prot · G109124 · 1977-12-31 00:00:00 — Då NilsBerndtson begärde rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 299 Nej - 14 Vissa uttalanden av kommunminislern Propositionergavs på dels att utskottets anmälan i förevarande del lades till handlingarnamed gillande av vad utskottet anfört, dels atl utskottets anmälan lades tillhandlingarna med gillande av vad som anförts i reservationen nr 6 av HildingJohansson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill au kammaren lägger konslitutionsutskottets i betänkandet nr 35 gjorda anmälanbelräffande vissa uttalanden av kommunminislern lill handlingarna med gillandeav vad utskollet anfört röstar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej läggsutskottets anmälan i förevarande del lill handlingarna med gillande av vad somanförts i reservalionen nr 6 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. rösträkningverkslälldes votering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Regeringens handläggning av ärenden rörandeutvisning av utländska medborgare Propositionergavs på dels atl utskottets anmälan i förevarande del lades till handlingarnamed gillande av vad utskottet anfört, dels att utskoltels anmälan lades tillhandlingarna med gillande av vad som anförts i det av underöverläggningen framställda yrkandel, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren lägger konslitutionsutskottets i betänkandet nr 35 gjordaanmälan belräffande regeringens handläggning av ärenden rörande utvisning avutländska medborgare till handlingarna med gillande av vad utskollet anförtröstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej läggsutskottets anmälan i förevarande del lill handlingarna med gillande av vad somanförts i del av under överläggningen framställda yrkandet. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då JörnSvensson begärde rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 300 Nej - 14 Propositionergavs på dels alt utskottets anmälan i förevarande del lades till handlingarnamed gillande av vad utskottet anfört, dels att utskottets anmälan lades tillhandlingarna med gillande av vad som anförts i det av underöverläggningen framställda yrkandet, och förklarades den förra proposilionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill atl kammarenlägger konslitutionsutskottets i betänkandet nr 35 gjorda anmälanbeträffande viss information från till handlingarna med gillandeav vad utskottet anfört röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej läggsutskottets anmälan i förevarande del lill handlingarna med gillande av vad somanförts i det av under överläggningen Vid omröstning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 124 ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkslälldes voteringmed omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Övriga i beiänkandeiupptagna frågor Utskottelsanmälan lades lill handlingarna med gillande av vad utskottet anfört. Föredrogs finansutskottets betänkande 1977/78:16med anledning av propositionen 1977/78:100 bilaga 2 såvitt avserfinansfullmakten jämte motion. I proposilionen 1977/78:100 bilaga 2(budgetdepariemeniet) hade regeringen efter föredragning av budgetminislernIngemar Mundebo såvitt nu var i fråga föreslagit all bemyndigaregeringenatt för / 79, om arbetsmarknadsläget krävde del,besluta om utgifter i enlighet med vad som förordals i proposilionen intill ettsammanlagl belopp av 2 . I detta sammanhang hade behandlats motionen1977/78:865 av (), vari hemställts alt inte lämnaderegeringen begärd finansfullmakt om 2 000 milj. kr. utan begränsade den till milj. kr. 1. alt som sin meninggav regeringen till känna vad utskottet anfört om översyn av vissa frågor somrörde finansfullmakten m. m., 2. att med anledning avregeringens förslag och med avslag på motionen 1977/78:865 bemyndigaderegeringen all för /79, om arbetsmarknadsläget krävde del,besluta om utgifter i enlighet med vad ulskoltel hade förordat intill ettsammanlagt belopp av 2 . Reservation hade avgivits av . , , , , och (samiliga s) som anselt au utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen med anledning av regeringens förslag och med bifall till moiionen1977/78:865 bemyndigade regeringen all för /79, omarbetsmarknadsläget krävde det, besluta om utgifter i enlighel med vadreservanterna hade förordat intill ett sammanlagt belopp av 1 . I det här korta betänkandet har finansutskottet räddat regeringen ur enknipa som den tänkte försätta sig i. Ipropositionen om energisparande i befintlig bebyggelse vill regeringen atl endel av de resurser som krävs för energisparprogrammei avsätls lill vad mankallaren planeringsreserv, som skall uinylljas först efter beslut avregeringen. Den här reserven skulle för näsla budgetår bli 400 milj. kr. ochden skall disponeras på det sätt som är lämpligt med hänsyn lillsysselsättningsläget. Sedankom man i budgetpropositionen på idén alt de pengar som behövs om den härplaneringsreserven tas i bruk skall las ur den s. k. finansfullmak-len.Finansutskottet visar i delta betänkande hur opraktisk den lösningen är och hurregeringen, om finansfullmakien blandas in i hanteringen, alldeles i onödankrånglar lill del för sig själv och för dem som skall utnyttja energisparstödet.I själva verket har det redan bevisats i praktiken. 1 höstas höll nämligen helaenergisparverksamheten på all gå i baklås, när man började anlitafinansfullmakien för alt få pengar lill lån och bidrag som inle rymdes inombeviljade anslag. Föralt finansfullmakien skall kunna utnyttjas krävs all AMS i varje enskilt falltillstyrker projektet av sysselsäiiningsskäl. Och eftersom del här gällertusentals små projekt, höll hela systemet på att braka ihop innan man fick losspengar från ett annat anslag, också det genom ell ingripande. varregeringen alltså på väg att upprepa detta misstag men räddades därifrån genomvårt förslag atl man släpper kopplingen mellan planeringsreserven ochfinansfullmakien. Om planeringsreserven utnyttjas, får pengar sedan begäras avriksdagen på tilläggsbudget. Sålångt råder sämja och endräkt i finansutskottet. Men när vi sedan kommer tillden logiska konsekvensen av vårl förslag för finansfullmaklens storlek, då blirdet stopp. Vi socialdemokrater anser nämligen att när regeringen har motiveraten höjning av finansfullmakien med 500 milj. kr. endast med att hänvisa tillplaneringsreserven i energisparandel och dessa pengar nu skall tas fram påandra vägar, då skulle finansfullmakten logiskt sett kunna sänkas med 500 milj,kr. i förhållande lill regeringens ursprungliga förslag. Mendetta anser inle den borgerliga majoriteten. Den hittar etl annat skäl för atthöja finansfullmakten, nämligen atl vi behöver en hög arbeismark-nadspoliiiskberedskap. Det skälet är inte särskilt övertygande. Den höga beredskapen fannsredan i budgetpropositionen - man behöver bara läsa finansplanen för att sedelta - och för den beredskapen räckte enligt regeringens egen bedömning 1SOOmiij. kr., dvs. vad vi anser tillräckligt även . Ellmycket mer plausibell skäl för atl ulskollsmajoriteten säger nej till att hållafinansfullmakten oförändrad torde vara att det förslaget förs fram i ensocialdemokratisk moiion. Vi har lidigare i finansutskottet upplevt hur långtden borgeriiga majoriteten är beredd alt gå i förnekande även av de mestuppenbara sanningar bara för atl slippa yrka bifall till en socialdemokratisk Det är svårt altse detta såsom ultryck lör annat än en fortsättning av Nr 124 denna litet ängsliga och prestigefyllda praxis. Jag yrkarbifall till den socialdemokratiska reservationen. in jpj-j] jt-yg Under delta anförande överlog lalmannen ledningenav kammarens FlnanstuUmakten förhandlingar. AXELKRISTIANSSON (c): har här atl behandla frågan om en av regeringen disponeradfinansfullmakt för /79. Tekniken med en finans-fullmakt ärjuingalunda ny. Den har haft sin giltighet . Den är sålunda knäsall avden lidigare regeringen och i enighet accepterad. För innevarande budgetårdisponeras en fullmakt på . Förutsättningen för alt föanvända denna fullmakt ärju all arbetsmarknadsläget så kräver. /79 begär regeringen en ökning av finansfullmakten till 2miljarder kronor. En annan förändring är att en av regeringen föreslagenplaneringsreserv på 400 milj. kr., avsedd att användas för energibesparandeåtgärder i befintlig bebyggelse, är kopplad till finansfullmakten. Av dessa 2miljarder kronor för således intill 400 milj. kr. användas för della ändamål.Den anmärkning som kan riktas mot detta är att kriterierna för fullmaktens ochplaneringsreservens användande är något olika. I det senare fallet understrykssysselsättningsläget inte lika starkt. Ianslutning lill propositionen föreligger en moiion av med yrkandepå begränsning av den begärda fullmakten till 1,5 miljarder. I motiveringenframhålls också olämpligheten av den tidigare berörda kopplingen tillplaneringsreserven. Iutskollsbetänkandet är, som redan anfört, motionärens principiellabetänkligheter väl tillgodosedda. Utskottet för ett mycket ingående resonemangom hela den arsenal av åtgärder som ligger i konjunkturmarginalerna påaffärsverkens investeringsramar, finansfullmakten och kopplingen mellan dennaoch planeringsreserven för energibesparande åtgärder. Del mynnar ul i enhemställan till regeringen om översyn över hela fältet. "Regeringenbör därför enligt utskottets mening se över systemet med finansfullmakten ochövriga konjunkturpolitiskl motiverade bemyndi-ganden i de avseenden utskottetberört i det föregående. Härvid bör bl. a. övervägas i vilken utsträckning detfinns behov av den berörda typen av bemyndiganden vid sidan avfinansfullmakten, förhållandel mellan finansfullmakten och sådanabemyndiganden samt formerna för redovisningen till ." Vadgäller den omtalade planeringsreserven skriver utskottet att de villkor sombehöver ställas upp för utnyttjande av densamma kan formuleras i direktanslutning till bemyndigandet atl överskrida ramarna för energisparstödet. Delfinns således en enighet på della mera principiella område. Socialdemokraterna iulskoltel har i enlighel med moiionen reserverat sig 155 för minskning avfinansfullmaklens belopp med SOOmiij. gentemot det av regeringen begärdaoch således stannat på 1,5 miljarder. Utskottets majoritet hävdar trots sin synpå planeringsreservens koppling atl regeringens begäran om en finansfullmakl på2 miljarder bör bifallas. Motivet är enkelt och klart: En fortsatt högambitionsnivå på sysselsättningspolitikens område kräver även framöver en högarbetsmarknadspolilisk beredskap. Dettaär motivet, och det är ingalunda på det sätt som vill göra gällande,all det skulle vara oviljan att tillmötesgå en socialdemokratisk moiion. Dellabevisas väl bäst av del faktum alt utskottet när det gäller de principiellasynpunkterna hartillmötesgått vad motionären har krävt. Närdet gäller summanmenar utskottsmajoritelen emellertid att det finns klara skäl fördel begärdabeloppet. Sysselsättningsläget torde vara allom bekant. Man kan på goda grunderförutsätta att fullmakten behöver ha den begärda omfattningen för det kommandebudgetåret. Jag vill med det sagda yrka bifall till utskoltels hemställan. KJELL-OLOFFELDT (s): Jag kan förstå om de borgeriiga ledamöterna i finansutskottet börjarresignera. Man bär upp en regering som låter miljarderna rulla - de virvlar iväg med snart ljusets hastighet - och man lycker då att 500 miljoner hit ellerdit inte spelar någon större roll i det allmänna förfall som statsfinanserna börjar befinna sig i. Menlitet konsekvens kunde man kanske begära även om det handlar om pengar.Regeringen har alltså motiverat sin begäran om höjning av finans-fullmaktenjust med atl man vill använda den för energisparandel. visarhur dum den tankenär, och då borde regeringen rimligen, om den vill ha enhöjning av finansfullmakten, kunna åierkomma till med en sådanbegäran. Man har chans att göra det när man lägger framkompletleringsproposiiionen. Å ena sidan antar jag alt de ledamöterav finansutskoliet som ändå en gång vågade lala för en viss statsfinansiellåterhållsamhet med växande vemod ser på den fantastiska ulveckling som pågåroch där vi senast fött besked om hur man tänker fortsätta. Å andra sidanvidhåller jag min uppfattning att - och det bestyrks nu av åtskilligaomröstningar i finansutskottet -del är förfärligt obehagligt alt släppa påprestigen och yrka bifall lill eu socialdemokratiskt molionsyrkande. Det harman inte heller den här gången gjort, och i den meningen är man konsekvent,. AXEL (): "Miljardrullning" och "förfall" harju mycket litetatt göra med frågan om finansfullmaklens slorlek. Finansfullmakien fungerar välnärmasl som etl kreditiv, och vad man lar av detta skall i efterhand godkännas.Således är del inget mått på hur många miljoner eller miljarder som man kommeratt göra av med. Sedan är del naturligtvisriktigt atl regeringen icke har lämnat något annal motiv för höjningen änjustden här kopplingen till finansfullmakten. Men jag är ganska övertygad om attregeringen skulle ha kunnat göra del, och jag är också ganska övertygad om attdärest regeringen gjort del hade och övriga socialdemokrater iutskottet även godtagit detta. Detär vidare rätt intressant att konstalera att egentligen inte harnågon annan motivering för sin ståndpunkt än alt regeringen icke har lämnatnågon motivering. Del är kanske lika fattigt det. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen avKjell-Olof m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller finansulskoltets hemställan i betänkandet nr 16mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservalionen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Kjell-OlofFeldt begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 161 Nej - 150 §3Föredrogs finansutskottels belänkande 1977/78:20 med anledning av iproposilionen 1977/78:100 framlagda förslag om vissa anslag för budgetåret1978/79 inom ekonomidepartemeniets verksamhetsområde jämte motioner. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkier hemställt. Regeringenhade i propositionen 1977/78:100 bilaga 10 Ekonomideparle-mentet under punklenB 1 (s. 9-36) föreslagit att till Statistiska centralbyrån:Siaiistik, register och prognoser för /79 anvisa ettförslagsanslag av . 1detta sammanhang hade behandlats motionerna 1977/78:405 av ThureJadestig (s) och (), 1977/78:505 av KurtHugosson m. fl. (s), 1977/78:653av m. fl. (vpk), vari föreslagits att skullehos regeringen hemställa om en parlamentarisk utredning för alt inventeraluckor i sämhällsstatistiken saml föreslå de förändringar istatistikproduktionen som resultatet av denna inventering kunde föranleda, 1977/78:926av (), vari hemställts all till Statistiska centralbyrån:Statistik, register och prognoser för /79 anvisade etl iförhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslagav , saml 1977/78:937av () och (), vari hemställts att tillStatistiska centralbyrån: Slalislik, register och prognoser för budgetåret1978/79 anvisade ett i förhållande till regeringens förslag med 1 796 000 kr.förhöjt förslagsanslag om . 1. avslå motionen 1977/78:405, 2. avslå moiionen 1977/78:505, 3. avslå moiionen 1977/78:653, 4. med anledning av regeringensförslag och med bifall till motionerna 1977/78:926 och 1977/78:937 tillStatistiska centralbyrån: Statistik, register och prognoser för budgetåret1978/79anvisaetl förslagsanslag av . Reservation hade avgivits av (),() och () som ansett atl utskollet under 4 borthemställa all med bifall lill regeringens förslagoch med avslag på molionerna 1977/78:926 och 1977/78:937 lill Statistiskacentralbyrån: Statistik, register och prognoser för /79anvisade ett förslagsanslag av . har utfört parlisympaliundersök-ningar sedan1972. gav regeringen byrån i uppdrag att lägga fram förslag lillöverföring av partisympatiundersökningarna från anslags- tilluppdragsfinansiering. Enighettorde råda om att en utbyggnad av samhällets statistikproduktion måste ske medförsiktighet, och har rekommenderat en ökad inriktning påsjälvfinansierad uppdragsverksamhet. Med tanke härpå och på det pressadesiaisfinansiella läget har regeringen i årets budgetproposition inte anslagitmedel till partisympatiundersökningar. Ytteriigareetl skäl torde vara all de grupper som framstår som huvudkon-sumenier av dessaundersökningar - de politiska partierna, massmedia och forskningen- är lättidenlifierade, och därför borde partisympatiundersökningarna varalämpade för uppdragsfinansiering. Statistiskacentralbyrån har svarat att uppdragsfinansiering inte är möjlig, helt enkeltdärför atl undersökningar som byrån gjort visar all varken de poliliskapartierna, massmedia eller forskningen var villiga alt betala för dennaservice. framhöll atl byrån är neutral tillom partisympatiundersökningar görs eller inle. haringel eget intresse i denna fråga. Samma sak gäller finansieringsfrågan -SCButför bara ett uppdrag som ålagts den. Det kan tilläggas all facket inte käntsig föranlåtet all aktualisera frågan i MBL-förhandlingar. 1motionerna 926 av () och 937 av () och () hemställs alt anvisar ett i förhållande lill regeringens förslagförhöjt förslagsanslag med . IDaniel Tarschys och moiion påpekas bl. a.,all del med tanke på denosäkerhet som vidlåder opinionsmätningar är angeläget med flera olikaundersökningsmetoder och alt flera undersökningsserier publiceras. En monopoliseringpå detta område är lika olycklig vare sig den är privat eller statlig, heterdel. Delkan då vara värt att notera all en av motionärerna, , i december1976 ställde en fråga till ekonomiministern om huruvida regeringen var beredd allupphäva monopol på intervjuundersökningar förstatliga myndigheter. 1 debatten talade varmt för en frikonkurrens när det gällde intervjuundersökningar, och det måste betraktas somegendomligt alt samme man vill permanenta den nu rådandesnedvridna konkurrensen genom all yrka på statliga medel till SCB:spartisympatiundersökningar. värderade ordförande, som snartskall ta lill orda, kan kanske förklara denna omsvängning för mig. Trots att depolitiska partierna innevarande år fåll del statliga partistödet höjt med 16milj. kr., från 53 till 69 milj. kr., har de inle varil villiga att betala SCBför partisympatiundersökningar. Attflnansiera dessa undersökningar med statsmedel kan betraktas som etl indirekt,förtäckt partistöd, vilket jag inle tycker är motiverat. Medstöd härav och av vad jag tidigare anfört anser jag alt regeringens förslag altinle bevilja SCB medel för parlisympaliundersökningar är väl underbyggi, varförjag yrkar bifall lill reservalionen vid punkten 3 i finansutskottets betänkande1977/78:20. () kortgenmäle: var vänlig nog atl påminna om en fråga som jagställde lill ekonomiministern för ell och etl halvt år sedan och som gälldeSCB:s monopol på intervjuundersökningar. Han tyckte atl det var konstigt altjag i del ena fallel önskade bryla SCB:s monopol på della område och i delandra fallet önskade alt SCB skulle fortsätta med en statistiskintervjuundersökning. Nuär det inte så underligt, eftersom jag följer en konsekvent linje i bådafrågorna, nämligen atl motverka monopol och främja mångfald. falletvar syftet all se till att statliga intervjuundersökningar skulle kunna utförasinle bara av SCB, som reglerna då föreskrev, utan också av andra institut. 1detta fall,gäller det att bevara mångfalden i produktionen av undersökningar ompolitiska partisympatier. Vihar f n. en statlig undersökning,SCB:s,och vi har undersökning och någraundersökningarmed mindre urval, som görs av andra institut. Min och syftar till atl vidmakthålla mångfalden på det här områdel, så att viockså i framliden skall ha många olika kunskapskällor om de politiskapartisympatierna. Jag anser att det är myckel viktigt för demokratin atlfolkvalda och andra haren klar bild av opinionsutvecklingen i samhället. SCB:sundersökning har genom sitt slora urval speciella förulsält-ningaralt ge sådankunskap. Men jagskulle lycka alt det vore utomordentligt otillfredsställande,om vi bara hade SCB:s undersökningar att stödja oss på eller bara hade att lila till. Det är viktigt att vi bevarar en mångfald i studietav den politiska opinionsutvecklingen, och det är lika viktigt att vi undanröjerde olika statliga monopol som fortfarande dröjer sig kvar. KNUTWACHTMEISTER (m) kort genmäle: yttrande föranleder mig att säga att del är ingenkonkurrens på lika villkor om kan utföra sinaundersökningar, icke med uppdragsfinansiering ulan med hjälp av statsmedel. Pådet sättet snedvrids konkurrensen. Det finns etl fiertal frislående organ som utförpartisympatiundersökningar. Jag kan nämna , som alla känner lill.Testologen, IMU och en del andra förelag. Dessutom företar som bekant SverigesRadio regelbundna mätningar. På det här viset får SCB en förmån som inte ärmotiverad, med tanke på vad både och jag kämpar för, nämligenfri konkurrens på alla områden. () kortgenmäle: Jag tror faktiskt inte att salt sig in i de bådafrågorna -jämförelsen hallar på båda fötterna. Belräffandemonopolet på intervjuundersökningar var det inle bara en fråga om konkurrens pålika villkor, ulan där hade SCB ett totalt monopol: alla statliga myndigheteroch kommittéer var tvungna att vända sig till SCB för atl fåintervjuundersökningarna utförda. Det var ett totalt monopol för SCB somvidmakthölls genom en statlig förordning. 1del här fallet gäller det en helt annan fråga. Här har vi en marknad där detfinns flera inslilul som ulför undersökningar. Del är fråga om att vidmakthålladenna mångfald i undersökningsverksamheten. Del är alltså inle fråga omkonkurrens på lika villkor, som såviil jag vel inte har eftersträvats av någotinstitut. Detförhåller sig inle så att eller Testologen eller något av de andrainstituten är ute efter alt la död på SCB:s undersökningar. Någon sådan strävanhar inte alls förmärkls. I del förra fallel däremot var del verkligen så attSveriges sociologer, universitetsinstitutionerna och de fria företagen varallvarligt bekymrade över del monopol som SCB hade. Detrör sig alltså om två helt skilda frågor. I båda fallen är min strävan altvidmakthålla mångfald och se till alt det inle skapas monopol, som är likamycket av ondo vare sig de är statliga eller privata. KNUTWACHTMEISTER (m) kort genmäle: Det är väl snarare så all vi har behov av att slå vakt om de friaföretag som inte får någol statsunderstöd, alltså i detta fall , Testologenoch andra. De har sämre chanser all överleva och fortsätta sin verksamhet, omdet finns ett statligt organ som åtnjuter etl väsentligt statligt bidrag somtäcker hela dess kostnad. Jagkan tillägga atl det finns en sammanslutning i 32 länder som heter GallupInternational och som även är medlem av. I inget av dessa 32 länderförutom utgår det statsbidrag lill sådana här undersökningar. Vi skullealltså vara i gott sällskap om vi upphörde med den finansiering som föreslagitsi motion. (vpk): Regeringen harju fått bakslag på den punkt som har diskuteratsi denna debatt, nämligen närdet gäller frågan om finansieringen avpartisympatiundersökningarna. Jag lycker det är utmärkt atl ulskoltel tagitfasta på den uppfattning som framförts i ett par motioner och hävdar attpartisympatiundersökningarna bör komma till utförande även i framliden. Denliberala diskussion vi hörde tycker jag inte träffar sakens kärna.