prot · G109138 · 1977-12-31 00:00:00 — Litellängre fram i den socialdemokratiska motionen anges att det internationellakonkurrensläget skärpts , således efter det ausocialdemokraterna lämnade regeringen, och all del är en svag internationellkonjunkturutveckling. Det finns en betydande överkapacitet, säger man. vilketinle minsl är en följd av att nya länder och nya produkter uppträder påvärldsmarknaden, atl nya gruvor öppnats i fjärran länder och en arbetsin-tensivproduklion i länder med betydligt lägre löner än i . Dessa deklarationeri den socialdemokraliska motionen kan jag stryka under, för förhållandena ärsädana. Vadhardåhänl?Jo,statsminister har så sent som lillsati en särskildgrupp som skall bedöma den framlida inriktningen av del svenska näringslivet.Den har enligt direktiven fått myckel stor handlings-frihel och slorämnesbredd, och den har att göra sina bedömningar förutsättningslöst. Utskottethar vidare behandlat en motion, nr 1701, undertecknad av . m.fi., där det begärs en utredning om hantverkets situation och framlidsulsikier.Den moiionen har majoriteten i utskottel lillstyrki, medan socialdemokraternahar reserverat sig. Reservanterna tycker inte att del är meningsfullt med ensådan utredning. Vi anser emellertid alt det bör göras en bred bedömning avhantverkets situation, och skall man kunna göra del erfordras elluiredningsarbete. Reservanlernamenar all hanlverket måste bedömas från bransch lill bransch. Men om man tittarpå problemet så finner man atl hantverkets omfattning minskar över hela linjen.Enligt uppgifter var antalet godkända gesällprov i 46branscher 2 1965. Den siffran har minskal lill 1975. Jag kan inleförslå vad del skulle vara för praktiskt med att utreda 46 branscher var försig. En översyn över hela linjen måste ju vara det mest riktiga. Jagvill gärna nämna motion 348 av i Slockholm om åtgärder för attunderiätta bildande av löniagarägda företag. Han kommer väl själv atl tala förden motionen . Del förslaget har slöd från . Vi motioneradeom delta 1976, och vi har rekommenderat det genom förbunds-siämmobeslut. Menett särskilt beslut nu är inte nödvändigt, då kooperationsulredningenbehandlar den här frågan. Blandövriga molioner finns en, nr 1628 av , vari föreslås en informationskampanj för köp av svenska varor. Ja, man kan ju länka sig 61 Nr 138 att detla skulle kunna vara sympatiskt och att del skulle kunnabehövas. Onsdaeen den utskottelhar ansett att det inte finns några möjligheter alt vidta åtgärder av 10 mai 1978 störreomfattning på det områdel. Man kan inte låta bli att notera atl här har förtskampanjer från och från många andra häll som byggt Näringspoliliken P uppmaningen: Var prismedveten!Om man skall följa den uppmaningen och alltså vara prismedveten skall man juvälja en utländsk vara i stället fören svensk, som oftast är dyrare. Jaghar aldrig förstått vad den här påverkan på den köpande allmänheten egentligenskall fylla för uppgift. som arbetslösheten ökas uppmanas folk atlköpa utländska varordärföratt deär billigare -det blir ju kontentan av dethela. Därför har utskottet också sagt att man anser att en sådan kampanj skullefrån såväl handelspolitiska som arbetsmarknadspoliliska utgångspunkter varaett trubbigt instrument. och LillyHansson har i moiionen 807 med en motivering på tolv rader yrkat atl riksdagenuppmanar regeringen all kartlägga svensk industris ulvecklingsmöjligheler. MenNils har inte i näringsutskottel reserverat sig mot atl motioneninte tillstyrkts. Och del kan sägas atl regeringen har, medan moiionen låg tillsig i utskottet, tillsatt en näringspolitisk delegation som kommer attbehandla just de frågor som motionärerna funnit så angelägna. Jagber att få yrka bifall till utskottets hemställan. JÖRNSVENSSON (vpk) kort genmäle: Man kan ge räll när han sägeratt alla problem inte kanskyllas pä den borgerliga regeringens politik. Det är precis vad jag ocksåförsökt säga. Nej, det förhåller sig sä att del finns vissa allmänna ekonomiskaförhållanden som harait göra med det ekonomiska systemet och hela liden verkari bakgrunden som den mest drivande faktorn - inte den enda men den tyngstafaktorn i situationen. Det har också själv påpekat; han talarom den internationella lågkonjunkturen, arbetslösheten i utlandet osv., ochdel ärju rikligt. Men då förvånar det mig att man inte drar några slutsatser avdel. Varför är man så rädd atl sätta den ekonomiska organisationen av samhälletunder debatt? Del ärju ändå detta det handlar om - atl det måste vara någolgrundläggande fel i denna ekonomiska organisation, att den har överlevt sigsjälv, alt den inte kan klara problemen. Sä är det ju i hela den kapitalistiskavärlden. Mankan säga vad man vill om planekonomierna. Det är möjligl all den typ av planekonomi som finns skulle kunna göras annoriunda och bättre, att den har svåra brister. Det är dock etl fiikliskt förhållande allplanekonomierna snabbi fyller igen den klyfta som rått mellan den kapitalistiska och den socialistiska världen. Utvecklingen går snabbare i olika hänseenden, produk tionen växer snabbare i planekonomierna. Det finns ingen arbetslöshet i planekonomierna, medan det i den kapitalistiska världen går mellan 15 miljoner och 20 miljoner människor arbetslösa. Del finns inga konjunktur variationer i planekonomierna som man besväras av. men konjunkturvaria- 62 tionerna styr på ell oproportioneriigt och orimligtsäll situationen för de många människorna i denkapitalistiska världen. Kvinnornas ekonomiska frigörelse är hunnen myckellängre i planeko- Onsdaeen den nomierna på grund av alt man där genom sinsnabba ulveckling har behov av . |g.,o t. ex. har en av de lägsta proportionerna kvinnligyrkesverksamhet, och även , som har relativt hög kvinnlig Näringsnnlitiken yrkesverksamhet, liggerefter jämfört med planekonomierna. är långt mera utbyggd iplanekonomierna. En viktig del av del sociala systemel är långt merautbyggd i alla planekonomier än vad den är i någol Detvisar möjligheterna att genom annorlunda sociala prioriteringar, som inlebygger på profilhänsyn, komma fram och ulnyltja Mankan naturligtvis säga all del finns många kapiialisiiska länder därlevnadsstandarden alltjämt är högre än i planekonomierna. Del är naturligtvisrikligt, men det beror i slor ulslräckning på all dessa gamla kapiialisiiskanationer är gamla industriländer, medan däremot planekonomierna är relativtsett nya industriländer. Man kan fråga sig vad för sorts standard man skall haoch eftersträva. I finns det fiera bilar än i något annal land, men detfinns också 30 miljoner människor som inte får tillräckligt med mal. Sjukvårdenär uselt organiserad. Barnomsorgen skall vi inte tala om. Om man mäter standardpå ett socialt sätt får man faktisklen annan bild, som talar till planekonominsfördel. FRITZBÖRJESSON (c) kort genmäle: Jag är inte beredd att la upp en stor debatt om det kapitalistiskaeller del socialistiska samhällets fördelar och nackdelar. Del skulle laalldeles för läng tid alt gå igenom alla de aspekter som finns på detla. Vårtsamhälle har naturligtvis sina fel, som alla andra samhällen i den demokraliskavärlden, men vi vet att det finns saker inom socialistiska länder som viabsolut inte vill ha här. Man kan säga alt del finns ingen arbetslöshel, men vivet atl det finns skyldighet alt arbeta i ett sådant land. Vi kan också tänkaoss vilka lagar som ligger bakom en sådan skyldighet, för all reglera ochförverkliga den. Delfinns etl litel exempel som kan tas fram över hur besvärligt del kan bli mellande totalitära länderna och den fria demokratiska världen. Det har kommit fram att för över fartyg ii|lbekvämlighetsfiagg och på det sättet konkurrerar med t. ex. den svenskasjöfarten. Man blir förvånad över delta, men vi har fltt mycket säkra uppgifterbåde från sjöfartsnäringen och från annat håll, och då finner man hur svårtproblemet är ur konkurrenssynpunkt Även de totalitära länderna försöker användaen del av de metoder som den fria världen har i konkurrenshä.nseende. Jagvill emellertid inte gå in på någon lång deball om huruvida vi skall ha ellkapitalistiskt samhälle eller inte; det firi.ns ingen apl.edning lill del. (vpk) kortgenmäle: Jo, det finns all anledning att just i det nuvarande läget börjadiskutera det ekonomiska systemets egenskaper och brister, detla oavsett om manär anhängare av en mer eller mindre konsekvent planekonomi. Uppenbart är attnågot i grunden är fel med den nuvarande ekonomiska organisationen i samhället,eftersom den ända sedan 1960-lalet har lett till att vi fått en stark ökning avde arbetslösas och de undersysselsattas antal. Vi har fått fier och fierdellidssysselsatta. Den totala sysselsättningen mätt i antal effektivaheltidsarbeten har slätt stilla. Den ökade under den första delen avefterkrigstiden fram till ungefär 1965, då den började stagnera, och har sedangått ner. Efter regeringsskiftet har nedgången varit kraftig. Det behöver intebara bero på regeringen, jag påstår inte del, men det är ett faktiskt förhållande. Härfinns alltså ett grundläggande fel någonstans, som vi också kan se återspeglati en rad andra länder med samma ekonomiska syslem. Detta måste vi göranågonting åt, och del är den diskussionen jag har försökt föra. är tidenmogen för att tänka i andra termer, inte nödvändigtvis att man skall ställafrägan skarpt om planekonomi kontra marknadsekonomi, men i varje fall atl manmåste börja diskutera strukturreformer som på etl annat sätt än vadmarknadssystemet kan tar itu med slrukturförskjulningar av en typ som kan skapaökande sysselsättning i stället för denna ständiga minskning, denna ständigtökande utslagning. Attförorda strukturreformer som syftar till alt införa planekonomiska moment i enekonomi betyder ju inle alt man accepterar politiska avarter ellerbegränsningar i de politiska friheterna. Dessa förekommer i en rad fall iplanekonomierna, men de beror i och för sig inte på att de finns iplanekonomier utan de har sina speciella politiska orsaker. Pä samma sätt hardel förhållandet alt vi har vissa demokratiska fri- och rättigheter i Sverigeinte angöra med alt är ett kapitalistiskt land, ulan det har att göramed att de arbetande människorna i strid med kapitalägarna och under derasmotstånd har tillkämpat sig sådana fri- och rättigheter. Omvi således tar bort den här frågan ur diskussionen, och om vi alla är överensom att det skall finnas full politisk frihet, fulla demokratiska fri- ochrättigheter-organisationsfrihet, yttrandefrihet, åsiktsfrihet, fria och hemliga val - då kan vi diskuteravilken typ av ekonomisk organisation vi skall ha för att kunna komma lill rättamed detta mycket allvarliga sysselsättningsproblem som hotaratt skapaökande arbetslöshet och minskande effektiv sysselsättning. Någonting måste görasäl detta, och vi har därför ställt frägan: Kräver inle lidsläget att man nudiskulerar strukturreformer som ingriper i och ändrar själva systemetsgrundläggande funktioner? I det nu föreliggande betänkandet behandlas bl. a. motionen 1295, ivilken jag tillsammans med några medmotionärer hemställt om att hosregeringen begär att länsstyrelserna ges i uppdrag att utföra en regionalutvärdering av exempelvis skogsindustrin, träarbeiande industrier Sommotivering för de föreslagna åtgärderna anför vi i motionen alt del ärlänsstyrelserna och övriga regionala organ som bäst känner tillstrukturproblemen inom det egna länet, men alt länsstyrelserna saknar lagenligamöjligheter att närma sig problemen om inle de aktuella förelagen själva begärbistånd från dem. Att vi motionärer har aktualiserat denna fråga beror på att vi upplevtoch upplever en nästan återkommande samhällelighandlingsförlamning inför förelagsnedläggningar eller nedskärningar avindustriell verksamhet. Detta sker i mitt hemlän liksom i många andra län.Denna handlingsförlamning och brist på insyn i regionala branschproblem skaparockså förutsättningar för både statliga, landstingskommunala, primärkommunalaoch privata felsatsningar på framtida utvecklingsplaner. Näringsutskottethänvisar i betänkandet och i utlåtandet över vår motion till pågående ellerplanerade statliga utredningar belräffande de branscher som vi i moiionenangett som exempel på branscher som borde utredas. Men vår motion åsyftar intebara behovet av ökad samhällelig insyn i de exemplifierade branscherna. Sådanabehov skulle kunna åberopas för alla näringsgrenar som har betydelse försysselsättningen och framtiden för de berörda länen. Näringspolitikenhänger intimt samman med regionalpolitiken, och för sistnämnda område har visom bekant från samhällets sida genom Länsplanering 74 tagit initiativ för attsöka göra en analys av länens framtida utvecklingsmöjligheter. I en propositionom regional utveckling har regeringen lagt fast målsättningen för framtiden.Men hela detta fina planeringsarbete vilar enligt min mening pä lösan sand,eftersom riksdag, regering och de olika länsmyndigheterna har filt skapa sinaframlidsprognoser på basis av en förutsatt utveckling av befintligt näringslivsom man inte haft full insyn Närvi här i kammaren under nästkommande vecka skall behandla regionalpolitikenkommer vi att få la del av en motion, i vilken man ifrågasätter behovet av nylänsplanering. De aktuella motionärerna och många länsstyrelser har, kanske medberättigande, anledning att ställa sig frägan om det går att utförasamhällsplanering, när förutsättningarna för länens utveckling ochstundligen ruckas utan atl samhället har möjlighet alt göra en långsiktigbedömning av det som utgör grunden för vår ulveckling, nämligen industrinsframtid. Utskottetanför även att det inte tror pä utredningar av begränsad omfattning, alltsåsådana som skulle kunna göras inom länen, utan att man i stället bör gä in förlandsomfattande statliga branschutredningar. Motionärernasäger inte heller nej till sädana landsomfattande branschutredningar, men viär ute efter bättre möjligheter för länsstyrelserna att fa full insyn i de inomlänen förekommande näringsgrenarna. Dessa kan ju utan att vara invävda i någonlandsomfattande branschutredning ha egna strukturproblem, som kanske beror påolika förhållanden inom del egna länel. får ju länsstyrelserna i rättstor utsträckning kontakta de centrala myndig- 5 prolokoll 1977/78:138-139 Nr 138 helerna - det gäller arbelsmarknadsdeparlemeniel,induslridepartemenlei Onsdaeenden ''" andra centrala instanser - för alt skaffa sig uppgift om hurdel 10 mai 1978 egenlligenslår till i företag som har slor betydelse för den regionala Detta kan, enligt vår åsikt, inte vara riktigt. Näringspolitiken ' 'arbetsmarknadspolitiska program slås fast att förelagen mäsle åläggas skyldighet atlöppel redovisa sina planer för sin framlid, oavsett om denna beräknas blinegativ eller positiv. Vårmotion var ett försök att åstadkomma nämnda målsättning, vilken vi ansernödvändig inte bara för de anställda utan i lika stor utsträckning för såvällandsting och kommuner som för de näringsgrenar som inom varje län är beroendeav att veta sä mycket som möjligt om de dominerande näringsgrenarna förattkunna planera sin egen framtid. Jag har inte för avsikt att yrka bifall lill moiionen, men jag harvelat motivera dess innebörd, och jag är övertygad om alt den inriktning påsamhällelig insyn som vi eftersträvar kommer att ivingas fram av utvecklingen.Dagens strukturproblem inom såväl skogs-som stålindustrin visar alt det finnsett mycket stort behov av lokal och regional insyn när del gäller pågåendeförhandlingar och andra framtidsinriktade åtgärder inom de sloraindustribranscherna. Detta är icke, och får icke vara, en fråga bara förföretagen ijjälva och inte heller bara för de anställda inom resp. företag.Även de som är anställda i de omkringliggande näringarna måste få ta del av vadsom pågår i de slora, dominerande förelagen i länet. Jag ber att fl yrka bifall till samtliga socialdemokratiskareservationer. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs pä bifall lill l:o) utskoltels hemställan, 2:o) reservationen nr I avIngvar m. fi. saml 3:o) moiionen nr 869 av m. fl. imotsvarande del, och förklarades den förstnämnda proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Då begärde votering upptogs förbestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, avvilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. SedanJörn begärt votering belräffande koniraproposilionen uppläsles ochgodkändes följande voleringsproposi-lion: Den som vill all kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angående näringsulskotteishemslällan i beiänkandei nr 55 mom. I aniar reservalionen nr I avIngvar m. fl. den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenlill koniraproposilion i nämnda voiering anlagil moiionen nr 869 av LarsWerner m. fi. i moisvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades fiertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösl-rätkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Ienlighet härmed blev följande voteringsproposilion uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller näringsulskotteis hemställan i betänkandet nr55 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m.n. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä HugoBengtsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 2 avIngvar m. n.,och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr55 mom. 6 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m.n. Statligtlitteraturstöd m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamötei ha röstat för ja-propositionen. Dä HugoBengtsson begärde rösträkning verkställdes voiering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskoltels hemslällan, dels reservalionen nr 3 avIngvar m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller näringsutskoltets hemställan i betänkandet nr55 mom. 7 röstar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då HugoBengtsson begärde rösträkning verkställdes voiering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottel i dessa moment hemställt. §6 Statligt litteraturstöd m. m. Föredrogs kulturutskoltels betänkande 1977/78:22med anledning av proposilionen 1977/78:99 om statligt litteraturstöd m. m.jämle molioner. Sedan regeringen i proposilionen 1977/78:100 bil.12 i avvaktan på särskild proposition i ämnet beräknat medel för Vissa åtgärderinom litleraturområdei och för Lån för investeringar i bokhandel haderegeringen i propositionen 1977/78:99 (ulbildningsdepartemenlet) föreslagitriksdagen 1.anla eit i propositionen framlagt förslag till lag om ändring i lagen(1977:485) om tillfälligl överlämnande av förvallningsuppgift inomutbild-ningsdeparlemenlels verksamhetsområde. 2. godkänna de riktlinjer förändringar av stödet lill utgivning av liiieralur som förordats i proposilionen, 3. godkänna attförsöksverksamheten med stöd lill bokhandel utsträcktes lill all omfatta /81, 4. medge att lör budgetåret1978/79 .statlig kreditgaranti för lån till Bokbranschens finansieringsinstitutaktiebolag beviljades intill ett belopp av , 5. bemyndiga regeringen att ihuvudsaklig överensstämmelse med vad som förordats i proposilionen iräffa avtalmed Bokbranschens finansierings-inslilut akliebolag om villkoren för stalligkreditgaranti för lån till bolaget, dels alt i fråga omanslagsberäkningar 6. lill Litteraturstöd /79 under nionde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 7. till Bokhandelsstöd /79 under nionde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av I , 8. medge att siatsgaranti för låntill nyetablering av förlag m. m. under /79 fick beviljas intilletl belopp av , 9. medge att siatsgaranti för lån tillbokhandel under /79 fick beviljas intill ett belopp av I 500 000kr., 10. till Kreditgarantier tillförtag och bokhandel för /79 under nionde huvudtiteln anvisa etlförslagsanslag av I , 11. till Statens kulturråd:Förvaltningskostnader för /79 under nionde huvudtiteln medändring av vad som föreslagits i proposilionen 1977/78:100 (bil. )anvisa ett förslagsanslag på , 12. lill Lån för investeringar ibokhandel för /79 anvisa etl invesleringsanslag av . Statligtlitteraturstöd m. m. Belräffandedet huvudsakliga innehållet i propositionen 1977/78:99 anfördes följande: "1propositionen läggs förslag fram om utbyggnad av och ändrade rikllinjer för detSlalliga stödel lill utgivning av böcker. Utgivningsstödel föreslås ävenfortsättningsvis vara selektivt med siöd efter prövning (ill öen enskildatiieln. Till ny svensk skönlitteratur för vuxna, översall skönlitteratur förvuxna, facklitteratur för vuxna saml barn- och ungdomslitteratur föreslås etlefterhandsstöd, dvs. frågan om stöd prövas först efter del alt boken ärutgiven. Till klassisk litteratur föreslås förhandsstöd utgå. För samtligakategorier föreslås gälla alt boken måste åsättas ett förlagsneilopris under enviss nivå för att kunna komma i fråga för stöd. Svenskfacklitteratur kommer fortsättningsvis alt kunna få stöd. Även stödet tillöversatt skönlitteratur samt stödet till barn- och ungdomslitteratur byggs ut.Sammantaget föresläs en ökning av utgivningsstödel med 4 milj. kr. från ca 9milj. till ca 13 milj. kr. Försärskilt kostnadskrävande ulgivning föreslås etl projektstöd om I milj. kr. Densvenska produktionen av tecknade serier skall uppmärksammas vid fördelningen avstödet. Nr 138 För att öka kunskapen om och därmed främja utgivningen av svensk Onsdaeen den liiieraluri uilandet föreslås etl särskilt stöd till översättningar. 10 mai 1978 ''"'' '''" 'användas för atl introducera böckerna hos bl. Statliatlitteratur- '' slalliga kreditstödet lill bokhandeln utökas medI milj. kr. slöd m m '''''mlidigl får som handhar stödet möjlighet atl mot statliggaranti låna upp 2 milj. kr. för egen utlåning lill I proposilionen framhållsall de statliga insatserna pä litleraturområdei måste byggas ut successivtoch baseras pä undersökningar av förhållandena i olika delar av branschen.Medel föreslås därför för fortsatta branschsludi- Idetla sammanhang hade behandlats delsde under allmänna motionstiden vid 1977/vackla moiionerna 1977/78:1130 av GunnelJonäng (c), 1977/78:1519 av (), delsde med anledning av propositionen 1977/78:99 väckta moiionerna 1977/78:1803 avGeorg m. fi. (s), vari yrkals 1. att beslutadebemyndiga regeringen all ingå avtal med Litteraturfrämjandet angående slöd förulgivning av barn- och ungdomslitteratur i huvudsak enligt de riktlinjer somanförts i moiionen, 2. att beslutade attlill Litteraturstöd för /79 anvisa ett i förhållande tillregeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av 20 500 000kr. i enlighel med vad som anförts i moiionen, 1977/78:1804 av GunnarBjörk i (c) och (), 1977/78:1805 av Lars-IngvarSörenson (s) och () samt 1977/78:1806 av m. fl. (vpk),vari yrkats all under punkten Litteraturstöd beslutade anvisa ell iförhällande lill regeringens förslag med . förhöji belopp av . för budgeiårel 1978/ 79. 1. att skulle avslåmotionen 1977/78:1519 om stödet till barn-och ungdomslitteratur, 2. alt skulle avslåmotionen 1977/78:1130 om ålgärder för alt tillgodose de synsvagas behov avlitteratur, 3. atl godkände derikllinjer för ändringar av stödet till utgivning av litteratur som förordals ipropositionen 1977/78:99, 4. att skulle avslåmoiionen 1977/78:1804 om ett tillkännagivande rörande läsfrämjande ålgärder,