prot · G10945 · 1977-12-31 00:00:00 — Knappt hade den spanska kolonialmakten stuckit svansen mellanbenen förrän sahariernas land ockuperades av trupper från ochMauretanien. I strid mot FN-re-solutioner och i strid mot all internationellrätt jagades saharier bort frän sitt eget land. Saharier i många tiotusental,kanske närmare 100 000 saharier, lever nu i flyktingläger i . Meni förtrycket föds också kampen för befrielse. Människorna organiserade sittmotstånd. bildades den nationella befrielserörelsen . När enkommission frän 1975 besökte landet konstaterade den allPOLISARIO hade stöd av en majoritet av landets befolkning. har stödettill POLISARIO ytteriigare växt, och man kan tala om ett massivt stödfrån befolkningen. Detär min fasta övertygelse att det :5ahariska folkel förr eller senare kommer attfå sin frihet. All och regimer militärt skall kunna slåned befrielsekampen är uteslutet. POLISARIO har haft betydande militäraframgångar, men jag tror inte att POLISARIO räknar med att med militära medelnå sitt mål . Detger ju bara ytterligare eftertryck åt kravet att man måste salsa på att få tillstånd en fredlig lösning - då självfallet en fredlig lösning som garanteraroberoende och självbestämmande för det sahariska folkel. Just nu verkarutsikterna till en snar förhandlingslösning inte ljusa. sitionerna är låsta och påsina håll nästan igenrostade. Men sä stort värde har den fredliga vägen tillfullt självbestämmande att man måste pröva allt för alt komma fram den vägen. Vadkan då göra? Ja, inledde etthumanitärt stöd åt flyktingarna. I var vi mycket aktiva idenna fråga. Som ett uttryck för vårt engagemang fick den svenskeFN-ambassadören uppdraget att vara FN:s general.sekreteraressärskilde representant i fråga om . Menjag tror all det för framtiden är viktigt att informationen ochopinionsbildningen om människorna i kraftigt ökar i vårt land. Härhar de svenska politiska partierna ett stort ansvar. Massmedia borde ocksåkunna bevaka förhållandena bättre. Vimåste nu fortsätta alt ge stöd ät fiyklingarna. De behöver bl. a. mat, kläder,medicin, bränsle och nya tält. måste fortsätta alt i Förenta nationernaverka för en fredlig lösning, som utgår ifrån att det sahariska folket skall hafull självbestämmanderätt. bör också i övrigt delta aktivt i eninternationell opinionsbildning fördel sahariska folkets frihet. Närdet gäller de krav som förs fram i vpk-motionen vill jag först konstatera attSverige klart har tagit avstånd från ockupationen av , liksomockså från de kränkningar av de mänskliga rättigheterna som den militäraockupationen innebär. Utrikesutskottetfinner alltså att motionens första delyrkande i allt väsentligt ärtillgodosett, och därför finns del ingen anledning all skicka en speciellskrivelse från till regeringen, vilket föreslås i vpk-motionen. Beträffandefrågan om diplomatiskt erkännande är det väl bara att konstalera att härföreligger en skillnad mellan vpk:s och övriga partiers synsätt. Sverigestraditionella linje är att elt land skall ha full kontroll över sittterritorium, innan erkänner landet i fråga. I det här fallet föreliggerinte det förhållandet, och därför kan inte utskottet gå med på vpk:s krav. Jag ber att fä yrka bifalltill utrikesutskottets hemställan. Erkännandeav Demokratiska sahariska arabrepubliken Överläggningen var härmedslutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 674 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. § 17 Skydd för handelnmed Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1977/78:4med anledning av motion om skydd för handeln med . OLLEWÄSTBERG i (fp): Jag fick förnågon dag sedan två dokument. Detena dokumentet är ett brev som kom till en liten svensk firma som ärintresserad av en leverans till . De irakiska myndigheterna ber företagetall intyga att det inte har några affärsförbindelser av något slag med Israeleller med förelag som ägs av, som det heter, israeliska intressen. Detandra dokumentet är ett formulär som sänts ut av det statliga svenskaExportrådet inför en mässa i . Där skall de företag som vill vara medintyga att de inte har några som helst relationer med . Dettaär två aktuella exempel på att den arabiska bojkotten intensifieratsunder senare år. Ända sedan grundades har arabstaterna försöktkomplettera den militära kampen mot den judiska staten med ekonomiskkrigföring. Syftet har varit att skrämma företag från alt handla med ellerinvestera i . IUSA har kongressförhör visat hur en rad företag dragits med i bojkotten.Petrodollarn gör arabstaterna ekonomiskt starka. Arabländerna importerar,expanderar och finansierar. Och ju fler människor i västvärlden som ärberoende av arabiska pengar för sin sysselsättning, ju svagare blir Israelssak. Oljepengarnahar alltså gjort bojkotten mot mer effektiv. Hur är det i ? Härfinns inga kongressförhör som kan få fram fakta. De som är berörda -exportföretag, banker och statliga organ - vill inte gärna tala om saken. har investerat i . Svenska företag tycks konsekventsäga nej till anläggningsleveranser till . Inget samarbete finns mellansvenska firmor och på konsult- eller entreprenadområdena. Inget svensktstorföretag har ens försäljningsbolag i . Den.arabiska bojkotten brukar medge att företag säljer till . Men de fårinte investera i eller bedriva ett samarbete med eller israeliskaföretag. Det svenska näringslivet uppfyller väl kraven från del arabiska bojkotlkonloret. Detfinns en hel rad svenska företag som har drabbats av den arabiska bojkotten.Några företag har efter svartlistning eller hot om svartlistning beslutat attavbryta sin handel med . TetraPak svartlistades i början av 1960-lalet. Då bröt företaget alla förbindelsermed och satsade i stället på arabstaterna. "Vi valde sida och göringa affärer med ", sade Tetra informationschef i ett uttalandeför en del år sedan. KemaNordföretagetBarnängen deklarerar att man inte har några affärer med Israel.Tidigare svartlistning har därför hävts. vägrar all handel med . "Vi är utomordentligt väl anskrivnahos arabstaterna och gör inga affärer med ", sade en L M-direktörrättframt i tidningen . Enrad svenska storföretag äger tillsammans med det landstingsägda bolaget som heter och som säljer sjukvärdsma-teriel till . Menföretaget vägrar göra affärer med . "Den som säljer på får juen fläck på sig i arabländerna och den fläcken har vi inte råd med", sägerförelagets direktör i en intervju . Swequips största kund ärSaudi-Arabien - ell land som skiljer sig från övriga genom att rentantisemitiskt vägra icke-is-raeliska judiska affärsmän att komma in i landet. Svenskaföretag har helt uppenbart valt att ge efter för den arabiska bojkotten - trotsatt det strider mot alla principer om frihandel och om att, som det brukarheta, handel och politik inte hör ihop. Självfalletgår det inte att skilja handel och politik. När ett företag överväger enexportsatsning eller en större investering tvingas det alllid la politiska ochmoraliska hänsyn. När svenska företag väljer att tillföra regimen i Sydafrikakunskap och kapital och deltar i handelskrig mot sä är delmöjligen konsekvent - men vittnar knappast om hög moral. Somframgår av utskottels skrivning har man ju i antagit en tämligen hårdlagstiftning, som förbjuder förelag att delta i bojkotten mot . Då är detspeciellt viktigt att inte det faktum att skärper tonen mot bojkotlkravenleder till att handeln i stället förs över på länder som är beredda alt böjasig. Därför har vi också iSverige ett ansvar för att stoppa arabbojkotten. Detär därför enligt uppfattning angeläget både alt regeringen prövarmöjligheterna till en svensk antibojkottlag enligt amerikanskt mönster och attSverige tar initiativ till internationella överenskommelser till skydd förhandeln med . Jaghoppas också att här frän talarstolen få en mycket klar deklaration frånutrikesutskottets ordförande att han anser att svenska företag inte skall deltai den ekonomiska krigföringen mot . Vid stridigheter och konflikter av olika slag tillgriper ju den enaeller den andra parten eller båda parter ibland bojkottvapnet. Ordet betyderegentligen förföljelse av person, företag eller stat och kommer, parentetisktsagt, efter namnet på en engelsk godsförvaltare på somhette Boycolt och som behandlade sina arrendatorer illa. Iinternationella sammanhang används bojkottvapnet ganska flitigt, särskilt underkrig. Vi har i rätt stor erfarenhet av vilka hotelser och vilkapåfrestningar vi kunde utsättas för under de båda världskrigen. De ställdestora krav pä våra förhandlare när det gällde att balansera mellan parterna,ibland också med gåvor och gengåvor, sä att folkhus- hållet kunde få sitttillflöde. Ocksåi dag förekommer bojkotter, som vi alldeles erinrades om härifråntalarstolen. Den mest kända är den som har givit upphov till motionen1975/76:1147, som i talade för. Men den är inteensam. Det flnns också andra bojkotter på gång; bl. a. har nyligenuttalat sin avsikt att tillgripa bojkotlvapnet i andra sammanhang. Arabbojkottenmot är gammal. Den tillkom nästan efter andra väridskriget isamband med grundande. Det är viktigt att konstatera - det påpekadeockså - att den inte omfattar den normala handeln med ,utan sådant som kan verka ekonomiskt stödjande för staten , desskrigsmakt eller dess krigsresurser. Den drabbar alltså bl. a. investeringar,och den föranleder i sä fall svartlistning från 21 stater, som formellt deltari bojkotten. Flera av dessa tillämpar den inte alls, men många gör det. Ett80-tal svenska företag har drabbats av denna svartlistning ,främst bland dem KF med sina olika dotterbolag. Listorna ändras emellertidregelbundet, och torde inte så många av dessa företag kvarstå. Deanledningar som en gång förefanns har försvunnit eller har ansettsbetydelselösa av arabsidan. är det kanske bara några mindre förelag kvar,samtliga dessutom dotterbolag till utländska företag. Bojkotten riktar sig idessa fall mot det utländska moderbolaget och icke mot det svenskadotterbolaget i och för sig. Dennabojkott har aldrig erkänts av . Vi har ju den principen alt vi endastgodkänner sanktionsåtgärder som grundar sig pä beslut i Förenta nationernassäkerhetsråd, antingen om sanktioner som sådana eller om rekommendation avsanktioner. motion som behandlas föreslår motionären att skulle anhållahos regeringen om förslag till lag mot diskriminering av och att Sverigeskulle ta initiativet till en internationell överenskommelse av ungefärlikartat slag. är faktiskt inte berett att tillstyrka dennamotion. Det beror självfallet inte pä någon sympati för bojkotten. Tvärtomogillas den i allra högsta grad av en, såvitt jag förstår, i stort sett enigsvensk opinion. Regeringen har också uttalat att det är beklagligt om ettenskilt svenskt företag tvingas agera pä ett sådant sätt all dess handlandeutgör eller synes utgöra stöd för den ena parten i en internationell politiskkonflikt. Nej,utskottets ställningslagande beror främst på att de föreslagna åtgärderna ickeskulle frärnja sitt syfte, sitt - om jag sä får säga - goda uppsåt, utansnarare ge motsatt effekt i en del fall. Del är t. ex. inte troligt att enlagstiftning skulle gagna . Tvärtom skulle den kunna få rent motsattakonsekvenser. Det kan bero på mänga saker. Man skulle om man skrev en sådan lagkunna riskera att man tvingade var och en som bedrev handel med arabstaternaatt också öppna handel med . Del kan ju inte vara meningen, eftersom detskulle skada vår handel. Man kan också tänka sig ell motsatt förhällande. Vitror alltså att en sådan lagstiftning inte leder till resultat. När OlleWästberg här åberopar den i beslutade lagen, vill jag säga nog bör avvakta vad som följer av denna innan man drar för stora slutsatserav det faktiska lagsliftningsbesluiet. Fördet första tillkom den lagen efter en presidenlkampanj där segraren i förväghade utfäst sig att ge denna koncession åt för hans val viktigabefolkningsgrupper. Det har inte med saken att göra, men det är en förklaring.För det andra är lagen redan från början försedd med betydelsefulla undantagsom är föredragna i utskottet, och jag skall inte trötta kammaren denna fredagmed alt läsa upp alla dessa undanlag. För del tredje har denna lag ännu inteträtt i kraft. Det sker först och vissa delar av densammaförst i millen på nästa är. För det fjärde är en politiskstormakt med väldiga handelsresurser och stora ekonomiska resurser över huvudtaget och kan alltså inte jämföras med . Motionärenvill ha en internationell överenskommelse. Om man skall gå ul och verka för ensådan, måste man i varje fall i förväg ha någon utsikt till att en sådan kangenomföras. Några sådana utsikter föreligger inte . Det torde vara ganskaklart att ett svenskt förslag i denna riktning inte skulle vinna något gehör,och därmed skulle också föga vara vunnet. Det skulle tvärtom på sätt och visvara riskabelt för all på delta sätt träda i spetsen. Vi vet hurkonsekvenserna kan bli. Utskottsbeiänkandetslutar med att konstatera att den politiska händelseutvecklingen i MellerstaÖstern efter hand kan leda till all arabbojkottens förutsättningar förändraspå ell mer eller mindre avgörande sätt. Jag vill att man skall läsa denmeningen med tonvikt pä ordet kan. Utvecklingen i är på intetsätt sådan att man kan dra några entydiga slutsatser. Dessutom kan ju scenerietväxla från dag till annan efter vad som historiskt sett så ofta har skett idenna region avvärlden. OlleWästberg frågade om jag vill förklara att jag ogillar alt svenska företagdeltar i ekonomisk krigföring. Mitt svar är självfallet ja. Jag ogillar varjeform av ekonomisk krigföring som svenska företag deltar i. Jag vill till dettakonstaterande bara lägga ett understrykande av det uttalande från regeringshållsom jag citerade, det beklagliga i att enskilda svenska företag tvingasagera på ett sådant sätt all deras handlande synes utgöra stöd för den enaparten i en internationell konflikt. Jag ber attfå yrka bifall till utskottets förslag. i (fp): Jag har inget från utskottets uppfattning avvikande yrkande, men jaghar på en punkt litet svårt att förstå argumentation när han sägeralt en lagstiftning trots det goda syftet -hindra att svenska företag bidrartill den ekonomiska krigföringen mot - egentligen skulle missgynnaIsrael. Ingen lagstiftning av den typ som skisseras i motionen har ju tillsyfte att tvinga varje företag som har handel med enarabstat att också handla med . Vad det handlar om är att vi skallförbjuda svenska företag att i kontrakt ha med bojkottsklausuler och att viskall förbjuda svenska statliga organ att sprida bojkottsformulär, att förbjudasvenska statliga organ att ge s. k. ursprungsdeklarationer om alt ingen del aven vara är tillverkad i . Delta är ungefär den lagstiftning som sedanflera år funnits i och som ingalunda har att göra med Carlerspresidentkampanj. Den lagstiftning som har beslutats är ju betydligthårdare. Närdet svenska sänder ut formulär till företag som skall delta i enutländsk handelsmässa, där företagen skall fylla i att man inte har något somhelst all göra med israeliska intressen, så är del en åtgärd av en typ somenligt vår mening inte borde vara tillåten. Det är ett sätt att uppmana svenskaföretag att delta i handelskriget mot . Justdärför att man i har antagit en allt hårdare lagstiftning mot företag somdeltar i bojkotten mot är det viktigt all andra länder inte kan dranytta av det genom att tillåta att vi här böjer rygg för pe-trodollarna. Därförär det ett klokt och välmotiverat förslag som ligger i det särskilda yttrandetfrån . Vi hoppas att regeringen, när vi har mera överblick över denaktuella situationen i , skall ha möjlighet att ta upp detförslaget. Den amerikanska första lagstiftningen, som åberopade,tillkom 1975, innan motionen skrevs. Den är alltså inte så gammal. Den förklaring som nu ger till en tänktlagstiftning fanns inte i motionen somär tryckt, och det är motionen som utrikesutskottet har behandlat. Vad OlleWästberg nu kom in på, att statliga organ rekommenderar ifyllande av negativaformulär, finner jag mycket beklagligt. Jag tror inte heller att lagstiftningär den riktiga metoden att komma till rätta med sådant. En lagstiftning av imotionen föreslaget slag tror jag snarare kan skada än gagna , och det ärväl en konsekvens som i varje fall icke är lyckosam för vår handel med Israelresp. Jagvill tillägga alt vår import från har ökat betydligt under det senasteåret. Överläggningenvar härmed slutad. 1977/78:5 med anledning av propositionen 1977/78:25angående tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /78 i vadavser verksamhetsområde Informationom läkemedel, m. m. §19 Information om läkemedel, m. m. betänkande 1977/78:15 med anledning av motioner om vissaläkemedelsfrågor. I motion 705 har och jag tagit upp frågan ominformation till allmänheten om läkemedel, både receptfria och receptbelagda.Mot ett enigt utskott, som yrkar avslag pä motionen och dessutom hänvisar tillatt en utredning, vilken f ö. tillsatts efter del att motionen väcktes ijanuari , avser jag inte att ställa något yrkande. Jagnoterar naturiigtvis med tillfredsställelse utskottels skrivning på s. 10 ibetänkandet, "att det uppenbariigen måste krävas tungt vägande skäl föratt man skall välja en annan lösning av det aktuella informationsproblemet äninförandet av någon form av bipacksedlar". Utskottetrefererar i sitt betänkande att de tekniska och ekonomiska förutsättningarnaför att införa bipacksedlar nu tycks vara klariagda, i huvudsak i varje fall.Men utskottet noterar också att läkemedelsindustrin tycks vara tveksam till ombipacksedlar bör införas. har därför tillsatt enarbetsgrupp, säger man. Den arbetsgruppen skall undersöka om det finnsytterligare alternativa informationsmöjligheter. Det är väl i och för siginget fel att göra det, men jag tycker att frågan brådskar, och för myckelalternativt utredande hindrar att man kommer till beslut. Läkemedelsindustriföreningensäger att den aktuella frågan har högsta prioritet hos föreningen, och detlåter ju bra, för det börjar verkligen att bli bråttom. Attmotionsyrkandena, som säger i sill yttrande tillutskottet, inte innebär något nytt är riktigt. Men de är kanske ett uttryck förden oro som många människor känner inför läkemedel, om vilka informationen ärbristfällig, svärgripbar eller rent av ibland helt obegriplig. Detfinns, herr talman, ofta människoöden bakom motioner av del här slaget. Så ärdet i detta fall också. Det känns frestande att delge kammaren dessaöden. Jag skall emellertid nu avstå från en sådan berättelse. Otåligheten äremellertid stor bland dessa människor, 1 protokoll 1977/78:45 Informationom läkemedel, m. m. och allt fler kräver snaraåtgärder. Jag hoppas därför att den nu tillsatta utredningen arbetar snabbt meddessa frågor. MaoTse-tung har i en av sina dikter några rader som jag tycker väl uttrycker denotålighet man här känner. I tolkning låter de så här: har aldrig saknats. Jorden följer sin bana. Tiden är knapp. Tiolusen år är på alltförlång sikt, det gäller nu dagen somär. har ju redogjort för vad utskottet skrivit. Jag ber attfä understryka alt vi verkligen menar att det brådskar att klara av problemetmed bipacksedlarna. Enligt min uppfattning får del inte bli så, att det ärläkemedelsindustrin som skall bestämma hur bi-packsedlarna skall se ul eller omdel skall förekomma bipacksedlar eller inte. Det måste vara riksdagförunnat att fatta beslut om det. Jag hoppas att det skall kunna ske så snartsom det över huvud taget går. Jag hoppas alt utredningen, som , snart skall ha slutfört sitt arbete. Med detta berjag all få yrka bifall till utskottets förslag. GUNNARBIÖRCK i (m): Biträdande socialministern , som beklagar att honinte kan närvara vid kammarens överiäggning i denna fråga, har bett migmeddela, med hänvisning till mom. 2 i utskottets hemställan, alt den s. k.tobakskommittén redan planerat att vid sitt sammanträde laupp frågan om nikotintuggummi m. m. till behandling. Något yrkande medanledning av detta meddelande har jag inte. Överiäggningenvar härmed slutad. §20 Föredrogs trafikutskottets betänkande 1977/78:7 med anledning avpropositionen 1977/78:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgetenför /78 såvitt avser verksamhetsområdejämte motion. Regeringen hade i propositionen 1977/78:25 bilaga 5() under punkten I (s. 21-22) föreslagit riksdagenatt 1. godkänna de riktlinjer för lämnande av lånegarantitill Golland som i propositionen förordats, 2. bemyndiga fullmäktige i attikläda staten garantier för lån till Golland intill ett belopp avhögst . Idelta sammanhang hade behandlats motionen 1977/78:200 av m. (s), vari hemställts alt som sin mening gav regeringen till känna vadi motionen anförts 1. om huvudmannaskaps- och ägarförhållandena förGollandstrafiken, 2. om villkoren för lånegaranti för rederiaktiebolagetGotland. attriksdagen med bifall till regeringens förslag i propositionen 1977/78:25 ochmed avslag på motionen 1977/78:200 skulle a. godkännade riktlinjer för lämnande av lånegaranti till som i propositionen förordats, b. bemyndigafullmäktige i att ikläda staten garantier för lån till intill ett belopp av . Reservation hade avgivits av , , , , , och i (samtliga s) som ansett att utskottet bort hemställa attriksdagen med anledning av regeringens förslag i propositionen 1977/78:25 ochmed bifall till motionen 1977/78:200 skulle a. somsin mening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört om huvudmannaskaps- och ägarförhållandena för Gollandstrafiken, m. m., b. beviljaRederi lånegaranti på de villkor reservanterna förordat, c. bemyndigafullmäktige i att ikläda staten garantier för lån till intill ett belopp av . SVENMELLQVIST (s): Med hänvisning till den vid utskottsbeiänkandet fogade reservationen,som i sak är ytterst stark och principiellt fullt riktig, ber jag att fä yrkabifall till reservationen. CARL-WILHELMLOTHIGIUS (m): För min värderade vän vill jag bara nämna att närhan säger att reservationen i sak är stark, tycker vi Nr 45 från utskotlsmajoritetens sida att sä icke är förhällandet. Fredagenden P " faktorer som varit avgörande för attreservationen har &s- man gillar inte den utdelningsprincip som Gotlandsbolaget har haft. --------------- Situationen är den att , då staten engagerade sig, gav Gol- Lånegaranli till landsbolageten utdelning på de aktier som fanns på 4,2 milj. kr. 1973 var utdelningen 8 96, 1974 9 96, 1975 och 1976 11 96 medanledning av inflationen. Om min vän inköper en aktie, i dagvärd , får han 3,63 96 i utdelning pä den summan. Sätter han inmotsvarande pengar på banken får han mellan 7 och 8 96 i ränta. Då undrar jagom man har en stark motivering, , för alt uttala sig mot enutdelning i denna form. Reservanterna vill ju göra gällande att bolaget harhaft en för stor utdelning. Jag ber att få yrka bifall till trafikutskottetshemställan. SVENMELLQVIST (s): Enligt vår uppfattning är det en mycket stark motivering vi har. Vivill ifrågasätta om ett företag som är kan höja sin utdelnmg överhuvud laget är bereonde av att år fä medel av staten. Det är ju tackvare detta tillskott som man kan fortsätta på det sättet. Del är dennaprincipiella uppfattning som jag tycker är synnerligen stark. Därförhemställer jag att kammaren bifaller reservationen. CARL-WILHELMLOTHIGIUS (m): Men situationen är den all de aktieägare som är berörda här-bådeenskilda företagare och gotlänningar-får en utdelning som är hälften av den defår på banken. Då kan inte i rimlighetens namn säga att detta ären otillbörligt stor utdelning. Nej,bakgrunden är nog att man från socialdemokratiskt håll vill ändraägarförhållandet i Gotlandsbolaget och göra det helt statligt - vilkettrafikulskottet naturligtvis inte vill gå med pä. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandet nr 7punkten 1 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl.