prot · G109160 · 1977-12-31 00:00:00 — Detinnebär atl de intagna som vill delta i behandlingen ocksåfrivilligt lämnar urinprov. Det görs alltså olika insatser på detta område. RuneTorwald tar vidare upp frågan om barnavårdslagen. Jag vet inle hur den debattenförs ute i landei, för i socialuiredningen råder inga delade meningar när detgäller barnavårdslagens fortsättning. 1 fråga om remissinstanserna har man bl.a. tagit upp den frågan. Jagkommer inle, , atl ingå i någon tvångsdebatt här. Vi håller på medarbeiei med den nya sociallagen. Jag kan bara säga att debatten om tvångsfråganär oerhört diffus. Jag besökte en institution, som väl kännerlill, där chefen sade all den enda gången man inte använder tvång ärvid intagningen. Jagvitt säga: Vi behöver flexibilitet i behandlingsmetoderna. Del är nödvändigt.Jag har vid olika tillfällen sagt atl det är olyckligt att förespråkare förolika behandlingsmetoder offentligt, i TV osv., försöker klubba ned varandra.Extrema uppfattningar, oavsett från vilket håll de framförs, gagnar intearbetet i vårdfrågan. Tillslut vill jag i anledning av det anförande som i höll sägaatl jag har doktor rapport, men jag finner inle där, ,något belägg för att det förekommer dödsfall bland missbrukare. 1den rapport som är fogad vid propositionen finns också angivet detulbyggnadsprogram för som man räknar med atl kunnaförverkliga. Änen gång: Jag hoppas att de olika huvudmännen runt om i landet skall sälla igång och realisera det förslag som finns i proposilionen. Jagvill också upprepa atl ledningsgruppen aldrig har gjort anspråk på att detla ären fullständig kartläggning av narkotikaprobtemaliken. Denna grupp och desssekretariat har arbetat oerhört skickligt och snabbt. Man har gått ul i landeioch ställt frågor om hur situationen är: Vad finns del för behandlings-resurseroch vad planerar ni? På grundval av delta har man lagt fram del här förstagel.Det är ett första steg. (vpk) kortgenmäle: Socialministern säger alt han inte tänker ingå i någon tvångsdebail.Nåväl, jag skall inte utmana honom på en allmän sådan. Jag förstår hansposition därvidlag. Del har vi ju diskuterat tidigare. Men ärdet ändå så,all en representant för socialministerns eget parti uppträdde i kammaren med enmyckel specifik och-del tror jag man vågar säga om man ser hurdiskussionsschemal har varit i denna fråga - extrem uppfattning när det gällerhela synen pä missbruk, en uppfattning som bl. a. har doktor som en avsina livligaste offentliga förespråkare. Om det nu är så atl en representantför samma parti som besätter socialministerposten uppträder med de förtecknen,är det väl ändå rimligt om socialministern-som i tidigare sammanhang här i vissmån har försvarat den frivilliga vården -också förstår all distansera sig frånde tendenser som de förtecknen handlar om. - Det var delta jag ville säga. Jagförslår att socialministern känner sig besvärad av situationen,men jag vågar hoppas atl jag kan tolka hans inlägg nu som en dislansering frånde tankegångar som företräder. Sedansade socialministern att han inte riktigt vet vad den offentliga debaiten ifrågan om barnavårdslagen går ut på. Det vet han nog! Om inte, skall jag nämnaför honom att kärnan i den aktuella debatten är all en viss enskildvårdinstitution har gått ut med en offentlig kampanj för all samla namn tillförmån för ett utsträckande av barnavårdslagens förfogandebestämmelser tillmedborgare i åldersgrupperna . Det är det konkreta förslaget. Densorlens krav anser jag an man skall ställa sig myckel kritisk till. Detskulle vara intressant om socialministern kunde delta i den delen av debatten,åtminstone så mycket att han deklarerade huruvida han är för eller emot ettsådant utsträckande. Vi är väl tacksamma över att den här debatten kom till stånd, och vihoppas att det skall bli en fortsättning på den som kan ge positiva resultat. Detär inte första gången som jag har gått över , men jag tänkte attjag skulle göra det igen åtminstone . Jag gick härifrån påeftermiddagen, gick över och san nere iKungsträdgården. Jag upplevde då åter hur svårt det sedan var att somna och hursvårt det var att kunna glädjas över att det är vår och värme! Man hinner juknappast släppa dörr, förrän man blir erbjuden dessa varor, ochsedan fortsätter det på samma sätt hela vägen! Jagskulle redan nu vilja instämma i vad som har sagts härom att narkotika inte fårjinnas. Ja, men vad skall vi väl säga när vi vandrar över ochneråt ? Hur kan då denna fria försäljning vara möjlig, om detinte får finnas någon narkotika och om den hanteringen är så oerhört strafföar? Någonhar sagt att det är barmhärtigt atl bygga ett sjukhus vid bergets fot föran kunnata hand om dem som har fallit ner, men aU det är barmhärtigare alt bygga ettstängsel på bergets krön, så att de inte kan falla ner. Jag skulle vilja göraett tillägg och säga att det är ännu barmhärtigare, om man kan skapa ellsamhälle med en livsåskådning och en livsstil där människan inte behöver levavid branten och ta så stora risker som många människor, inle minst ungdomar,gör . Jagkommer in iden här debatten när-jag tror jag vågar säga det-de som arbetar meddet här problemet ändå kanske kan känna något av tacksamhet. Men jag tror ändåan många som har satsat lid och krafter på detta arbeie och som sedan läser vadsom nu har sagts i debatten kommer att bli besvikna -inte över allt detpositiva som har yttrats i den, ulan över del som saknas. Jagkan inte påslå atl jag är någon specialist på alt ta hand om människor. Jag hari alla fall arbetat med della, men jag vågar påstå atl vårkunskap om de narkotikaskadade är oerhört bristfällig. Jag har en dotter som sedan elt par år satsar sinlid på del här arbetet. Jag skulle önska atl hon hade fått för atttala om hur man kan arbeta med frivillighei. En professor har också gjort enutredning om del arbetet, följt dem som lämnat vårdhemmet . Och hon somgjorde utredningen -om det är någon som är intresserad går det bra atl få seden - var kritisk mot det resultat som redovisades men kom fram till alt var rehabiliterade och hade kommit in i det normala livet igen. Denkvinnliga professorn spelade sedan i tacksamhetsskuld in en film om arbetet. Någollitet vet jag alltså om detla. Jag tror aldrig vi klarar del här utan frivilligainsatser. 1 vård är det personliga engagemanget betydelsefullt, atl vi ärberedda alt ställa upp och ge av vår tid, vår kraft och våra medel för atlhjälpa människor. Densenaste liden har jag varit här uppe i över helgerna och försökt atlfinna dessa människor. Jag har lyckats hjälpa några att komma loss, och delycker all det är en sådan tillgång att kunna ta telefonen och ringa hit tillriksdagen. Och hårde varit uppe harockså. Här möts man av all delsom för oss är en bagatell är sådant som kan bli väldigt farligt. Jagtänker också på del här med skydd. En flicka som knarkat , också påSergels torg, men som kommit bort från det sade lill mig: Det är inle självaknarket som är helvetet-hon använde del ordet-ulan del är den kalla miljö somman hamnar i, där man ivingas begå brott och skaffa fram pengar och därtonårsflickor får gå på den beryktade gatan här i stan, inte för atl de villdet utan för att de tvingas för att skaffa pengar. Hot,tvång, stöld och andra brott, denna kalla miljö - det är del som är helvetet,sade hon lill mig. Hurskall vi hjälpa dessa? De tonåringar som stod här ute var ganskapåverkade, men de gräl därför all de tvingats in i della och inte kom loss. Defrågade: Vem skall hjälpa oss att komma loss? Jagvet inte om ni lycker om delta resonemang, men jag vill säga att inte förrän viengagerar oss personligt och går ul lill människor töser vi del här problemet. Vihar talat om delta ålskittiga timmar i . Några tidningar skriver omdel. Några läser protokollet. Men min fråga är: Skall detla ge någon effekt, såall vi är beredda atl ställa upp och försöka hjälpa någon? Jaghar inte lyckats med så många, men jag vet atl med ganska kort varsel skullejag kunna skaffa hit en ung människa som varit borta från träskel,som anpassat sig och som skulle kunna komma upp och lala om alt det går - medhjälp - om det finns människor som ställer upp, kanske alla tider . Dåvill jag säga det, oavsett hurdet uppfattas. Jag hoppas att vi harså myckel tidatl ytterligare någon kan gå upp här och säga om han eller hon har exempel. Detsom jag har funnii kan hjälpa människor, och det jag lycker är effektivt är atlerbjuda dem en levande kristendom, ett kristet budskap och en verklig andligupplevelse. Det ärdet .som hjälpt så många att komma loss. Del är jagfor med bil med sju knarkare från Siockholm lill ett ungdomsläger.Det var sådana som hade läst mycket. De sade: Vi har förr trott all de olikareligionerna skulle kunna hjälpa oss. Det kan de inte, men när vi kom i kontaktmed levande kristendom har vi kommit loss och fått börja leva en annat ochrikare liv. Delär därför vi måste lala om redan i våra skoloratt det finns en hjälp mot dethär eländel, och den hjälpen får man genom en verklig andlig upplevelse. Vi harsett prov på della hos många. Någon efter mig i debaiten kan kanske säga: Denhär vägen gick vi. Jag är tacksam för alla som arbetar med de här frågorna påolika vägar, men här har vi ändå funnii en strålande väg när det gäller atthjälpa människor. Jagmåsie 11 säga att det är oroande atl det på senaste liden i debattenhar smugit sig in den uppfattningen att alkohol är någonting som hör till vårkultur, men narkotika ärdet inte. Jag hoppas att vi kan klara ut den frågan.Det får inle vara så, an alkohol är kulturellt och narkotika kriminellt.Alkohol och narkotika är gift med ungefär samma verkan. Det ger fiyki från verkligheten,det kan vara orsak till brottslighet, tragik för individen och mycket annatnegativt. Jag hittar inget positivt! Närjag har gåll här nere och sett på dessa många utslagna har jag ställt den frågasom mannen från ställde när han höll vår andakt i går. Han sadeatt han har upplevt sin maktlöshet när han ser alla och ställt frågan: Hurskall jag kunna hjälpa människor? Han hade läst följande ord: Ingen är onyttigi världen som försöker lätta en börda för någon. -Jag vill gärna skicka meddetta. Det ärju det personliga engagemanget från oss som kanske haft andrautgångspunkter än de utslagna som måste lill om vi skall komma lill rätta medde här stora problemen. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bif;dt titt dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1845 av LarsWerner m, fl, i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i belänkandet nr 36 mom, I röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1845 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: Ja-311 Nej - 14 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avEvert m. fl.,och förklaradesden förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 36 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 168 Nej - 156 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avEvert m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 36 mom. 6 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då EvertSvensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja 166 Nej - 156 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1845 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller socialutskottels hemställan i betänkandet nr 36 mom. 14 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1845 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då JörnSvensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 310 Nej - 14 Propositionergavs på bifall lill dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 3 avEvert m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller socialutskottets hemställan i belänkandet nr 36 mom. 15 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 167 Nej - 158 Propositionergavs på bifall tilldels utskottets hemställan,dels motionen nr 1845 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: ÅigärderJör alt förbältra kollektiv persontrafik Den som vill atl kammarenbifaller socialutskottets hemställan i betänkandet. nr 36 mom. 17 rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1845 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då JörnSvensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 310 Nej - 14 §21 Åtgärder för att förbättra kollektiv persontrafik Föredrogs trafikutskottets betänkande 1977/78:28med anledning av propositionen 1977/78:92 om åigärder för all förbättra lokaloch regional kollektiv persontrafik jämte motioner. 1propositionen 1977/78:92 hade regeringen ()föreslagit dels atl anta förslagen till 1. lag om huvudmannaskap för viss kollektivpersontrafik, 2. lag om ändring i lagen (1957:281) omkommunalförbund, 3. lag om kollektivtrafiknämnd, 4. lag om ändring i förordningen (1940:910) angåendeyrkesmässig aulomobilirafik m. m., 5. godkänna de i propositionen förordade riktlinjernaför den lokala och regionala trafiken, 6. godkänna de i propositionen förordade riktlinjernaför ett nytt bidragssystem för lokal och regional kollektiv persontrafik, 7. godkänna de i propositionen förordaderevideringarna av nuvarande bussbidragssystem, 8. till Ersättning lill lokal och regional kollektivpersontrafik för /79 under sjätte huvudtiteln anvisa ettförslagsanslag av , atl avräknas mot aulomobilskattemedlen, 9. utöver vad som föreslagits iproposilionen 1977/78:100, bil. 9, under förslagsanslaget Bussbidragsnämndenanvisa ytterligare , att avräknas mot aulomobilskattemedlen. Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "I proposilionen konstateras altden trafikpolitiska målsättningen om en tillfredsställande trafikförsörjninginte kan uppnås ulan en väl utbyggd kollektivtrafik. Mot denna bakgrund läggs ipropositionen fram förslag som syftar till atl geförbättrade betingelser för den lokala och regionala persontrafiken. Enviktig förutsättning för utbyggnaden av kollektivtrafiken äratt ansvaret fördenna preciseras. Förslag läggs fram om att huvudmannaskapet för den lokala ochregionala kollektiva trafiken på landsväg utövas genom interkommunal samverkanmellan landstingskommunen och kommunerna i resp. län. Härigenom uppnås enintegrering av lokal och regional trafik samt en ökad samordning avtrafikresurserna. En betydande flexibilitet och valfrihet föreslås vad gällerformerna för huvudmannaskapet och sättet att fördela ev. uppkommande underskotti rörelsen. Reformen föreslås vara genomförd iVästsverige och i övriga delar av landet. Föratt huvudmännen skall kunna fullgöra sina uppgifter på elt tillfredsställandesätt, framläggs i proposilionen vissa förslag till ändringar i y r kes t ra f ik förord n i nge n . Huvudmannen föreslås kunna inneha egetlinjetrafiktillslånd och fl rätt att anlita entreprenör med tillstånd förbeställningstrafik föratt utföra trafiken. Vidare föreslås huvudman omfattas avden kommunala företrädesrätten i fråga om linjetrafiktillstånd. Föratl underiätta avtalsuppgörelser mellan huvudman och trafikutövare omersättning vid entreprenadtrafik föreslås att en särskild kollektivtrafik nämnd inrättas . Denna skall vid behov pröva frågor som rörersättning för trafikutövning. Enannan viktig förutsättning för att kollektivtrafiken skall kunna förbättras ärett ökat statligt ekonomiskt stödtill trafiken. Ett nytt bidragssystem föreslåstill kollektiv persontrafik i sådana län där huvudman etablerats. Jämfört mednuvarande bidragssystem innebär förslaget en betydande ökning av det statligastödet samt förenklingar på en rad punkter. Viktiga förbättringar är att äventätortstrafiken skall ingå i bidragssystemet och att lokal och regionaljärnvägstrafik skall kunna fl stöd. Statsbidrag föreslås i del nya systemetutgå i form av vägmilsersättning till högst tre dubbelturer ,vilket innebär en utökning med en dubbeltur jämfört med nuvarande system, ochtill högst två dubbelturer . Viss flygverksamhet som bedrivs ifjällregionerna (väglöst land) skall också omfattas av bidragssystemet liksomviss helikoptertrafik i skärgårdsområden. Vidare föreslås att den nuvarandeskolskjutsavräkningen i linjetrafiken skall slopas. Även vissa andraadministrativa förenklingar föreslås. Kostnaderna för det nya utökadestödsystemet beräknas till ca 190 milj. kr. i 1978/priser. Detnya bidragssystemet föreslås gälla fr. o. m. /79. Deframlagda förslagen ger huvudmannen ökade möjligheter att införa samordnadetaxesystem i länet i form av t. ex. rabattkort. Till ledninggesockså någramodeller för sådana rabattsystem, bl. a. vad gäller den geografiskaavgränsningen för systemens giltighet." Åtgärderför att förbättra kollektiv persontrafik 6Riksdagens protokoll 1977/78:160 Åtgärderför att förbättra kollektiv persontrafik I detta sammanhang hadebehandlats dels de under allmänna motionstiden vid 1977/78 årsriksmöte väckta motionerna 1977/78:462av (), vari hemställts att gav regeringen till kännavad i motionen anförts angående borttagande av den s. k. snittaxan, 1977/78:578 av ÅkeGillström (s), 1977/78:1214 av EricHägelmark (fp) och i (fp), 1977/78:1598 av TorslenSandberg m. fl. (c), 1977/78:1601 av MarianneStålberg m. fl. (s). dels de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1977/78:1778 av () och DanielTarschys (fp), 1977/78:1779 av (), variföreslagits att beslutade uttala 1. attordföranden i den föreslagna skiljenämnden skulle vara opartisk och lagfaren, 2. alt inskränkningen i den kommunala rätten att krävaåterkallelse av trafiktillstånd inte genomfördes, 3. att länskortsutredningens förslag om periodkortsgiltighet på järnväg genomfördes, 1977/78:1822 av () och (), vari hemställts an beslutade ge regeringen lill känna vad som imotionen anförts beträffande a) huvudmannaskapet, b) kollektivtrafiknämnden, c) bussbidragsnämnden, d) statenskostnadsansvar för järnvägstrafiken, e) kostnader förbidragssystemet m. m., O regler för skolskjutsning, g) riktlinjer förberäkning av ersättning till SJ', 1977/78:1823 av m. (s), varihemställts an möjlighet till undantag från föreslagen huvudmannaskapsform ienlighet med vad som föreslagits i motionen infördes. 1977/78:1824 av m.fl. (s), vari yrkats att beslutade hos regeringen hemställa om 1. att möjlighet till undantag från föreslagenhuvudmannaskapsform skapades för att möjliggöra ett huvudmannaskap för , 2. att bidragsnormerna överarbetades så att linjerfrån sammanstötningspunkt till större ort blev bidragsberättigade. 1. att turantalet för regional och lokal järnvijgs-och busstraflk bibehölls oförändrat till , 2. att normer utarbetades för hur SJ skulle ersättasav huvudmannen vid köp av kollektiva tjänster på järnväg, 3. att koncessionerna skulle ägas av den som betaladetrafiken, nämligen huvudmännen, 1977/78:1825 av El ver m. fl. (fp, c, m),vari föreslagits att riksdagert skulle besluta att undantag från föreslagenhuvudmannaskapsform medgavs och att särskilt huvudmannaskap beträffandekollektivtrafiken fick inrättas i enlighet med vad som anförts i motionen. Åtgärderför att förbättra kollektiv persontrafik 1977/78:1826av m. fl. (c, m, fp), 1977/78:1827av m. fl. (s), vari hemställts 1. att beslutade godkänna vad som anförts imotionen om utformningen av avtal mellan huvudman med linjetrafiktillslånd ochunderentreprenör, 2. att gav regeringen till känna vad somanförts i motionen om företrädesrätt för huvudman tillbeställningstrafiklillstånd, 3. att gav regeringen till känna vad somanförts i motionen om omprövning av linjetrafiktillstånd, 4. att gav regeringen till känna vad somanförts i motionen om tillsättningen av ordförande i kollektivtrafiknämnden, 5. att hos regeringen begärde att ettförslag till normer för hur SJ skulle ersättas av kommuner m: fl. för köp avkollektivtrafiktjänster skyndsamt utarbetades, 6. att gav regeringen till känna vad somanförts i motionen om ansvaret för den interregionala trafiken, 1977/78:1828av (), 1977/78:1829 av TorstenSandberg (c), 1977/78:1830 av RolfSellgren (fp), 1977/78:1831 av m. fl. (c, m, fp,vpk), vari hemställts att gav regeringen till känna vad i motionenanförts beträffande huvudmannaskap för regional persontrafik m. m., 1977/78:1832av (), 1977/78:1833 avSven-Olof Trän'(m) och () samt 1977/78:1834 av LarsWerner m. fl. (vpk), vari föreslagits 1. att beslutade avslåpropositionen 1977/78:92, Åtgärderför att JÖrbättra kollektiv persontrafik 2. att uttalade sig för en trafikpolitik somutgick från samhällsekonomiska beräkningar och som innebar en utbyggnad av denkollektiva trafiken och en kraftig minskning av privatbilismen, 3. att uttalade sig för enirafikorganisalion med ett statligt trafikföretag med regionala styrelserbeslående av lekmän från resp. regioner, varvid såväl persontransporter somgodstransporter borde inordnas i trafikorganisationen, 4. att hos regeringen hemställde om ensamlad trafikpolitisk utredning enligt punkterna 2 och 3 och med beaktande avvad som i övrigl anförts i motionen. 1. att skulle a. avslå motionen1977/78:1834, yrkandet 1, b. avslå motionen1977/78:1834, yrkandena 2-4, 6. avslå motionen 1977/78:1827, yrkandet 6, 2. att riksdagenbeträffande huvudmannaskapsfrågan skulle a. medbifall till regeringens förslag, såviii gällde geografisk omfattning, avslå motionen 1977/78:1824, yrkandet 1, b. medbifall till regeringens förslag, såvitt gällde godstransporter, lämna motionerna 1977/78:1829, yrkandet 2, och 1977/78:1830, i motsvarande del, utan åtgärd, c. medbifall till regeringens förslag, såvitt gällde linjetrafiktillstånd, avslå motionen 1977/78:1832, d. medbifall till regeringens förslag, såvitt gällde formen för huvudman naskapet, avslå motionerna 1977/78:1822,1 motsvarande del, 1977/78:1826, yrkandena I, 2 a och 2 b, och 1977/78:1829, yrkandet 1, e. avslå motionen1977/78:1598, fmed bifall till regeringens förslag, såvitt gällde , avslåmotionerna 1977/78:1823, 1977/78:1825 och 1977/78:1831, g. avslå motionen1977/78:578, yrkandena 2 och 3,