prot · G10933 · 1977-12-31 00:00:00 — Det är väl något oklart varifrån fått siffran 60000, och jag vill inte gå i god för att den är riktig, utan jag tror att den är"höftad". Men jag noterar ändå som ett faktum atl vår arbetsmarknadspolitik och erkänner att den haft goda effekter föralt skydda ungdomar på en besvärlig arbetsmarknad. Anställningsskydd, m. m. () kortgenmäle: tar upp frågan, varför man skall utreda delta. Del var jusamma fråga som jag ställde: Varför skall jusl provanställningen utredas?Parterna har ju slutit avtal på samtliga LO-områden. Nusäger att spännvidden mellan villkoren är stor, att det skiljermyckel mellan de olika avtalen osv. Men menar väl ändå inle attstatsmakterna skall gå in på avtalsområdet och säga: Så här skall avtalen se ut- var sä goda och skriv dem på det sättet! Detta blir ju kontentan av herrWirténs resonemang. Nog måste väl parterna själva få sluta sina avtal ochskriva dem precis som de vill. De är ju överens, och vad är det då som skallutredas? Jo, del är just den där spännvidden, säger . Men det är juen pekpinne åt avtalsslulande parter, om man säger alt de inte skall fä skrivaavtalen som de själva vill, utan att avtalen skall vara si eller så i stället -och helst skall det väl vara tolv månaders provanställning. . Jag återkommerlill den punkl i utskottets skrivning där man slår vakt om dem som inte harskrivit på något avtal. Jag måste säga att jag tycker atl den är utomordentligtmärklig. Under hela den tid vi har diskuterat de här frågorna i utskottet hardet gällt att det varit de avtalsslutande parterna som skall bära upparbetsmarknadslagstiftningen. Vi har hänvisat lill delta i alla sammanhang. Härkommer man emellertid nu helt plötsligt och säger atl svagheten med denlösningen är att den inte är heltäckande. Men den svagheten har vi ju haflförut - då gällde det arbetstagarna. , närdet gäller arbetsgivarna, skall manhelt plötsligt gä in och kratsa på det här området, och man säger att det ärmånga som slår utanför avtal. Detta måste vara helt felaktigt. Jag ställerdärför ännu en fråga till : Är det en uppluckring på det härområdet, så atl vi i fortsättningen inle skall ha de avtalsslutande parternasom riktmärke när det gäller denna lagstiftning? säger all han intetar ställning i frågan, men har i varje fall skrivit underutskottets betänkande, där man kräver den här ändringen. Anställningsskydd, m. m. () kortgenmäle: frågar om det vi vill ha är en uppluckring av lagen omanställningsskydd, men jag har redan tidigare, herr talman, redovisat att delinle är fråga om det. Jag har då stött mig på de direktiv som vara bekant med, och jag hänvisar till dem än en gång för alt slutligtslä fast från min sida vad man vill göra. Kommittén skall överväga sådanajämkningar i lagstiftningen att de medger en röriighet inom arbetslivet som ärönskvärd från samhällets sida, utan att dess syfte förändras. Jag har inte hörtatt i och för sig kritiserat delta, och jag tror alt del kommeratl vara väldigt svårt för att göra det. Detandra som jag vill ta upp, herr lalman, är frågan om friheten förarbetsmarknadens parter att förhandla. Självklart menar jag, atl den frihetenskall bestå. Jag har naturiigtvis inle någon som helst tanke på att gå in ochdirigera avtalsrörelsen - del trodde jag faktiskt förstod. Vadjag gjorde i mitt förra inlägg var bara all efter studium av de avtal som nuhar slutits med anledning av lagen om anställningsskydd konstatera, atl härfinns rätt olika villkor för provanställningen. I och för sig kan jag ocksåförslå att det kanske också måste vara olikheter, eftersom förutsättningarnainom olika branscher i näringslivet är sä olika. Då måsle man på olika sättanpassa sig till dessa. () kortgenmäle: Men jag måste då återigen ställa frågan, : Vad är det somskall utredas pä det här området? Här finns ju avtal slutet på s;amlligaområden när det gäller provanställningen. hänvisade till attdet var så skilda avtal osv. Men om nu avtalen finns och om ni inte skallingripa i förhandlingsfriheten, så är det väl helt onödigt all gå in och utredaen fråga när parterna är överens om att så här vill man ha det. Nej,, del är på det sättet atl ni har lyssnat på arbetsgivarnas rop omatt det måste bli en skärpning på det här området, att det skall bli längretider osv. Helt plötsligt börjar ni ömma för de arbetsgivare som inte ärorganiserade, som står utanför i den bemärkelsen. Jag tror att del är omedvetetsom man har gäll ifrån den gamla praxis som vi har tillämpat - att det är deavtalsslulande parterna som skall bära upp denna lagstiftning. Här är man utepå glid. är det helt plötsligt icke avtalsslutande parter som skall vara medi bilden. Jag förmodar atl , som har suttit och lyssnat här, medstort intresse återkommer lill en senare debatt i den här frågan, eftersomdetta förfarande ju måste vara mer eller mindre praxis ur hans synpunkt. "Jagtillhör--- en 'yrkesgrupp', som formellt sett inte Somyrkesutövare får jag inte finnas till. Detfinns lag pä det. Den nya trygghetslagen. Enligt vilken det inte finns utrymmeför frilansare." Såstod del all läsa i en artikel, införd i för exakt en veckasedan. Artikelförfattaren har frilansat på i en omfattning somgjort atl hon har kvalificerat sig på sådant säll all företaget inle vill låtahenne fortsätta att ta engagemang. Hon kommenterar sin situation senare iartikeln på följande sätt - och det berör över huvud tagel frilansarnassituation: "Yttersthandlar del om tillgången på varierad information här i landel. Del är i allrahögsta grad en fråga som berör alla. Enstrypning av frilansare, som genom arten av sitt jobb har större rörlighet änfast anställda, blir på lång sikt också en klar begränsning av det fria ordet. Är det vad man villuppnå?" Artikelförfattarenställer ytteriigare en fråga: "Borde man inte kunna fordra störreflexibilitet av dem som stiftar lagar och av dem som upprätthåller dem?" Deltaär ett av många vittnesbörd om en typ av de svårigheter som sammanhänger medanställningsskyddet, sä som det nu är utformat, och som jag har berört i minmotion nr 164. Det kan sägas alt frilansproblemet framför allt berör SverigesRadio. Men svarar ju för en betydande del av del kulturutbud ochdel informationsutbud som svenska folket får sig lill goclo. Därför är intefrågan ointressant. I själva verket berör den också andra sektorer och andra arbetsplatserän just . Isamma motion pekar jag på andra svårigheter som sammanhänger med den nuvarandeutformningen av anställningsskyddet. Särskilt förtjänar alt nämnas desvårigheter för ungdomar all komma in pä arbetsmarknaden som finns ochsom har ventilerats i viss utsträckning i den här debatten tidigare. Jusl detproblemet är kanske del största med den nuvarande anslällningsskyddslagen. finns också ett annat problem som jag har pekat på, och det är en i vissutsträckning minskad benägenhet bland enskilda arbetstagare atl salsa på nyaarbeten, om en nyanställning kan inrymma den minsta chansning, eftersom de dåkan komma i ell väsentligt sämre anställningstrygghelsläge än om de kvarslannari de arbeten som de av andra skäl vill och kanske borde lämna. Hurhar då utskottet sett på dessa synpunkter som framförts i min motion ochliknande synpunkter som - vilket myckel riktigt har påpekats här -framförts från moderat håll ? Förstoch främst kan man konstatera atl en lag om anställningsskydd behövs. Del finnsingen här som pä något vis har bestridit behovet av en sådanlagstiftning, och det finns sannolikt heller ingen som kommer Anställningsskydd, m. m. A nställningsskydd, m. m. att göra del i denfortsatta debatten. Men frågan är: Har den nuvarande lagregleringen varitproblemfri, eller har det funnits nackdelar med lagen? Är allt som det skallvara, eller är det motiverat med en översyn av den gällandeanställningsskyddslagen? Härgår meningarna isär. Socialdemokraterna å ena sidan menar att allt i stort settär bra. De kan tänka sig justeringar på vissa punkter som angivits här i dag.Däremot vill de över huvud taget icke utreda, icke närmare studera de nackdelarsom påtalats i min motion och i en motion av om provanställning.På del viset måsle den socialdemokratiska reservationen, som är fogad tillutskottsbetänkandet, tolkas. Majoritetens inställning visar dock klart alt manpä den sidan är beredd att göra den översyn - vi hälsar den medtillfredsställelse -som har aviserats av arbetsmarknadsministern. Och visstfinns del skäl all se över anslällningsskyddslagen. Den artikelskribent som jagtidigare citerade lämnar ett exempel på detta, och vederbörande är ju långtifrån ensam i den beskrivna situationen. Enundersökning som har utförts vid bland ell antalsmåföretagare, en undersökning som delvis berörts här , visar också vilketallvarligt hinder för ungdomars inträde på arbetsmarknaden som den nuvarandeutformningen av anställningsskyddet utgör. Även den tilltagande strömmen tillarbetsdomstolen av mål som sammanhänger med anslällningsskyddslagen inger vissabetänkligheter. När man inför en ny lag är det naturiigt att ett stort antalmål blir prövade vid domstol för all man skall fä prejudikat på olika punkter,men när målen rned anledning av den här lagen bara ökar år finns delväl skäl alt fråga sig om det inte föreligger svårigheter i rättstillämpningenoch om det inle ärsvårt atl tillämpa lagen utan att behöva gå i konflikt och vända sig lill arbetsdomstolen. Medtanke pä de lagtekniska svårigheter som vidlåder den här lagstiftningen tyckerjag alt del finns särskild anledning all understryka en del av det som anförs idirektiven till den ulredning som skall börja sitt arbete: "Vidare börlillämpningsfrägor som särskilt rör den mindre företagsamheten beaktas.Översynen bör också beröra de administrativa problemen kring lagensförfaranderegler och de därmed sam-manhängade skadeståndsfrågorna." Tryggheten i arbetslivet vill vi alla slå vakt om. Det kan också varaså att denna vår strävan all slå vakt om tryggheten på arbetsmarknaden lederlill all vi kan acceptera en viss stelhet. Jag tycker att det finns ell annathonnörsuttryck som man inle helt skall glömma bort i sammanhanget. Det är attge människor en chans. Jag tänker då på de rnånga ungdomar som del åtminstonefinns skäl alt förmoda kan ha blivit ulan arbete på grund av de nuvarandereglernas utformning. Det är för mig ett tillräckligt skäl att göra en ulredning.Detta sagt också med instämmande i att informationen om lagens verkligainnebörd kanske inte heller har varit fullständig och att man skulle kunnagöra mer pä den fronten också. Jagpåslår atl anställningsskyddet i sin nuvarande utformning lett lill stelhet päarbetsmarknaden. Jag påstår att ungdomar framför allt har drabbats av dennastelhet. Jag påstår all en översyn av lagen är motiverad och jag kan ickeförstå hur man kan vara så reaktionär att man vägrar aU helt eller delvis enspröva dessa frågor, vägrar alt låta dem utredas. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Anställningsskydd, m. m. () kortgenmäle: säger: Frågan är om alll är som del skall vara med den härlagstiftningen. Finns del inga nackdelar? Jo,men hur man bedömer nackdelarna beror naturiigtvis mycket på vilkenutgångspunkt man har. Det har ju klart visat sig all man från arbetsgivarhållanser del vara en nackdel atl man skall behöva ha en saklig grund för enuppsägning. SAF-resolutionen säger all begreppet saklig grund måste fåen mer realistisk innebörd. Kanske kan svara pä den frågan. Frånmoderat håll har man ju framfört precis samma synpunkter, från ochfrän de moderater som motionerat här, vilka tagits upp av arbetsgivarna. JoakimOllen fortsätter med den argumentation som jag trodde att vi skulle slippa ochsom jag försökt att både här och i inlerpellalionsdebaiien för en lidsedan klargöra. Vi socialdemokrater anser det självklart alt de lagar, som vihar pä arbetslivets område, måste följas uppmärksamt och all del behöver görasjusteringar. Vi är alltså i och för sig inle emot en översyn. Vi har självagjort det och vi tycker att det skall göras i fortsättningen också. Menman måste ju undra vilka punkter som skall ifrågasättas i den härlagstiftningen. Där säger vi all de regler, som gäller för när parterna kanträffa avtal om visslidsanställning, om praktik, om vikariat och provanställningoch den tillämpning som varit här, inle tillhör det som behöver överses ochutredas. Där är vi helt och hållet på samma linje som de stora fackligaorganisationerna. Vadär det man är ute efter, , när man talar om atl de härtrygghetslagarna har varit till sådan nackdel för ungdomarna? Är det ett systemdär arbetsgivaren skall kunna anställa 15 ungdomar för att pröva dem och sedanta ul de fem bästa, de som är bäst ur företagsekonomisk synvinkel? Delär klart att man får en röriighet då, men man får också en stor otrygghet förde stora grupper av människor som vi kanske skulle behöva värna allra mest om. Vihar fält en stelhet på arbetsmarknaden, säger . Men vi har framföralll fått en ökad trygghet för de många människorna, och den tryggheten skallvi inle rubba. Låtmig bara lill sist upplysa om alt mäliillströmningen lill arbetsdomstolenfaktiskt är minskande. Anställningsskydd, m. m. () kortgenmäle: När del gäller frågan om vad man skall överse och icke överse ärAnna-Greta och jag tydligen icke helt överens. säger -vilket gläder mig - att man skall pröva lagarna successivt och göra översyner.Men när del gäller att bereda ungdomar utan arbete möjlighet atl få anställningär tydligen en översyn av anställningsskyddslagen plötsligt ointressant. Jagvill gärna understryka att poängen med en översyn är att undersöka om del ärriktigt att ungdomar utestängs från arbeten som de skulle kunna få, ulan attför den skull någon avskedas, och om arbetsgivare inte av rädsla för denuvarande reglernas utformning avstår frän atl anställa mer personal också närdet i och för sig skulle vara motiverat. Närdet gäller tjatet om SAF och den moderata linjen - del är en totalsammanblandning - vill jag säga alt jag i hela mitt anförande talade om dessafrågor ur löntagarnas synvinkel. Det tycker jag förtjänar att betonas. Men jagtycker inte att man, som gjorde tidigare under debatten,närmast ironiskt kan avfärda synpunkter på den gällande lagstiftningen bara föratt de kommer från SAF eller från någon annan näringslivsorganisalion. På sammasätt som vi bör beakta allt som kommer frän LO och TCO bör vi beakta propåersom kommer frän arbetsgivarna. Det är väl i och för sig inle något fel i del. Mendei; handlar inte ytterst om detta, utan det handlar om deras situation sominle är anställda och som skulle kunna vara det. Det är en sä viktig fråga i varje fall inte bör dra sig för en utredning. Sedan får man se vad denvisar och vilka åtgärder som skall vidtas. () kortgenmäle: sade att han talade om problemet ur löntagarnassynvinkel. Jag tror all del är väldigt många löntagare som inte känner igen sigi det resonemanget. Hansäger: Skall vi inte bereda ungdomarna arbete om det nu är så all detta hindrasdärför alt arbetsgivarna är rädda för de nuvarande bestämmelserna? Men vad ärdet de är rädda för? Arbetsgivarna har rätten all säga upp en anställd om detfinns saklig grund för del, om arbetsgivaren t. ex. inte kan bereda honom jobbdärför atl del råder brist på arbete. Man har en månads uppsägningstid förungdomarna. Jag tror att de moderalmolioner som behandlas har bidragittill att öka osäkerheten om dessa lagar och lill att minska arbetsgivarnasmöjligheter all fä en saklig information om vad del egentligen handlar om. Sedansäger att jag tjatar om SAF och arbetsgivarorganisationer. Jagtycker det är konstigt uttryckt. Varför har vi hela den här diskussionen? Jo,det är därför att Per i sina direktiv till utredningen liksom utskotteti sitt belänkande talar om önskemål som framförts av vissa organisationer, ochde organisationer det är fråga om är arbetsgivarorganisationer. De fackligaorganisationerna säger att det är grymt och ineffektivt atl bereda ungdomar arbetegenom all minska anställningstryggheten. Låt oss i stället gemensamt gå in påden linje som vi tar upp i vår reservation, nämligen att sätta oss ner ochkonkret jobba med alla de förslag till positiva åtgärder .som vi har mött underdenna höst - krav från SSU, frän del socialdemokratiska siorrådslaget, frånsysselsättningsulredningen och från . RolfWirtén sade tidigare att arbetsmarknadsminister insatser har betyttatt väldigt mänga ungdomar fän arbete. Men är det över 40 000 somväntar pä jobb, och de blir inte betjänta av atl anställningstryggheten luckrasupp. Anställningsskydd, m. m. JOAKIMOLLEN (m) kort genmäle: Återigen detta om vems synpunkter som förs fram i denna fråga! Jagbörjade mitt första inlägg med all citera en artikel som en tidigare frilansarepå hade skrivit. Jag utgår från att det inte var synpunkterdikterade av SAF. Och jag utgår frän atl andra frilansare - de är faktiskt ellantal - som har hamnat i samma situation inte heller precis är någraSAF-marionetter. Detär sant alt olika organisationers skrivelser har åberopats när denna utredningtillsatts. Som också påpekade är del inte baranäringslivsorganisationer som har framställt propåer; i andra delar harexempelvis LO krävt förändringar. Också socialdemokraterna vill liksomutskottet i övrigt vidta vissa förändringar i anställningsskyddslagen. Sistoch slutligen; Det är grymt och ineffektivt, sade , attbereda ungdomar arbete genom provanställning. Jag skulle vilja säga att del ärineffektivt men framför allt grymt för alla de ungdomar som över huvudlaget inle får någon anställning. Alt tillsätta en ulredning som eventuellt kanvisa på möjligheter alt bereda några av dessa ungdomar arbete är en åtgärd somjag inte är ett dugg tveksam inför. Jag är förvånad över att någon i dennakammare kan ställa sig avvisande till en sådan ulredning. Andrevice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknatall hon inle ägde rätt lill ytterligare replik. Lagen om anställningsskydd har alltsedan sin tillkomst varit en nagel iögat på de krafter som har velat bevara arbetsgivarnas fria uppsägningsrält häri landet. BegreppetÅmanlagarna används nästan som ett skällsord av rabiataarbetsgivarkonstellationer. Och Åmanlagarna framhålls som den egentligaorsaken lill att en stor del av vår arbetslöshet i landet drabbar ungdomen.Det hålls nästan inte en konferens pä arbetsgivarsidan utan all krav på ändringav Åmanlagarna framförs. Detsamma gäller hela arbeisgivarpressen. De som framför kraven påändring gör det från den utgångspunkten Anställningsskydd, m. m. att de vill luckra upplagstiftningen lill de anställdas nackdel, samt även i vissa fall medmålsättningen alt man skall få tillbaka den fria upp-sägningsrälien. Men likastarkt framhålls från de fackliga organisationerna atl lönlagarna inle godtarnågon uppluckring av lagen om anställningsskydd. Vi har alltså här enfrontställning. Förde politiska partierna i gäller det atl tala om på vilken sida manstår när det gäller anställningsskyddet. Många av oss socialdemokrater harvarit och är aktivt engagerade inom fackföreningsrörelsen. För oss är detsjälvklart alt slå vakt om det anställningsskydd som den nuvarande lagen ger.Men kräver vi förstärkning av anställningsskyddet på de områden därdel finns vissa luckor i lagen. Ettsådant område är anställningsskyddet för långtidssjuka. Jag är medmotionär imotionen 1976/77:226 med som första namn. I den motionen lar viupp kravet all den som erhållit sjukbidrag inte skall sägas upp från sinanställning på sätt som den nuvarande lagstiftningen medger. Detta är ingelnytt krav. Det framfördes i en motion av och år 1975. Då uttalade sig inrikesutskottel positivt och lovade atl fråganskulle aktualiseras. Såhar inle skett, och därför gäller fortfarande den regel som i praktiken innebäralt det är som, genom alt besluta om sjukbidrag i stället försjukpenning, upphäver anställningen för den sjuke. Arbetsmarknadsulskolteisborgerliga majoritet framhåller alt frågan om anställningsskydd för delångtidssjuka skall behandlas av den kommitté som skall se över lagen omanställningsskydd. har tidigare stått upp här i kammaren och talatom atl man måste se pä den här frågan med litet distans, man måsle ha is imagen och se kallt på del här., osv. Jag undrar om man inte från borgerligthåll har sänkt temperaturen när det gäller synsättet i denna fråga så alt manockså har börjat få kalla fötter inför hotet frän de arbetsgivarorganisationersom man företräder och inför farhågorna atl man inte skall kunna fullfölja deulfäslel:5er man på olika häll gav i samband med valrörelsen, dä man sade altom man kom i regeringsställning så skulle man se till att justera de härförhatliga Åmanlagarna. Omutskottsmajorileten har en önskan all förstärka den långtidssjukesanställningsskydd anser jag all skälen för en lagändring pä del område jagtalar om är så klara att man åtminstone skulle ha kunnat acceptera denskrivning som finns i den socialdemokratiska reservationen lill belänkandet.Del brådskar nämligen med en lagändring just på det här området. Förståelsenför behovet av en snar lagändring får man naturiigtvis om man har kontakt medsådana människor som kommit i kläm. När jag nu framhåller behovet grundar jagdetta pä att jag personligen vid ett tiotal tillfällen har förhandlat medföretag om att de skulle avslå från all säga upp långtidssjuka. Jag har lyckatsi viss utsträckning och förmått något enstaka förelag att göra den utfästelsenlill vederbörande all man sagt: För den händelse du blir frisk skall du fååtergå till jobbet. Friskoch frisk - hur frisk? Kanske aldrig så frisk alt han skulle accepteras avarbetsgivaren för en ny anställning. flesta fall har resultatet av mina förhandlingar med olika företag blivitatt den långtidssjuke har sagts upp från anställningen. Arbetsgivaren har juockså inom ramen för den nuvarande lagstiftningen denna rätt all hävaanställningen. Deföretag som jag här refererar till har inte varit vilka företag som helst. a. varit - värt största företag. tillämpar ordningen attsäga upp långtidssjuka vid alla sina förelag i hela landel. Jag nämner deltaför att ge den borgerliga majoriteten ett litet perspektiv på vad värtmolionskrav egentligen innebär. Ordspråket"Medan gräset växer dör kon" är utomordentligt signifikativt för denbehandling som utskottsmajoriteten ger de långtidssjuka. som denkommitté som skall se över anställningsskydds-lagen arbetar fortgårkontinuerligt uppsägningen av långtidssjuka i del myckel kärvaarbetsmarknadsläget. Den som är sjuk har det tillräckligt svårt utan atl han dessutom skallbehöva förlora sin anställning. sade tidigare atl problemen isamband med den här frågan kände också den tidigare socialdemokratiskaregeringen till. har verifierat detta ifrån talarstolen . När hon salt i regeringsställning gav hon också utfästelser om alt manfrän socialdemokratins sida skulle åstadkomma en ändring på denna punkl. Omnu tycker att den socialdemokratiska regeringen var försumlig, inletillräckligt snabb, så finns del en möjlighet att rätta till det som är snett ilagstiftningen. Den chansen står således öppen ända tills beslutet klubbas häri kammaren. Utskollsmajoriielen har alltså chansen att rädda sill anseendegentemot de långtidssjuka, om man biträder den socialdemokratiskareservationen på denna punkt. Jag ber all få yrka bifall till densamma. Anställningsskydd, m. m. Jag har begärt ordet för att jag är motionär i den här frågan, och jaghade i huvudsak tänkt ägna mig åt min motion. Men det har varit ett samlatanfall mot undertecknad, och jag hoppas därför att jag skall fä tid att isenare delen av mitt anförande bemöta dessa anfall. Jagsatt med i inrikesutskottel när vi tog trygghetslagarna, och vi har godtagitdem i deras huvuddrag. Vad vi har vänt oss mot är vissa detaljer och delar idem. Jag kan inte förstå varför man inte kan erkänna alt sådant som inte visarsig fungera pä tänkt säll bör korrigeras. Imotionen 542 har jag tillsammans med medmotionärer tagit upp frågan om ändringav reglerna och om anställning av arbetssökande som saknar erfarenhet frånarbetslivet, omskolade eller sådana som av annan anledning står utanför arbetsmarknaden.Det är ingen ny fråga. Anställningsskydd, m. m.