prot · G10937 · 1977-12-31 00:00:00 — "Av2 kap. 1 S tryckfrihetsförordningen framgår all envar skall äga fri tillgång till myndigheternas allmänna och offentliga handlingar. Härav följer rätt atl ta del av sådan handling utan att vederbörande behöver uppge sitt namn eller syftet med sin begäran att få ta del av handlingen --- ." Det är alltså vad JO klart säger om detta. Omman går vidare i vpk-motionen bibringas man uppfattningen att JO skulle tveka när det gäller att bestämt ta avstånd från att den som begärde atl få ul handlingar fotograferades. Men delta stämmer inle hel ler. I sitt utslag säger : "Jag kan här anknyta till vad jag förut sagt om atl den som vill ta del av offentliga handlingar inle behöver uppge sitt namn. Denna grundsats får inle sättas åsido genom att man foto graferar vederbörande och därmed möjliggör hans identifierande ." Det är således mycketklara verba: fotografering får inte förekomma. KUhar alltså avvisat de anmärkningar som vpk vill rikta mot JO, och jag villsärskilt understryka att delta innefattar de avslutande, allmänna omdömena omJO. Om skulle biträda det andra yrkandet i vpk-motionen skulle del,såvitt jag kan förstå, innebära en generell misstroendeförklaring mot JO. (vpk): Ju mer jag lyssnar på desto mer förvånad blir jag överden situation som uppstår i den här debatten, där alltså riksdagenskonslilutionsutskolt och dess talesman värjer sig för atl skallkunna slä vakt om alla de befogenheter de har aU granska rättstillståndet ilandet, att han så atl säga kapitulerar för den högre ämbetsmannakårens önskanalt uppgift därvidlag skall bli sä liten, så intetsägande och såinskränkt som möjligt. Jagmåsle säga atl jag inle hade väntat mig all en ledamot av skulleförespråka all man tolkade befogenheter i det här stycket så snävtsom del över huvud tagel är möjligt. Och det menar jag är oroande tecken. Tarvi inle denna uppgift på allvar sä bidrar vi till ell försämrat rättstillståndi landet. Enav Oifsakerna lill all vi borde skärpa uppmärksamheten -del måste väländå medge - är den oroande tendens till rättsgodlycke ochrättslöshet som har föranlett en betydande offentlig debatt här i landel ochsom också indirekt går ut över anseende. Orn del sprider sig enmisstro bland medborgarna om atl JO inle tar särskilt allvariigt på ämbetsmänsmaktmissbruk utan har en överslätande attityd och att han kan ha denna delvisdärför alt hans uppdragsgivare inle ägnar de här frågornatillräcklig principiell uppmärksamhet - då har man bidragit just till attundergräva auktoriteten hos den rättsvärdande myndighet vi för vår del är uteefter att stärka. Man stärker den inle genom att tysta ner kritiken. Detär signifikativt atl inleder sitt anförande med att säga:Konstitutionsutskottet har på sedvanligt sätt granskat JO:s ämbetsberättelse. Menom nu rätlstillståndet i landet har blivit sämre, om det finns oroandetendenser - då kan man ju inte fortsätta i all oändlighet med alt vara sedvanlig,utan dä måste man fråga sig: Är vårt sätt alt ta på de här frågornatillräckligt effektivt och djupgående? Och kanske man finner all det inte ärså utan att ett och annat bör göras för atl skärpa uppmärksamheten. Mendet som är sä förvånande är att både och ulskotlet i sittbelänkande säger: Sådant där behövs inte. Man avfärdar vpk:s synpunkter jrnotionen just med en sådan fras: Det är inte behövligt, det finner vi ingenanledning ta upp. Och det är allvariigt därför att ni där inte befinner er päsamma våglängd och handlar i överensstämmelse med den opinion som för denoffentliga debatten och som uppmärksammat de här tendenserna ute bland olikamyndigheter. En sak är att diskutera det allmänna rättstillståndet i riket, och detgör i mycket svepande ordalag. Där finns naturiigtvis mycket somman kan vara kritisk emot och mycket som man vill ha förändrat. Menvad vi har alt diskutera är konslitutionsutskottets granskning av JO:sverksamhet. Där framför och vpk mycket allvarliga beskyllningarmot JO. I sitt senaste anförande sade t. o. m. att JO inte tarsärskilt allvariigt på sin uppgift. Del är ett uttalande som vi inomkonstilutionsutskottel, som har granskat JO:s verksamhet, inte på något sättkan ställa oss bakom. menar att vi här skulle vara ute efter alt lysta ner kritik -självfallet inte. Del är en fri debatt i den här kammaren. Man får ta uppfrågor av olika slag och framföra den kritik man tycker är berättigad. Och mankan framföra den i motioner och man kan kräva utredningar och förändringar päannat sätt. Menjag vill än en gång understryka att det inte kan vara konstitutionsutskottetsuppgift att gå in i enskilda sakärenden och efter en mycket omständligprövning - för del måste bli en sådan om vi skall kunna ha en välgrundaduppfattning i sakärendena - göra uttalanden av olika slag som ersätter deuttalanden som justitieombudsmannen som självständigt verkande rättsvårdandeinstans har gjort. Om vi skulle följa den linje som Svenssonförespråkar innebär det att vi ersätter JO med och isista hand . (vpk): misstolkar medvetet vad vpk är ute efter. Han säger attvi inte kan ha en sådan ordning att skulle vara någotslags överordnad prövningsinstans för JO-ärenden. Meningen har ju fört den diskussionen! Det har inte varit på tal att medborgarnaskulle få överklaga JO:s beslut till konslitutionsutskottet. Vad som är på talär att skall kunna gå in i en granskning av JO:s ämbetsutövning ochutifrån principiellt viktiga fall ta upp, dis-kulera och uttala åsikter ombetydelsefulla rältsproblem. Hur skall vi över huvud taget kunna bilda oss enuppfattning om hur JO har skött sitt ämbete, om vi inte gör en sådangranskning? Och om vi skaffar oss en sådan uppfattning, skall vi då varaförbjudna att ge uttryck för våra åsikter om lämpligheten av det ena ellerandra förfarandet från principiell rättsvärdande synpunkt? Varförär så förtvivlat rädd för att skall få en sådanbefogenhet? Vad är det han fruktar? Om han hade varit en hög byråkrat här ilandet med stora maktbefogenheter, då hade jag förstått hans rädsla för allriksdagen och konstitutiorisutskottet skulle utöva en sådan här granskning ochdiskutera dessa frågor mer djupgående. Men att han som ledamot av ärså rädd för att skall hävda sin makt, sitt inflytande och sinkontrpfl, det kan jag inle förslå. Detär ju dock som väljer justitieombudsmannen, och vi granskarjustitieombudsmannens verksamhet, Rjksdagen är alltså i den meningen den högstarättsvärdande instansen, Om frågor rörande det allmänna rätlsgodtycket inle kantas upp i , var skall de i så fall tas upp? Och när skall de las upp,om inle just vid granskningen av den främstarättsvärdande ämbetsmannens ämbetsberättelse? Det hela är ju fullständigtnaturligt och självklart. Om del vore sä som säger, då skullejag bli nedklubbad här , för då skulle vi inte kunna gä in i en diskussionav den typ vi nu för. BertilFiskesjö säger att inle har funnit anledning till någonanmärkning i de av vpk framförda principiellt vikliga fallen. Jag vill dä sägaalt jag finner del väldigt märkligt all kan godta all människorutan rättsliga konsekvenser får registreras i strid med lagen. Hur kan mangodta au offentliga penningmedel får användas till att propagera för enpolitisk åsikt i ett val, lill råga på allt en åsikt som somcenterpartist bör vara besvärad av, eftersom det här rörde sig om enkärnkraftsvänlig skrift? Hur kan man godta att människor kan utvisas tillländer där de löper uppenbar risk att bli utsatta för politisk förföljelse? Hurkan man godta att sådana ting inte blir föremål för åtgärder eller åtminstoneför en någoriunda kvalificerad anmärkning? Densom tiger i sådana ärenden, han samtycker. Om man som riksdagsledamot inte äri stånd an ta upp och förhålla sig på ett korrekt sätt till sådana frågor, däsviker man sin granskande plikt och dä har man gäll in för den tes som är såpopulär i den högre ämbetsmannakåren, nämligen att granskning avJO:s ämbetsberättelse och av rättstillståndet i landet skall reduceras till enren formfråga, där man helst inte skall ha någon diskussion alls i sak. BERTILFISKESJÖ (c): Jag har på intet sätt velat frånta vpkeller rällen att uttala sig om och kritisera JO:s sätt att skötasina ämbels-uppgifter eller att initiera till debatt om detta. Men irimlighetens namn får vpk och ändå lov atl acceptera attkonstilulionsutskotlet vid sin granskning av JO:s ämbetsförvaltning kan kommatill en annan slutsats än vad vpk har gjort. (vpk): blir jag än mer förvånad! hoppar frän ståndpunktlill ståndpunkt. Han inledde med atl redovisa den uppfattningen att vi intefick ha några åsikter i det här sammanhanget eller gå in i en granskning avenskilda sakärenden. Han propagerade mycket livligt för att detta var olämpligaåtgärder, och han sade atl man inom inte heller hade tidmed en sådan granskning och atl den skulle fungera som en sorts överprövning.Nu har han hunnit dithän att han inle på något sätt förmenar en enskildriksdagsledamot atl diskutera principiellt intressanta detaljer i JO:sämbetsutövning. Hurskall nu ha det? Om vi får lov att diskutera sådana detaljer, fårvi då också lov att framställa yrkanden som uttrycker kritiska åsikter om hurJO handlagt ett eller annat principiellt viktigt fall? har nuerkänt alt man får lov all föra en diskussion som han tidigare ansåg att viinte borde föra. Det är tacknämligt att han på några minuter har övergått fränen ståndpunkt lill en annan och erkänner Nr 37 all del faktiskarättstillståndet i landel berättigar oss atl föra en offentlig diskussion inteminst om , inte för atl få den ena eller andra enskilda ombudsmannenatt schavotlera i speciella fall - del handlar inte om del - ulan för attdiskutera huruvida , i sin nuvarande utformning, med dess kapacitetoch med det sätt på vilket det griper in i dessa frågor, är tillräckligt införde oroande tendenser pä rättsområdet som väl alla ändå börjar bli medvetna om. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels motionen nr 17 av m. fi., och förklarades denförra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller hemställan i betänkandet nr 1 röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 17 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä JörnSvensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 292 Nej - 15 §9 Rösträtten för invandrare Föredrogskonstitutionsutskotiets betänkande 1977/78:9 med anledning av motioner omrösträtten för invandrare m. m. I detta betänkandebehandlades motionerna 1975/76:256av m. fl. (vpk), vari yrkats att hosregeringen skulle hemställa om en ny utredning i syfte atl pröva frågan omrösträtt för invandrare i riksdagsval, 1976/77:47av m. fl. (vpk), vari yrkats all hos regeringen skullehemställa om en ny ulredning i syfte all positivt pröva frågan om rösträtt förinvandrare i riksdagsval, och 1976/77:586av m. fl. (s), vari yrkats atl hos regeringen begärde allen pariamentariskl sammansatt kommitté tillsattes för att studera invandrarnasdellagande kommunalval samt utreda frågan om rösträtt vidriksdagsval för invandrare utan svenskt 2 protokoll 1977/78 Nr 37 medborgarskap och andraåtgärder för alt underlätta deras dellagande i de politiska beslutsprocesserna. 1. avslå motionen 1975/76:256, 2. avslä motionen 1976/77:47, 3. avslä motionen 1976/77:586. Reservation hade avgivits av , , , , , (samtliga s) vilka ansett all utskottet bort hemställa 1. bifalla motionen 1976/77:586, 2. avslå motionerna 1975/76:256 och1976/77:47. Vi har i en socialdemokratisk partimotion begärt alt det skalltillsättas en parlamentarisk utredning med uppgift all studera invandrarnasdellagande kommunalval och utreda frågan om rösträtt vid riksdagsvalför invandrare utan svenskt medborgarskap liksom andra åtgärder för atlunderlätta invandrares deltagande i de politiska beslutsprocesserna. Utgångspunktenär erfarenheterna års val. Pä förslag av den socialdemokratiskaregeringen gav som bekant rösträtt ål invandrare som inte förvärvatsvenskt medborgarskap. Deltagandet i valet blev mycket livligt, och det ärföremål för undersökningar av statliga myndigheter och statsvetenskapligainstitutioner. Vi anser dock all en parlamentarisk ulredning bör föra sammanresultatet av dessa studier och eventuellt komplettera den. Pä grundval däravbör också utredningen ha möjligheter all föreslå åtgärder som förbättrarinformationen lill invandrarna och pä andra säll underlättar deras möjligheteratl utnyttja sin rösträtt. Vadsvarar nu den borgeriiga majoriteten i konstilutionsutskottel på detta krav?Jo, den förklarar: "En sådan utredning utan sammankoppling med frågan omrösträtt lill för utländska medborgare skulle enligt utskottetsmening i och för sig ha visst intresse. Ulskotlet vill erinra om atl ettforskningsprojekt om invandrarnas dellagande kommunalval redangenomförs med stöd av bl. a. jubileumsfond. Något initiativ frånriksdagens sida kan därför f. n. inte anses behövligt." Detär ett myckel märkligt svar. Tydligen menar majoriteten att statligamyndigheter och statsvetenskapliga institutioner skall ersätta pariamentariskautredningar. Med all respekt för statliga myndigheter och statsvetenskapligainstitutioner kan jag inte anse atl de kan träda i parlamentariska kommittéersställe. Del förvånar mig all majoriteten på denna punkt inle velat gämotionärerna lill mötes. Men tydligen skall dessa krav avvisas. Utifråndet lyckosamma utfallet av beslutet om rösträtt för invandrarna är detnaturiigt all undersöka möjligheterna att bygga ut rösträtten lill all omfattaäven riksdagsvalen. Sker detta uppstår vissa problem som inte har lika sloraktualitet när det gäller den kommunala rösträtten. De får självfallet prövas.Det kan uppslå en situation då invandrare har dubbel rösträtt och dubbelvalbarhet. Del blir en uppgift för en eventuell utredning an pröva detta. Deborgeriiga hänvisar i delta sammanhang till atl medborgarskapet skall utgöragrunden för rösträtt till . Självfallet skall vi undersökamöjligheterna alt ytterligare förkorta liden för atl vinna medborgarskap. Mendelta kan inte utgöra den enda lösningen av problemet. Tidigarevar det i allmänhet så, alt de som flyttade till tänkte bosätta sig häri fortsättningen. Vissa av invandrarna har säkert detta syfte även . Men detfinns en annan grupp av invandrare. De tänker stanna i ,arbeta här men sedan återvända till ursprungslandet. För alt kunna göra dettavill de inle avsäga sig medborgarskapet i ursprungslandet. Följaktligen villde inte förvärva svenskt medborgarskap. De lever här . De gör sinaarbetsinsatser liksom vi som är svenska medborgare. De är lika beroende som viav de beslut fattar. Men de ställs utanför rösträtten. Jagmenar att vi måste anpassa oss till den nya situation som har uppstått. Det harblivit något av en internationell arbetsmarknad. De som här arbetar och vilkasarbetskraft vi utnyttjar bör få rösträtt. Vi måste lösa de problem som kanfinnas för denna rösträtt. Vårståndpunkt knyter an till två linjer i den socialdemokratiska politiken. Fördel första är vi inställda på all skapa likställighet mellan invandrare ochsvenska medborgare. De som flyttar till vårt land och varaktigt bosätter sighär bör så långt som möjligt ha samma rättigheter och skyldigheter som svenskamedborgare. Det var ett väsentligt steg som togs, när vi införde denkommunala rösträtten för dessa invandrare. Fördel andra hävdar vi bestämt atl man bör utöva rösträtt och vara valbar där manär bosatt. Det är förhållandena där som man är beroende av. Dettavar utgångspunkten för värt ställningstagande när det gällde utlandssvenskarnasrösträtt och valbarhet. har vi hamnat i den situationen att en svenskmedborgare, som har bott i ett annat land, äger rösträtt vidriksdagsval och är valbar till , medan däremot en invandrare som bor ivårt land och har gjort det är utestängd från rösträtt till densvenska . Kan del vara en riktig situation? Kan vi efter beslutet 1975kategoriskt säga nej lill invandrarnas rösträtt och förklara att rösträtt tillriksdagen endast skall få vila på svenskt medborgarskap. Det finns ett land som harslopat medborgarskapet såsom villkor för rösträtt till ,nämligen . Där har såsom villkor uppställts alt man skall varabosatt i landel vid röstlillfällel och ha varit det under ell år. Del är mycketgenerösa villkor för invandrare. Såvitt jag förstår har denna anordning fallitutval. Vid samtal med både politiker och sialsvetenskapare har de betygat allutfallet har varit gott. Del har inte uppslån några svårigheter. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till den socialdemokratiska reservationen. (vpk): I detta belänkande behandlas tre motioner som berör invandrarnasrösträtt i riksdagsval. Två av dessa är vpk-motioner -1975/76:256 och1976/77:47. I motionerna yrkas all hos regeringen hemställer om enny utredning i syfte att positivt pröva frågan om rösträtt för invandrare iriksdagsval. I fråga om den förstnämnda motionen, , är behandlingenuppskjuten tills . Motionen 1976/77:47 redovisar dessutom vissa erfarenheterfrän kommunalvalen 1976, då invandrare fick delta. Enligtvår uppfattning är dessa erfarenheter enbart positiva. Menden kommunala rösträtten är enligl vår mening endast en halv rättighet.Kommunernas verksamhet styrs i långa stycken av beslut i ochregeringen. Vi kan inle finna några som helst bärande skäl för att förvägrainvandrarna rösträtt också i riksdagsval. Invandrarnagör otvetydigt en väsentlig och betydelsefull insats i vårt land, både iarbetslivet och i samhället för övrigt. Inle sällan hänvisas invandrarna tillde tyngsta och sämst betalda jobben och jobb på obekväm arbetstid såsomskiftarbete och andra natljobb. Samhället kräver med andra ord av invandrarna istort sett samma skyldigheter som övriga medborgare. Det äf då inle mer änrikligt atl de också tillförsäkras samma politiska rättigheter som övrigainvånare. Enav de väsentligaste politiska rättigheterna är jusl möjligheten au vara med ochbestämma sammansättning. Visst kan del anföras som motargument attinvandrare ändå kan påverka nominering av kandidater till i resp.politiska partier, men del är ell dåligt och ihåligt argument. Den avgörandeoch viktigaste handlingen är ändå att själv med sin egen röst påverka valet. Invandrarnaskommunala rösträtt medförde en ökad politisk aktivitet bland invandrarna.Rösträtt till riksdagsval skulle säkeriigen ytteriigare stimulera den politiskaverksamheten hos invandrargrupperna. Del skulle också höja invandrarnasallmänna status i samhället och skapa ökad ömsesidig förståelse förinvandrarnas problem. De politiska partierna skulle dä tvingas att meraingående sälla sig in i dessa gruppers kulturella och andra särdrag än vad somhittills skett. Vadinvandrarna själva säger i denna fråga har enligt vår mening den störstabetydelsen. Det står utom alll tvivel all rösträttsfrågan är den stora frågan iinvandrarkretsar . Det är det första man blir påmind om vid kontakter med olikainvandrargrupper. "När kommer vi att få rösta också i riksdagsval? "är den ständiga frågan. Och de flesta har den förväntningen atl den fråganskall vara löst till nästa riksdagsval. Vpkmenar alt en ulredning skulle kunna medhinnas och kräver i motionerna atlförslag, som tillfredsställer invandrarnas krav på rösträtt till riksdagsval,skall läggas fram i så god lid all invandrarna kan delta i nästa riksdagsval.Det är ju inget omfattande utredningsarbete som det här rör sig om, eftersomrösträttsutredningen, som föregick rällen lill rösträtt, till storadelar har klarat av det väsentligaste. Kvar finns dock de problem som HildingJohansson här nämnde, men de är inle oöverstigliga. Imotionen 1976/77:586 och i den socialdemokratiska reservationen yrkas "allriksdagen hos regeringen begär att en pariamentariskl sammansatt kommittétillsätts för alt studera invandrarnas dellagande kommunalval samtutreda frågan om rösträtt vid riksdagsval för invandrare utan svensktmedborgarskap och andra åtgäraer för att underlätta deras dellagande i depolitiska beslutsprocesserna". Vpk har helt naturligt inte någoninvändning när det gäller att aktualisera också de frågorna, så att man får enbättre information till invandrarna från samhällets sida. Densocialdemokratiska motionen innehåller alltså samma yrkande som vpk-molionernanär del gäller kravet på utredning av .frågan rörande invandrarnas rösträtt vidriksdagsval. SAP har dessutom begärt ulredning av en del andra frågor i sambandhärmed. Som vi uppfattar det anser socialdemokraterna att invandrarnasdeltagande i kommunalval först måste utredas, och atl man först måste övervägaåtgärder för all underlätta invandrarnas möjligheter att delta i del politiskabeslutsfattandet. Men enligt vår mening skulle en sådan ulredning ta väsentligtlängre lid och göra det omöjligt för invandrarna atl redan nästa riksdagsval fårösträtt och därmed kunna delta i valet. Socialdemokraterna är således emot attfrågan om invandrarnas rösträtt vid riksdagsval utreds särskilt. Del framgårockså klart av den socialdemokratiska reservationen, där man yrkar avslag påvpk-molionerna. Vikan inle förstå socialdemokraternas agerande. När man nu äntligen har vågat sigpå ett positivt ställningstagande - dvs. när man äntligen har insett altinvandrarna inle i längden kan ställas utanför riksdagsval - förstår vi inteatt man måsle hänga upp en ulredning på andra frågor, som försinkar utredningsarbetet.Del rör sig f ö. om en del frågor som det redan finns utredningsmaterial om ochsom man bara kunde sända över till en utredning. Invandrarnasdellagande i senaste kommunalvalet har redan varit föremål för utredning ochforskning. Del materialet kunde myckel väl hänskjulas till en utredning somtillsätts. Av naturliga skäl har den ulredning som gjorts skett, ellerredovisats, efter del att den socialdemokratiska motionen skrevs. SAP bordedärför ha avstått från detta nya ulredningskrav. Det hade underiältat ochframför alll gjort del möjligt atl komma fram lill ettpositivt resultat före valet . Vpk kan av dessa skäl inte stödjaSAP-reservationen. Vi kommer därför all yrka bifall till våra motioner. Sätill utskottets motiveringar mot utredning om invandrarnas rösträtt iriksdagsval. Utskottet framhåller all rösträtten i första hand bör vara baseradpå medborgarskap. Jag skall citera några rader av den borgerliga majoritetensmotivering mot utredning. Pä s. 8 i utskollsbelänkandet står del bl. a.:"Detta samband har motiverats med att rösträtt inle bör tillkomma den sominte känner sådan samhörighet med landet att han vill förvärva medborgarskap.Man har också menat all ell brytande av sambandet mellan rösträtt ochmedborgarskap skulle leda lill all innehållet i medborgarskapet tunnas ul ialltför hög grad." Jagmåste fråga den borgerliga majoriteten i ulskotlet: På vilket sätt uttunnasinnehållet i medborgarskapet för svenskar, om invandrarna får rösträtt iriksdagsval? Rör det sig möjligen om ett försvar och ett bevarande av denheliga svenskheten? Jag kan inte finna annat än att de citerade meningarnauttrycker den borgeriiga majoritetens inställning, nämligen den att invandrarnaunder inga omständigheter bör få rösträtt ulan atl bli svenskamedborgare. De skall tvingas lill detta, oavsell orn de avser att arbeta här ilandet en längre lid eller ej. Jag kan helt och hållet instämma i de synpunktersom framförde beträffande utlandssvenskarna. De har fållrösträtt och är valbara, trots att de inle befinner sig här i landet. Men desom gör sin arbetsinsats i detta land, och som ofta sliter härdare än mänga avoss svenskar, skall inte kunna få rösträtt. Det är horribelt. Mennär man nu lagil ställning på det här sättet bör också regeringspartiernasrepresentanter i de kommande debatterna, vid invandrarlräffar m. m., klartdeklarera var man står. har det alllid givits vaga löften om atl manskall överväga saken, men har de borgerliga partierna lagil ställning.