prot · G109143 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag citerar: "Det har vigjort genom att inrätta Norrbotiendelegalionen och ge den självständiga pengar." Detär sådana här uttalanden, som ger sken av alt delegationen har fått pengar försatsningar i basindustrierna, som gör människor misstänksamma, eftersom de vetatl några sådana resurser inte finns. Vad som har reserverats är 15 milj. kr.till insatser i jord- och skogsbruk, vilka frågor vi har behandlat här iriksdagen, och det är ingen som därvid har motsatt sig denna åigärd. Delegationenhar förbrukat pengarna. Föran delegationens uppdrag enligt direktiven skallkunna fullföljas krävs del drygt 43 milj. kr. Man har skrivit till regeringenoch äskat dessa pengar men inte fått dem, och det står heller ingenting omdessa medel i tilläggsbudgeten. Det är sådana saker som gör atl man blirmisstänksam. Nr 143 () kon genmäle: säger atl det var fråga omen felsägning då hon n ~ in-7o yrkade bifall lill de socialdemokratiskamotionerna. Det var bra all vi fick 1 / /ö dettaklarlagt; det innebär all ulskoilets enighel kvarstår när det gäller atl avslå desocialdemokratiska motionerna. Beträffandedelegationerna uppfattade jag så atl hon är mer positiv till denfunktionen än vad som framgår av den socialdemokratiska reservationen när delgäller delegationernas uppgifter. Jag tycker att delta ändå är hoppfullt. Klartär all Norrbotiendelegalionen liksom andra delegationer har gjort mycketvärdefulla insatser när det gäller den uppgift de är satta an ulföra, men detbehövs naturligtvis mera medel. Här är långl ifrån allt gjort, men vi kommertillbaka till att det är en resursfråga. Intressantär-som jag sade i mitt första inlägg-att konstatera all om målen är visynneriigen eniga och om medlen är enigheten betydande. Också detta betraktarjag som hoppfullt. FRIDABERGLUND (s) kort genmäle: Jag vill bara säga atl vad vi har skrivit i vårt särskilda yttrande äratl det på många ställen i motiveringen finns en överdriven tilltro till desjälvläkande krafterna. Om man tror atl delegationerna utan särskilda resurserkan göra någonling, anser jag del vara en överdriven lro,och då är del eit försökall komma undan det ansvar som regering och riksdag har för sysselsättningen iolika delar av landel. Närdet gäller Norrbottendelegalionens arbele vill jag säga atl den delegationenhar aktualiserat många frågor som varit aktuella redan tidigare. Jag tar somexempel . Den hade vi diskuterat i ,varför man kan fråga sig, om inte hade tillkommit även utanNorrbottendelegalionens påstötning. Detfinns också andra saker som delegationen har tagit upp men där regeringen intehar gått delegationen till mötes. Jag skall ta etl exempel även på detta.Byggnadsarbetslösheten är myckel slor i Norrbollen, och Norrbotiendelegalionenhar aktualiserat en tidigareläggning av nybyggnaden av Kallaxierminalen ochskrivit till . Men vad gjorde man där medskrivelsen? Jo, utan någon som helst kommentar skickades den vidare lillluftfartsverket, där frågan fortfarande ligger. Hade inte regeringen i ställetkunnat säga atl man ville skaffa fram resurser lill nybyggnaden, som ju är enmyckel angelägen sak? Jagdeklarerar klart atl det har funnits en tendens hos regeringen atl i olikasammanhang hänvisa till delegationen i stället för alt ta ell egel ansvar ochredogöra för regeringens syn på saker och ting och hur man anser all problemenbör lösas. ELVERJONSSON (fp) kort genmäle: Vi kan naluriigtvis beskylla varandra för överdriven tro på olika saker. I en del fall kan vi också styrka all så varit förhållandet -80 80 är ju ett slående exempel på överdriven tro. Närdel gäller delegationerna villjag ändå säga att jag har en realistisk tropå Nr 143 deras möjligheter atl jobba med de uppgifter de är salta atlutföra, låt vara att större resurser behövs. Men resurser har ändå anvisats. ALFLOVENBORG (apk): Hemalman!Vi har fram för oss et t betänkande, som vimlar av byråkratiska termer,strukturproblem, befolkningsramar, ortsklassificering, stödområdes-principeroch liknande. Men vad handlar del i själva verket om? Jo, del handlar omhuruvida människor skall ha arbele eller om de skall vara och förbliarbetslösa. Det handlar om ifall bygder skall förtvina, eller om de skallutvecklas. Det ger ingenting åt människor av kött och blod, ål dem som ärdrivna till förtvivlan efter lång arbetslöshet, åt dem som går i skälvande orovarje dag därför atl de tror atl eller kommer besked om attde skall få permitlering eller avsked. Tungtvilar ansvaret på den regering, vars största parti gick ut i valrörelsen ochlovade att skaffa 400 000 nya jobb men som iakttar en mycket generad tystnadvarje gång som delta svikna löfte kommer på tal. Hurser framliden ut? Vad kommer atl ske? Syns det förbättringar bakom horisonten?Är det här en tillfällig plåga som vi har drabbats av genom massarbetslöshet,kris och stagnation? Mångatecken tyder på atl del här kommer att bli än värre. I en rapport från statensindustriverk, publicerad i pressen , klargörs alt 85 000jobb ytterligare, eller var tionde arbetsplats inom svensk industri, kommer atlförsvinna . Det är ju fruktansvärda siffror. Så här kommer delatl se ut enligt statens industriverks höst rapport för all la några exempel:gruvindustrin minskning 2 900 personer, livsmedel 6 900 personer, teko 23 000personer, trävaror 8 500, massa och papper 1 500, grafisk industri 4 900,jordoch stenvaror 6 000, järn, stål och metall 8 200,elektronikindustrin 6 000,varven 8 000. Sädär kan man hålla pä i katalogen . Det är alltså axplock urdel statliga industriverkets hösirappori. Det finns verkligen anledning tilldjup oro. Manfinner också atl utskottets skrivning innehåller en rad optimistiska tongångar,men del finns inget kött på benen, ingen substans alt ta i. Jag vågar tvärtompåslå att hjälplösheten är total. Man kan inte dölja problemen, men vare sigregering eller utskottsmajoritei vågar ens snudda vid vad som måste göras,nämligen att styra kapitalrörelserna, att ta ifrån de kapilalägande derasdiklatoriska makt alt bestämma om företag skall leva eller dö, om ochPetterssonskall hajobb eller gå arbelslösa, om investeringar skall göras iSverige eller i andra länder. Vihar i realiteten minst en halv miljon arbelslösa i vårt land. Det är sanningen, som trots arbetsmarknadspolitikens förskönande sminkning inte kan döljas. Det här betänkandet återspeglar i någon mån den växande oro, som tränger sig fram från olika delar av vårt land. I en rad motioner också från borgeriigl håll begärs åtgärder föratt skapa sysselsättning i den eller iden regionen. handlar del inte bara om glesbygder och Norriand; nu har man 81 6Riksdagens protokoll 1977/78:143-144 Nr 143 fån Norrlandsproblem över hela riket. 0 fl pn Hpn Utskottet avstyrker alla motioner eller gömmer sigbakom luftiga formu- n _ imo leringar.Allt skall bli så bra bara man får fortsätta med arbelsmarknadspo- 1 / maj \y lo litiskalappverk eller fortsätta med utredandet. Och blir fler och n I n, L-r människor arbetslösa, fler och fierkänner ångest och osäkerhet . Nuhar talet om den fulla sysselsättningen tystnat. handlar det i stället omatt med konster och knep, skönmålningar och konstgjord andning hålla deofficiella arbetslöshetssiffrorna så låga som möjligt. Ja, i from förtröstangår man omkring och väntar på bättre tider. Det tror Åsling, Winén och ocksåframirädiinde socialdemokrater, vilka likt ökenvandrare fixerar sina blickarmot en hägring. Och en ökenvandring kommer det att bli; den räddandehögkonjunkturen kommer att visa sig vara en hägring. Iblandfrestas man all utropa: Vad håller ni egentligen på med? Förstår ni inte atldet är systemet det är fel på, att kapitalismen har haft sin guldålder och nuär inne i sin nedåtgående period, att det inte kommer all bli bättre tider, attden enda lösningen heter planekonomi och socialism? Problemeni har i slor utsträckning figurerat i den här debatten. Det bör välpå en gång sägas att de ju inte kom som en blixt från klar himmel efter valet1976. De fanns långt lidigare i form av massarbetslöshet ochivångsutfiyltningav människor i slor skala. Ja, försyndelsernaärav gammaltdatum; i annat fall hade situationen kanske varit bättre - om man i stället förrovdrift hade satsat på ökad förädling och en sund återbäring av de rikedomarsom den här regionen har lämnat ifrån sig. Norrbottenär det värst drabbade länet. har vi fåll den ena jobsposten efterden andra. Genom atl 80 blev lagt i malpåse försvann 10 000-talsframtidsjobb. Löftena om de 2 300 nya jobben vid NJA har förvandlats lill enomfattande minskning av antalet anställda. I malmfälten aviseras betydandepersonalinskränkningar. Flera tusen arbetstillfällen skall bort före 1979.Något beskedom hur den minskade gruvbrytningen skall balanseras upp genominsatser för ökad förädling har inte stått atl få. Invånarna frågar sig medoro: Skall malmfälten lämnas åt sitt öde? Såfår det inte bli! Från den här regionen har det hämtats enormaresurser, och i dagens krissituation gäller det att måste få medel. Manmåste satsa det som behövs föratt sysselsättningen skall , man måste göranödvändiga investeringar för att modernisera maskinpark och annan utrustning,för att öppna ny huvudnivå i , för att snabbt komma i gång med altbygga apatitverk och uppföra kulsinterverk i . Och på - detär det viktigaste - gäller del all planering redan nu måste inledas förutbyggande av annan industri i malmfälten. Fortfarandesvävar också nedläggningshot över den statliga träindustrin i . hotar att lägga ner boardtillverkningen vid Lövholmen i ; del skulle göra fiera hundra ulan jobb. Följaktligen krävs också på det planet medel för att hålla den fabriken i gång. Och om nedläggningen ändå skulle ske måsle sysselsättningen garanteras på annat sätt. De statliga 82 träindustrierna måste få framtiden tryggad framförallt genom att man ökar förädlingen; det gällerbåde Kalixområdel och . Destatliga industrierna spelar en avgörande roll för länets utveckling. Statenmåsle känna sill ansvar för alt trygga och öka sysselsättningen i dessabasindustrier. De krav som människorna nu bör ha rätt att ställa är att ingafriställningar, avskedanden eller nedskärningar av produktionen får ske innansysselsättningen har garanterats på annat sätt. På krävermänniskorna i att sysselsättningen tryggas genom ökad förädling avlänets naturtillgångar. Detär alltså insatser av tvåsidigl slag som behövs. Dels måste de statligabasindustrierna garanteras medel för att modernisera och förbättra redanbefinlliga anläggningar, dels måste det fram resurser för att förverkligautbyggnader. Föreitpar månader sedan fick vi uppleva den underliga tågordningen alt den storasysselsättningspoliliska motion, som vi från vårt parti lagt fram med massor avkonkreta förslag för utveckling i , slaktades i samband med atl manavgjorde frågan om särskilt stöd lill . Hela det betänkandet handlade omdetta stöd till , men inte om vår stora sysselsättningspoliliska motion.Den trollades bort i del sammanhanget. Så nonchalant kan man alltså handla, såointresserad kan man vara av seriös debatt om frågor som är avgörande förNorrbottens utveckling. Vi krävde en utvecklingsplan för hela , ochtrots atl detta belänkande inte handlarom vår motion lar jag mig i alla fallfriheten att säga alldet finns ingen annan lösning än den som där anvisades,nämligen en generalplan, om man inte med kallt blod tänker låta Norrbollendrabbas av den fullständiga katastrofen. Nuställs samma krav från andra regioner, och de är lika rikliga. Att låtamarknadskrafternas fria spel avgöra om människor skall ha jobb eller gåarbetslösa, om branscher skall förtvina eller utvecklas, del går inte längre.Det måsle lill samhällelig planering och styrning. Jagsade lidigare atl del nu finns Norriandsproblem över hela landet. Vi har påuppmaning av våra partikamrater i tagit upp problemen i denregionen, som ju är en av många som befinner sig i kris. Vi skildrar i vårmotion de svårigheter man har, och det är sannerligen svåra problem. Fleratusen är arbetslösa och flera blir det i slålkrisens spår. Arbetarpartietkommunisternas motion kräver omedelbara insatser från statens sida, och vipekar också på del yrkeskunnande som finns i regionen. Visäger alt det är angelägel att med sin långa tradition avjärnhantering och en skicklig yrkesarbetarkår kommer ur sin långvarigasysselsättningskris, som började med den minskade sysselsättningen inommelallmanufakturinduslrin i början av 1970-talel. Denna industrigren bestårlill övervägande del av små företag, som ofta är underleverantörer ellerlegotillverkare för övrig byggnads- och verkstadsindustri inom orten. Bara förnågot år sedan slöt Metalls avdelning i avtal med 183 förelag inomkommunen. Detta visar tydligt på de speciella problem som finns där och hurnödvändigt det är att industridepartementet uppmärksammar dem och vidtar snabbalokaliseringspolitiska åtgärder i syfte alt få slut på den omfattande Nr 143 arbetslösheten, trygga den framtida sysselsättningen och befrämjaden Onsdappn dpn ekonomiskatillväxten. Så är det alltså i region efter region. 17 mai 1978 Jagber att fö yrka bifall lill motionen 816. Alt avstyrka den med hänvisning till attdet finns en arbetsgrupp som sysslar med strukturproblem i området är. Regional utveckling '°' ' använda utskottets egnaord, föga meningsfullt. Den arbetsgruppen kan knappast ha något emot ettprincipbeslut om industrilokalisering. Det skulle väl tvärtom känntis som etlstöd i ryggen. Idetta betänkande behandlas också en motion om sysselsättningen i . Jagtyckte del var en bra motion, därför att frågan om sysselsättningen i Jokkmokkskommun är något alldeles speciellt. Det brukar ju sägas alt del är"skillnad på grader även i helvetet". Så är också fallet närdetgäller grader av problem i en kommun. Knappast någon kommun i detta avlånga landbrottas med sådana enorma problem som just . Från den kommunen har manunder årens lopp tagit enorma belopp, men man har underlåtit att .salsa påframliden. Kraftverk efter kraftverk har byggts, men hur sysselsättningen skallklaras när vattenkraftsepoken är slut har stat och regering inte funderat över. Nuär problemen akuta. är vattenkraftsepoken slut. Den stora arbetsgivarenVattenfall drar sig tillbaka. I kommunen vrider man sina händer. Ja, del är såallvarligt alt när budgeten skulle göras upp diskuterade man t. o. m.frågan om att dra in de fria skolmåltiderna. Kvarslår frågorna: Hur skall kommunen klara sin ekonomi och en godtagbar service?Hur skall man klara sysselsättningen? Vad skall man erbjuda de många hundra somblir ulan jobb? Iutskottsbetänkandel hänvisar man till all kommun möjligen skall få 60jobb . Det är ju ynkligt. Det är en droppe i havet. Jag kanknappast tänka mig atl motionärerna kan vara nöjda med .så lite som utskottetbjuder. Det är tvärtom väl motiverat med en särskild arbetsgrupp, som börarbeta snabbt med att fö fram en plan för atl trygga sysselsättningen iJokkmokks kommun. Jag vill yrka bifall lillmotionen 820 av m. fi. Slutligennågra ord i anslutning till anförande . haft den otacksamma uppgiften atl försvara utskottets och regeringenspolitik. Jag höll på atl säga alt jag tycker synd om , men det vorekanske alt ta lill i överkant. Det kan emellertid inte vara lätt atl varanorrbottning och försvara regeringens politik -jag förstår så väldilemmat. Situationeninger oro, sade i sitt anförande. Men, fortsatte honförtröstansfullt, regeringen gör mycket. Som exempel nämnde hon bildandet avSSAB. Men, , det skapade .sanneriigen inga nya jobb. Det kommer istället atl innebära att man gör folk arbelslösa. Flera lusen människor kommerall drabbas, också i eget län. Regeringen satsarhelhjärtat på , sade belåtet och nämnde denprospekteringsplan för som möjligen kommer attmedföra atl 60jobb skapas i kommun. 84 alt ge 60 jobb till en kommun som praktiskt tagel kippar efter andanoch som behöver närmare I 000 nyajobb, när nu drar sig ur leken, är det verkligen atl salsahelhjärtat? Norrbottenskall ulveckhis, sade . Men vad har man för ett program för atlutveckla ? Vi har, som jag lidigare sagt, från kommunistiskt hållefterlyst en generalplan för alt utveckla det norrbottniska näringslivet, menen sådan har man sagt nej till. Sanningen är naturligtvis att del inte finnsnågon plan, och då blir deklarationer om alt skallutvecklas en läpparnas bekännelse, men ingenting mer. Centernsföreträdare i debatten, , framförde en devalveringarnas högavisa. När man lyssnade lill honom kunde man konstatera alt det inte var någonmåtta med devalveringarnas välsignelse. 1 det fallet delas naturligtvis hansbedömning av exportföretagens toppar som ju har tjänat miljarder pådevalveringarna genom ökade aktievinster. Det har ju klarlagts altdevalveringarna i slor utsträckning inte användes för att sänka exportindustrinspriser så att den kunde sälja mer, utan atl vinsterna togs emot som en gåvafrån jultomten och den borgeriiga regeringen. Vilka nya jobb skapadedet? Ja, del kan inte ens tala om -ännu mindre ,om han hade befunnit sig i kammaren. Skullearbetslösheten kunna tacklas och de lokala problemen elimineras genomdevalveringar, då skulle man givelvis devalvera kronan en gång , menså enkelt ärdet nu inte. Arbetslösheten har inte minskal, ulan den har växt trotsde omskrutna devalveringarna. Det är en sanning som ingen kan bestrida.Arbetslösheten är etl gissel och en plåga för allt fler människor. Det talas mycket om mänskliga rättigheter i det här landet. Men i vårtland har vi icke garanterat medborgarna en av de viktigaste mänskligarättigheterna, nämligen rätten att ha ell arbete. Vi bryter i det fallet varjedag mol lagen om de mänskliga rättigheterna. Det finns heller ingen plan förhur frågan om atl trygga jobben skall lösas. Regeringen har ingen medvetenindustripolitik, utan inskränker sig till alt lappa och laga för all skyla överdel kapitalistiska samhällets rovdrift på och misshushållning med människor ochregioner. Det är ett beklämmande skådespel. Underdelta anförande övertog iredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. () kortgenmäle: Jag tycker inte, , all jag hade det speciellt svårt närjag skulle försvara det här belänkandet. Atl läget i och i många avde län som vi debatterar är bekymmersamt, det är en bedömning som vi hargemensamt. Men regeringen h.ir ändå satsat intensivt på olika åtgärder för altfå i gång näringslivet igen. Det vi upplever nu är i mycket en eftersläpning avåtgärder enligt lidigare fattade beslut, vilket jag också sade i min lidigareanförande. Regeringens ålgärder har ju gåll ul på alt försöka få ordning påekonomin över huvud taget. undrade vaddevalveringarna gjort för nytta. redovisning som jag harframgår del atl skogsindustrin inte tjänade så speciellt mycket pådevalveringarna. Skogsindustrin har haft mindre glädje av devalveringarna änandra induslrier. Men för den viktiga verkstadsindustrin, liksom för järn- ochstålindustrin är den starka uppgången av kurserna på yen. D-mark och pund tillväsentlig hjälp. Det råder inget tvivel om all en del av industrin har hafthjälp av devalveringarna. Vår verksladsindustri kan nu på en hell annat sättkonkurrera med de utländska företagen och på det sättet fö en chans atl sälja.Vi kan ju inte bara hålla på atl producera, vi måsle sälja varorna också. Detvet med sina erfarenheter från lika bra som jag. Hansäger att vi inte får 2 300 nya arbeten lill och all arbetstillfällenaminskade i malmfälten. Det är sant, men det beror på att vi måsle vidta vissastrukturella förändringar. Vi kan ju inte hålla kvar alla dessa människor iföretagen och producera varor som vi lägger på lager. Ärdet så AlfLövenborg hartänkt sig del hela? Det gäller ju att försöka hitta andra arbeten i stället. Deåtgärder som regeringen har vidtagit medför alltså atl man har möjlighet atlsöka nya arbeten. Vadsom fattas, , är tyvärr idéer. Del har ofta hävdats att det finnspengar, men det är idéerna som fattas. Därför vill vi satsa på ett bättretillvaratagande av idéerna genom samverkan mellan högskolor, tekniska gymnasieroch företag, så al t vi får i gång en idéjakt, en produktutveckling och envidareutveckling av företagsamheten. ALFLÖVENBORG (apk) kort genmäle: Det är nog inte idéer som saknas, , ulan felet är alt denborgeriiga regeringen har saknat en målmedveten inriktning. Om det finns eneftersläpning är en annan sak. Atl vältra över ansvaret på denförra regeringen sedan mani valrörelsen lovat 400 000 nya jobb kan ju inte varanågot särskilt geniall drag. Vitalarom , dvs. om den borgerliga regering som har ansvaret och som harregerat . Vilken förnyelse har man åstadkommit? Alltingharblivit värre och inte räcker del med de åtgärder som man nu vidtar. Vadskall egentligen hända med malmfälten? Vad har man för plan, för recept, föratt klara problematiken? Man har fått stå för utfiytiningen i . har lidigare avvisat resonemanget och framhållit att del beror på delförsämrade lägel i andra delar av vårt land. Jag lackar för det. Del ärju interoligare för en pajalabo atl gå arbetslös i i stället för i ochinte roligare för en kirunabo att gå arbetslös i än i . Detta är problematiken. Arbetslöshetsstatistikenvisar ju att läget har försämrats och att det som den borgerliga regeringenkallar för sin arbetsmarknadspolitik, sin industripolitik, totalt har havererat. () kortgenmäle: Herrtalman!Var man än bor är det inte roligt att vara arbetslös-del håller jag medAlfLövenborg om. Men lack vare de ålgärder som regeringen har vidtagit har viidet häriandel genomsnittligt den lägsta arbetslösheten, om vi jämför med de närmastliggande länderna i västvärlden. Det har faktiskt åstadkommits mycket avregeringen på della område. ALFLÖVENBORG (apk) kort genmäle: Det är lill föga glädje för de arbetslösa i eller i andradelar av vårt land, om arbetslöshetssiffrorna är ännu värre i andra delar avEuropa. Jag har noterat, , atl det har gjorts vissa begränsadeinsatser, men utvecklingen har ju visat att de inte räcker och alt denfullständiga kalastrofen hotar . FruWinther är visserligen sjuksköterska, men här hjälper det inte med plåstrandelängre, utan del behövs omfattande och radikala åtgärder. Men del vill fruWinther inte vara med om. Vid föregående aktualiserade vi socialdemokrater från Värmlandi en motion vårt läns dåvarande regionalpolitiska problem. Vi underströk attarbetsmarknadssituationen krävde kraftfulla och planmässiga insatser avbetydande omfattning för att lösa de långsiktiga sysselsältnings-ochnäringspolitiska problemen i länet. Vi bedömde det nödvändigt med aktivasamhällsinsatser på en rad områden. Våra krav vann inget gehör här i riksdagen.Men verkligheten och vardagen för struktur- ochsysselsättningsproblem har visat, att vårt län tillsammans med de övriga länsom upplever kriserna inom landets basnäringar icke kan förvänta sig allfå sina problem lösta genom den nuvarande regeringens politik. Vadvi skulle ha behövt är styrande och planinriktade utvecklingsalternativ förnäringspolitiken och sysselsättningen. Det har vi i sett, atl dennuvarande regeringen inte mäktar atl åstadkomma. Insatser av typUdde-holmslånel har icke stillat den oro som såväl enskilda människor på devärmländska bruksorterna som kommunerna känner för sin framlid. Delär fortfarande hell överlämnat till företagen själva alt lösa strukturförändringarna.Och i de lösningar som därvid framkommer tas inte regionalpoliliska hänsyn. När vi vid olika tillfällen brukar aktualisera vårt läns problem ellersysselsättningsfrågorna i allmänhet bemöts vi alllid av atl den borgerligamajoriteten hänvisar lill pågående utredningar eller lill nödlösningar i formav tillsatta delegationer. Närvi aktualiserade våra regionalpolitiska problem anfördes avarbetsmarknadsutskotlet att vi skulle kunna förvänta oss en proposition om deregionalpoliliska medlens utformning . Dagen före den då vibehandlade utskottsbetänkandel här i kammaren meddelade plötsligt industriministernatt man inte skulle kunna lägga fram någon proposition, beroende på alt sysselsätlningsulredningenhade försenats. Med denna taktik lyckades majoriteten då avmobiliserasocialdemokratiska uiskoltsskriv-ningar.