prot · G10924 · 1977-12-31 00:00:00 — Detta är en angelägenfråga, och det hade varit viktigt att reformen trätt i kraft redan den 1januari 1978. Socialministernsäger att han inte vet om man kommer atl följa riksförsäkringsverkels förslagpå alla punkter. Jag hoppas verkligen all han gör del ~ något annat skulle varaolyckligt! Diskussionen har gällt huruvida tillämpningen av de förändringar somförelogs 1976 har följt de intentioner som hade. del som om här inträtt en väsentlig försämring. Det var den opinionen som gjorde atl vi bad riksförsäkringsverketgöra utredningen. Jaghar den uppfattningen, , atl del var viktigt med en remissomgångav utredningen. Jag tror inte all hade varit nöjd med förhållandena,om vi inle låtit utredningen gå ut på remiss. Jag kan tala om alt del sistaremissvaret kom in . Dethar kommit in blandade synpunkter. Det är dessa vi nu håller på altsammanställa. Vi hoppas all vi skall få fram en redovisning till riksdagensnarast möjligt . BÖRJENILSSON (s): Departementet fick förslaget , om jag inte minns fel. Detär klart atl det är viktigt att man remitterar sådana här utredningar tillorganisationer och andra som har erfarenheter. Del tror jag alt man skulle hahunnit med och ändå kunnat framlägga ett förslag . Dettaär ulan tvivel en viktig fråga, och alla väntar på alt reformen skall träda ikraft . Men skjuter man på del. Jag tycker det är synd på delta sätt har fördröjt detta ärende. Överläggningen var härmedslutad. § 8 Om jakträtten pånorrländska fjällägenheter Jordbruksministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1977/78:97, ochanförde: har frågat mig om jag, i anledning av att samernabehåller jakträtten på viss mark som utarrenderas och på vilken älgjakt enligtkontrakt upplåts till arrendatorerna, är beredd att vidta åtgärder, innebärandeatl älgjakt enligt tilldelning på s. k. norrländska fjällägenheter undergällande jakttid reserveras för arrendatorerna. Enligtrennäringslagen får medlem i sameby bl. a. jaga på utmark inom de delar av bynsbetesområde som hör till renbetesfjällen eller lappmarkerna, när renskötsel ärtillåten där. Jag vill härvid erinra om atl samerna jagar inte bara för egetbehov utan även lill avsalu. Jakträtteningår som en birättighet i renskötselrätten. kan jakträtt på sammamarker under vissa förutsättningar mot avgift upplåtas åt andra. Upplåtelsenges av lantbruksnämnden. Upplåtelseavgiften delas mellan samebyn ochsamefonden. Sådanaåtgärder som åsyftar förutsätter ändring i rennäringslagen. Jagär inle beredd all lagstiftningsvägen inskränka samernas jakträtt. De problemsom kan uppkomma bör enligt min mening kunna lösas i samförstånd mellansamerna, arrendatorerna och lantbruksnämnden. Slutligenvill jag som information till nämna alt enligt inhämtadeuppgifter skall överläggningar mellan och företrädare för bl.a. samerna beträffande frågor rörande älgjakten påbörjas . Jag tackar jordbruksministern för svaret på frågan och noterar sompositivt all överläggningar i dessa frågor skall äga rum mellannaturvårdsverket och företrädarna för samerna. Det är nämligen inle i förstahand en ändring av rennäringslagen som jag har ifrågasatt - jag har inle pånågot säll velat inskränka samernas jakträtt - ulan det är mera fråga om allpraktiskt hantera de bekymmer och de konkurrensproblem som så lätt uppslår närolika jaktlag på samma marker jagar efter älg. Bakgrundenlill min fråga är ett exempel från en sameby som disponerar jakträtt på 89 000hektar och där har en tilldelning på ett visst antal älgar. upplåtsför tre arrendalorer jakträtt för en vuxen älg och en kalv. Ipraktiken fungerar det så, att hela älgjakten i stort sett bedrivs på de 19 000hektaren, och de övriga lämnas ål sitt öde. Delborde gå atl hitta praktiska lösningar på problemen utan all samernas rättenligt rennäringslagen ifrågasätts. Det är självfallet angeläget atl samerna får möjlighetalt utveckla sin kultur och sin näring, men har dessa båda grupperett intimt samband med varandra. Jag hoppas därför på ett positivt resultat avöverläggningarna och förutsätter att arrendatorerna och andrabefolkningsgrupper som kan ha denna typ av problem får möjlighet att framförasina synpunkter i samband med de överläggningarna. Överläggningenvar härmed slutad. Omrätten till statsbidrag för gödselvårdsanläggning § 9 Om rätten tillstatsbidrag för gödselvårdsanläggning JordbruksministernANDERS erhöll ordet för att besvara () den 25 oktoberanmälda fråga, 1977/78:102, och anförde: har frågat om jag är beredd att medverka till en sådantillämpning av gällande bestämmelser att, om myndighet ålägger jordbrukare medanimalieproduktion att anlägga gödselvårdsanläggning, jordbrukaren då ocksåskall ha rätt till statsbidrag. kan erhålla statsbidrag för vatten- och luftvårdande samtbullerreducerande åtgärder om hälsovårdsnämnden, eller annanbehörig myndighet funnit åtgärden nödvändig från miljövårdssynpunkl. I enlighetmed beslut lämnas bidrag till anläggningar som var i drift den 1juli 1972. Produktion som nystartats eller efter längre tids uppehållåterupptagits efter berättigar inte till bidrag. ANTONFÅGELSBO (c): Jag skall be atl få tacka jordbruksministern för att jag har fåll minfråga besvarad. Det kan väl tyckas att det här är en liten och udda fråga, menden berör dock en hel del jordbrukare. Vivet - och det framgår av svaret - atl statsbidrag utgår för vatten-ochluflvårdande åtgärder. Men del finns här ett magiskt datum. Som vi hörde avjordbruksministern utgår bidrag inte lill produktion som nystartats eller somefter en längre tids uppehåll återupptagits efter . kan delemellertid hända att en jordbrukare av en eller annan orsak haft sin produktionneddragen vid . Det kan bero på dåligt skördeutfall, som medförtatt jordbrukaren tvingats dra ned sin besättning. Det kan också ha berott påsjukdom eller olycksfall. Jag har er.empel på detta. När jordbrukaren sedanökar sin produktion igen och blir ålagd av en myndighet att uppföra en sådanhär anläggning, finner han del litet egendomligt - och det gör jag också - att haninte får något statsbidrag. Han tycker att det borde utgå även i hans fall. Jagskulle vilja fråga jordbruksministern om del för sådana fall inte finns någradispensbestämmelser eller besvärsmöjligheter. Jag hemställer tilljordbruksministern att mera konkret ange vilka sådana möjligheter det finns. 2 protokoll 1977/78:24-25 Omforskning rörande medel för bekämpning av lövsly Bestämmelser av det slag som vi här diskuterar bör naturligtvis varaså utformade atl man i enskilda ärenden kan ta hänsyn lill särskildaomständigheter. Så är också fallet med miljövårdsbidragen. Lanibruksslyrelsenhar i sina anvisningar till lantbruksnämnderna meddelat att man i fråga omproduktionens omfattning inte kan ställa upp alltförpreciserade krav. En tillfällig nedgång i djurhållningen vid den härtidpunkten, exempelvis beroende på sjukdom eller pågående ombyggnader, skallinte påverka bidragsgivningen. Delankommer på lantbruksnämnderna eller, om besvär har anförts, pålantbruksstyrelsen och i sista hand på regeringen alt i vanlig ordning tolkadessa bestämmelser. Våra erfarenheter på departementet är atl denna tolkninginte har vållat några problem. ANTONFÅGELSBO (c): Enligt vad jordbruksministern nu har sagt finns del alltså här enöppningsmöjlighet, och jag ber atl få lacka för det tilläggssvar jag fått påmin fråga. Överläggningenvar härmed slutad. §10 Om forskning rörande medel för bekämpning av lövsly Jordbruksministern erhöll ordet föratl besvara () anmälda fråga, 1977/78:111, ochanförde: har frågat mig om jag vill redogöra för denforskningsverksamhet kring nya typer av bekämpningsmedel, som avses blialternativ vid bekämpning av lövsly. Forsknings-och utvecklingsverksamhet i syfte att få fram nya medel för bekämpning avlövsly bedrivs främst inom industrin. Del är därför svårt all få fram närmareuppgifter om hur omfattande denna verksamhet är. F. n. pågår experiment medflera kemiska medel, som ter sig intressanta för lövslykonlroll. Bland desubstanser som prövas kan nämnas glyfosat, ett ämne som har låg giftighet ochsom snabbi bryts ned i naturen. finns enforskargrupp, som följer utvecklingen när det gäller nya bekämpningsmedel medanvändningsmöjligheter inom skogsbruket. Gruppens arbete omfattar bl. a.undersökningar av olika preparats effekter på lövsly. Bedömning sker därvidmed hänsyn inte enbart lill preparatens effektivitet utan också till derasmiljöeffekter. Gruppen har tagit initiativ till specialundersökningar rörandemiljöeffekterna, t. ex. när det gäller inverkan av fenoxisyror på bärris. Jagvill understryka alt det är utomordentligt viktigt all preparatens olika hälso-och miljöeffekter undersöks noggrant innan preparaten tas Enligtlagstiftningen om hälso- och miljöfartiga varor åligger det den som tillverkareller importerar en produkt att noga undersöka bl. a. vilka egenskaperprodukten har från hälso- eller miljösynpunkt. Detta material granskas avproduklkonlrollnämnden i samband med regislre-Hngen av preparaten. BIRGERNILSSON (s): Jag tackarjordbruksministern för svaret på min fråga. Orsakenlill all jag har ställt frågan är att det, trots all den forskning sombedrivits omkring besprutningarna inom skogsbruket, växer fram en allt störreoro hos allt fler människor för kemiska medel inom skogsbruket. Jag tänker dåbåde på besprutningarna och på skogsgödslingen. Jag har begränsat min frågalill skogsbruket, men jag vill tillägga att oron även gäller användningen avgifter inom jordbruket. Vimöter denna oro inte bara inom opinionsgrupper utan kanske framför allt hos denbofasta befolkningen ute i skogsbygderna samt hos dem som arbetar inomskogsbruket. Jag träffar dem ofta och kan intyga att så är fallet. Denuppmärksammade uppvaktning från som skedde inför statsministern för enlid sedan är ett tecken i samma riktning. Också många hälsovårdsnämnder ute iskogskommunerna har från sina utgångspunkter försökt begränsa användningen avde kemiska preparaten i skogsbruket. Detär alldeles rikligt atl vi lekmän skall tro på forskarna. De har kunskapernaoch resurserna. Men så länge forskarna är delade i två läger, som i den härfrågan, vet den enskilda människan inte vem hon skall tro på. Då är det bådemänskligt och naturligt att hon värjer sig för åtgärder, som hon upplever somett hot mot hennes hälsa och närmiljö. Fråganom användningen av kemiska medel inom skogsbruket och även inom jordbruket togsupp vid del socialdemokratiska siorrådslaget i för sedan.Människor från skilda håll i landet gav även där ullryck för sin oro i dennafråga. Samtliga utskollsgrupper förenade sig i det gemensamma kravet på enstarkare kontroll vad gäller användningen av kemiska medel och på attväsentligt ökade resurser nu måste sättas in för att ta fram nya alternativtill de kemiska be-sprutningsmedlen. Jag slår helt bakom rådslagsgruppernasuttalanden i denna fråga. Isill svar räknar jordbruksministern upp en rad undersökningar som pågår. Del ärbra att man ser närmare på dessa medel. Men jag får ändå intrycket atlregeringen inte driver på tillräckligt i den här frågan. Jaghar den uppfattningen atl har kommit längre i fråga om forskning påområdet, och jag skulle vilja sluta med alt ställa en följdfråga: Det är bramed utredningar och undersökningar, men när tror jordbruksministern att mankan komma fram till konkreta resultat, som kan prövas i praktiken? Omforskning rörande medel för bekämpning av lövsly Omforskning rörande medel för bekämpning av lövsly har inte frågat mig om den oro som den kemiskabekämpningen orsakar hos stora befolkningsgrupper. har frågatom jag vill redogöra för den forskningsverksamhet som pågår kring nya typer avbekämpningsmedel, som avses bli alternativ vid bekämpning av lövsly, och denfrågan har jag svarat på. Nuställer ytterligare frågor och menar all den nuvaranderegeringen inle skulle ta tillräckligt kraftfullt i de problem som det ulantvivel är frågan om. Jag tackar för den tilltro som han hysertill regeringen, att vi skulle kunna åstadkomma vad han och hansparti inte har hunnit åstadkomma . Del är enuppskattning som jag sätter värde på. Jagkan försäkra att vi har den här frågan under skärptuppmärksamhet, men jag kan inte ange en tidpunkt när de nya medlen ärfärdiga för atl las i praktiskt bruk eller om de över huvud taget kommer atltas i bruk. BIRGERNILSSON (s): Den historieskrivning som statsrådet försöker sig på stämmer inle medverkligheten. Den förra regeringen drev ju på i den här frågan på många olikasäll, och man har från socialdemokratiskt håll följt upp detta genom motionerunder den nya regeringens tid. Delär alldeles riktigt att min fråga gällde alternativa bekämpningsmedel, men detär väl ganska naturligt och konsekvent att jag även kommer in på frågan om dentidpunkt när dessa alternativa medel kan tänkas bli prövade. Människornas orostillas ju inte av alt man räknar upp en rad undersökningar som pågår.Människorna i skogsbygden kräver alt det sätts in andra medel så att de kankänna trygghet för sin hälsa. säger att historieskrivningen inte stämmer. Jag vill dåpåminna om alt det var den förra regeringen som 1975 återinfördemöjligheten att sprida kemiska medel från luften och att det var den nuvaranderegeringen som förbjöd användning av det s. k. hormoslyret, nämligen2,4,5-T-preparatet. BIRGERNILSSON (s): Del var den förra regeringen som först införde förbud motflygbesprulning, men då fick man markbesprutning i stället, och det är ingetbra alternativ, därför att den metoden säkert är hälsovådligare för dem somskall arbeta med bekämpningsmedlen. Vidarevar det ju på del sättet all jordbruksutskottet hade socialdemokratiskamotioner att behandla när frågan senast var aktuell, och då enades man om enskrivning där man förbjöd användning av vissa fenoxisyror vid flygbesprulning. Överläggningenvar härmed slutad. § 11 Föredrogs ochhänvisades 1977/78:14 tillutbildningsutskottet 1977/78:20 tillsocialförsäkringsutskoltet §12 Föredrogs och hänvisades 1977/78:28 tillförsvarsutskottet §13 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1977/78:63 och 64. §14 Jämställdhetsfrågor m. m. Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande1977/78:5 med anledning av motioner om jämställdhelsfrågor m. m. Idetta betänkande behandlades motionerna 1976/77:128 av m. (vpk), vari yrkats 1. alt skulle uttala sig för fastställandeav en minimiarbetstid , utom i de fall då annanöverenskommelse kunde nås med den lokala fackliga organisationen, 2. att hos regeringen skulle anhålla om enöversyn av lagen om anställningstrygghet i syfte att garantera alla arbetandetrygghet i deras anställning, 1976/77:536av m. fl. (m), 1976/77:541av m. fl. (m), 1976/77:1332av m. fl. (vpk), vari yrkats 1. atlriksdagen skulle hos regeringen begära förslag lill åtgärder för kamp mot kvinnodiskriminering inom arbetslivet främst genom a. ensysselsättningspolitik som tryggade allas rätt till ett meningsfullt arbete, b. bättreutbildning av och instruktioner för personal hos arbetsmark nadsstyrelsen (AMS) och länsarbetsnämnderna för att bryta könssegre geringen på arbetsmarknaden, c. förbud mot könsriktadplatsannonsering, 2. att skulle besluta att hos regeringenanhålla om genom förande av en undersökning av de hemarbetandes situation. 1.beträffande förslag till åtgärder mot kvinnodiskriminering inom ar-berslivelalt skulle avslå motionen 1976/77:1332, yrkandet 1, Nr 24 2. beträffande ökat antal kvalificerade deltidstjänster istatsförvaltning- den "'" - " motionen 1976/77:541 inte föranledde någon --------------- 3.beträffande minimiarbetstid m. m. alt skulle avslå mo- Jämställdhetsfrågor tionen 1976/77:128, m. m. 4. beträffande hemarbetes meritvärde att motionen 1976/77:536 inte föranledde någon åtgärd, 5. beträffandeutredning om de hemarbetandes situation atl motionen 1976/77:1332, yrkandet 2,inte föranledde någon åtgärd. Tillbetänkandet hade fogats särskilda yttranden 1. beträffande insatser för jämställdhet av BengtFagedund, , , i , IngridLudvigsson, och (samtliga s), 2. beträffande hemarbetes meritvärde avGördis (). Jag har begärt ordet i den här debatten för atl helt kort kommenteradet särskilda yttrande som vi socialdemokrater i arbetsmarknadsutskottet harfogat till utskottets betänkande. Demotioner som behandlas väcktes ju under den allmänna motionstiden ijanuari. lade vi också fram våra förslag påjämslälldhelsområdel. Vi föreslog insatser på en rad olika samhällsområden.När yrkandena behandlades i utskottet i samband medbudgetpropositionen, avstyrktes de på samtliga punkter. Motiveringarna föravslag var i stort sett att det mesta av vad vi föreslog var tillgodosett ellervar under övervägande, varför del inte ansågs aktuellt att tog någrainitiativ. Ivår motion aktualiserade vi bl. a. deltidsarbetet och de deltidsarbe-tandesvillkor, en fråga som i realiteten företrädesvis berör kvinnor. Vi gjorde detur en något annan synvinkel än den som speglas i dagens betänkande. Utifrånförutvarande jämsiälldhetsdelegalionens undersökning påtalade vi de brister dedeltidsanställda ofta har i sina anställningsförhållanden: låg lön,oregelbundna och ibland helt oreglerade arbetstider. Undersökningen visadeockså atl en mycket stor grupp, 84 000 vid undersökningstillfället, av dessakvinnor önskade mer arbete, varför de är alt betrakta som partiellt arbetslösa.Situationen har inle blivit bättre sedan undersökningen gjordes. Delegationenhar lagt fram en rad förslag till förbältrtngar för de deltidsanställda.Remissinstanserna var positiva. Vi begärde atl regeringen skulleredovisa hur förslagen om de deltidsanställdas villkor skulle behandlas, mendenna begäran vann icke riksdagsmajoriielens gehör. Vikan bara konstatera alt inget påtagligt hänt på jämställd-hetsområdet,varför vi avser att återkomma med nya förslag lill åtgärder under innevaranderiksmöte. För dagen har vi inget eget yrkande, men har genom vårt särskildayttrande velat markera alt vi anser atl inle heller jämställdhelsarbetethar fått den prioritet som regeringsdeklarationen gav utfästelse om. ALFWENNERFORS (m): Jag skulle kunna förstå den kollega i kammaren som ville ställa frågan:Kan det verkligen finnas något nytt att tillföra debatten om jämställdhetmellan könen? Man kan t. o. m. mellan raderna i inledningen till vad utskottetsäger i betänkandet ana all behandlingen av motionerna inte gav så särskiltmycket nytt. Så egentligen skulle del inte finnas mycket för mig att säga. Jagskall försöka fatta mig kort. Man skulle ju också kunna ställa sig frågan: Är detnyheterna i en debatt som är måttet på en frågas betydelse? Mångaav oss i det här huset upplever jämställdhetsfrågan som 1970-taleis kanske mestgenomgripande förändring i den enskilda människans vardagstillvaro. Många avoss upplever jämställdhelsfrågan och kraven på ändringar som en genomgripandereformering av sättet att leva. Jag tänker här inle bara på de många orättvisorsom drabbar och som drabbat kvinnor. Jag tänker också på de orättvisor somfaktiskt kan drabba män. Varför är det exempelvis inte lika naturligt ochvanligt att männen -papporna - får uppleva detta att ta hand om sina barn närde är rikligt små? Varför är det så få män förunnat att på del sättet - del mänskligasteav alla - bli hjälpta med exempelvis den egna mognadsutvecklingen? Alltfler blir inte bara medvetna om jämslälldhelskraven. Allt fler finner demockså berättigade. T. o. m. förstockade, reaktionära politiker av olikapolitisk färg, som fnös och ryckte på axlarna , inser i dagatt jämställdhetskraven är angelägna. Ändåfinns det många, många runt om i vårt land som upplever jämställdhetsfrågansom en radikal nymodighet. Jag träffar dem ute på det politiska fältet. Jag träffardem i min verksamhet på min civila arbetsplats. Jag träffar dem i facket. Jagträffar dem vid förhandlingarna. För många, många människor är frågan omjämställdhet dess värre ganska ny. Detfinns dessutom något annat som kännetecknar den här frågan som så många andra,och jag tycker alt Casinorevyns skådespelare beskrev del mycketträffande i en monolog . Tänkom alla människor kunde vara som vi svenskar, sade . Tänk om allakunde hålla ihop som vi svenskar, respektera varandra, ta hänsyn och lycka omvarandra - efter förtjänst, lade lill i sin monolog. Tänk omalla människor kunde som vi svenskar behandla varandra lika rättvist, likajämlikt. Tänk om alla människor i hela världen kunde vara som en enda storfamilj. Jag blir alltid så förtvivlad när jag ser hur man behandlar de stackarsnegrerna, utropade i sin monolog. träffade jag ensådan där svarting. Jag log'en i hand och hälsade på'n - precis som om han varen av oss. Inte svärtar de, inte. Vi kan gott kosta på oss att hälsa på demnågon gång . Det behöver inte bli någon vana - det kunde vara någon gångom året, kanske. Och jag tror att de skulle uppskatta Och gör de det inteså ä la bonne heure -jag vill inle krusa dem. Är de styva i korken så hem meddem lill igen. Tidenmedger inte, herr talman, att jag citerar mer ur monolog om osssuperduktiga och självgoda svenskar, som alltid vet bäst hur det mesta skalllösas inte bara i det här landet utan runt om i hela världen. Det är lätt attpå hundratals mils avstånd brännmärka rasdiskriminering. Det är svårare attleva som man lär här hemma. Ochdess värre är jämställdhelsfrågan för många någonting av en negerfråga. Vi ärinte bara medvetna om atl vi skall vara jämställda. Vi talar dessutom vitt ochbrett om det på banketter och i andra seriösa och högtidliga sammanhang. Menhur är det lill vardags där hemma? Vem pressar den manlige politikerns byxor?Vem tvättar skjortorna? Vem lagar maten? Vem lar hand om spyornanär barnen kräks, osv.? Lever vi verkligen som vi lär? Vem skriver protokoll imin fackklubbs styrelse på NK-Åhléns? Vem är ordförande? En karl.Vem fixar mackor och kaffe? Vem dikterar brevet lillföretagsledningen med begäran om flextid? Vem skriver ut brevet påskrivmaskin? Medandra ord, herr talman: om debatten tillförs nyheter eller inle, så ärvi alla som politiker och mer eller mindre oförbättertiga egoister klara överatt skall det någonsin bli resultat av vårt arbete på del här området måste vibereda oss på att verkligen jobba med oss själva och att tjata och åter tjata.Fördomarna är så inrotade, vanorna likaså. Det vill verkligen till att visätter i gång med ett slags politiskt grovarbete för att komma någonstans i denhär politiska frågan. Arbetsmarknadsutskottethar en hel del atl berätta som är av intresse. Vi säger i betänkandet bl. a.att har över 700 000 kvinnor kommit in på arbetsmarknaden.Förvärvsfrekvensen för kvinnor i åldern är ca 70 96, men kvinnorväljer fortfarande s. k. kvinnliga yrken - vård- och serviceyrken. Och männenväljer lika ensidigt. Kvinnorna _ har lägre genomsnittslön än männen, ochvidare beräknar man att av antalet deltidsarbetande, ca 900 000, är kvinnor. Ivpk-motionen 1332 med som första namn krävs det ensysselsättningspolitik som skall trygga allas rätt till ett meningsfulltarbete. Motionärerna vill vidare att arbetsmarknadsverkets personal skall fåutbildning för all bättre kunna bryta segregeringen på arbetsmarknaden, och manvill dessutom ha ett förbud mot s. k. könsriktad platsannonsering. Utskottetmenar att målet för sysselsättningspolitiken redan är fastställt av en enigriksdag, och när det gäller förverkligandet hänvisar vi lill ett intensifieratarbete med jämställdhelsfrågan hos just arbetsmarknadsverket. Beträffandeförbud mot könsriktad platsannonsering, så omfattas frågan av den lagstiftningmot könsdiskriminering som f n. utreds inom regeringens kansli. Vidare finnssådana förbud redan på den statligt lö- nereglerade sektorn.Jämställdhelsavtalen på den enskilda sektorn motverkar slutligen sådanannonsering. ModeratenBertil m. fl. har i motionen 541 begärt fler deltidstjänster påkvalificerad nivå. Stat och kommun bör gå före och inrätta sådana tjänster,säger man. Hurligger det till f n. med antalet sådana befattningar? Ja, här har det utmärktaulskotlskansliet lyckats finna en tabell som belyser den sneda könsfördelningennär det gäller chefsbefallningar. Tabellen återfinns på s. 4 i betänkandet nr5. Och faktiskt belyser tabellen problemet på ett nytt sätt.