prot · G10977 · 1977-12-31 00:00:00 — Del var också därför som de anställda och derasorganisationer vände sig till mig för att via kommunikationsministern få ettklart besked i frågan. Tyvärrmåste jag konstatera att kommunikationsministerns svar inte ger några garantierför att inleden befarade omorganisationen och avvecklingen i ändå kanbli ett faktum, trots postregionens försäkringar att det bara gäller fyra befattningar. Men den här frågan är merkomplicerad än så! Vadhänder nu med jämvägspostfunktionen i om SJ:s planer på att lägga nedslyckegodshanleringen vid järnvägen i förverkligas och SJ övergårtill transporter med bilar på våra vägar? Det kunde tydligen inte postregionenge något besked om vid sin presskonferens i . SJ:splaner på en annan organisation av godshanteringen kommer att betyda att tåg863-864 Stockholm-Bollnäs-Ånge-Östersund och åter till ej har egna godsvagnari nämnda tåg; godset fraktas till godslerminaler i osv. Tåget kommer dåatt endast framdra en postkupé och en godsvagn på sträckorna. Jagvill fråga: Är det troligt att SJ då skulle framföra låg 863-864? Är postverketvilligt alt betala för de ökade kostnader som det skulle innebära all SJframdrar tågen med endast postvagnar? Detär inte möjligt att dra postvagnar i några andra tåg, eftersom postgången intemedger alt posten kommer senare till , där den behandlasföre utsändning till övriga och Häriedalen. En tidigareläggning avlågdragningen skulle medföra alt post inte skulle hinna tas med frånutgångspunkterna och . Något annat alternativ tycks då intefinnas än alt tåg 863-864 skulle gå kvar, även om detta bara vore för postensdel. Mina frågor till kommunikationsministern är då: Om godshanteringen flyttas frånBollnäs, kommer inte SJ i så fall alt behöva tåg 863-864 för egna transporter? står då ensamt medbehovet alt tågen framdras. Kommer SJ trots deUa att framdra låg 863-864? Är postverket villigt attbetala den merkostnad som det innebär alt framdra tågen endast för postverketsdel? Ominte de här frågorna kan besvaras på ett tillfredsställande sätt kanutvecklingen i bli den som de postanställda befarat. En omorganisationkan då bli aktuell och fö konsekvensen all postkupéerna flyttas tillostkuslbanan, och personalreduceringen blir den som de anställda och kommunenhyst farhågor för. Närdet gäller frågan om en för postverket och SJ gemensam terminal i kaninte kommunikalionsministem ge besked utan hänvisar till en utredning. Deanställda vid och posten i liksom kommunen är myckel angelägna omatt den här terminalen och samordningen kommer till stånd. I sammanhanget börnämnas att SJ i f n. saknar fraktgodsmagasin och expeditioner, vilkatotalförstördes vid en brand . Kommunikationsministernssvar på frågan om samordningen mellan bl. a. posten och SJ och möjligheternatill ett vidgat samhällsekonomiskt betraktelsesätt när det gällerkommunikationsverkens roll i samhället tycker jag var positivt. Ävenstatliga verk måste naturiigtvis rationalisera och effektivisera sinaverksamheter, men att ensidigt driva tesen om förelagsekonomiska principer ulanatt ta hänsyn till övriga samhällsekonomiska konsekvenser ärenligt min meningingen bra politik. Regionalpoliliskamotiv, arbetsmarknads- och sysselsättningsaspekter liksom servicefrågor måste istörre utsträckning beaktas även av de statliga verken. När Nortland utarmasoch tusentals personer ställs utan arbete är det slutligen de enskildamänniskorna och skattebetalarna som får la följ-dema. talade om den minskning av antalet statligaarbetstillfällen som skett i genom olika rationaliseringsåtgärder,framför allt på verkstadsfunklionssidan. Jag vill i det sammanhanget barapåpeka all personalstyrkan vid postkontoret i - en annan statligverksamhet - ökat kraftigt. Vid en omläggning avsorteringsorganisationen satsade postverket på och Häriedalen. medden organisation som skall finnas där uppgå till 160 personer. Där haralltså skett en viss kompensation för de arbetstillfällen som gick bort vidSJ:s rationaliseringar. StigAlflin nämner att han i en motion till årets riksdag aktualiserat olika förslagtill åtgärder för att stödja . Självfallet skall regeringen nogaöverväga de förslagen när har uttalat sig om dem - i första handnaturiigtvis om uttalar sig positivt. Jagsade i mitt svar att någon ändring i fråga om postbefordran från stambanan tillostkuslbanan inte är aktuell. Del finns f n. inte något lämpligt tåg som kanersätta de nuvarande på stambanan. Det finns alltså ingen anledning att f n.hysa några farhågor för den saken. Ryktenaom planer på att förändra funktion som spridningspostanstalt har jagdementerat. Att det kan ha funnits tankar om det hos någon funktionär inompostverket kan jag inte bestrida, men det finns alltså inga sådana planer. Delsade jag myckel kategoriskt i mitt svar på interpellation, och jaghar nu upprepat del. Slutligenlar upp frågan om den av SJ aktualiserade ändrade organisationenför slyckegodshanleringen. Den är ännu inte beslutad av SJ -förberedelsearbetepågår - och än mindre är den prövad av regeringen. En mängd framställningarfrån kommuner i hela landet har kommit till , ivilka man yppar farhågor för hur en sådan omorganisation från olika synpunkterkommer att utfalla. Man är rädd för att del blir en onödig övergång frånjärnvägs- till landsvägstrafik, man slår vakt om de arbetstillfällen som vid ensådan organisation skulle komma i farozonen och man är orolig för attorganisationen skulle strida mot de regionalpoliliska strävandena alt stödjanäringslivet framför allt i glesbygder och stödområden. Men regeringen harsjälvfallet inte kunnat ta ställning till dessa framställningar, eftersom SJännu inte har fatlat något beslut. Kommunikationsministern säger att antalet anställda vid poslen iBollnäs har ökat. Del är rikligt, men jag tycker ändå att man inte kan jämföraden ökningen med minskningen med I 000 arbetstillfällen på den statliga sidan -ökningen står inte i rimlig proportion till minskningen. Kommunikationsministernhar i sitt svar framhållit att postverket även fortlöpande måste pröva fråganom användning av järnvägstransporter. I fråga om jämvägsposlen inom Sundsvallsregionenhar kommunikationsministern inhämtat att det f n. inte finns några planer påförändringar för del. Men så länge kommunikalionsministem inte kan geett klart besked om hur del blir med styckegodshanteringen vid SJ, omstyckegodset skall fraktas med tåg eller med bil i , förblir minafrågor i denna del helt obesvarade. Jaghar tillsammans med mina partikamrater på Gävleborgsbänken motionerat om attstyckegodshanteringen skall få vara kvar vid järnvägen i , och jaghoppas naturiigtvis att trafikutskott skall tillstyrka motionen ochkammaren bifalla den. Då räddas ett 50-lal jobb i vårt Omåtgärder för att upprätthålla sysselsättningen i landskap,därav ett 15-tal i . Del skulle även medverka till alt säkrajärnvägspostfunktionen och ett 80-tal jobb vid posten i . Endefinitiv dementi när del gäller postverkets planer på en omorganisation avjämvägspostfunktionen som skulle kunna drabba kankommu-nikalionsminstern inte ge, innan han vet hur del blir med styckegodshanteringenoch innan SJ och postverket har kommit överens om tågdragningen för tåg 863-864.Vi måste väl vara överens om att jag inte har fått besked härom . Det är inte svårt att konstatera att vi kan vara överens om del. Avnaturliga skäl kan jag inte lämna några sådana besked f n. Överiäggningenvar härmed slutad. §5 Meddelande om interpellationssvar 1977/78:112om åtgärder för att främja sysselsättningen i Vindelådalen På grund av särskilda arbetsuppgifterhar jag inte möjlighet att inom föreskriven tid besvara om åtgärder för att främja sysselsättningen i Vindelådalen. Svarkommer att lämnas vid den senare tidpunkt varom överenskommelse träffas medinlerpellanien. § 6 Om åtgärder för attupprätthålla sysselsättningen i Industriministern erhöll ordet för atti ett sammanhang besvara dels/(//'/,-öv'eA76os(apk)den lOjanuari anmäldainterpellation, 1977/ 78:105, till statsministern, dels/TorZ-fz-z Hälls (s)den16 december anmälda fråga, 1977/78:223, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder jag avser alt vidta föratt garantera sysselsättningen för de anställda vid förvaltningar iNortbotten. AlfLövenborg har i en interpellation frågat statsministern dels om han är överensmed inlerpellanien om alt Nortbotten nu hotas av en sysselsätt-ningsmässigkatastrof, dels vilka åtgärder regeringen ämnar vidta för alt hejda fortsattavveckling och skapa full sysselsättning, och dels om regeringen är beredd alllägga fram en total Norrbottensplan i delta syfte, dels om de statligabasindustriema kommer att beviljas tillräckliga medel för att klara nulägetskris utan avskedanden och för en utbyggnad som garanterar en framtidautveckling. Interpellalionen har överlämnats till mig. Jag besvarar frågan ochinterpellalionen i ett sammanhang. Jagframhöll , i svar på interpellation i sammafråga, del allvariiga läget i Norrbollen. I många avseenden har lägelförvärrats . Åtgärder för att komma till rätta med problemen haremellertid vidtagits. Genombeslut av regeringen har Norrbottensdelegationen medhänsyn till sysselsättningsproblemen i länet fått i uppdrag dels att föreslåoch samordna de arbetsmarknadspoliliska, regional politiska ochnäringspolitiska åtgärder som kan vidtas på länsnivå, dels all till konkretaprojekt vidareutveckla sådana förstag till åtgärder som kräver beslut påcentral nivå. NJA-InveslAB undersöker ett antal projekt som kan ge ny sysselsättning. Två av dessa harredan resulterat i ansökningar om lokaliseringsstöd. Förde tre stora statliga företagen i är utvecklingen ännuosäker. Statsföretag och utreder f n. framlid. Utredningen väntasvara klar . Vissa investeringar som man redan i dagkan se är lönsamma har dock beslutals. För att ge övertalig personalsysselsättning kommer Statsföretag alt skjuta till 181 milj. kr. Regeringen harföreslagit att ge 200 milj. kr. till samma ändamål. Genom dessainvesteringar beräknas 850-900 personer fö sysselsättning, åtminstone under1978. NJA:s framtid utreds av ledningen för . Denna utredningväntas vara klar . har ledningbedömt det som möjligt att inte tillgripa uppsägningar i bolaget. Inomindustridepartementet bereds vissa frågor som rör ASSLs verksamhet, bl. a. eneventuell investering i Karis-borg. Regeringenär beredd att föreslå att medel tillskjuts till investeringar som tryggarsysselsättningen för den arbetsstyrka som är sysselsatt i Karisborg. Enarbetsgrupp har tillsatts inom för att närmare granskaaktuella projekt och altemativ. Besked om arbetsgruppens resultat kommer attges före denna månads utgång. Jag avser att vid tillfälle återkomma tillriksdagen med en redovisning av situationen i , när utredningarnainom de statliga förelagen är färdiga och när Norrboltensdele-gationeninventerat det nya läget. Omåtgärder för att upprätthålla sysselsättningen i (apk): Jag ber att få lacka industriministern för svaret på mininterpellation, som jag ursprungligen riktade - för att betona lägets allvar -till landets statsminister. Avinterpellationssvaret framgår alt industriministern icke är överens med mig ombedömningen att hotas av en sysselsättningsmässig katastrof Men detkanske är en fråga om nyanser och terminologi. För mig föreligger ingen tvekan.Det är egentligen redan nu en katastrofal situation i det länet. Eller vadskall man säga när närmare 20 000 personer står utanför den reguljäraarbetsmarknaden? Desiffror jag anför i interpellalionen är belysande. hadevi över 4 000 kassamedlemmar utan jobb. Nästan 4 000 ungdomar i åldrarna Omåtgärder för att upprätthålla sysselsättningen i var registreradesom arbetslösa. Över 13 000 var sysselsatta i beredskapsarbeten,arbetsmarknadsutbildning och liknande. Tilldelta måste som vanligt läggas, , åtskilliga tusen ungdomar ochkvinnor som av skilda skäl icke finns med i denna statistik. Människornai mitt län är oroade. har man också tvingats bevittna hurlänels stora statliga basindustrier drar ner sin verksamhet och förberederpermitleringar och t. o. m. avskedanden. Del är ytterst allvarligt. StatsrådetÅsling har besökt och bör följaktligen vara väl orienteradom läget. Information och sakunderiag saknas ju sannerligen inte från detta detmest utredda av alla län. Men frågan är vad regeringen gör för alt uppfyllasina löften. Om bara en del av de utlovade 400 000 nya arbetstillfällenahamnade där uppe skulle situationen förändras. De åtgärder som sätts ininnebär ju inte att sysselsättningen ökar i Norrbollen -de kan möjligen hindraatt ödeläggelsen får ännu mer förödande proportioner. Enav mina frågor löd: "Kommer de statliga basindustrierna att beviljas tillräckligamedel för att klara nulägets kris utan avskedanden och för en utbyggnad somgaranterar en framtida utveckling?" Isvaret hänvisar nu statsrådet till att när del gäller kommer Statsföretagatt tillskjuta 181 milj. kr. och regeringen alt föreslå att ge LKAB200 milj. kr. för all "övertalig personal", som det heter, skall fösysselsättning med vissa projekt som den politiska och fackliga arbetarrörelsensedan länge krävt. Dettabör naturligtvis noteras, men lika klart är att det inte räcker.Sysselsättningen är i fara för fiera hundra människor likafullt. Del måste frammer pengar och en plan som kan uppfylla den enda acceptabla målsättningen,nämligen att folk i malmfälten skall fö behålla jobben. Dämlöverhade del varit önskvärt alt statsrådet i sitt svar sagt någonting om hur manskall klara sysselsättningen på i malmfälten. Del statsrådet nämnerär lösningar som inte ens är tillräckliga för att klara dagens bekymmer. Om man kallt räknar med all malmförsäljningen inte kommer upptill tidigare nivåer, måste malmfälten bli föremål för industriella satsningarav helt annat slag. Dagens situation visar hur allvarligt det har varit och äratt basera två stora kommuners ekonomi och sysselsättning på en enda stornäringsgren. Måste man inte redan nu sätta i gång med en plan för malmfältensindustrialisering, upprättandet av verkstadsindustri eller andra objekt för attklara framtidens krav? Vissthar man rätt att ställa krav från malmfältens sida. De pengar som satsas ärju ett intet i förhållande till de enorma rikedomar som folkhushållet hämtatfrån denna region . Men jag skall inte dröja längre vid LKABoch malmfälten eftersom kommer att utveckla den här problematikenmer ingående efter mig. LKABär bara en av komponenterna i den statliga företagssektorn. När det gäller ASSIger svaret inget klart besked. Del heter bara: "Inom industridepartementetbereds vissa frågor som rör ASSLs verksamhet, bl. a. en eventuell investering iKarisborg." Det låter föga betryggande: "en eventuell Detsägs vidare att regeringen är beredd att föreslå medel som tryggarsysselsättningen för den arbetsstyrka som finns i Karisborg. svar tolkas så alt för de 500 miljoner som har angetls somnödvändiga enbart för alt klara helt nödvändiga investeringar och förhindra ennedläggning? Ochhur blir del med kartongfabriken då? Del är ett konkret utbyggnadsprojekt somskulle kunna ge flera hundra arbetstillfällen, och del vore ett led isträvandena att ytteriigare förädla produktionen. Ochså har vi boardfabriken i . Kursen tycks vara ställd på avveckling, men deanställda skall hållas på halster till . Den innehåller ju inga besked. Samhällsekonomiskaskäl talar för att fabriken får bli kvar. Men om man trots allt går in för altlägga ner fabriken i måste det vara ett ovillkorligt krav attingenting får ske innan sysselsättningen har garanterats på annat sätt. Jagvill fråga: Finns del någon utvecklingsplan för i ? Finns del någontanke på att följa upp t. ex. tillverkningen av kraftliner genom uppförandet aven fabrik för wellpapp? Denstatliga träindustrins bekymmer kommer egentligen av att man i hög gradunderiåtit alt satsa på förädling och breddning av produklregistret. I ställetför att bitvis avveckla bör man gå in för att utveckla, och man får verkligenhoppas att den arbetsgrupp, som enligt statsrådet är tillsall inomregeringskansliet, har den målsättningen. Sedanhar vi och NJA. När det gäller den totala utvecklingen av NJA:sanläggning vet jag att industriministern och jag har heltmotsatta åsikter. Jag anser att målsättningen måste vara att verket utökas, satsar på vidareutveckling och differentiering och all man återupptarprojektet 80. Men därav blir ju intet, eftersom regeringens linje idel fallet är att järnverket skall krympas i stället för att utvidgas. Jaganser, om jag för göra en längre parentes, att 80 var Nortbottensstora chans alt bryta sig ur den koloniala rollen och att det hade kunnat bliinledningen till en industriell förnyelse. Den debatten skall jag emellertid intela upp , utan den för anslå . Jag konstaterar baraatt det framgår av svaret alt del enda som finns kvar när det gällerStålverk 80 är löftet om att del t. v. inte skall bli några uppsägningar vidNJA. Jagvill i sammanhanget fråga hert Åsling hur det blir med de 2 300 nya jobb somskulle ordnas om man bara fick lov att slå ihjäl 80. Har regeringennågon konkret inriktning för alt fö fram de här jobben? Hur skall denmålsättningen i så fall kunna förverkligas, när regeringen harmålsättningen att krympa antalet anställda vid länels största industri? -Dessafrågor ställs naturligtvis av människorna och myndigheterna i . MenNorrbotten är ju mycket mer än malmfälten, , och , mininterpellation syftade också till att omspänna länels totala problem. TillNorrbotten hör bl. a. inlandskommunerna. Bland dem befinner sig framför Omåtgärder för att upprätthålla sysselsättningen i Omåtgärder för att upprätthålla sysselsättningen i allt kommun iett fruktansvärt läge, som utan tvivel måste betecknas som katastrofalt. Vi vetatt vattenkraflsutbyggnaderna är inne i sin final, och att en massa människornu oundgängligen måste beredas andra jobb. Det har f ö. varit känt mycketlänge, men ingenting har blivit gjort vare sig av den gamla eller av den nyaregeringen för att skapa annan och varaktigare sysselsättning. Här måsteregeringen komma fram till lösningar som snabbt kan ge åtskilliga nya jobb. Altklara sysselsättningsproblemen i aren politisk, men också-och del villjag understryka - en moralisk fråga. Samhället har inte handlat politiskthederiigt mot denna kommun som har mjölkals på miljard efter miljard i form avarbetskraft och energi och som tycks lämnas i sticket närvatlenkraftsutbyggnaden blir klar. Jagvill fråga statsrådet : Finns det någon plan för hur man skall klarasysselsättningen i ? Är några stora projekt på gång eller skall vi fåbevittna hur den här kommunen dör av tvinsot? Har statsrådet diskuteratfömtsätlningarna för det omdiskuterade aluminiumverket eller är detta heltborta ur bilden? Finns del någon plan för exploateringen av den stora kalk-eller marmorfyndigheten i Norvijaur, den som bedömts vara största isitt slag? Om inte - hur tänker regeringen då klara sysselsättningen iJokkmokks kommun? Hur skall regeringen då kunna garantera kommunens fortbestånd- det handlar ju nu t. o. m. om del? Det har inte förekommit någon befolkningsslatistiksom inte redovisat flyttningsföriuster för Tornedalskom-munemas del. är mansnart nere vid den undre gräns där det är möjligt att upprätthållasamhällsservicen. Det säger kommunalmännen, och de förtjänar att bli trodda. Jagskulle kunna gå igenom kommun efter kommun och visa alt talet om en kalastrof iNorrbotten inte är någon överdramalisering. Länet befinner sig i sinallvariigaste kris , och regeringen har ansvaret för altsysselsättning kan garanteras och att problemen inte löses genomfiyltlass-politik. Jagvill inte skylla allt på den sittande regeringen eller på statsrådet situation som Nortbotten nu befinner sig i har ytterst sin gmnd i denkoloniala struktur som har präglat och präglar länets näringsliv. Naturtillgångarnahar utnyttjats maximall, men inte för förädling i det egna länet utan den hargjorts i andra delar av landet och utomlands. Skogarna har plundrats, gmvornahar rovbrutits och älvarna tappats på elektrisk energi, menframtidsinvesteringarna i har uteblivit. StatsrådetÅsling bmkar betona de stora insatser som gjorts i Norrbollen under senare år.Javisst, det är sant. Men jag säger ändå att de är mindre än en normalKonsumålerbäring om man sätter dem i relation till alla de rikedomar som länethar lämnat ifrån sig i form av jämmalm, skog, vattenkraft, och varför inteockså produktiv arbetskraft. Jaghar frågat om regeringen är beredd att lägga fram en totalplan för att klarasysselsättningen i Nortbotten. Det förefaller inte som om regeringen har någonsådan tanke. Men enligt min åsikt är det detta som måste ske, och ske Skall enbefolkningsmässig katastrof kunna undvikas måste det läggas fram en plan sominnehåller konkreta åtgärder för hur sysselsättningen skall garanteras, en plansom innehåller åtgärder för varje del av länet. Det är tydligt alt denplanmässigheten inte har någon plats i industriministerns eller regeringenstankebanor. KARL-ERIKHÄLL (s): Herrtalman!Dethörjutill god ton att tacka för svaret,och det vill jag också gärna göra, även omjag tycker att svaret lämnar mycket övrigt att önska och jag t. o. m. hadeböriat tro att jag aldrig skulle få något svar över huvud taget. Jag ställdefrågan före juluppehåll, och är vi en god bil in . Deltorde väl vara riksdagsrekord i väntan på ett frågesvar. Hur detta ställer sigrent konstitutionellt orkar jag inte ta upp i det här sammanhanget. Riskenfinns ju att en fråga kan bli inaktuell när svaret dröjer så . Men denfråga jag ställt den är sanneriigen inte inaktuell. Tyvärr, kanske jag skallsäga. Innan jag närmare kommenterar svaret, har jag ett uppdrag attfullfölja. Del består i att överbringa en hälsning till industriministern, ochdärmed till hela regeringen. Det är en hälsning från 1 500 besviknagruvarbetare som samlades till möte i för att där fö ställa frågor till personer med ansvar för derasframtida sysselsättning. Inbjudnatill detta möte, som LO-sektionen artangerade, var Statsföretags VD, Per ,LKAB-chefen och generaldirektör, , ochdessutom någon representant för regeringen. De tre namngivna kom också, mentyvärr ingen representant för regeringen. Den stolen stod tom och från denstolen kunde man tyvärr inte få någon fråga besvarad. Detfinns naturiigtvis någon förklaring till den lomma stolen. Men de 1 500gruvarbetarna vet om att inbjudan kom till regeringen i mycket god tid och attalternativa mölesdagar förelåg, bl. a. föreslogs den 5 febmari. Man vetdessutom att industriministern befann sig i den 6 och 7 febmari, så mantolkar del helt enkelt som nonchalans från regeringens sida att denna stol fickstå tom på mötet. Vadgmvarbetarna egentligen bett mig framföra vill jag inte och kan jag inte återgeordagrant, för då riskerar jag alt talmannen låter sin tunga klubba falla ibordet. Låt mig bara understryka att det var 1 500 djupt besvikna gmvarbelaresom konstaterade att deras stora bekymmer för framtiden inte vägde tillräckligttungt för att någon regeringsledamot skulle ställa upp. Jagär naturiigtvis beredd att vidarebefordra industriministerns förklaring, om delnu gives någon förklaring. Dåsåledes ingen regeringsledamot var närvarande vid mötet, och då kammarensdebatiregler ger mig möjlighet att utnyttja litet än som ärvanligt i en frågestund, vill jag försöka skildra några av de spörsmål somställdes till panelen. Av helt naturiiga skäl ställdes de flesta frågorna tillVD i Statsföretag, Per , och till LKAB-chefen . Omåtgärder för att upprätthålla sysselsättningen i Omåtgärder för att upprätthålla sysselsättningen i malmfraktema kommernaturiigtvis i bakgrunden efter det överraskande besked som lämnades, nämligenall med allt vad därtill hör troligen kommer alt överiämnas tillLKAB. Delta är ett besked som del f ö. skulle vara intressant att närmarediskutera med industriministern. Men det skall jag inte göra , del kanske viför tillfälle till längre fram. Redan i inledningen gjorde Per någrasaker helt klara, nämligen: 1. att Statsföretag ser mycketdystert på gruvindustrins frainlid, 2. alt ett opreciseral antalgruvarbetare kommer all mista sina jobb och att korttidspermilteringar ärnödvändiga,