prot · G10970 · 1977-12-31 00:00:00 — Huvudpartenav gårdagens debatt behandlade såvitt jag kunde förslå den svenskasjukan,ellerden sjuka , om manså vill. Det tycks vara en sjukdom somhar en internationell spridning men som och hardrabbat tämligen akut och överraskande för de flesta, om än inle föralla. Vihörde i går representanter för två medicinska skolor diskutera denna sjukasdiagnos och behandling, och som intresserad elev i denna livels högskolaförsökte jag anteckna de olika argumenten och analysera vari uppfattningarnaskilde sig, och varför. Delantyddes i går atl det inle var passande för statsråd all göra"privata" yttranden, men den som inle besväras av maktens bördor kankanske fl lov att tänka högl utan all del behöver leda till någraförvecklingar. Närdel gäller sjukdom och sjuklingar bmkar man ju först försöka fl elt grepp omsymptombilden. Såvitt jag kunde förstå förelåg en relativt stor enighet omdenna. Desymptom som iakttagits var bl. a.: för högt kostnadsläge, otillräcklig export,för dålig lönsamhet, för låga industriella investeringar, för hög inflation,för låg inhemsk efterfrågan, väldigt ras i finansiellt sparande, för lågsysselsättning, brist på framtidstro, för stort budgetunderskott och för hög utlandsupplåning.Av dessa symptom angav doktor att den för låga inhemska efterfråganmåhända vore det allvariigaste problemet, medan doktor - som ju är enriktig hedersdoktor - menade att de minskade industriinvesteringarna vore detmest beklagliga. Somalllid när del gäller oväntade insjuknanden försöker man ju gå tillbaka och utröna,när och hur de första symptomen kunde iakttas. Härom föreföll meningarnadelade. menade alt uppbromsningen av investeringarna redanpåböoals 1975 och 1976, när doktorerna hade ansvaret förpatientens hälsotillstånd, och doktor påpekade atl han hade iakttagitoroande symptom redan tidigare, men då hade ingen velat lyssna på honom. DoktorÅsling antydde försynt all om inle doktor hade låtit patienten dra påsig så stora lager , så skulle ämnesomsättningen nu varit iett betydligt bättre skick och många kroppsdelar kanske kunnat fungera ulanstöd, vilket nu hade visat sig nödvändigt, annat all förliga. Minuppfattning - för vad den nu är värd - är nog att man alltför länge föriilatsig på den regelbundna böljegång som kännetecknar det kvinnliga skötet; måhändaär det så alt nu har råkat in i klimakleriel och de vanliga tecknendärigenom slår fel. Balansen mellan de olika organsystemen ser ut all ha gåttföriorad, och bristsymptom yttrar sig på flera olika områden . Undersådana förhållanden måste man naturligtvis försöka analysera de inbördessambanden mellan de olika sjukdomsyttringarna, del som vi brukar kalla förpalofysiologi eller läran om sjukdomars mekanismer. Sådana harju ofta formen aven ond cirkel, och det gäller att finna en eller annan punkt, där man kan brytadenna cirkel. Eftervad jag tyckte mig förstå är ell av de allvariigaste problemen alt vi intelängre kan förmå utlänningaralt köpa våra produkter till priser som överstigervåra egna kostnader för framställningen av dem. Därigenom blir vi stående medosäljbara varor, förelagen får inga vinster, och del lönar sig inle atlproducera mera; härigenom blir folk arbetslösa och fabriksidkarna beställeringa nya maskiner; människor blir försiktigare och köper mindre, men ändå meraän vad de egentligen skulle ha råd med, särskilt som priserna siiger, och delta- tillsammans med doktorerna behjärtade receptskrivning påkostnadsfria läkemedel åt de mesl akuta fallen -leder lill budgetunderskott,som måste täckas genom en stor utlandsupplåning. menade attpatienten dessutom nu hade föriorat sin framlids-tro; annat var det på hansfid, men doktor menade all livskvaliteten i alla fall hade ökats genomhans ingripande enligt principen safety firsl, "säkerheten främst". Idiskussionen nämnde också doktor , understödd av doktor , attpatienten drabbats av blockering, dock inte hos själv utan hos dedoktorer som missköter henne. har vi ju nu för liden effektivabehandlingsmetoder mol blockering, nämligen pacemakers, och doktor varnog inne på den tanken när han utropade: fart på ! Om det är på denpunkten i den onda cirkeln som vi skall hugga av den"gordonska" knuten, så kan jag hänvisa till de resurser i branschen,som mina kamrater på Serafimeriasaretlel har alt erbjuda, dygnet mnl. Omdet i alla fall förelåg en viss samstämmighet om sjukdomsbilden, så varmeningarna så myckel mer delade om behandlingen. Elt gammall talesätt inommedicinen är all man kan "stundom bota, ofta lindra, alltid trösta".Frågan är hur höga målsättningar vi kan våga ha i det här fallet. Som så ofta måsteman ha en strategi på lång sikt och en taktik på den kortare siklen. DoktorPalme, som ju hör till de beridna doktorerna, ville genast gå till offensiv.Han menade att skulle arbeta sig ur krisen, inte svälta sig ur den,som han beskyllde doktor för atl rekommendera. Dessutom skulle forskarnanu fl mera pengar så att det kunde bli fler bra maskiner, som kunde sälla fartpå gamla , och flera kärnkrafter för all driva maskinerna med. Det hölldoktor med om: fick man tillräckligt mycket energi kunde vi slippa dendyra oljan, som är ansvarig för hela vår utlandsupplåning. Men doktor inle höra på del örat, och doktor hänvisade till doktor ,och vad han lycker har vi ju just fltt höra . Dettillkommer självfallet inte mig atl ge lill känna någon uppfattning om denlångsiktiga strategin. Men när det gäller det korta perspektivet har jag intekunnat undertrycka några reflexioner. , som ju hör lill denyngre generationen, är otålig, mycket otålig och har svårt all föriika sig medatt i anda vänta på Godot. Ideligen frågar han när kärnkraften kommer.Men vi måste ju alla vänta på Godot. kommer han, kanske. Kanskeredan i mars? Men lill dess kan vi väl ändå försöka göra någontingmeningsfullt, i det korta perspektivet. Jagkunde inte låta bli all tycka om doktor , som blandade sigi samtalet. Han trodde inle så mycket på doktor och doktors Strängsförslag, därför atl de inle hade tänkt så noga på hur företagarna skullereagera på ytieriigare kostnadsökningar, så knepigt som de har det i alla fall.Men han ville gärna medge all de kunde ha en del goda uppslag och han tyckteatl man skulle försöka samsas och inte beskylla varandra för ansvarslöshet. Ochdel gladde mig all höra doktor , som blandade sig isamtalet och också talade om "gemensamma ansträngningar, från deanställda, från företagen, från samhället". Omman lägger ihop ett och annat så skulle del väl kanske gå alt komma litetnärmare varandra. För när doktor förklarade alt man måste öka gamlaSveas konkurrenskraft och atl vägen dit visseriigen gick över investeringar,men att dessa inte kunde bli av utan en rimlig förhoppning om framlidalönsamhet, så rimmar del inte så illa med vad doktor sade i sitt förstaanförande, nämligen all en ökning av industrins konkurrenskraft kräver kapitaloch för all det skall lyckas fordras en ökning av vinstnivån i företagen. Ochfår man bara det, så skulle säkert doktor , som gjorde ell av sinaalltför sällsynta besök vid sjuklägret, bli mera lättsam i umgänget med polarnapå . Torsdagenden 2 febmari 1978 Detlatyckerjag visar att båda dessa doktorer har känsla för de psykosomatiskamekanismerna i samhället. ärju typen för en riktig allmänläkare,som säkert har god hand med både unga och gamla, och doktor talade denhär gången också myckel vackert om de mänskliga kvaliteterna i samhället. Hanvar klartyö/-dessa. Och om man bara är beredd att lyssna inle bara pd utanockså ////patienten, så kanske man kan komma en bit på väg. Fördel räckerjuinle med atl säga alt del och det måste göras, utan man måste också tänka påvem del är som skall göra det. Ochom det nu gäller alt sätta fart på , så kan del nog inle göras i GamlaStan eller vid Tegelbacken eller ens vid , utan del måste görasrunt om ute i landet, varhelst del finns några kluriga personer, och sådanafinns del fortfarande, fast de kanske är svåra atl få korn på. Man måste frågadessa hur del kommer sig att de gör del de gör, men också varför en del harlagt av alt göra vad de brukade göra, och vad de skulle kunna tänka sig alt"samhället" - dvs. vi som sitter här och hoppas alt andra skall göranågot - kunde göra för all hjälpa dem att hjälpa lill alt fl fart på Sverige.För det är kanske på det viset, att de slora företagen är de som rationaliserarbort folk, och de små företagen är sådana som skulle kunna anställa folk. Jagtycker man skall fråga dem, och om de säger saker som inte passar så bra i denena eller andra ideologin, så kan man väl i det korta perspektivet släppa lilelpå ideologierna och se till det praktiska. Ochdå kommer jag kanske lill slut lill något som kan brygga över till vad herrutbildningsministern alldeles strax kommer atl tala om, faslän Jag inle vet vaddet är. Sålänge vi har kunnat rida på del försprång som neutraliteten under andraväridskriget gav oss i förhållande lill andra folk, har vi med jämnmod kunnattolerera en utveckling här i landet som hämtat näring ur den kungliga svenskaavundsjukan och gjort själva dugligheten misstänkt, begåvningen till etthandikapp och framgången lill en orättvisa - på nästan alla andra områden änsportens. Denna filosofi, om man flr använda del uttrycket, är nog nu lilelförlegad, om vi skall kunna återställa hälsa. ärframför allt i behov av duktiga människor, på alla områden och alla nivåer, somarbetar hårt, både på arbetstid och på överlid, och som lar initiativ ochansvar och uträttar saker och ting och inle bara sitter i sammanträden. Duktigamänniskor tröttnar emellerlid de också, om de inle flr andra bevis påuppskattning än dem taxeringsmyndigheterna tillhandahåller. Påen punkt har socialdemokratin nu visat sig villig lill omprövning och det ärnär det gäller den naturvetenskapliga och tekniska utbildningen ochforskningen. Under gamla doktor lid hade naturvetenskapen det ganskabra här i landet, men har vi i stället blivit översvämmade medsamhällsvetare och beteendevetenskapare, som nog inle lämnar så slora bidragtill bruttonationalprodukten. Det är på liden att vi flr fram folk som vet ochkan, inte bara lycker och tror. Det är viktigt alt det som är svårt och krävermöda flr ell högre erkännande än det som är lätt och inte fordrar så mycket.Nog behövs här en omvärdering av åtskilliga värden. Och del är inle bara i politikensom del, trots allt, är skönare lyss till en sträng som brast än att aldrig spännaen båge. I det nordiska samarbetet har under del frågan omöverföring mellan länderna av radio- och TV-program per satellit kommit allspela en allt slörre roll. Frågan är i och för sig lika gammal som etermediernasjälva - det innebär all den i varje fall vad radion anbelangar diskuteratsända . Men först nu när tekniken kommit därhän att den tillåterett totalt programulbyte har den lett till en genomgripande debatt som framförallt engagerat kulturarbetarna i de olika länderna. Jagskall inle trötta med atl räkna upp alla de arbetsgrupper, som sysslat medfrågan under , eller alla de resolutioner som antagils iolika nordiska samarbelsorgan. Det räcker kanske med att konstatera atl denakluella debatten leder sitt ursprung lill rekommendationer av Nordiska rådet1972 och 1973. Rådet uppmanade regeringarna atl verka för en utbyggnad av TV-och radiosamarbetel i , som bl. a. borde innefatta samnordisk produktionoch distribution av program samt möjligheter att direkt la in TV- ochradioprogram från de övriga nordiska länderna. tillsatteen kommitté som tog itu med frågorna, och den avgav sitt slutbetänkande - TVöver gränserna - 1974. Förslagensyftade till ett intensifierat samarbete mellan radioförelagen, utbyte avprogram genom legalisering av del s. k. gränstittandet, lokal kabeldislribulionav nordiska program samt viss utbyggnad av länksystemel. Möjligheten avprogramdistribution per satellit berördes men ansågs bli aktuell först molslutet av 1980-lalet. Vid remissbehandlingen av betänkandet framhöll bl. a.statens delegation för rymdverksamhet här i all prognosen vad gällersatellittekniken borde revideras; direklsändande TV-salelliler skulle av alltall döma bli akluella . Uttalandetledde till att ministerrådet tillsatte en arbetsgrupp på statssekreterarnivåmed uppgift alt komplettera beslutsunderlaget med en studie avsatellitteknikens möjligheter. Arbetsgruppen leddes av den dåvarandestatssekreteraren i , . Enligt direktivenskulle man i första hand studera realismen i satellittekniken samt därvid utgåfrån de tre kriterier som fastlagts i "TV över gränserna" och somlivligt tillstyrkts vid remissbehandlingen, nämligen atl samarbetet borde syftalill atl stärka den nordiskakullurgemenskapen, ökaindividens valfrihet genom tillgång till grannlandsprogrammen samt ge de nordiska invandrarnaen möjlighet att se hemlandsprogrammen. Ijanuari 1977 släppte gruppen ut en lägesrapport för all stimulera debatten såtidigt som möjligl. Statssekreterarnasrapport blev färdig . Satellittekniken bedömdes från kuliurpolitiska,juridiska och tekniska utgångspunkter som möjlig redan underförsta hälften av 1980-lalel. Två alternativ till programutbyte redovisades,nämligen en redigerad nordisk kanal med tidsförskjutning, dvs. att programmensänds först efter det alt de producerats och bara i en kanal, samttolalulbyte genom direktsändning, dvs. atl de nordiska TV-liltarna i principhar omedelbar tillgång till samtliga grannlandsprogram. Av naturliga skäl harintresset och debatten koncentrerats till det senare alternativet. Remissbehandlingenav betänkandet har Just avslutats, och föreslår närmast en debatt i vid dess session . Därefter har ministerrådet att på detunderiag som föreligger ta ställning lill om man skall gå vidare med fortsattautredningar, som syftar lill all fl fram ett fullständigt kulturpoliliskt,ekonomiskl, tekniskt och Juridiskt beslutsunderiag. Remissinstanserna gerdärvid god vägledning. som del finns delade meningar om de kultur-och mediapoliliska konsekvenserna av ett totalt programulbyte, råder del istort sett enighet om alt satellilallernativet är värt att studeras meringående. Vidett möte i -som därvid bestod avsåväl kultur- och undervisningsministrar som kommunikationsministrar -studerades remissmaterialet. Man enades preliminärt om alt del finns många skälför alt gå vidare med fortsatta utredningar. Innan man tar slutlig ställninglill frågan, bör man dock avvakta den deball som kommer alt äga rum vidNordiska rådets kommande session. Om en fortsatt utredning kommer lill stånd,bör den ske med hänsynstagande lill de synpunkter som kommit fram vidremissbehandlingen och under debatten i övrigt. diskussion framhölls även att finberäkningarna av kostnadernaförsalellitalternalivet bör kompletteras med en koslnadsmässig uppdatering avde förslag som pä sin tid redovisades i "TV över gränserna" och somvid elt slutligt ställningslagande lill frågan om nordisk radio-och TV-samverkan bör aktualiseras som alternativ till programulbyte viasatellit. Vidare framhölls del att man borde se lill all det nuvarandesamarbetet mellan radioföretagen inle stannar av i avvaktan på utredningsresultatenulan tvärtom stimuleras och vidareutvecklas. Molbakgrunden av den offentliga debatt som förts och förs om den nordiskaTV-satelliten och inför Nordiska rådels behandling av frågan harjag velat införriksdagen redovisa hur frågan om det nordiska radio- och TV-samarbelet hittillshandlagts. Jag vill emellertid också framhålla följande: Direktsändningav TV-program via satellit har visseriigen ännu inte prövats annat än itestsammanhang. Men även om satellittekniken är en ung teknik är den inte någonny eller oprövad teknik. I fiera europeiska länder finns det framskridna planerpå egna nationella satelliter. Därtill kommer alt om Nordsatprojeklet, som detkallas, inte blir av, del inte förefaller osannolikt att realiserar sillTV2-program genom salellitdisiribulion. Vi vet att s. k. spill över inle gåralt till alla delar undvika. Myckel pekar alltså på atl vi inom en tioårsperiodi stora delar av vårt land kommer att kunna ta in salellitdistribueradeTV-program från omvärlden vare sig vi vill det eller inte. Del är bl. a. motbakgmnd av denna realitet som frågan om nordisk radio- och TV-samverkanvia satellit bör diskuteras. Idiskussionen om en TV-satellil har riskerna med satelliten betonats mycketstarkt. Man har talat om kulturell utarmning, ökad konsumtion avmassproducerade internationella serieprogrm m. m. Jag tycker att det är syndall de positiva möjligheter som satellittekniken rymmer inle fltt störteutrymme. Här står dock slora kuliurpolitiska vinster att hämta liksom en störremångfald i samhällsbevakningen. Med det ökade programutbudet följer ocksåstörre möjligheteratt tillgodose "smala" specialintressen. Och-framför allt - de språkliga minoriteterna i t. ex. och skullekunna fl tillgång till ett programutbud av en helt annan omfattning än . Detfinns alltså i mitt tycke fiera goda skäl för att konstruktivt medverkai ett fortsaU nordiskt meningsutbyte om TV-samarbete via satellit, och jaghoppas att man i den fortsatta diskussionen vill ge en allsidig belysning åtföljderna av ett nordiskt TV-samarbete. Om - vilket jag förmodar och hoppas -utredningsarbetet fortsätter, vill vi på svenskt håll ge del en bredförankring. Jag tänker inbjuda representanter för oppositionen,arbetsmarknadens parter och andra berörda som kulturarbetarna och journalisternaall ingå i en nationell referensgrupp i frågan. Den skall följa det nordiskautredningsarbetet, ta del av utredningsmaterialet och ge synpunkter för detsvenska ställningstagandet. Vår förhoppning är att på detta sätt medverka tillatt frågan om en nordisk TV-satellil kan fl en allsidig bedömning. Herrialman!Oppositionsledaren har vid en rad tillfällen påstått alt regeringenskulle skära ner anslagen lill forskning. Detta är ett obegripligt påstående.Trots ett kärvt ekonomiskl läge föreslås i årets budgetproposition väsenlligapåslag inom forskningsområdet. Nio nya professurer inrätlas. En förstärkning avforskningens basresurser sker. Ytieriigare medel föreslås förforskningsanknytning av gmndläggande högskoleutbildning. En försöksverksamhetmed anknytning till näringslivet införs. Jämförelsermed vad den socialdemokratiska regeringen satsade på forskning är svåra attgöra, men det står helt klart att den nya regeringens satsning på forskninginnebär betydande förstärkningar. En helt annan sak är att det hade varitönskvärt att kunna anvisa ännu större resurser lill forskning, men det harbudgetläget inte tillåtit. satsade regeringen kraftigt på forskningsråden. är det framför alltuniversiteten och deras basresurser och en fortsatt upprustning av forskningsrådensverksamhel som har stått i centrum. Idebatten fann det förvånande atl jag inle tänkt på Skellefteånär jag föreslog att . skulle anvisas lill insatser påIräforskningens område. Jag vill gärna säga med anledning av del att för mighar det väsenlliga varil att kunna fl fram medel till träforskning. Del vardärvid naluriigl alt föreslå att tekniska högskolan i flr planera fördenna forskning, som jag hoppas skall kunna byggas ut . Denlokaliseringsfråga som berörde flr nu riksdagensutbildningsutskoU ta ställning lill. Torsdagenden 2 febmari 1978 GEORGANDERSSON (s) kort genmäle: Jag vill lacka för alt han berörde frågan omträforskningen. Jag hoppas alt hans kommentarer här var något av en öppning närdel gäller fördelning av dessa medel, så atl även kan komma med,och att della kan beaktas i skrivningarna i ulbildningsutskoUel. Fårjag också uttrycka min tillfredsställelse över all härredovisat sin syn på den fortsatta behandlingen av frågan om en nordiskTV-satellil. Jag vill i anledning av den redovisningen göra några korta kommentarer. Förstvill Jag påpeka all endast i början av arbetet ledde denarbetsgmpp som utredde frågan. Han byttes naturiigen ut när den borgeriigaregeringen tillträdde. I hans ställe ingick den nye statssekreteraren som framträdde som en livlig förespråkare för projektet, och det är Levinsom undertecknat slutrapporten. Jan-ErikWikströms anförande präglades av en positiv syn på frågan om nordiskTV-satellil, men Jag lycker dét är påtagligt atl hans entusiasm dämpats underdet senaste hal vårel, och jag noterar del med tillfredsställelse. Han haruppenbariigen tagit intryck av den kraftigt negativa remissopinionen. Detär nu enligl min uppfattning angelägel all det fortsatta utredningsarbete somuppenbariigen kommer lill stånd sker förutsältningslöst. Det flr inte bli såall del tekniska förberedelsearbetet drivs vidare så atl projektet islutomgången förvandlas till en industripolitisk fråga. fortsatta utredningsarbetet måste frågor om programpolilik, kulturpolitik,programkoordinering, inköpspolitik och upphovsrätt behandlas. Projektet måsteses i relation till behov av andra åtgärder på massmediaom-rådel. Ävenalternativa åtgärder för att stärka det nordiska samarbetet på kulturområdetbör enligt min mening belysas. Jagvill slutligen med tillfredsställelse också notera att oppositionen iriksdagen, arbetsmarknadens parter, kulturarbetarna och representanter förpressen bereds möjlighet alt delta i det fortsatta utredningsarbetet. hävdade att min entusiasm skulle ha svalnat. Jag harväl sett min uppgift närmast atl ge en redogörelse för det faktaunderlagbeiräffande som skall diskutera om ungefär enmånad. I harju motståndet mol fått stor uppmärksamhet.Massmedias behandling av frågan om nordisk TV-sate|lil har gett intrycket attmotståndet är kompakt och all del enbart är en envis utbildningsminister som aven nyck vill driva igenom satelliten. Jag hoppas atl min genomgång av hurfrågan om en nordisk behandlats tydligt har visat altdetla inle är något löst påfund från min sida. De nordiska pariamenlarikerna har länge och konsekvent drivit på det nordiska kulturellasamarbetet. skall ses i della sammanhang. Det var alltså som log initiativet och 1972 uppmanadede nordiska regeringarna atl verka för en utbyggnad av radio och TV-samarbeteti . ISverige har många kanske fltt intrycket att alla är emot en satellit. Men så ärdel inte. Kulturarbetarna och är negativa - del är rikligt -mende är en minoritet. Del övervägande flertalet remissyttranden har varitpositiva lill en fortsalt uiredning. I de andra nordiska länderna är man ocksåmer positiv; det gäller och framför allt . Devinster som slår att hämta ligger både i en starkare nordisk gemenskap och iett ökat utbud av program med större mångfald och variation. Tittarnaflr möjlighet atl se program gjorda av fler bolag. De kan fl samma ämnesomrldenspeglade från flera håll. Delta gäller t. ex. utrikespolitiken. Det är dyrt atlsända egna reportageteam lill andra länder. programförelag kan därföroftast inte förmedla mer än en bild. Den nordiska skulle getittarna tillgång till program från flera bolag, och de skulle därmed kunna fåen mer mångfasellerad bild. Andraslora satsningar skulle kunna vara teater- och operaföreställningar. Och elt avde största värdena med en satellit är naturiiglvis atl de språkligaminoriteterna i de nordiska länderna flr möjlighet atl la del av ettfullständigt programutbud på sitt eget språk. Dellalöser dock inte hela frågan om minoriteternas behov av program på del egnaspråket. En nordisk satellit befriar inte från skyldigheten allpresentera program om svenska förhållanden för t. ex. den finsklalande publikeni . EnTV-satellil för naturiiglvis inte automatiskt allt delta goda med sig. För altnå fördelarna med en satellit krävs samarbete och samplanering från radio-och TV-förelagen i de nordiska länderna. Men jag är övertygad om alt del går alt fltill slånd elt sådant samarbete ulan alt därför inkräkta på bolagenssjälvständighet och egna linjer. Tillsist vill jag säga att det naturiiglvis finns andra vägar alt nå önskvärdakulturpolitiska effekter. Ingen har heller sagl alt man skulle lägga andraprojekt i malpåse för atl förverkliga tanken på en nordisk . Men delmotiverar å andra sidan verkligen inte atl man avstår från all lyfta fram despeciella möjligheter som en nordisk enligt min mening skulleerbjuda. () kortgenmäle: