prot · G109153 · 1977-12-31 00:00:00 — Vid arbetsförmedlingen i Ageplog väntar 160arbetslösa på jobb. 40 personer är sysselsatta i varierande AMS-arbelen. 80personer går i arbetsmarknadsutbildning och mellan 30 och 40 personer har fåttkorttidsarbete genom kommunens försorg. Undrar då någon på om man inom kommunenhade stora förväntningar på en gruvbrytning? Denoptimism och förväntan man kände vändes snabbt till nattsvart pessimism närregeringen med anledning av den s. k. villkorslagen föreslog ochriksdagsmajoriteten beslutade atl uranprospekteringen i vårt land skulleupphöra och all våra prospekteringsresurser skulle Energiforskning,m. Energiforskning,m. inriktaspå andra mineraler. 1 AOeplog var man snart på det klara med att beslutetskulle komma alt stoppa den pågående prospekteringen, då man insåg det omöjligai att leta efter mineraler men så att säga hoppa över uranet. Detta insåg ävenLKAB, som snabbt drog ned sin verksamhel i områdel. Visocialdemokrater reserverade oss mot detta beslut och krävde i en reservalionatl prospekteringarna skulle forlsätla i form av en systematisk prospekteringför både uran och andra . Fyndigheten i Pleutajokk visar nämligen provpå många intressanta som från långsiktig mineralförsöOningssynpunklborde vara av slorl värde för vårt land. Fullmäktigei AOeplog var hell ense med oss socialdemokrater om alt allt måste göras förattfå till stånd gruvbrytning i Pleutajokk. Även ledamöter deladedenna uppfattning, och massmedia i kunde förmedla hur oensede lokala centerföreträdarna var med partiet i den här frågan. Men vad hjälptedenna enighet i AOeplog då det är regering och riksdag som fattar besluten? Detfattade beslutet var sannerligen inte populärt i AOeplogs kommun. Sedandess, herr talman, har emellertid mycket hänl. Regeringspartiernas enighel omatt ingen uranprospektering skulle förekomma, har brutits upp. I motioner frånsåväl som moderata samlingspartiels ledamöter i den här kammareninslämmer man nu i vår uppfalining att uranprospekteringen i Pleutajokk skallfortsätta, och i en av molionerna kräver man dessutom, liksom vi, att del skallsättas i gång brytning av uran i Pleulajokk. Vi socialdemokrater ärnaturligtvis glada för denna uppslutning, och del är man även i AOeplog. Visocialdemokrater har länge förstått att det här förr eller senare skulle hända,då ju flera nya kärnkraftverk snart kommer att sättas i drift och behovet avuran därmed kommer att öka. Det äralltså glädjande att förnuftet nu håller påatt korrigera tidigare, kanske mesl taktiska, beslut. Och i AOeplog ligger enrik fyndighet på uran och väntar på att komma till användningför vår egen framlida energiförsöOning. Detär glädjande att utskottet nu har enats i ell i långa stycken positivtbetänkande. Men tyvärr finns del, som jag ser del, fortfarande anledning tillviss oro. Den oron gäller bl. a. finansieringsfrågan. 1en intervju i Norrboltensradion sade biträdande VD i , Torslen ,att man från företagets sida nu var beredd atl uppta prospekteringeni Pleulajokk och 'även i andra delar av delta från mineralsynpunkt intressantaområde. Men även han var oviss om hur verksamheten skulle finansieras. Jagutgår givelvis ifrån alt regeringen efter dagens beslul ulan dröjsmål skallfatta beslut i finansieringsfrågan. Den lid som gått förlorad på grund avregeringens obeslutsamhet går tyvärr inte att göra någonting åt, men fårinte besluten förhalas ytterligare. Vi vet att del ändå kommer alt ta lång tidinnan någon gruvbrytning kommer i gång, och därför måsle alll göras för atlarbetet med prospekteringen och gruvundersökningen ohindrat kan fortsäita medstörsta möjliga skyndsamhet. inlägg innehöllmycket som jag gärna instämmer i. detfanns avsnitt som jag ändå vill kommentera. sade alt del liggernågol omoraliskl i att vi som har dessa rika egna tillgångar skall använda uranfrån omväriden - och jag inslämmer i del. Men sedan sade han att om vi inteskall ha någon kärnkraft i det här landet skall vi inte bryta något uran urSveriges rika urantillgångar. Detförefaller mig som om det finns två slags moral i det här. Är det moraliskt,, atl ligga och ruva, som själv uttryckte del, påvåra rika tillgångar när omvärlden behöver uran? Jag tror att vi egenlligen ärense om att uranbrytning i det här landet ändock borde ske och gå utöverSveriges eget behov. Delvar litet illavarslande att höra energiministern - och det blev inte bättreefter utskottets talesman - som underströk allutskottsbe-länkandet inte talar om någon gruvbrytning ulan enbart om att manskall leta efter uran. Av ulskottsbelänkandet framgår det alldeles klarl attutskotlsmajoritetens uppfattning är den all man skall bedriva undersökningen isyfte all komma fram lill en gruvbrytning. Eftersom både ochenergiministern har lämnat kammaren vill jag gärna fråga : Skallman verkligen uppfatta enigheten så, alt den har uppkommit i förhoppning om skall få en sådan tolkning av utskottsbetänkandel att man återigen kanändra på inriklningen? I så fall villjag verkligen varna för atl på nytt göra enkullerbytta i della ärende. Jag efterlyser etl klart besked av pådenna punkt, därför all i en av att-salserna i hans egen motion slår delalldeles klarl att man strävar efter aU få till stånd en gruvbrytning. Del vorebra alt få etl besked på den punkten. Energiforskning,m. () kortgenmäle: är för atl i grunden kunna debattera projektetPleulajokk, och jag måsle därför mera rapsodiskt kommentera . Vihar tydligen samma grundvärderingar i detta fall, nämligen att etl letandeefter uran för atl man skall få ett underiag för en kommande gruvdrifl ärnågonting mycket värdefulll för AOeplogs kommun och dess omnejd. Sedansade all del var illavarslande attjag sade att vi inte skallbryta uran, om vi kommer fram lill etl övergripande energibeslul om att vi inteskall ha någon kärnkraft i . Jag lycker emellertid att detta är enlogisk följd, om vi nu skulle fatta eU sådant beslut. I della sammanhang harjag faktiskt ingenting atl ta tillbaka. Iavvaktan på det energipolitiska beslutet skall nu prospekteringen iPleutajokksområdel fullföljas. Här är del väl helt klart - med tanke påutskottsbetänkandel och del beslul somjag också hoppas kommer altfatta - all nödvändiga resurser kommer att ställas till förfogande. I och medriksdagsbeslutet anserjag alltså alt detta står klart. Beträffandeutskottsbelänkandets tolkning i övrigt vill jag säga atl jag å folkpartietsvägnar står för den tolkning jag giorde i mitt anförande. Något mera har jaginte att säga i sammanhangel. Vi har å partiets vägnar tagit 11Riksdagens protokoll 1977/78:152-153 Nr 153 ställningför letande efter uran för atl därigenom få veta om det finns Torsdaeen den_ ekonomiska och andra möjligheter till gruvdrift. Sålänge vi har kärnreaktorer 25 mai 1978 ' " ' '"'8 anser vi all uranfyndigheternaskall användas för vår självförsöOning. Med del beskedet hoppas jag attKarl-Erik Häll är nöjd. Energiforskning, m. m. KARL-ERIKHÄLL (s) kort genmäle: Det sade allra sist ärjag till freds med. I den mån detkommer att finnas användning för uran i vårt egel land, och så ser ju ul altbli fallet, menar alltså att vi skall bryta vårt eget uran. Mankan i alla fall vara litet tveksam, eftersom det inte gjorts något klarluttalande om hur och egenlligen vill ha det. Detheter atl vi skall vänta på del övergripande beslutet, och del ärjag för också medveten om att vi får lov atl göra. finns det emellertid tillfälleatl säga hur ser på den framlida kärnkraftsanvändningen. Jag hadeockså väntat mig atl skulle säga någonting om detta. harhan ju uttalat mycket bestämt atl man skall både leta efter och bryta uran. Jagkan inte förslå annat , all om man intensifierar letningen efter uran ochuttrycker sig som man gör i utskottsbetänkandel, innebär detla ett ganska klarlbesked om att man också avser att bryta uranet. Och är det självklarl:antingen skall man använda det här i vårt land eller också skall man dela medsig till omvärlden. Del var den sista bilen jag ifrågasatte moralen i. Så längevi själva har kärnkraftverk skall vi uppenbarligen använda oss av utländskturan, men om vi bestämmer oss för att inte längre använda kärnkraft i vårt landlar vi oss friheten att sätta oss på våra tillgångar-det får ändå betraktasvara en tillgång, lillräckligl slor för all omvärlden skulle kunna ställa vissamoraliska anspråk på oss när det gäller andra länders energiförsöOning. Det varden dubbelmoralen jag menade det fanns anledning att få en liten förklaringtill. RUNEÅNGSTRÖM (fp) kort genmäle: tycker jag hårdrar den här frågan väl mycket. Om vibesiiimmer oss för atl slopa all kärnkraft i landel är del ju inte enbart enpraktisk ståndpunkt utan också en principiell ståndpunkt. Vi säger bestämt nejtill all hantering med kärnkraft, och då inkluderar del naturligtvishanteringen med uran. Under sådana omständigheter anserjag att det är klarl altvi inte skall ha någon uranbrytning i . Jag tycker del är enkristallklar och logisk ståndpunkt i detta sammanhang. Omvi däremot har kärnkraft - sex, tio, tretton kärnkraftverk eller vilken reaktorexercis man än ger sig in på - anser jag atl vi skall nytOa våra urantillgångar i . Vi skall i mesta möjliga mån så snabbt som möjligtbli självförsöOande på uranområdel. I del sammanhanget kommer Pleutajokk in som en mycket värdefull fyndighet som kan dels ge elt gott ekonomiskt tillskolt lill vår försöOning, dels innebära stora fördelar då det gäller alllätta på sysselsättningsproblemet i inland, och även i andra delar av 162 landet. STENSVENSSON (m): Frågan om den framtida uranprospekteringen liksom forskning ochulveckling avseende skiffertillgångar måste självfallet bedömas iförhållande lill den inlernationella utvecklingen. Det internationellasamhällels framtida energibehov är primärt beroende av världsinkomsten ochbefolkningsökningen, på priset och de faktorer som leder fram till nyaenergislag. De flesta internationella prognoser pekar på en framlida lägreekonomisk tillväxtan , i vaOefall i det längre perspektivet, och ävenen något lägre efterfrågan på energi än i förhållande lill denekonomiska tillväxten. Den ekonomiska tillväxten i världen beräknas framöverligga på mellan 3 och 4 96 . Energiefterfrågan har legat på en ökning mednågol 1950. Energitillväxleni världen kan alltså beräknas alt i fortsättningen öka med omkring 3 96 per år.Med hänsyn till atl oljan kan ta slul, som redanpåpekal i debatten, och att industriländerna överallt söker minska oljeberoendeträknar man med alt ökningen av den elektriskt genererade energin blir större änenergiökningen som helhet. Mednuvarande teknik är valtenkraft, kol och kärnenergi de energikällor som främstanvänds för elproduktionen. Prognoserna för installerad kärnenergi har påsenare år starkt justerats nedåt. ;s räknade exempelvis1970 med aU 1985 skulle behöva 600 gigawalt el. Den senasleberäkningen ligger under 300 gigawalt. Detlainnebär alltså all man runt om i väriden - liksom i - har skurit ned demest optimistiska kärnenergiprognoserna. Men den omständigheten att man ändratriktningen på dessa prognoskurvor innebär ju inte all behoven avstannat ellerupphört. Med ledning av de kärnkraftverk som finns , dem som håller på attbyggas och dem man beslutat bygga, kan man lätt räkna ul allkärnkraftstillväxlen i världen kommer att väsentligt öka under kommande 20-30år. Hurmyckel uranbehovet ökar beror på en rad omständigheter; reaktorlyp -bridereller inte brider - upparbetning, anrikningsmöjligheter, avfallshanteringenetc. Väridsbehovet av uran beräknas variera mellan 60 000 och per årunder och mellan 200 000 och , beroendepå om upparbetat uran kommer all användas eller inte. En försiktig uppskattningpekar på alt väridsbehovet av uran har mer än fördubblats jämfört med . Någonfri uranmarknad finns inte. Uranförsäljningen är knuten till långlidskontrakt,ofta . -SKBF - har vittnat omsvårigheterna alt köpa uran. Deländer som inte har eget uran har utvecklat etl långtgående samarbete meduranproducenterna: exempelvis med och , medSydafrika, med , etc. Köparna gör omfattandeinvesteringar i dessa länder. beslöt i Qol, efter en myckelomfallande ulredning, den s. k. Fox-rapporlen, atl återuppta uranexploateringen.Den avbröts av den tidigare regeringen, som var socialdemokratisk. Det kraftigamotståndet mot uranbrylningen från socialdemokra- Energiforskning,m. Energiforskning,m. ternaoch fackföreningsrörelsens motsvarigheter i håller nu på atl vikaefter det att Fox-rapporlen konstaterat att uranexploaleringen kan förenas medde mycket stränga krav på arbetsmiljö och annan miljö som måste ställaspå en sådan verksamhet, liksom med den säkerhetspolitiska konirollapparat sommåste lill. I en central passus iFox-rapporlen heter det: "Derisker som är förknippade med kärnkraftsreaktorer är - under förutsättning attde sköts och kontrolleras omsorgsfullt - inte så stora atl de rättfärdigar etlbeslul att inte bryta och sälja australiskt uran." Underarbetet med Fox-rapporlen har ca 300 experter av skilda slag deltagit. Uranär och blir alltmer en strategiskt synnerligen viklig energiråvara. Enligt vadSveriges uttalar, är villkorssältningar,exportbegränsningar, exportförbud och s. k. öron märkning a v fyndigheter förförelag eller stater tecken på den betydelse uranet internationellt tillmäts.Industriförbundet anser att betydelsen kommer alt växa. UranförsöOningen, menarman, kan komma all bli kärnkraftens kritiska sektor ganska snarl. svenska debatten om energiförsöOningen framhåller man allt oftare vikten avall tillvarata de unika energitillgångar som står till vårt förfogande i formav rika förekomster av energi- och mineralhaltiga alunskiffrar. De svenskatillgångarna är så stora att vårt land har potentiella möjligheler att blisjälvförsöOande på detta område. Alunskiffrarnainnehåller inte bara uran -jag vill markera detta i debatten. De innehållermyckel mera av värdefulla tillgångar, såsom andra energiråvaror,mineralråvaror, gödselmedelsråvaror och många sällsynta metaller. Sverigebör enligt min mening ulnyUja dessa energilillgångar när vi redan kan förutseen internationell knapphet på fossila bränslen. Prospektering efter andramineraler, forskning och ulveckling är mot denna bakgrund en angelägen uppgift,vilket också framgår av den redovisning som görs i belänkandel nr 69. Samtidigtsom vi kan konstatera det ökade intresset för skifferforskningen påpekas i ettantal motioner det faktum alt den svenska uranprospekteringen har dragits ned.Avsikten är - som också framgår av kommentarerna i årets budgetproposition -att avsluta och dokumentera utförda arbeten. Innanjag tar upp näringsutskottels synpunkter på de nu aktuella prospekterings-,forsknings- och utvecklingsfrågorna skall jag först referera och kommenteranågra frågeställningar som tagits upp i motionerna. SverigesGeologiska Undersökning - SGU - bedrev t. o. m. /76 omfattandeuranprospektering och hade gjorl myckel lovande fynd i Norrland.Uranprospektering är, som SGU framhöll i sin anslagsframställning /77, en komplicerad verksamhet, som fordrar samordnade insalserfrån åtskilliga specialister. a.; "Karaktäristiskt för verksamheten är det slegvisa tillvägagångssättet med en lång kedja av beslutssituationer, vid vaqe beslutstillfälle har dittills erhållna resultat och gjorda iakttagelser mycket slorl infiylande på arbetets fortsatta uppläggning. Etl delmål borde vara allintensifiera även den översiktliga, fyndgenererande verksamheten så att landetsyta kan täckas inom rimlig tid. Med nuvarande takt torde etl sådant mål kunnauppnås först ." Minsl10 år, herr lalman, erfordras från det prospektering gjorts till desskommersiell brytning kan ske. Detta innebär att den enda brytning som kanifrågakomma måsle ske i . OmSverige skulle tvingas att genomföra en kommersiell storbrylning av uran voredel beklagligt med hänsyn lill konsekvenserna för miljön om denna brytning isin helhet måsle förläggas lill Billingenområdet och Falbygden i Västergötland.Starka skäl lalar för alt en eventuell svensk storbrytning måsle ske på olikahåll i landel och då företrädesvis i . Jag instämmer i den bedömningsom tidigare gjorls här i debatten av . Delmåsle vara ell oeftergivligt krav atl handlingsfrihet skapas för atl kunnalokalisera uranbrytning till områden där man av miljömässiga skäl ochekonomiska skäl finner del sakligt mest motiverat. En sådan handlingsfrihet kanicke åstadkommas utan en relativt bred uranprospektering. Även på den punktenärjag helt överens med . Påmotsvarande sätt ärdet lika angelägel atl upprätthålla handlingsfriheten vadgäller fortsatt forsknings- och utvecklingsverksamhet i . Utgångspunktenför de berörda myndigheternas ställningstaganden lill verksamheten iRanslad har varit alt så länge som kravet på ålgärder lill skydd förkulluriandskapet och miljön pä och kring det aktuella området inte tillgodoseskan ingen skifferbrylning för kommersiella ändamål tillålas. Deberörda kommunerna har därför motsatt sig atl en sådan verksamhel kommer tillstånd. Däremot har kommunerna uttalat sig för en fortsatt forsknings-ochutvecklingsverksamhet. Såväl i majoritets-som i minoritets-yttranden har mansamtidigt accepterat den skifferbrylning och den produklion som erfordrasfören meningsfull forskning. För den fortsatta debalten är det viktigt atl slåfasl delta faktum. Dådet är ekonomiskt fördelaktigt alt utnytOa befintliga anläggningar är detvälbetänkt atl inrikta verksamheten i lill en central forsknings- ochulvecklingsanläggning med den produklion som därtill erfordras. Förutom deneftersträvade handlingsfriheten får vi ett bättre underlag för elt framlidaställningstagande lill lokalisering av kommersiell skifferbrylning med hänsyntill miljöaspekterna. Landstingetoch i har i ett likalydande yttrande framhållitatt "målsättningen för projektet bör vara atl minsta möjliga brytningkommer lill stånd, dock att denna får den omfattning som erfordras för attforsknings- och utvecklingsarbetet relalivi snabbt skall leda fram till enanvändbar och miljömässigt acceptabel fullutvinningsteknik. Möjligheten att fördetta ändamål även använda skiffrar från andra delar av landet bör därvid tastill vara - inte minst med tanke på de betydande fyndigheter som redan är kändat. ex. i Oällrandsområdet. IRanslad bör sålunda-som framhålls i berörda molioner-verksamheten innebäraforskning, utveckling och demonstration avseende utvinning av det termiskainnehållet i de svenska alunskiffrarna. Energiforskning,m. Energiforskning,m. motionärerna,alt utvecklingsverksamheten knyts till en verksamhet där framtagna resultat påsikl kan testas i industriell skala och med representativt material. Viden sådan uppläggning faller del sig naturligt med en successiv ulbyggnad med denya processleg som ulvecklals. Forskning enbart baserad på befinlligaavfallshögar kan inte leda fram lill en fungerande process för ett fullständigtulnyujande av skiffer från och från övriga delar av landet. Utskottetsställningslagande innebär således att olika uranfyndigheler och alunskiffrar ilandet skall undersökas och kartläggas. I det arbetet kan, om lillräckligaekonomiska resurser satsas och om inga andra hinder läggs, Ranslad få enbetydelsefull roll som forsknings- och utvecklingscentrum. Genomalt kartläggningen av uranförekomster även på andra håll i landel skall återupptasges på sikl alternativ lill eller komplemenl till Ranslad som plats förbrytning av skiffer. I Ranslad skall den mängd skiffer få brytas som erfordrasför att kunna fullfölja forskningsprogrammet med sikte på fullutvinning ochför alt kunna demonstrera försök med deponering och iordningställande avlandskapet efter brytning. Näringsutskottetpåpekar därför atl del inte finns några hinder för forskning, utveckling ochdemonstration avseende utvinning ur de svenska alunskiffrarna. Del innebär- föratt nu svara på frågan från -att ulskottet i likhet medindustriministern ger klartecken för den brytning som erfordras för all kunnafullfölja del avsedda forsknings- och utvecklingsprogrammet. I propositionenskriver industriministern: "Jag finner det väsentligt att ingenskifferbrytning startas - med undantag av den brytning som erfordras förforskningsverksamhet-innan en fullutvinningsprocess har utvecklats." Ianslutning härtill underslryker utskottet viklen av atl bibehålla handlingsfrihetenoch atl, om det anses motiverat , få en verksamhel som innebärfullständigare utvinning än vad dagens teknik medger av landels skiffrar.Anläggningen i kommer all för forskning kunna ta emot skiffrar frånandra delar av landet. Utskottetsskrivning innebär sålunda inget hinder för start av en försöksdrift i Ranstad.Frågan beträffande vilken mängd skiffer som skall brytas underutvecklingsperioden är ännu inte avgjord. Delta bestäms dels av forskningensinriktning, dels i anslutning till kommande energibeslut. Det blir alltså frågaom försök med nybruten skiffer och inte enbart en forskning i skifferreslerna. här anfört är en sammanvägning av propositionerna och vad som anförtsi berörda molioner. Del innebär en komplettering av propositionen i vissahänseenden. Ulskottet framhåller i betänkandet att den forskningsverksamhet somskisseras i proposilionen inte utesluter atl verksamheten inriktas på enfullständigare utvinning ur landets skiffrar. Utskotteterinrar i sammanhanget om alt en kommersiell exploatering av alunskiffer, varden än äger rum, i praktiken torde förutsätta en prövning enligt 136 a §byggnadslagen. Delta är, herr talman, ett mycket viktigt utlalande.Moisvarande passus saknas i den socialdemokratiska reservationen. Det är dockmin uppfattning atl provbrylning för demonstration ej torde behöva bli föremålfören prövning enligt 136 a S byggnadslagen. Näringsutskoilet och riksdagenkan emellertid inte nu fatta några beslut om brytning av en viss mängd skiffer. Exploateringav skiffer förutsätter som nämnts prövning enligt byggnadslagens 136 a §,vilket innebär att de berörda kommunerna har avgörandet. Det är kommunerna somsäger ja eller nej till detta. Den vetorätt som kommunerna därmed besitter är,såvitt jag kan bedöma, alla partier eniga om all den skall finnas kvar. Vadgäller brytning i finns f n. en koncession för skifferbrytning somgäller fram t. o. m. För brytning för tiden därefter krävs antingen enföriängning av gällande tillstånd eller en ny ansökan från huvudmannens sida. Sammanfattningsvisinnebär utskottets ställningstagande att man understryker behovet av forskningi första hand, en målinriktad forsknings- och utvecklingsverksamhet som gerpersonalen, såväl Oänsteman som kollekliv-anställda, fortsatt sådansysselsättning som de är utbildade och anställda för. Vidareanför ulskollel alt man får anledning ålerkomma lill de långsikliga frågornaunder , då regeringens proposition om energifrågorna i derashelhelssammanhang äratt vänta. Vad utskottet i sammanhanget anfört motsvarar iväsentlig mån de i betänkandet nr 69 behandlade önskemålen i berörda motioner.Någon särskild framställning till regeringen - utöver de uttalanden som skallges regeringen till känna - finner utskottet inte motiverad. Slutligen,herr lalman, vill jag framhålla, atl vad som är den gemensamma nämnaren förutskottels ställningstagande, såväl vad gäller uranprospektering som Ransladfrågan,är ambitionen atl trygga energiförsöOningen och alt vidga handlingsfriheten påalla håll. Iregeringsförklaringen av sägs bl. a.: "Regeringen skallföra en energipolitik som tryggar energiförsöOning och sysselsättning samt gerhandlingsfrihet för framtiden." Såvitt jag kan finna är näringsutskottelsställningstagande, i del belänkande som behandlas, hell i samklang med dessaambitioner. Allra sist vill jag också instämma i anförande. Jagber atl få yrka bifall lill ulskottels hemställan på samlliga punkter. Energiforskning,m. Jag skall begränsa mitt anförande till ell avsnitt, nämligen Ranslad.Jag vill inledningsvis beklaga alt någon saklig prövning av ansökan omdet s. k. Mineralprojekt ej kom till stånd därför atl en majoritet i deberörda kommunernas beslutande församlingar uinyujade vetorätten. Jag vet altdet inte bara ärjag som har den uppfattningen utan en ganska stor del avbefolkningen i . Även tungt väganderemissinstanser som och i