prot · G109146 · 1977-12-31 00:00:00 — Jagskall i mitt anförande begränsa mig för att ge tid åt några kommentarer ochfrågor till utskottets borgerliga talesman, , som i sin inledningtidigare just var inne på denna reservation. Efter aU ha lyssnat påhonom blev jag mycket fundersam. Han var villig att erkänna alt utskottetsskrivning om var sparsam. Det är lätt alt konstatera detta, eftersomman ägnat endast etl par rader ål denna för näringslivel i norr viktiga bana. Ioch för sig har väl inställningen till viktiga frågor som gäller varit myckel sparsam i alla möjliga sammanhang. Det är väl bara att konstatera atl den borgerliga majoriteten i trafikutskottet följer den spar samma linjen. Det har skett inte bara i handling utan även i själva skrivandet. 11Riksdagens prolokoll 1977/78:145-146 Trafikpolitiken, m. m. Sedan säger atl en kontinueriigupprustning sker. Var sker denna någonstans, ? Delta är viktigtatt konstalera. får inte i likhet med näringsutskottelsborgerliga talesman blanda ihop norra och södra omloppet. Det ärmycket viktigt i sammanhanget. Sanningen är faktiskt den att det omlopp, somblivit föremål för upprustning , är det norra, det som rörKiruna-Narvik. Våra krav handlar nu i första hand om södra omloppet,. Det är viktigt att vi är på det klara med det. Inästa andelag säger atl vi är på det klara med att det behövs enupprustning av sträckan . Men del räcker inte att vara på detklara med det, ulan del gäller atl agera. och de nordligaste delarnaav värt land har inte råd med detta passiva väntande. Vad väntar vi på? Det är numan behöver hjälp - del är nu man behöver få fart pä insatserna. Atl "varapå del klara med" är en sak, alt agera är en annan. Det är del som ärskillnaden mellan socialdemokratisk och borgerlig politik. Vi behöver alltså enupprustning, och vi måste få fart på det hela. HerrLothigius frågar vad vi socialdemokrater menar med skrivningen i reservationen,att man bör se lill atl den här trafiken inte styrs över till utlandet. Jagvill avslutningsvis återigen erinra om aU han var med och skrevunder etl utskottsbetänkande om det nya systemet för sjöfartsavgifter. I dettabetänkande skrev vi alt utskottet kraftigt vill betona vikten av att del nyaavgiftssystemet inte får missgynna de svenska hamnarna i förhållande lillhamnarna i ullandel, osv. Belyder ställningstagandet nu att de borgerliga intevill fullfölja den principen också när del gäller taxorna, ulan att dessa fårmedverka lill all denna malmexporl successivt förs över från lill ,jusl med lanke på alll vad del södra omloppel innebär för länet? ()kort genmäle: Det är klarl att jag skall svara på hans frågor,även om jag tycker att jag i första omgången gav etl ganska klarl besked om hursaken låg till, nämligen all del vore oriktigt av utskottet att agera i ensituation då det pågår förhandlingar mellan och SJ. Så brukar man ju integöra. Jaghar vidare sagl alt del när del gäller del södra omloppet är angeläget all dendåliga delen av banan byts ut. Det är vår uppfattning, och del skall vi försökagenomföra. Ävennär det gäller hela är det angeläget alt det sker en kontinueriigupprustning och förändring genom atl man lägger ut nya skenor, tar bort detbesvärande skarvsyslemet, osv. Del är förbällringar som successivt görs. Närdet gäller sjöfartsavgifterna villjag gärna säga alt visst har vi varit med omatl föra en sjöfartspolitik som skall underlätta för företagen i atttransportera sina produkter. Men jag anser all man inte skall vara så enfaldigatl man tror atl det skall vara möjligt-bl. a. med hänsyn lill de storabåtarsom krävs föratt transporterna skall bli rationella-att från hamn skeppaut huvuddelen eller en slor del av den malm som skall exporteras. Vi vet atttransporterna ulgör en mycket stor del av malmkostnaderna och att fn. varenda dag förlorar pengar på malmen. Det är därför myckel avgörande hurtransporterna från malmfälten sker. Om del blir billigare att skeppa ut malmenfrån , måste vi välja den vägen för alt kunna behålla sysselsättningen iLKAB. Det är väl en mycket enkel matematik. Trajikpoliliken, ni. STEN-OVESUNDSTRÖM (s) kort genmäle: återkommer till det enda argument som man tycks ha,nämligen att det pågår förhandlingar och att dessa inte bör störas av någotinitiativ från ulskottels sida. hör del till saken atl förhandlingarständigt har pågått dels i fråga om taxorna på , dels i fråga om elteventuellt övertagande. Men det komiska i sammanhanget är att det är samhälletsom förhandlar med samhället. Och jag har myckel svårt all förslå hur delskulle kunna påverka en uppruslning av södra omloppel, om man nu vill ha kvarmalmexporten över hamn. Carl-WilhelmLothigius återkommer till frågan om en kontinueriig upprustning. Men glöm dåinte bort att den här reservalionen inte i förslå hand handlar om den del somberörs av delta utan om det södra omloppet! Den kontinuerliga upprustningengäller i stort sett det norra omloppet. Sedan antyder jag inte på någol sätt atl vi iframtiden, med vår inriktning i den här reservationen, skulle medverka lill atthuvuddelen av LK AB:s malm skulle exporteras över . Men somjag nämndetidigare finns det faktiskt ett intresse för detta och även en bestämd viljafrån Östersjökunder att i fortsättningen kunna ta sin malm över Luleå.Då måste man också hjälpa till och skapa förutsättningar för del. Man får juinte göra som man nu lycks göra frän regeringssidan, automatiskt acceptera attdel sker en viss styrning mot det norra omloppet. Det gäller framför allt ursysselsättningssynpunkt för hela länet. Den trafikpolitiska debatt vi haft här i kammaren medanledning av trafikutskottets betänkande nr 18 har speglat många intressantasidor av vår trafikpolitik av . Lika enig som man var i 1963 årsriksdagsbeslut om trafikpolitikens rikllinjer, lika enig lycks man varaom att del nu är dags fören total översyn av trafikpoliliken.Socialdemokraterna förespråkar-efter vad man kan utläsa av reservationerna ochefter vad vi hört här i kammaren - att högsta växeln nu skall läggas in. Nukrävs helt plötsligt upprustning av en mängd järnvägssträckor och enövergripande syn på investeringar för det allmänna vägnätet och järnvägarna. Utvecklingeninom transport- och kommunikationsområdena har varil betydligt snabbare än vadman förutsåg. Delta har gjort alt vi fån en ökad snedvridning iutnyttjandegraden av de nu tillgängliga trafikmedlen. Med en störrehandlingskraft hos förra regeringen under en rad av år hade vår trafiksituationhelt säkerl varit bättre än vad den är . Trafikpolitiken, m. m. merframsynt trafikplanering hade man helt säkerl också kunnat undvika mycket avprivatbilismens inslag, inte minst inom våra storstadsområden. Planeringen avkollektivtrafiken har inte varit vad den borde varit - därmed inte sagt atl mangenerellt kan kritisera privatbilismens snabba tillväxt. Genom den samhällsutvecklingvi, med eller ulan styrning, fåll uppleva har människor i glesbygder blivit änmer beroende avindividuella färdmedel. Det alltmer ökade kravet på komfort harinte bidragit till alt lösa problemen. Talesättet "tid är pengar" hari praktiken resulterat i att kraven på snabbhet i transporterna gått förebehovet av en bredare service. Detfakium att SJ enligt irafikbeslul skulle drivas företagsekonomisktoch av staten ersättas för den del av verksamheten som inte nådde upp tilldenna målsättning innebar atl vi fick två typer av järnvägsnät, etlaffärsbanenät och ett irafiksvagi nät. SJ har, enligt mångas förmenande,utnyttjat det förhållandet atl man drivit verksamheten företagsmässigi genomatt inte visa den öppenhel man kunde förvänta sig. Resultatet har blivit en radav nedläggningar och indragningar . Man kan med all rättförmoda att bättre lösningar funnits att tillgå därest en större öppenhettillämpats. Genom nedskärningar i turiäihelen har nedläggningshoten till sistblivit verklighet. Det är den utvecklingen som vi är rädda för. Delvore fel atl kritisera alla indragningar då del i vissa fall funnits parallellalandsvägsförbindelser som kostnadsmässigi varil mera lönsamma, men oftast harSJ bedömt verksamheten ur sin egen synvinkel ulan att ta lillböriig hänsyn lilltrafikbehovet som sådanl. molionsflora som trafikutskottet haft att ta slällning till i delbelänkande vi nu har all behandla ingår ett slort antal motioner med krav påall indragningar av SJ-trafiken inte får vidtas i avvaktan på en samladtrafikpolitisk proposition. efter den allmänna motionstidens utgångi januari gav kommunikationsministern sådana besked all det kunde ha varitonödigt alt skriva många av dessa motioner, men ändå tror jag atl dennaföljetong i motioner haft sin betydelse, eftersom de speglar vår oro och vårnegativa reaktion inför SJ:s aviserade tidtabellsändringar till iår. Jag skall för min del inte gå in pä den moiion som jag skrev med synpunkterpå SJ-trafiken i län; problemen är likartade över stora delar av landet. Trafikutskottethävdade även förra årel i sitt belänkande - som hade samma nummer som årets -att järnvägen även i framliden måsle spela en betydande roll för gods- ochpersontransporter. Utskottet pekade även då på de miljöhänsyn och inte minst detrafiksäkerhetsskäl som man måste väga in i bedömningarna vid valet avirafikmedel. Jusl irafiksäkerhelsskälen väger tungt vid besluten atl förskolungdomens resor övergå från järnvägstrafik till landsvägstrafik. Bland denedläggningshotade linjerna finns sådana som kanske har den övervägande delenresenärer just bland skolungdomen. Skulle man genom ett annat laxesystem kunnafinna lösningar till ett bättre utnyttjande av dylika bandelar vore mycketvunnet. Större öppenhel från SJ:s sida när det gäller förhandlingar medkommuner och landsting om alternativa lösningarav kollektivtrafiken aren mycket angelägen sak enligt ulskottet, ur samhällsekonomisksynpunkt sett. Somjag sagl måste trafiksäkerhetsskälen beaktas i störreulslräckning när det gäller indragningar av de s. k. skollagen. Ju fler av deca 275 OCX) skolungdomar som erhåller skolskjuts som skulle kunnautnyttja den spårbundna trafiken, desto färre olyckor bör bli följden av ensådan ulveckling. Medmitt inlägg harjag, herr lalman, velat efterlysa en större öppenhel från SJ:ssida än vad som har varit fallet. De trafiksvaga bandelarna kan medslörsla sannolikhel inte bibehållas intakta ens efter införandet av ett nytttaxesyslem eller efter samhällsekonomiska bedömningar i stället förföre-tagsmässiga. Om så inte blir fallet, får vi väl förutsätla att man ändockkommer fram till den för trafikanterna och samhället gemensamt bästa lösningen.Om den lösningen skulle ligga i att låta de nya huvudmännen för den lokala ochregionala irafiken även ta över ansvaret för de olönsamma järnvägarna, somkommunikationsministern har framfört tankar på, återstår väl atl se - och delbör man se närmare pä. Jag yrkar bifall till trafikutskotlets betänkande nr 18 i dess helhet. Trafikpolitiken, in. i (s): Jag kan så här inledningsvis inte underlåta atl ägna några ord ålkommunikationsministerns utspel om tullvägar. Det är ganska intressant. Jagförmodar all kommunikationsministern har åtminstone hela den moderatariksdagsgruppen bakom sig. Lika klarl kan man konstatera all hela densocialdemokraliska gruppen har deklarerat sin uppfattning. Så har ävencenterpartiet gjorl - och har som en god liberal deklarerat allhan inie har någon uppfalining alls. Delkunde vara intressant att höra vad eventuellt har att säga, omhan har någon bestämd uppfattning om införandel av lullvägar. Jag hade i del här inlägget länkl ägna mig ål ivå saker, dels motionen1207 av och mig, som är en av de tvä molioner som har fåll envälvillig behandling av utskottet, dels del särskilda yttrande som är fogatlill Ulskoilets betänkande. Detär med tillfredsställelse .som länsmyndigheterna i och i Älvsborgslän samt berörda kommuner har noterat trafikuiskoitets ställningslagande vadgäller framlid. Utskottets uppfattning är också heltkonsekvent med tanke på statsmakternas intresse för . Det kan slåsfast all man genom beslut vad gäller dessa båda kanalers framtid harsäkrat en ganska unik nationell tillgång för del rörliga friluftslivet. är ingen tvekan om all ulan statlig medverkan skulle kanalsframlida bestånd vara ytterst ovisst. Detta beror uteslutande på att berördakommuner och landsting som ekonomiskt har svarat för kanalens drift iframliden inte kommer att orka med dessa driftsunderskott. Därför är detglädjande att utskottet så klarl säger ifrån atl staten bör la sin del Trajikfwliliken,m. avansvaret för att bevara . Jag vill därför bara uttrycka denförhoppningen att regeringen effektuerar riksdagensbeslut. Sånågra ord om det särskilda yttrandet som är fogat till utskottets betänkande.Detta särskilda yttrande är tillkommet på grund av en moiion som bl. a.framhåller vikten av en långsiktig planering och satsning på motorvagnar.Samlidigl har vi i motionen hävdat betydelsen av att dessa motorvagnartillverkas i . Men på den här punkten måste jag säga altutskottsmajorileten genom en långt gående luddighet har lyckats skriva bortmotionen. Utskottsmajorileten skriver: "Huruvida tillverkningen av motorvagnarframdeles i sin helhet skall kunna ske inom landel torde bl. a. få prövas isamband med SJ:s anbudsprövning m. m. i anslutning till beställning av sådanavagnar." Dettaär ju någonting helt annat än vad motionen handlar om. Denna skrivning ärjubara en hänvisning till vad som står i upphandlingskungörelsen. Vad moiionendäremot handlar om, och som även framgår av del särskilda yttrandet, är atl manbör undersöka var motorvagnar med fördel bör sällas in, var de bör tillverkasoch hur vi bör bevara vårt kunnande när det gäller atl tillverkajärnvägsmaterial. Även om irafikulskotlet skall behandla de trafikpolitiskaspörsmålen, så kommer hell givet en svensk tillverkning av motorvägnar att fäen icke obetydlig sysselsätlningseffekl. Därför är del, herr lalman, av fieraskäl en dålig molivering som utskoltei har använt sig av när det har avstyrktmotionen. Jaglycker lill sist, herr talman, alt det borde ha varit möjligt för utskottet attena sig om en motivering i enlighet med vad som har framgått av det särskildayttrandet. ERICREJDNELL (fp) kort genmäle: Jag förstår alt även chansen att fö diskutera den här ur socialdemokratisk synvinkel sett godakaramellen som man har fält i TV . Men eftersom det är irafikutskottetsbelänkande 18 som skall behandlas, tänker jag inte gå in i den diskussionen.Tids nog, när vi har fält papperen på bordet och alla fakta, skall RuneJohansson - det kan jag försäkra - fä etl klart besked även från folkpartielssida. ()kort genmäle: Vi har inte från början tagit upp del särskilda yttrandet tilldiskussion i någon nämnvärd grad. Det är därför som jag tar till orda . Delär väl ganska naturiigt atl elt utskott hänvisar till upphandlingskungörelsen.Samtidigt skall i vara medveten om att man i samband med debeställningar som redan gjorts kom överens om all viss del av beställningarnaskulle effektueras här i . Vi ärju, , också bundna avinternationella konventioner på handelssidan. Det är för oss mycket angelägetatt i ett läge som det vi nu befinner oss i försöka utnyttja den svenskaindustrin i största möjliga utsträckning. I och med atl man skall konkurrera ompriserna frågar vi oss när det gäller inköp av t. ex. vagnar: Vad kanvi göra dem för här i ? Vad kan italienare, tyskar och andra göra demför? Vi skall försöka alt fördela summorna, vilket man också avhandelspolitiska skäl kan göra. Del är alltså vår avsikt. Bara en kort avslutning av den evinneriiga diskussionen om lullvägar.Om del finns kommuner i detta land som till harsagt att man har planer på brobyggen som man gärna skulle vilja fullfölja, inte har pengar till det och alt man är intresserad av att broarnatullbeläggs, för då kunde man få fram dem i lid -ja, då lycker jag att del ärriktigt av en kommunikationsminister att gå till och fråga: Vadkostar detta? Hur skulle detta ulfalla? Utred den här saken, så alt jag harnågonling i min hand när jag skall diskutera sådana här frågeställningar medkommuner och också med mina regeringskolleger. Delär inte fråga om att bygga lullvägar över motorvägarna här i landet, utan delär i så fall fråga om att ta upp den här saken när det gäller enskilda broar.Lev inte för högt på della i den debatt som vi har och flytta inte överdebatten till etl annat plan än det som vi skall behandla! Trafikpolitiken,m. RUNEJOHANSSON i (s) kort genmäle: Jag konstaterar bara att vid denna sena timme ären lika god advokat åt kommunikationsministern som han var under debattentidigare . Jag konstaterar också att är en lika godliberal som . Han har heller ingen definitiv uppfattning. Dettainnebär all man i regeringskretsar har tre olika uppfattningar vad gällerinförande av tullvägar. Del skall bli intressant att se var den frågan hamnar iframliden. Sedan några ord om det särskilda yttrandet. Jagvill, , erinra om vad hävdade i sitt huvudanförande,när han bl. a. kritiserade regeringen för att man har för dålig framförhållningvad gäller investeringar och den framtida utvecklingen av kollektivtrafiken.Det är där det särskilda yttrandet om motorvägnar kommer in i bilden. I sambandmed atl kommer alt anta proposilionen om den regionala trafiken,kollektivtrafiken och huvudmannaskapet får säkert en hel del järnvägsbanor påkortare sträckoren annan betydelse än vad de har . Det är mycket troligtalt man på dessa banor med ekonomisk vinst kan övergå från lok och vagnar tillmotorvagnar. Därför måste man se kravet i vår motion och del särskilda yttrandesom vi har avgivit till betänkandet som ett led i denna framförhållning. Jagtycker all det är märkligt all inte utskottet har kunnat enas om en gemensamskrivning på den punkten. Man kan inteklaga på riksdagsledamöternas intresse för de trafikpolitiska frågorna. Om delintresset vittnar det stora antalet motioner som behandlas i detta betänkande.Del trafikpolitiska intresset är naturiigt, då ett väl fungerandetransportsystem är förutsättningen för ulvecklingen inom samhällslivets olikaområden. Jag tänkte för min delinte uppehålla mig vid tullvägarna ulan vid flygplats- Trafikpolitiken,m. ochluftfartsfrågorna i mitt anförande - och i varje fall när det gäller denutrikes delen av flyget handlar det inte om tull, utan där kan man t. o. m.handla tullfriu. Enomfattande utveckling har skett på flygets område. Den civila flygtrafiken påde svenska statliga flygplatserna med linjelrafik har ökal under budgetåret1976/77 såväl inom linjefarten som charterlrafiken, medan allmänflygel minskadenågot. Passagerarfrekvensen i utrikes linjefart ökade med 3 96, och det är likamed den årliga ökningen . Totalt befordrades 2,4 miljonerpassagerare till och från . Antalet avresande passagerare i inrikeslinjefart var 2 miljoner, vilket betyder en ökning jämfört med närmastföregående år. Den genomsnittliga årliga ökningen har uppgått till . Anlalet ankommande och avresandepassagerare i charlertrafik översteg 2-miljonersstrecket, ochdel är en ökning med hela 17 96. I en prognos över flyglrafikutvecklingenräknar luftfartsverket med en passagerarökning om i genomsnitt 7,5 96 per årfram lill . Ävenom de redovisade siffrorna verkar tillfredsställande för utvecklingen kan nogdrömmen om ett svenskt folkflyg inte förverkligas. Med våra långa avståndskulle del naluriigtvis vara önskvärt, men då befolkningsunderiaget är litetoch då vi i vår trafikpolitik valt all även ekonomiskt stödja andratrafikgrenar, t. ex. järnvägen, är del svårl att frångå principen om all flygelskall bära sina egna kostnader. Jag tror dock alt del är möjligl att med enrationellare struktur och fördelning göra flygalternativel mer lönsamt ochattraktivt. Kommunikationsminister önskar, som han sade i sitthuvudanförande, ett väl utvecklat flygnät så att andra än de s. k. portföljbärarnakan utnyttja det. Det är också min förhoppning att vi skall få en sådanutveckling. Ietl TV-program för kort lid sedan om linjeflyget förfasade sig programledarenöver luftfartsverkets stora överskott. Med de stora investeringar som gjorts inya flygplatser på , och kommer verket inte att kunnaklara sina förpliktelser när det gäller räntor och amorteringar till stal ochkommun - det är i stället sanningen. Del går nämligen inte att ylleriigare höjaavgifterna lill en sådan nivå att detta kan , utan målsättningen måstevara att klara förränlningskraven. Enannan fråga är om del svenska inrikesflyget har en sådan struktur och ettsådant linjenäl som motsvarar dagens krav på rationell drift och ändamålsenligaförbindelser. Jag och några medmotionärer har begärt en utredning om detta. Vitror att man genom olika åtgärder skulle kunna nedbringa kostnaderna och görainrikesflyget mer attraktivt . Inrikesflygetinom bedrivs av SAS och samt av olika bruksflygsföretag. SAS har delånga och lönsamma linjerna, medan på sin lott fåll de många kortaresträckorna. SAS inrikestrafik har därför givetvis ett icke föraktligtöverskott, medan de ekonomiska bekymren hopat sig över . Luftfartsverkethar genom att differentiera passageraravgifterna lill inrikestrafikens fördelgivil sitt bidrag. SAS överförande till av två dagliga förbindelser på hargivit en bättre ekonomisk sits. har emellertid inte resultatet av denåtgärden blivit riktigt vad man hoppades pä, då utvecklingen i Luleåområdetstannade av. Nackdelenmed den nuvarande uppdelningen är atl inrikesflygpriserna måste anpassas tillLIN:s ekonomiska situation, och därför belastas passagerarna med högrekostnader än nödvändigt på vissa linjer. Delta verkar orimligt och hindrar ensund utveckling av inrikesflyget. Därför har också luftfartsverket hosregeringen begärt en översyn av inrikesflygets struktur i syfte all stärka dessekonomi och trafikmässiga förutsättningar. Förhållandena har ävenuppmärksammats av pris- och kartellnämnden, som anser del vara väsentligt meden skyndsam översyn för att flygkonsumenterna ulan tidsutdräkt skall komma iåtnjutande av kostnadsmässigi betingade priser i den inrikes flygtrafiken. anserdet särskill betydelsefullt att prissättningen utgårfrån en sä rationellt bedriven verksamhet som möjligt och inte bestäms avföretagsenheter med ogynnsam koslnadsslrukiur. Om så inte sker, kommerkonsumenterna atl drabbas av högre priser än vad som annars skulle varitfallet. Dethittills tillämpade förfarandet, säger nämnden vidare, atl baseraprissättningen på de ekonomiska förhållandena hos enban är ocksåtvivelaktigt med hänsyn till de ägarintressen SAS direkt och indirekt har iLIN. Genom dessa prissäuningsprinciper kan SAS förbäUra möjligheterna lillavkastning på sin kapital i som förelaget erhåller eu väsentligtöverskott i sitt egel slamlinjenäl. Härigenom kan den svenska inrikeslrafikenkomma atl svara för en orimligt hög andel av överskottet av SAS:s totalaflygdriftsverksamhet. Då överföringen av de två dagliga flygförbindelsernaStockholm-Luleå-Stockholm gäller från räknat,har luftfartsverket begärt en utvärdering av de båda förelagen om resultatet avöverföringen. Verket harockså funnit att den obalans mellan de båda förelagensresultat som förelåg alltjämt är betydande och därmed hotar enenhetlig prisnivå på inrikesflyget. Därför bör möjlighelerna till ytterligareålgärder i utjämnande riktning undersökas. Trafikutskottetdelar molionärenas uppfattning om nödvändigheten av en utredning ominrikesflyget i stort. har också regeringen enligt ett pressmeddelandeaviserat tillsättandet av en ulredning om flygplatssystemets roll i ensamordnad trafikpolitik, och irafikulskotlet finner detta tillfredsställandeoch förutsätter att utredningsarbetet bedrivs skyndsamt. Iregeringens pressmeddelande sägs att ulredningen skall gälla lokaliseringen avde svenska flygplatserna för inrikesflyget och att inrikesflygnätet skallstuderas. Detta är som jag ser det etl tillmötesgående av förslagen i vårmoiion. Däremot sägs inget direkt om atl själva inrikesflygels slruktur skallses över. Jag förmodar att så är fallet men hade ändå tänkt få det bekräftat avkommunikatiosminislern . Han har tyvärr måst lämna kammaren för andrauppgifter.