prot · G10993 · 1977-12-31 00:00:00 — anslutning härtill tas i propositionen också upp frågan om trafiknykterhetsreglernastillämpning på förare av traktorer utan släpfordon och motorredskap. Förslagetinnebär all de s. k. promillereglerna skall tillämpas även på förare av sådantfordon under förutsättning atl fordonet framförs på väg." Traflknykterhets-reglernas tillämpning på förare av motorredskap och traktorer I detta sammanhang hade behandlats den medanledning av propositionen väckta motionen 1977/78:519 av m.fl. (s), vari hemställts att beslutade att i enlighet med vad imotionen anförts avslå förslaget om begränsning av förarens ansvar efteralkoholförläring vid förande av traktor och molorredskap. 1. altriksdagen skulle anta det genom propositionen 1977/78:77 framlagda förslaget lill lag om ändring i irafikskadelagen (1975:1410), 2. alt beträffande lagen (1951:649) omstraff för vissa trafikbrott med avslag på motionen 1977/78:519 i denna delskulle anta de genom propositionen framlagda förslagen till lag om ändring inämnda lag, 3. atl beträffande lagen (1976:1090) omalkoholutandningsprov skulle anta det genom propositionen framlagda förslagetlill lag om ändring i nämnda lag, 4. att skulle anta det genompropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i körkortslagen(1977:477). Följandetvå reservationer hade avgivits av , , ,, i Kumla, och (samtliga s): 1. beträffande lagen (1951:649) om straff för vissatrafikbrott, vari reservanterna ansett alt ulskottet under 2 och 3 borthemställa 2. att beträffande lagen (1951:649) omstraff för vissa trafikbrott i anledning av propositionen och med bifall tillmotionen 1977/78:519 i denna del skulle anta det genom propositionen framlagdaförslaget till lag om ändring i nämnda lag med den ändring alt 4 § skulleerhålla av reservanterna föreslagen lydelse. Trafiknykterhetsreglernastillämpning på förare av motorredskap och traktorer 3.atl beträffande lagen (1976:1090) om alkoholutandningsprov ianledning av propositionen och med bifall till motionen 1977/78:519 i denna delskulle anta det genom propositionen framlagda förslaget lill lag om ändring inämnda lag med den ändringen atl 2 § skulle erhålla av reservanternaföreslagen lydelse, 2. beträffande körkortslagen (1977:477), varireservanterna - under förutsättning av bifall lill reservalionen nr 1 -ansettalt utskottets yttrande i viss del skulle ha av reservanterna angiven lydelse. ERICJÖNSSON (s): Det betänkande från justilieulskotiet som vi nu behandlar är föranlettav en proposition om vissa frågor rörande trafik med motorredskap ochtraktorer. De bestämmelser vi har beträffande denna trafik innebär altmolorredskap med tillkopplat släpfordon, som används i vägtrafik förgodsbefordran, i princip skall registreras, besiktigas och beskattas. Användsdäremot motorredskap för persontransporter blir fordonet undantaget från dessabestämmelser. Detla undantag gäller även om man inte har passagerare i egentligmening. Fordonet kan således användas som fortskaffningsmedel för personligtbmk. Iregeringens proposition i ärendet förordas all motorredskap som används ivägtrafik för persontransport skall vara registrerat, besiktigat och beskattat.Vidare föreslås alt sådant molorredskap som används bl. a. för persontransporti vägtrafik skall vara irafikförsäkrat. Dessa i propositionen upptagna förslagföranleder ingen erinran från utskottet, ulan så långl är vi eniga. Ianslutning lill de av mig nämnda frågorna tas i propositionen också upp fråganom trafiknykterhetsreglernas tillämpning på förare av traktorer utan släpfordonoch motorredskap. Regeringsförslaget innebär att de s. k. promillereglernaskall tillämpas även på förare av sådant fordon, dock under fömlsätlning atlfordonet framförs på väg. Del är på den punkten som vi på densocialdemokratiska sidan har reserverat oss. Vi vill att promillereglerna skallgälla fullt ut utan några undantag, och vi har reserverat oss i anslutning motion av m. fl. Imotionen åberopas atl trafiknykterhetskommitté föreslog att samtligaansvarsbestämmelser i trafiknykterhelslagstiflningen skulle gälla också traktorerutan släpfordon och motorredskap. Kommittén ansåg atl traktorer, även om deframförs utan släpfordon, samt motorredskap kunde innebära påtagliga risker itrafiken trots att de konstruerats för relativt låga hastigheler. Trafiksäkerhetskommitténanförde vidare atl dessa fordon visseriigen framfördes på andra platser än iallmän trafik men atl delta icke kunde motivera att förare av dessa fordonundantogs från promillereglerna. Reservanternai utskottet vill understryka detta. Vi vill också rikta uppmärksamheten på atltraktorer och motorredskap i många fall används på platser som utan alt varaväg dock kan vara så frekventerade atl fordonens framförande efteralkoholförtäring kan innebära stora risker. Vi tänker då på exempelvis fabriksområden,byggarbetsplatser och parker. menar också atl det är angelägelatl man i trafiknykterhelslagstiflningen inte avviker från den principiellainställningen att förande av motordrivna fordon inte bör ske efteralkoholförtäring. Vireservanter har kommit fram till den uppfattningen att det i propositionenupptagna undantaget från promillereglernas tillämplighet, när fordonet förs påannan plats än på väg, bör utgå. Vårtförslag innebär en viss följdändring i förslaget till lag om ändring i lagen omutandningsprov. De laglekniska delarna skall jag inte gå in på, utan jaghänvisar till utskottsbetänkandel där ändringarna redovisas. Jagvill också hänvisa till utskottsbetänkandel när del gäller reservationen 2, därvi under fömlsätlning av bifall till reservationen 1 gör vissa uttalandenbeträffande körkortslagen i siraffmätningsfrågan. Med det anförda ber jag få yrka bifall till reservationerna 1 och 2,som är fogade till justilieutskottets betänkande nr 21. Traflknykterhets-reglernas tillämpning på förare av motorredskap och traktorer Underdelta anförande överlog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Jag skall falla mig lika kort som gjorde i sitt anförande.Han hjälpte mig ju så lill vida alt han avverkade den första biten, som vi äröverens om. Jag har inga kommentarer lill det, dvs. detta alt man skallregistrera och vidta andra åtgärder beträffande en del gamla lastbilar som manbygger om för alt numera använda rätt mycket för nöjes skull. Detvi tvistarom är, som sade, frågan om promillegränsernastillämpning när det gäller vissa traktorer och släpfordon samt frågan omområdet för strafflDeläggningen. Jagvill erinra om atl vi lidigare har hanterat denna fråga - bara för någramånader sedan. Då var situationen den att vi hade en motion i saken, och vigjorde elt enhälligt uttalande där vi konstaterade alt förande av molorredskapoch traktorer utan släp kunde innebära påtagliga risker i trafiken. Vi uttaladeatl trafikbrottslagens promillegränser i princip borde göras tillämpliga påförare av sådana fordon. I propositionen följer departementschefen den linjen -med det undanlag som nämnde. Varförhar vi nu råkat hamna i olika uppfattningar? Det är fråga om en bedömning avhur del geografiska område ser ut som vi tycker behöver särskilt skyddas genomalt man barett straftbud. Vi har från majoritetens sida fäst oss vid alt vadman i propositionen vill straffbelägga är framförandel på väg. Det låter kanskerätt begränsat när man bara nämner det rakt fram. Men den definition vi har på"väg" täcker ju inte bara en allmän väg eller en enskild väg, ulandet kan t. o. m. under vissa omständigheter gälla förhållandevis småcykelstigar och liknande där man framför fordonet. Och vi har svårt att se atldel föreligger ett intresse atl skydda, när man framför t. ex. traktorer ute pååkermark och därmed jämförbara områden. har talat omrisker. Jag har verkligen gjort ett försök att Traflknykterhets-reglernas tillämpning på förare av motorredskap och traktorer förhöra mig om det i defall som förekommit, då man har haft traktorer eller motorredskap påskolgårdar, har inträffat några olyckor som har kunnat hänföras till alkoholförtäring, men jag har inte kunnat få något jakande svarpå den punkten. Utskottsmajoritelen har därför kommit fram till att vi börfölja propositionen. Vi har nämligen uppfattningen att strafflagstiftningenprincipiellt inte bör utsträckas längre än vad som är motiverat med hänsyn tillde intressen som i det enskilda fallet skall skyddas genom straftbud. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. ERICJÖNSSON (s) kort genmäle: var inne på frågan om vad del är som skiljer oss ål. Delärju så all departementschefen har lagt en proposition som innebär alt den somär alkoholpåverkad inte bör framföra molordrivna fordon. Från dennaprincipiella regel gör utskotlsmajoriteten enligt min mening ett undantag.Undantaget innebär att om man framför traktor utan släpfordon ellermolorredskap annorstädes än på väg skall trafiknykierhetsreglerna intetillämpas. Enligt min mening är skillnaden mellan ulskottsmajorilelens ochreservanternas förslag inte så liten som den kanske kan förefalla. Jag tyckerinte att man utan vidare kan nonchalera den. Vihar, som jag tidigare nämnt, i vår reservation påpekat att framförande avmotordrivna fordon efter alkoholförtäring kan innebära stora risker. Vi har idet sammanhanget nämnt fordons framförande på byggarbetsplatser, fabriksområdenoch i parker. Det kan enligt vår mening inte vara rimligt atl den som åkeromkring med exempelvis en större molorgräsklippare eller något annatmolorredskap skall få göra det i alkoholpåverkat tillstånd. Det trorjag inteheller alt utskottsmajoritelen anser, och därför tyckerjag att vi egentligenborde ha kunnat enas om en gemensam skrivning, även om vi därigenom hade gjorten ändring i propositionen. Trots att det skulle medfört en sådan ändringtyckerjag att vi borde ha kunnat enas, därför att det hade inneburit enförbättring av trafiknykterhelsbeslämmelserna. Detfanns faktiskt också en majoritet i utskottet för vårt förslag, men när viträffade det slutliga avgörandet hade man tydligen varit utsatt för påverkan,och det blev en omvänd majoritet. Jag beklagar ulskottsmajoritetensställningslagande i det fallet. BERTILLIDGARD (m) kort genmäle: Om man åker omkring på t. ex. en byggarbetsplats eller en gräsmatta påett sådant sätt att del framgår att man är bemsad och inte på etl betryggandesätt kan framföra motorfordonet gäller ju de vanliga rattfylleri-reglerna. Enkonsekvens av ett annat ställningstagande än utskoitsmajoriietens är alt mankommer att hamna i situationer där polisen skall ute på behöva utövakontroll med alkoholteslapparater o. d. Man kan också befara angivarsiluationeroch annat som vi tycker all man skall undvika när det inte finns ett klartdefinierat intresse att skydda. Man kan naluriigivis alltid måla upp risker ochsäga atl del och det kan inträffa, om man inte strafflagstiflar. Men vi har ju haft det pådet här sättet , och man kan inte leda i bevis att del varit lillskada. Låtmig erinra om alt vi gemensamt bara avslog en motion sominte gällde alkoholförtäring till lands utan till sjöss, där motionärerna villeha promillereglerna tillämpade. Där kan man påvisa etl antal dödsolyckor varjeår på grund av alkoholförläring hos föraren. Han är fariig för sig själv, förde övriga i bålen och för andra som är ute på sjön. Men den gången ville manfrån dagens reservanters sida inte vara med om alt straflbelägga. Del måslevara konsekvens i vårt lagstiftande. ERICJÖNSSON (s) kort genmäle: Jag skall inte förlänga debatten, men jag vill ändå säga altdepartementschefen i propositionen för etl resonemang som innebär alt del finnsett slarkt stöd för den reservation vi har lagt från socialdemokraternas sida.Han säger i propositionen, jag citerar: "Vidare bör framhållas atttrafiknykterhetsbeslämmelserna i , och är tillämpliga påalla motordrivna fordon. Jag anser därför övervägande skäl tala föratl,samtliga trafiknykterhetsbestämmelser i princip görs tillämpliga också påtraktor ulan släpfordon och molorredskap." Delär således starka skäl som departementschefen anför, och det är därför jagtycker vi borde ha kunnat komma fram till eU enigt ulskou enligt denreservation som föreligger. Trafiknykterhetsreglernastillämpning på förare av motorredskap och traktorer SVEN-GÖ.STA (): Vi känner alla till alt trots de insatser som på olika sätt görs föralt minska antalet olyckor i trafiken är det etl alltför stort antal människorsom åriigen dödas eller skadas i samband med olyckor där motordrivna fordon pånågot sätt är inblandade. Det är skrämmande att så stor del av de olyckor somsker beror på alkoholförtäring. Nuföreligger etl regeringsförslag där man till viss del skärper bestämmelsernavad gäller åtgärder mot alkoholförtäring i samband med förande av traktor ochmotorredskap. Dessafrågor har gmndligt utretts av trafiknykterhetskommittén. Kommittén framhöllalt de fiesta traktorer och motorredskap har en så avsevärd storlek och lyngdalt elt felaktigt framförande ofta kan innebära påtaglig fara för person ochegendom. Olyckor med sådana fordon kan få allvariiga skadeverkningar. I våragrannländer gäller redan trafiknykterhetsbeslämmelserna för alla molordrivnafordon. Regeringen tycker övervägande skäl talar för att samtligatrafiknykterhetsbestämmelser / princip görs tillämpliga också på traktorer ochmotorredskap. Ochså långt, herr talman, låter detta bra. Men sedan svänger regeringen i sinuppfaltning. Helt plötsligt tycker man att det förordade utsträckta ansvaretför förande av traktor eller motorredskap efter alkoholförtäring skallbegränsas till att avse fall där sådant fordon framförs på väg. Enalkoholpåverkad traktorförare som kör på elt fält omfattas inte avpromillereglerna och inte heller om han kör på ett inhägnat område - oavsett Traflknykterhets-reglernas tillämpning på förare av motorredskap och traktorer om där vistas andramänniskor eller inte. Enligt chefen för motiverarinte Irafiksäkerhetssynpunkterna atl promillereglerna tillämpas i sådana fall.Men hur blir det med färden till och från fältet eller åkern om det är"legalt" att ha alkohol i blodet under körningen på arbetsplatsen? Ärdet inte slor risk atl vederbörandes omdöme då medger en färd också ut påvägen? Omdel är fullt tillåtet all köra hemma på ladugårdsbacken med en slor traktor ionyktert tillstånd - varför skall del då dömas som rattfylleri alt köra in medbilen i garaget eller åka en bit med mopeden på ladugårdsbacken? Är detlarimligt och logiskt när del går alt utan straff köra med en slor tung traktor? Detfinns ingen logik i regeringsförslagel att befria exempelvis traktorförare frånansvar enligt trafiknyklerhetsbestämmelserna. Det var en uppfattning som dethelt övervägande antalet remissinstanserocksåhadei sina yttranden övertrafiknyklerhetskommitténs betänkande. Mankan nu fråga sig: Varför denna generositet mol exempelvis förare av traktorer?Är del behövligt därför att del är praxis atl vara onykter på traktorn? Jag kaninte tänka mig att så kan vara fallet. Eller vad säger alla ägare ochföreträdare för ägare av traktorer här i ? Om det nu är så atl man ärnykter även på traktorn, varför skall man då ha en sådan här specialregel somtillåter onykterhel? Den ärju helt onödig -ja, fariig för den allmännauppfattning som vi alla som arbeiar för bättre trafiksäkerhet försöker fömänniskor att omfatta, inte minst ungdomen. Synenpå alkohol och motorfordon och motorredskap måste var så generell som denuttrycks i reservanternas förslag här. Ingen spritvid traklorrallen och irakiorspakarna! Överiäggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avLisa m. fl., och förklarades den förta propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposiiion: Densom vill atl kammaren bifaller justitieutskottels hemställan i belänkandet nr21 mom. 2 och 3 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m.fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottetshemställan bifölls med den ändring föreslagils i reservalionen nr 2. 1977/78:22 med anledningav propositionen 1977/78:100 såvitt gäller anslag till domstolsväsendet m.m. utom allmänna förvaltningsdomstolarna Kammarenbiföll vad utskottet i detla belänkande hemställt. 1977/78:23 med anledning av propositionen1977/78:100 såvitt gäller anslag till polishus, m. m. jämte motioner. I föreliggande betänkande från justitieutskotiet behandlas motionen 982om byggande av polishus i . Jagkonstaterar att utskottet , precis som vid behandlingen av motioner iärendet 1975 och 1976, anslutit sig till uppfattningen atldet föreligger ettstort behov av nya lokaler för polisen i . Som framgår såväl av motionensom av ulskottets betänkande delas denna uppfattning även av det ansvarigastatsrådet, vilket klart framgårav statsrådets frågesvar här i den 11februari 1977. Onsdagensdebatt här i kammaren rörde sig under många timmar om den framtida arbetsmiljönoch säkerheten för en grupp människor engagerade i det svenska samhällsarbetet,nämligen riksdagsledamöterna. Den motion som behandlas är på sitt sätt enparallell till onsdagens stora fråga. Frågan nu rör även den arbetsmiljön ochsäkerheten för en grupp samhällsarbetare, nämligen de anställda vid . Ivårt land har vi i stor politisk enighet ställt höga krav på arbetsmiljön påskilda områden. Mot denna bakgrund måste yttersta arbetsgivaransvarför polispersonalen i leda till en arbetsmiljö som kanaccepteras. Av motionen framgår hur orimliga lokalförhållandena är i detaktuella fallet. 1 086 m otidsenliga lokaler slår till förfogande jämfört medelt behov av 3 639 m. Detla betyder au endast av behovet ärtillgodosett. Låt mig också peka på den enligt min mening mest graverandebristen, nämligen beträffande lokaler för personalfunktioner. finns 64 m2mol ett behov av 685 m. Här är alltså av behovet tillgodosett. Regeringensinsatser för sysselsättningen uppskattas säkerligen av en stor majoritet avfolket, men dessa insatser för inte så totalt styra offentliga investeringaratt ansvaret för samhällsanställdas arbetsmiljö kommer i andra hand. Med andraord: denna frågas lösning kan inte i längden göras avhängig avsysselsältningssituationen inom byggnads- och anläggningsbranschen i . Jag har inget annat yrkande än utskottet, men jag har med dessa ordönskat understryka vikten av all positiv inställning frånjustitieutskott och - tillsammans med lika positiva uttalanden fråndel ansvariga slatsrådet för mer än elt år sedan - nu rimligtvis måsle ledatill att arbetet med det projekterade polishuset i igångsattes . Överläggningen var härmedslutad. Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. §10 Föredrogs Justitieutskottels betänkande 1977/78:24 med anledning av propositionen1977/78:100 såvitt gäller anslag till allmänna förvaltningsdomstolarna, m. m. 1977/78:38 med anledning av propositionen1977/78:101 med förslag om tilläggsbudget II lillstatsbudgeten för /78 såvitt gäller vissa anslag inomindustridepartementets verksamhetsområde. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. På förslag av talmannen beslöt kammaren attbehandlingen av återstående på föredragningslistan upptagna utskottsbetänkandenskulle uppskjutas lill ett senare sammanträde. § 11 Om åtgärder föratt förlänga avvecklingstiden vid i Handelsministern erhöllordet för atl besvara () anmälda interpellation,1977/ 78:127, och anförde: har frågat mig om jag anser att del av riksdagengodkända avtalet mellan staten och de svenska bomullsföretagen medger attmaskinparken från Rydboholmsbolaget överflyttas för igångsättande av produktioni . Vidarehar frågat mig om jag avser att aklivi medverka lill atlavvecklingsliden vid Rydboholmsfabriken föriängs i enlighet med riksdagensuttalande till regeringen. Frågornaanknyter till hemställan atl regeringen skullepröva möjligheterna att förlänga avvecklingsliden vid . Prövningenborde enligi beslut ta sikte påatl vid behov ytteriigare minska desysselsättningsmässiga svårigheterna för berörd personal i den mån det kundeske ulan att medföra påtagliga nackdelar för den avsedda omstruktureringen. Ianslutning till mitt svar på frågor lämnar jag en redogörelseför den prövning som regeringen på uppdrag nu har gjort. Rydboholmsskall i enlighet med avtalen mellan staten och bomullsföretagen avveckla sinspinneri- och väveriverksamhet i och har därför från och med den 1januari 1978 överlåtit vissa av sina spinneri- och väverimaskiner till . har vidare avtalat med om att hyra dessa maskinerav . Isyfte att underlättaomställningen för berörd personal har staten ingått etlsysselsäuningsavtal med . Avtalet innebär i sammanfattning atlstaten till bidrar med elt engångsbelopp om 3 milj. kr. mot attRydboholms AB förbinder sig att inte före utgången av permittera elleravskeda personal, som är sysselsatt vid företagets spinneri-ochväverianläggningar. Denav begärda utredningen har genomförts på följande sätt. Dels harregeringen undersökt möjligheterna att föriänga avtalet med , delshar regeringen genom låtit utreda möjligheterna attinom ramen för träffat avtal mellan staten och samt inom ramenför styrelsens ordinarie resurser ytterligare minska de sysselsättningsmässigasvårigheterna för berörd personal vid spinneri och väveri. Vadgäller möjligheterna alt föriänga avialet med harjag vidkontakter som departementet haft med ledningen för erfarit bedömer en föriängning knappast möjlig. Företaget skulle tvingas begära ettstöd av en storieksordning som möjliggör avsättning av produkterna utanförlandets gränser. Avtalet med de olikabomullsföretagen avses ge en strukturomvandling Omåtgärder för att förlänga avvecklingstiden vid i Omåtgärder för att förlänga avvecklingsliden vid t som bör kunna gekvarvarande förelag möjlighet att överleva. Vid kontakter med övriga berördabomullsföretag, dvs. , och ,harjag fått företagens-och i fråga om även de fackligaföreträdarnas - bestämda avståndstagande från en förlängning avsysselsättningsavtalet. En förlängning av sysselsältningsavtalet skulleuppfattas som en sådan snedvridning av konkurrensmöjligheterna att man frånövriga företags sida skulle tvingas begära en omförhandling av gällande avtal. a. framhållit alten förlängning av sysselsättningeni genom fortsatt textiltillverkning innebär elt upprivande av grundenför avtal med staten. GustafWerners fackklubbar i har i brev till regeringen framfört atl"en föriängning av nedlrappningsliden i spinneri och väveri kaninnebära risk för att även vi häri förlorar våra arbeten". Denlångtidsplanering och omorganisation som pågår i kräver enligtfackklubbarna att avtalet fullföljs. Defackliga företrädarna vid har vid ett sammanträde mellan berördaparter, länsarbetsnämnd och kommun, vitsordat atl man inte i och för sigönskar en förlängning av avtalet. Man efterlyseri första hand någon form aversättningsindustri för atl säkra sysselsättningen för de ca 130 anställda vidspinneriet och väveriet. Motbakgrund av vad jag här har anfört och med hänsyn lill dels risken att avseddomstruktureringseffekt inte uppfylls, dels riskerna för sysselsättningen iNorrköping om sysselsältningsavtalet med förlängs, har regeringenvid sin prövning av ärendet beslutat att inte begära omförhandling av avtaletmed . GördisHörnlund har i sin interpellation bl. a. hävdat att blivit missleddvid behandlingen av bomullsavtalet, eftersom det nu enligt skeren utökning av tillverkningen i . Demaskiner som skall flyttas till kommer enligt vad jag har inhämtatatl, om så bedöms ekonomiskt rimligt, utnyttjas för tillverkning av en typ avprodukter som f n. inte framställs inom landet, f ö. en produkt som inte kommeratt konkurrera med och Kungsfors produktion enligt avtalet. Initiativav den typ som nu har tagit i är enligt minuppfattning lovvärda. Det är positivt för försörjningsberedskapen alt dessamaskiner används i löpande produktion.