prot · G10948 · 1977-12-31 00:00:00 — Dethar blivit en populär skola, livligt frekventerad även av ungdom med bostadsortutanför . Det senare har sin förklaring bl. a. däri att söder omen linje Arvika-Karlstad-Örebro-Stockholm finns hyggligautbildningsmöjligheter. Norr därom är det glest med möjligheter för de musikintresserade.Kostnaden har i fått stå för helt, f. ö. undertotal politisk enighet. Låt mig nämna några siffror. Skolan tar 32 /76 var hälften av dessa från andra län. Totala kostnaden förlandstinget var . /77 hade man 17 utomlänselever, ochtotala kostnaden var 755 000 /78 är det23 utomlänselever, och budgeten omfattar Nr 48 Nuhar utskottet i sin skrivning uttryckt det så, att man noterat att SÖ enligtpropositionen skall få i uppdrag att pröva frågan om statsbidrag till skolanoch att utskottet finner det angeläget att frågan får en snar lösning. Jagdelar helt utskottets uppfattning. Vi har väntat och sökt att aktualiseraärendet på olika sätt, senast i en motion 1976/77:1168. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall tillutskottets hemställan i dess helhet. I detta anförande instämdeSven (). PER-OLOFSTRINDBERG (m): Bara ett par ord med anledning av att var onödigtnegativ mot regeringens proposition när det gäller musikutbildning. Jag villhänvisa till vad utskottet skriver på s. 10: "Reformenav den högre musikutbildningen innebär så pass genomgripande förändringar attden behöver förberedas genom fortsatta centrala insatser och ett fortsattplaneringsarbete på central nivå. Enligt propositionen skall UHÄ få i uppdragatt fullfölja det arbete som OMUS har svarat för." Och vi har iutskottet utgått från att UHÄ kommer att fullfölja detta arbete. Sedanmåste jag säga att vpk sällan har tagit hänsyn till sådant som begränsaderesurser och andra praktiska realiteter. Jag tycker att vi skall ta ett steg itaget. Jag ber också att få hänvisa till vad som står på s. 127i propositionen, där man hänvisar till att statsrådet återkommer tillregeringen beträffande viss kompletteringsutbildning i nästa års budget. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Det är såvitt jag vet inte UHÄ som svarar för pengarna. Det innebär välatt det måste ankomma på regeringen att lägga fram förslag om genomförande avandra delar i OMUS betänkande. Vifår gång på gång höra att det här är en principproposition och att det ärdärför som över huvud taget ingenting som kan kosta pengar tas upp. Då frågarman sig litet förvånat: Om det nu är en principproposition, varför tar deninte upp den principdiskussion som OMUS för? I propositionen förs inte ett endaprincipiellt resonemang. PER-OLOFSTRINDBERG (m): Jag är naturligtvis helt på det klara med att UHÄ inte anvisarpengarna. Men när UHÄ har gjort sina redovisningar blir det regeringens sak attåterkomma med förslag från fall till fall. Jag tycker att kaninvänta de förslagen. (vpk): Det var ju det hela mitt resonemang gick ut på: Vi anser att det härbrådskar. Vi betraktar OMUS betänkande som positivt och progressivt ochbeklagar att regeringen fortfarande, efter så , inte lägger fram någrakonkreta förslag vad gäller de förberedande bitarna i musikutbildningen ochandra OMUS-förslag. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motionen nr 138 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 12 mom.9-11 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds avbifall till motionen nr 138 av m. fi. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då EvaHjelmström begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 299 Nej - 15 Mom. 12 och 13 Kammaren biföll vad utskottet i dessa momenthemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 138 av LarsWerner m. fi, i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 12 mom.14-16 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 138 av m. fl. i motsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 299 Nej - 15 Mom. 17 Utskottets hemställan bifölls. Skyddatarbete och yrkesinriktad rehabilitering m. in. §5 Skyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering m. m. Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande1977/78:16 med anledning av propositionen 1977/78:30 om skyddat arbete ochyrkesinriktad rehabilitering m. m., jämte motioner. Ipropositionen 1977/78:30 hemställde regeringen ()att godkände de riktlinjer för skyddat arbete och yrkesinriktadrehabilitering som förordats i propositionen. Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "Pågrundval av betänkanden avgivna av utredningen rörande den skyddadesysselsättningen, organisationskommittén för skyddat arbete och utredningenrörande viss yrkesinriktad rehabiliteringsverksarhhet framläggs förslag omframtida huvudmannaskap och organisation för skyddat arbete och yrkesinriktadrehabilitering. Desenaste årtiondenas förändringar på arbetsmarknaden har på olika sätt skapatsvårigheter för människor med fysiska, psykiska, sociala och intellektuellahandikapp. har målsättningen för samhällets sysselsättnings- ocharbetsmarknadspolitik förskjutits från att gälla ett förverkligande av fullsysselsättning till att avse rätten till arbete för alla. Motdenna bakgrund har olika former av skyddat arbete byggts ut under skildahuvudmän. har dock ansträngningarna i första hand inriktats motolika arbetsförberedande åtgärder och stödformer i syfte alt underlätta för dearbetshandikappade i den öppna arbetsmarknaden. Resurser för yrkesinriktadrehabilitering har byggts ut i såväl statlig som ochlandstingskommunal regi. Ipropositionen framhålls att både skyddat arbete och yrkesinriktadrehabilitering främst skall ses som arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Verkstäderför skyddat arbete, kontorsarbetsceniraler, industriella beredskapsarbeten ochhemarbete föreslås få ett mellan landstingskommunerna och staten delathuvudmannaskap. I linje med regeringens betoning av den länsdemokratiskautvecklingen i regeringsdeklarationen och det länsdemokratiskaarbete som f. n. pågår, föreslås att landstingskommunerna tillsammans medstaten bildar regionala stiftelser för skyddat arbete inom varjelandstingsområde. För vissa övergripande frå- Skyddatarbete och yrkesinriktad rehabilitering m. m. gor föreslås inrättandetav en central stiftelse. Till denna överförs vissa uppgifter som f. n. utförsinom AMS och kommunförbunden. Staten föreslås ensam svara för kostnaderna förden skyddade sysselsättningen. En ny organisationskommitté tillsätts för attutarbeta ett mera detaljerat organisationsförslag och förbereda det omfattandeförhandlingsarbete som måste ske med såväl nuvarande huvudmän som berördapersonalorganisationer. Beträffandeden yrkesinriktade rehabiliteringen föreslås en samordning av verksamhetenunder ett statligt huvudmannaskap och kostnadsansvar. Även delar av denarbetspsykologiska verksamheten föreslås samordnas och föras in under ettstatligt huvudmannaskap. Huren samordnad organisation för den yrkesinriktade rehabiliteringen i princip börbyggas upp och administreras inom ramen för ett statligt huvudmannaskap prövasf. n. av sysselsättningsutredningen. En särskild organisationskommitté föreslåsbli tillsatt. ges i uppdrag att pröva frågan omutformningen av forskningen och metodutvecklingen gällande den yrkesinriktaderehabiliteringen. Dennya organisationen för skyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering beräknaskunna träda i kraft tidigast ." Idetta sammanhang hade behandlats delsde under allmänna motionstiden vid 1976/väckta motionerna 1976/77:543 av . (s) såvitt nu var i fråga, 1976/77:905av m. fl. (vpk), vari begärts att uttalade 1. att arbetsmarknadspolitiken iberörda delar borde ges en ny principiell inriktning i syfte att beredaarbetshandikappade en meningsfull sysselsättning i produktionsföretag enligt idenna motion skisserad riktning och med löne- och anställningsvillkor ienlighet med dem som gällde för öppna marknaden, men där de anställdatillförsäkrades inflytande över såväl produktionsinriktning som anställnings-och arbetsvillkor, 2. att ett statligt huvudföretag borde bildas jämte pålämpliga platser i skilda delar av landet lokala produktionsföretag samt atthuvudmannaskapet för denna verksamhet borde bli statligt, förslagsvis genom ABStatsföretag, dels de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1977/78:31 av m. fi. (c),1977/78:44 av m. fi. (s), 1977/78:45 av m. (s), 1977/78:53 av (), 1977/78:54 av m. (m), 1977/78:55av () och (), vari yrkats att uttaladeatt den centrala skyddade verksam- heten borde lokaliserastill kommun, 1977/78:56 av . (vpk), vari yrkats 1. att skulle avslåpropositionen vad gällde ändrat huvudmannaskap för skyddat arbete, 2. att hos regeringenhemställde om förslag på grundval av en principiellt ny inriktning avarbetsmarknadspolitiken vad gällde att tillförsäkra de arbetshandikappade rätttill ett meningsfullt arbete, i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att hos regeringenhemställde om en utvärdering av den yrkesinriktade rehabiliteringen attföreläggas i samband med den följdbehandling av organisationen somaviserats , 1977/78:67 av ClaesElmstedt (c) och (), 1977/78:68av m. fl. (s), vari yrkats att som sin meningbeslutade ge regeringen till känna vad i motionen anförts om representation förde anställda i de regionala stiftelsernas styrelse, 1977/78:69 av BengtKindbom (c) samt 1977/78:70 av IvarNordberg (s) och (). Skyddatarbete och yrkesinriktad. rehabilitering m. m. 1. beträffande avslag påpropositionen och ny inriktning av arbetsmarknadspolitiken m. m. att riksdagenskulle avslå motionerna 1976/77:905 och 1977/78:56, yrkandena 1 och 2, 2. beträffande överförande avhuvudmannaskapet för skyddad verksamhet till regionala stiftelser att A. godkändepropositionens förslag, B. motionen1976/77:543, yrkandet 4 i denna del, inte föranledde nå gon åtgärd, 3. beträffande propoortionella valav ledamöter till de regionala stiftelsernas styrelser m. m. att motionen1977/78:69 inte föranledde någon åtgärd, 4. beträffande representation förde anställda i de regionala stiftelsernas styrelser att motionen 1977/78:68 inteföranledde någon åtgärd, 5. beträffande principerna förarbetsanskaffning vid skyddad verksamhet att motionen 1977/78:54, yrkandet I,inte föranledde någon åtgärd, 6. beträffande inrättande av encentral stiftelse för den skyddade verksamheten att A. skullebifalla propositionens förslag, B. motionen1976/77:543, yrkandet 5 i denna del, inte föranledde nå gon åtgärd, 7. beträffande lokalisering av dencentrala stiftelsen till kommun att motionen 1977/78:53 inteföranledde någon åtgärd, 8. beträffande lokalisering av dencentrala stiftelsen till kommun att motionerna 1977/78:31 och1977/78:45 inte föranledde någon åtgärd. 2 Riksitagens protokoll 1977178:48-9 Skyddatarbete och yrkesinriktad rehabilitering m. m. 9.beträffande lokalisering av den centrala stiftelsen till kommun attmotionen 1977/78:55 inte föranledde någon åtgärd, 10. beträffandelokalisering av den centrala stiftelsen till kommun att motionen 1977/78:67 inte föranledde någon åt gärd, 11. beträffandelokalisering av den centrala stiftelsen till Stockholmms kommuns södra delar att motionen 1977/78:70 inte föranledde någon åtgärd, 12. beträffandeikraftträdande av förslaget till ny organisation för den skyddade verksamheten att A. skullebifalla propositionens förslag, B, motionen1976/77:543, yrkandena 4 och 5 i motsvarande delar, inte föranledde någon åtgärd, 13. beträffandetillsättande av en organisationskommitté för den skyd dade verksamheten att A. skullebifalla propositionens förslag, B. motionen1976/77:543, yrkandet 7, inte föranledde någon riksda gens åtgärd, 14. beträffande höjning avdriftbidraget till den primärkommunala skyddade verksamheten att riksdagenskulle avslå motionen 1977/78:44, 15. beträffande finansieringen avden nya organisationen för skyddad verksamhet att A. godkändevad som anförts i propositionen, B. motionen1976/77:543, yrkandet 6, inte föranledde någon riksda gens åtgärd, 16. beträffande huvudmannaskapetför arbetspsykologisk konsultverksamhet att motionen 1977/78:54, yrkandena 2och 3, inte föranledde någon åtgärd, 17. beträffande tillsättande avkommitté för överarbetning av de organisatoriska frågorna för yrkesinriktadrehabilitering att A. skullebifalla propositionens förslag, B. motionen1976/77:543, yrkandet 8, inte föranledde någon riksda gens åtgärd, 18. beträffande utvärdering av denyrkesinriktade rehabiliteringsverksamheten att motionen 1977/78:56, yrkandet3, inte föranledde någon åtgärd, 19. att godkände deriktlinjer för skyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering som förordats ipropositionen i den mån riktlinjerna inte behandlats i det föregående. Reservationhade avgivits beträffande representation för de anställda i de regionalastiftelsernas styrelser av , , ,, , och (samtliga s)som ansett att utskottet under 4 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1977/78:68 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört. Tillbetänkandet hade fogats särskilda yttranden 1, beträffandeikraftträdande av förslaget till ny organisation av , , , , , och (samtliga s), 2. beträffandehuvudmannaskapet för arbetspsykologisk konsultverk samhet av () och (). Det finns i vårt land en bred uppslutning kring målet arbete åt alla.Det ställer stora krav på arbetsmarknadspolitiken. Att trygga jobben måste gåhand i hand med arbetet att hjälpa in utsatta grupper på arbetsmarknaden.Skyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering är viktiga medel i desträvandena. Dethar länge funnits behov av att samordna de olika formerna för skyddat arbete:verkstäderna för skyddat arbete, industriella beredskapsarbeten,kontorsarbetscentralerna och hemarbetet. Detsamma gäller för den yrkesinriktaderehabiliteringen. Frågorna har också utretts . Delösningar som jag föreslagit i propositionen för de båda verksamheternainnebär att olika önskemål i huvudsak har kunnat tillgodoses. Med undanlag förnågra få frågor har också arbetsmarknadsutskottet enigt ställt sig bakom denreform som regeringen föreslagit. Det är en stor framgång. Vi står införett av de viktigaste besluten i svensk arbetsmarknadspolitik . Detskyddade arbetet har nämligen dubbla syften: För det första skall detbidra till att förverkliga rätten till arbete. Fördet andra skall det också om möjligt innebära långsiktig rehabilitering, såatt de anställda kan ta arbete på den öppna arbetsmarknaden. Medskyddat arbete menas att arbetstagarna är skyddade från konkurrens frånarbetssökande utan handikapp när det gäller att få och behålla ett jobb.Verkstäder för skyddat arbete har också handikappanpassade arbetslokaler ochsärskilda personalresurser. Medundantag för de här speciella särdragen skall verkstäder för skyddat arbetebetraktas som vanliga arbetsplatser. De som arbetar där producerar angelägnavaror och tjänster och bidrar på så sätt till vårt lands samlade välstånd. Detär en samhällsekonomiskt lönsam verksamhet. Senast har detta visats genom enundersökning vid . Jag vill därför bestämt vända migemot den ganska förenklade debatt om arbetsmarknadens A- och B-lag, som ofiaförknippats med den skyddade verksamheten. Alla som gör en samhällsnyttiginsats i arbetslivet tillhör samma lag på arbetsmarknaden. Måletför de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna för handikappade och svårplaceradehar under större delen av varit att försöka möta Skyddatarbete och yrkesinriktad rehabilitering m. m. Skyddatarbete och yrkesinriktad rehabilitering m. m. problemen redan ute påarbetsplatserna. I takt med att den yrkesinriktade rehabiliteringen byggts utoch möjligheterna att anpassa arbetsplatserna förbättrats, har allt flerarbetshandikappade fått foträste ute i företagen. Jagär självfallet medveten om de allvariiga svårigheter som den långvariga ochdjupa lågkonjunkturen inneburit för våra strävanden. Denenkla sanningen är att om företagen inte efterfrågar någon arbetskraft överhuvud taget, så är möjligheterna att ge arbetshandikappade arbete ytterstbegränsade, trots omfattande stödåtgärder i form av bl. a. halvskyddadsysselsättning och åtgärder för arbetsanpassning. Det har medfört attefterfrågan på skyddat arbete har ökat. Bl.a. på grund av detta allmänna läge på arbetsmarknaden kommer regeringen påtorsdag att besluta om ytieriigare insatser för att skapa arbete åtarbetshandikappade. Antalet personer i arkivarbete ökas med 500. Ramen föranordnande av verkstäder med skyddat arbete kommer att höjas från 40 till 50milj. för innevarande budgetår. Det allmänna kärva arbetsmarknadsläget haralltså lett till betydande svårigheter för arbetshandikappade, och efterfråganpå skyddat arbete har stegrats. Ett förverkligande av rätten till arbete kräveri det här läget kraftfulla åtgärder för att skapa sysselsättning också för dearbetshandikappade. Gravtfysiskt handikappade och människor med andra typer av handikapp har kunnat fåanställning vid de skyddade verkstäderna. Många av dem har fiera handikapp.Mellan 15 och 20 % av dem har över huvud taget inte haft något jobb tidigare.Det gällde bl. a. en stor del av de utvecklingsstörda, psykiskt sjuka ochmänniskor med sociala problem. De har sin givna plats i arbetsgemenskapen. Detskyddade arbetet är för de här människorna vägen in på arbetsmarknaden. Det ärviktigt att beslutsfattare på alla nivåer- i stat och kommun, i företagen, ifackföreningarna - inser att skyddat arbete är en förutsättning för att rättentill arbete också skall kunna gälla de svagaste i samhället. Manhör ofta i debatten att verkstäderna för skyddat arbete inte har lyckats därföratt så få av dem som jobbat där går ut på den öppna arbetsmarknaden. Men den s.k. utplaceringsgraden, alltså de som går ut på den öppna arbetsmarknaden, ärinte ett rättvisande mått på den rehabilitering som skyddat arbete medför. Omman skulle använda utplaceringsgraden som det enda effekiivitetsmåttet blirkonsekvensen orimlig. Ju fier grav/ handikappade som ges möjlighet till skyddatarbete desto större skulle ju också måttet på verksamhetens misslyckande bli,eftersom de människorna har de sämsta möjligheterna att få ett annat jobb. Föratt få ett gott resultat borde alltså alla gravt handikappade utestängas enligtdetta resonemang, som jag alltså tar avstånd från. Och glöm inte attsysselsättningsutredningens rapporter visar att arbetstagarna vid de skyddadeverkstäderna trivs och att arbetet positivt påverkat deras utveckling ochrehabilitering. Självfalletmåste en anställning i skyddat arbete alltid föregås av en noggrann prövning.Del innebär alt man på arbetsförmedlingen i första hand måste försöka placeraen sökande på den ordinarie arbetsmarknaden. a. genom användning avhalvskyddad sysselsättning och åtgärder för arbetsanpassning. Man måste ocksåfortsätta att hjälpa de anställda i skyddat arbete som vill ut på den ordinariearbetsmarknaden. Det är bara arbetsförmedlingen som klarar de uppgifterna.Därför måste arbetsförmedlingen också i fortsättningen ha dispositionsrättenöver platserna i skyddat arbete. Dennya organisationen för skyddat arbete som vi här diskuterar kommer altsysselsätta mer än 22 000 arbetstagare i skyddat arbete och närmare 5 000 tjänstemän.Det är mycket det, men det är inte av sysselsatta påden svenska arbetsmarknaden. Om vi menar allvar med talet om all ge också gravthandikappade rätt till arbete kan därför en ytterligare utbyggnad blinödvändig. Dennya organisationen innebär att del bildas en stiftelse i varje län som på egetansvar skall sköta verksamheten. Dessutom bildas en central stiftelse. Deregionala stiftelserna övertar allt ansvar för verkstäder för skyddat arbete,kontorsarbetsceniraler, industriella beredskapsarbeten och hemarbete. Dettainnebär att industrienheten hos AMS avvecklas och att länsarbetsnämndernas ochAMS ansvar för kontorsarbetscentralerna upphör. I fortsättningen skall deregionala stiftelserna också svara för driften av industriellaberedskapsarbeten. Atten samordning av den skyddade sysselsättningen behövs framgår klart om mandelaljgranskar de olika verksamheterna: hemarbetet förhandikappade och svårplacerade; Mångahar sagt, liksom utredningen om skyddat arbete, att det splittrade ansvaretmellan stat, kommuner och landsting lett till oklarheter bl. a. omverksamhetens syfte och inriktning och vem som skall svara för den fortsattautbyggnaden. Den ojämna utbyggnaden har också lett till stora skillnader mellanolika delar av landet i fråga om antalet platser. Den nya organisationen börkunna åstadkomma en bättre regional fördelning och endecentralisering. Den modell som föreslagits för lokalisering avarbetsvårdsföretag har stora förtjänster. Stiftelsernasuppbyggnad speglar regeringens strävan att decentralisera beslut och ansvarockså inom arbetsmarknadspolitiken. Del delade huvudmannaskapet är naluriiglmed hänsyn till verksamhetens art. behåller man denpartsrepresenlation som är vår tradition i sys-selsätlningspoliliska organ. Ocksårepresentanter för de anställda kommer all knytas lill styrelserna. Meneftersom det skyddade arbetet även är en sysselsättningspolilisk fråga i syfteatt garantera rätten till arbete för de mest svårplacerade, är det rimligt attstaten - liksom i den övriga sysselsättningspolitiken - tar överkostnadsansvaret. Skyddatarbete och yrkesinriktad rehabilitering m. m. Skyddatarbete och yrkesinriktad rehabilitering m. m. Jaghoppas vidare att stiftelseformen skall tillgodose de framfördakraven på friare och mer affärsmässiga former för arbetsvärds-företagen. Viktenav att man tar hänsyn också till den affärsmässiga sidan framgår av attverksamheten omsätter drygt 1 400 milj. kr. och att underskottetuppgår till drygt 700 milj. kr. Närdel gäller att skaffa fram tillverkning till verkstäderna vill jag särskiltstryka under kravet på marknadsmässig kalkylering. Det är också bra att de nyastiftelserna kan hjälpa sjukhus och andra vårdinrättningar med arbetsmaterial.Att statliga myndigheter i fortsättningen skall informera arbetsvårdsföretagenom planerade beställningar innebär att de alltid får snabb information omeventuellt kommande order. Systemet har fungerat väl för kriminalvårdensverkstäder under mycket lång lid. Länsstiflelsernakommer var och en att tillverka många olika produkter. Ett rationelltutnyttjande av tillverkningsmöjlighelerna förutsätter därför attlänsstiflelserna, på liknande sätt som en vanlig industrikoncern, kan samarbetainom olika produktområden. Det gäller t. ex. för inköp av råvaror,maskininvesteringar och försäljning. Den centrala stiftelsen kommer också attöverta det ansvar för planerings- och budgetfrågor som sköts av AMS ochandra centrala organ. Delär ännu för tidigt att säga något mer definitivt om den centrala stiftelsensstorlek och'utseende. Stiftelsen kommer all få en styrelse med en bred sammansättningav parlamentariker, företrädare för arbetsmarknadens parter.Landstingsförbundet och . Förall den nya organisationen skall kunna vara klar till kommerregeringen nu snabbt att tillsätta en särskild organisationskommitté som skallsvara för det praktiska genomförandel. Under kommittén kommer regionalaorganisationskommittéer att bildas för att utarbeta förslag om den nyaregionala och lokala administrationen.