i linje med vad motionärerna önskarsig. Fördel andra är en kooperalionsutredning tillsall som har att studerakooperationen. Utskottet har kunnat konstalera alt del inom ramen för detlautredningsarbete också bör ligga att överväga frågor som har atl göra medmindre, kooperativa företag. Såvitt jag kan förstå har motionärerna inte någonavvikande uppfattning på den punkten. Fördet tredje och slutligen kan vi konstalera alt ytteriigare en utredning,nämligen bolagskommitlé, arbetar med frågor som har anknytning tillvad motionären här tagit upp. Bolagskommiltén har i uppdrag atl lägga framförslag lill ny handelsbolagslag, vilken naturiigtvis kan komma alt påverkasituationen för de mindre företagarna, men den har framför allt i uppdrag allöverväga huruvida vi i skall införa en särskild förelagsform för demindre företagen. Resultatet av detla arbete har givetvis såväl motionärernasom utskottet anledning att invänta med största intresse. Medhänvisning till dessa tre synpunkter och till vad utskottel har anfört ibetänkandet ber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan i desshelhet. Nyföretagsform för mindre företag Nyföretagsform för mindre företag Jag vill i anslutning till vad jag tidigare sade lägga till ytteriigareen sak, och del gäller bolagskommiiténsarbete, som nu var inne på.Bolagskommiltén kommer alt föreslå en företagsform som, om jag uppfatlat sakenräll, närmast äratt betrakta som ett enklare aktiebolag. Del skulle innebära enföretagsform som följer precis samma principer som gäller för ett aktiebolag.Jag kan ha förståelse för atl delta kan vara både vällovligt och nödvändigt,men jag tror ändå all del vore angeläget att man också utformade en koof)erativföretagsform för mindre företag. Jag vill än en gång påpeka att del iutredningsdirektiven faktiskt inte står någonting om detta med mindrekooperativa företag. Låt mig bara konstatera att det väsentliga är atl vi får framförelagsformer som stimulerar nyföretagandet och som gör det "lält altleva" för de mindre förelagen. Etl utredningsarbete i den riktningenutförs bl. a. av bolagskommitlé, och jag tycker atl vi har alla skälatt invänta resultatet av det arbetet innan vi bestämmer oss för atl utredaytteriigare företagsformer. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall lill dels ulskolletshemställan, dels motionen nr 1477 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara rned övervägande ja besvarad. §14 Anmäldes och bordlades 1977/78:150 med förslaglill slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret 1978/79,m. (kompletteringsproposition) 1977/78:187 om avskaffande av den allmännaarbetsgivaravgiften §15 Anmäldes och bordlades Skalteutskoltets betänkande 1977/78:50 med anledning av propositionen 1977/78:136om ändrade regler för skattetillägg m. m. jämte motioner 1977/78:21 med anledning av propositionen1977/78:120 om vissa anslag ur kyrkofonden jämte motion § 16 Anmälan avinterpellation Nr 130 Onsdagenden Anmäldes och bordlades följande ititerpellation som ingivits lill kammar- 26 aoril 1978 kansliet 1977/78:167av () till justitieministern om den organiserade ekonomiskabrottsligheten: Den ekonomiska brottsligheten har sedan några årvarit föremål för mycken debatt. För att samordna samhällets insatser mot denorganiserade ekonomiska brottsligheten tillsattes inomrikspolisstyrelsen en arbetsgrupp mot organiserad brottslighet. Arbetsgruppenavgav etl ålgärdsförslag, innefattande bl. a. inrättande avsärskilda polisiära enheter i vissa större städer och en omprioritering avrikspolisstyrelsens resurser till förmän för den organiserade ekonomiskabrottsligheten. I samma syfte har rikspolischefen uttalat sig förinrättande av särskilda rollar för ekonomiska brott och för specialutbildadeåklagare för denna typ av brott. Regeringenbeslöt i slutet av föregående år att ge brottsförebyggande rådet i uppdrag attse över lagstiftningen i samband med ekonomiska brott och att handha vissaövergripande frågor vid bekämpandet av organiserad ekonomisk brottslighet. Ensuccessiv ökning av det antal polisbefaltningar som sysslar med ekonomiska brotthar även skett. Påsenare tid har de otillräckliga resurserna för bekämpandeav ekonomisk brottslighet påtalats. Så skulle exempelvis enligt entidningsuppgift f n. endast en person inom vara sysselsattmed att utreda valutabrott. Under alla omständigheter är det klart att antaletpersoner som faktiskt sy;sselsätts med utredning av den ekonomiskabrottsligheten alltjämt är ringa. Det är självfallet viktigt att riksdagensintentioner bakom beslut£:n om personalförstärkningar på detta område kanomsättas i praktiken. Manhar i olika sammanhang si3kl uppskatta omfattningen av den organiseradeekonomiska brottsligheten. arbetsgrupp beräknaromsättningen i den ekonomiska brottsligheten till . Detbelopp som genom den ekonomiska brottsligheten undandras beskattning beräknadesav arbelsgri ppen lill . beräkningarharstannar föratt det undanhållna skattebeloppet idet här sammanhanget uppgår tillca . Enbart delta visar på storleken av problemområdetorganiserad ekonomisk brottslighet och på den sneda relationen mellanomfattningen av den ekonomiska brottsligheten och de resurser som satsas pådess bekämpande. Olikauppgifter tyder vidare på atl de n organiserade brottsligheten har vissaanknytningar till förvaltnings-, advokat- och revisionssektorn. Rikspolisstyrelsenhar uppmärksammat att vissa advokater fungerat som juridiska rådgivare åtpersoner som sysslat med ekonomiska brott. 9Riksdagens protokoll 1977/78:130-131