prot · G109105 · 1977-12-31 00:00:00 — Mendet var inte del jag skulle argumentera mot, utan det gällde ,som säger att jag hyser vissa farhågor för att man i den här trafikpolitiskapropositionen kommer alt lasta över ansvaret för en del av järnvägstrafiken -persontransporterna - på kommuner och landsting. Ja,, del är inte bara jag som hyser dessa farhågor. Jag citerade bl.a. ur artikel i senaste SJ-nytt. Han uttrycker väldigt starkafarhågor för alt det kommer att bli på del sättet. Sedan har vi ett konkretexempel. Jag nämnde propositionen om den kollektiva persontrafiken på våra vägar,där man lagt över ansvaret på kommuner och landsting. Man har gett kommunernaoch landstingen ett visst antal miljoner och sagt atl de för lösa dessa frågor,och man har sagt att man har decentraliserat och varit demokratisk. Men ettfaktum är alt det är helt otillräckliga medel som tilldelats kommuner ochlandsting. Det rör sig om någon dubbeltur mera per dag som de fött ersättningför. Egentligenskall vi inte diskutera den propositionen , för den kommer senare, men jagvill ta den som ett exempel på varför jag hyser farhågor också för atl man, närman kommer med den här trafikpolitiska propositionen, kommer alt göra likadant.Jag reagerar mycket starkt mot att trafikpolitiken börjar styckas upp på dethär sättet. Först kommer man med biten om landsvägstrafik- kollektivtrafiken pålandsväg. Sedan skall man komma med trafikpolitiken i stort. Delta skaparväldigt stor oro för att det inte kommer att följa någon förbättring avtrafikpolitiken, utan att man skyfflar över också denna på kommuner ochlandsting. Man säger att kommunerna och landstingen för några miljoner och attde får ta ansvaret för de och de bandelarna osv. Vill ni ha dem eller vill niinte ha dem? Det är upp till er. CARL-WILHELMLOTHIGIUS (m) kort genmäle: Till vill jag bara säga att jag väljer det härarbetssättet framför det som vi tidigare vant oss vid i denhär under socialdemokratisk domvärio. Man får ju någonting gjortunder . Vi får kanske i utskottet i efterhand synpunkter ochförslag från departementet, men då de överensstämmer med utskottets önskemåloch kommer snabbt för vi ju verkligen någonting gjort. Under den tidigareregeringen väntade vi år . För mig spelar det ingen roll om det isammanhanget, som säger, ser något egendomligt ut, därför altförslagen kommer i efterhand. Jag tycker att detta bevisar att det är en snabboch lyhörd regering som är på bettet och känner önskemålen hos svenska folket,vars ombud vi är. Beträffandereservationen finns det faktiskt inslag, , som inte rimmar meddiskussionerna och underiaget i den trafikpolitiska utredning som vi i dagarnaskall lägga fram. Detta är anmärkningsvärt eftersom ni ju borde kollationerahur ni har det på den här fronten. Framstående ledamöter av denna kammare hardock deltagit i det här sammanhanget. Tillsist något om den trafikpolitiska propositionen. Som vi framhållit vardirektiven redan från början felaktiga. För vår del ville vi böna på ett annatsätt. Vi ville ta upp kostnadsansvarsfrågan först, innan vi behandlade de andrafrågorna av teknisk och annan natur. Det hade varit riktigt att göra detta.Arbetet har på många sätt försenats. Departementschefen har velat ha ensamlad proposition på delta område för att veta vad det blir lill slut. Ni harmedverkat lill de nuvarande förhållandena,och jag tyckeratt ni skall sluta medatt tjata om den trafikpolitiska propositionen, som kommer att offentliggörasom . Ersättningtill jör drift av icke lönsamma järnvägslinjer IV. () kortgenmäle: har ödmjuka anspråk, och del är ju i och för sigklädsamt. Han säger att man för någonting gjort, men vi har faktiskt suttit ochväntal . kommer små improvisationsnummer som ersättning för denreform som vi egentligen har väntat på, och då är ganska tillfreds. Det är i och för sig gripande, men jag måstesäga att jag känner mig fögauppbyggd, eftersom jag tror att vi gör trafikarbetet i det här landet ganskastor skada genom att vi icke har låtit det övergripande beslutet komma förstoch sedan se till alt de övriga praktiska dellösningar som behövs bliranpassade till helhetslösningen. hade varit en bättre ordning. Jagär ledsen, , men jag måste fortfarande känna mig ganska osäkernär det gäller löftena om den här trafikproposilionen. har underflera år betygat an den skall komma. I utskottet har vi praktiskt Ersättningtill för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. taget föttveta att den skall komma. Löften har också utställts från diverse andra häll,men de ständiga uppskoven gör alt det finns anledning att säga att man inte kantro på löftena förrän inan ser propositionen här i kammaren. Sedanlog upp vad som kommer att stå i den trafikpolitiskautredningen. Av naturliga skäl kan jag inte diskutera den saken här,eftersomjag inte har läst den. I och för sig harjag haft diskussioner med ledamöter iutredningen, och jag tror jag kan tala för dem när jag säger atl vi i alltväsentligt är överens. Men det finns väl anledning att komma lill en sådandiskussion. Det är emellertid fantastiskt att höra i hansegenskap av representant för den borgeriiga majoriteten stå här och ickeuttrycka en enda förväntan inför den trafikpolitiska proposition som vi önskarskall komma. Jaghar inbjudit , som ju ändå har uttryckt en viss reverens för detvi har sagt i reservationen, att gemensamt med mig nu uttrycka elt önskemål omatt den trafikpolitiska propositionen skall innehålla en radikalt nyjärnvägspolilik. Det vore väl lämpligt att instämde åtminstone idetta krav. Men är tystnaden enorm från borgerligt håll när del gällerförväntningarna inför den nya trafikpolitiken, trots att vi har suttit här ochväntat . CARL-WILHELMLOTHIGIUS (m) kort genmäle: Jag tyckerait haren byråkratisk syn på de här frågorna.Om byråkrater tyckerjag inte. Sedantill frågan om förväntan på den trafikpolitiska propositionen. Jag sitter självi den trafikpolitiska utredningen. Den kommer att tala sitt eget språk ochskall ligga som underlag för departementets beslut i frågan. Jag vet alltså vadvi själva kommer med. Skall jag då stå upp i talarstolen och tala om vad dentrafikpolitiska utredningen tycker och tänker i detta sammanhang innan denligger på bord? Nej, det tänker jag inte göra. Vänta , herrZachrisson, sä för ni också besked om vad jag tycker. Tredjevice talmannen anmälde alt anhållit alt till protokollet föantecknat alt han inte ägde rätt till ytteriigare replik. Låt mig för återföra debatten till det ämne somtrafikutskottets betänkande nr 19 har att behandla, nämligen anslaget tillErsättning till för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m.m. Debatten harju svävat ut över väldiga områden och har rört inte bara det härämnet utan även kommande propositioner, lagda propositioner som ännu inte ärbehandlade och en mängd andra frågor. Närjag försökte få att inse att de inskränkningar i trafikensom SJ aviserade fr. o. m. var en följd av att SJ förinnevarande budgetår inte hade fött det anslag som man ansåg behövligt, såverkade det som om han inte förstod det. Det gav mig anledning att ta fram trafikutskottelsbetänkande från förra vårriksdagen. Det har nr 20 och avser anslaget tillErsättning till för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m.m. Av ingressen framgår att i propositionen föreslås ett anslag på 650 milj.kr. I redovisningen av de motioner som väcktes med anledning av propositionenregistrerar man att motionen 1208 av m. fl. yrkade att istället för 650 milj. kr. skulle ge SJ 710 milj. kr. Det var det enda yrkandetom ändring av anslagets storlek som förelåg . Utskottel behandlade dennamoiion och föreslog att den skulle avslås, alltså att riksdagenskulle ge SJ precis de 650 milj. kr. som regeringen hade föreslagit. Det är i ochför sig inte så märkvärdigt. Men när man läser vidare letar man förgäves efternågon reservation. Och när man tittar på deltagarförteckningen för beslutetfinner man att bland de riksdagsmän som deltog i detta trafikutskoltetsenhälliga beslut befinner sig . Detär som en följd av det beslutet, , som de här aviseradeindragningarna kommer. De är precis en direkt följd av det. Det är bara attfråga SJ:s generaldirektör, vi hade långa samtal om detta. Pägrund av atl man i SJ för innevarande budgetär av 1976/riksdag inte fickvad man hade äskat och pä grund av att utskottet, i vilket , avslog ett förslag om höjning måste SJ inskränka trafiken. När det blevuppenbart för regeringen - för mig i första hand - vaddet skulle innebära, föreslog jag regeringen atl fatta beslut den 26 januariatt man ändå fick göra indragningen. Det har inte ett dugg med åretsbudgetpropositions anslagsförslag att göra, ulan det är en följd av fjolåretsriksdagsbeslut, som i sin tur var föranlett av ett enhälligt, av bl. a. BertilZachrisson lämnat förslag frän trafikutskott. Ersättningtill för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. IV. () kortgenmäle: Jag förstår alt kommunikationsministern är störd av de påpekanden somvi har gjort om del sätt på vilket frågan har blivit handlagd -för det (7/-anmärkningsvärtatt på det här viset i sitt arbete ryckvis för än det ena och än detandra beskedet. HerrLothigius talade alldeles om byråkrati. gör nu ett ganskaförtvivlat försök atl hänvisa till ett tidigare budgetår. Det är alldelesriktigt all fattade ett beslut i fiol utifrån de ekonomiska förutsättningarsom då gällde. Om regeringen sedan hade funnit att det beslutet var felaktigt,hade den i och för sig haft utomordentliga möjligheter att korrigera det idenbudgetproposition som lades pä bord , eftersomriksdagen där får nya förutsättningar att behandla ärendet, och på dengrundvalen företas sedan motions- och utskottsarbete. Men dagen efter det attmotionstiden hade utgått lade kommunikationsministern fram ett nytt förslag-ja, det var egentligen inget förslag ulan som vanligt ett ganska yvigt löfte -där man talade om vissa saker, men där det också sades alt man sä småningomskulle komma till och meddela vad della skulle komma alt kosta. Detrör ju en verksamhet som skall börja och alltså sträcka sig in pånästa budgetår, och del är klart alt de beslul som vi Ersättningtill för drift av icke lönsamma järnvägslinjer ni. successivt fattar påverkarSJ:s sätt alt vara, vilka tåg som skall gå, vilka tider de skall gå på, osv. Jagförstår att del här känns besvärande. SJ befinner sig nu i ett läge där maninte vet vilken sorts tidtabell man skall ha och vilken typ avtågordning man skall ha framöver. Det är naturiigtvis mycket besvärande.Kommunikationsdepartementet har verkligen med det här ställt lill det både försig och för SJ! Vad det leder till vet vi inte. tror att detkommeratl bli bra, men det finns del ingen som vet någonting om. Ingen vet vaddet kommer alt kosla, och ingen vet heller hur bra det kommer alt bli. Ett ochannat tåg kommer att gå även i fortsättningen, och ett och annat tåg kommerinte att gä. Men det är själva ryckigheten och nonchalansen gentemot riksdagenoch förutsättningarna för utskottets arbete som jag har velat ta upp i dettasammanhang. skall jag stå här i bänken och tala lugnt och sansat för atl intehetsa upp ytterligare! Jag tror inte det är nyttigt för honomall bli så där hetsig. Jagförstår så väl att tycker atl del är besvärande, men vem ärdet besvärande för? Jo, självfallet för , som är medansvarigtill att SJ fick ett anslag som föranleder företaget att göra inskränkningar itrafiken. Jag är precis lika medansvarig för det som han, eftersom det var jagsom föreslog del anslaget, men försummade attföreslå atl höja anslaget. Därför är vi lika medansvariga båda tvä.Men jag tog konsekvensen av detta när jag fick se följderna -de följder som enligt min och regeringens mening innebär att irafikutbudei blirför litet - och det var därför vi fattade beslutet. Det är inte alls så, , att SJ intevet vilken tidtabell man ska ha från eller att det, som BertilZachrisson försöker påstå, blir så att del går ell tåg då och ett låg då litetså där hipp som happ. SJ:s lidtabell fr. o. m. detta år är redanfastställd och klar, och vi vet alla precis vad den kommeratl innehålla-detharjag fött en noggrann redovisning av. Och den innebär i stort sett att SJkommer alt erbjuda trafikanterna elt serviceutbud som tillgodoser de behov somvi anser erforderligt. () kortgenmäle: har - när han själv är i litet oro - elt vänligt sätt attuppmana andra all vara lugna. Del gör han ofta i kammaren. Viär självfallet medansvariga för beslutet . Jag står för det. Jag stårockså för det ekonomiska beslut som vi rekommenderar att fatta . Mendet är inte detta frågan gäller, utan den gäller förutsättningarna förriksdagen och utskottet atl bedöma konsekvenserna av det beslut som skallfallas. Och där menar jag alt vi genom det sätt på vilket kommunikationsdepartementethandlagt de här frågorna hamnat i ett läge där vi praktiskt tagel från den ena månaden tillden andra inte vet vilka förutsättningar som gäller. Nusäger atl han vet vilka låg som skall gå efter . Det ären intressant upplysning - delta tror jag inte någon annan har klart för sig.Det betyder alltså att det är bestämt vilka indragningar som skall göras ochvilka som inte skall göras. Vetherr också vilka kostnader det blir? harju lovat att vii skall få reda på kostnaderna åtminstone . Men hurpåverkar de det beslut vi fattar ? Jagsade förut att nu uppmanar ledamöter alt blunda ochtrycka. Men det finnsju en chans att ge oss litet klarsyn . Tala om vilkakonsekvenserna blir för SJ på grundval av det beslut somkommunikationsministern fattat och vilka de ekonomiska konsekvenserna blir! Detvore rimligt atl hade klart för sig detta när vi skall fattabeslut som avser SJ:s ekonomi för framliden. Ersättninglill jör drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. IV. Del beslut nu skall fattahar inte något samband med de åtgärder som blir en följd av regeringsbeslutetden . Den frågan återkommer jag till med när SJ redovisatvilka kostnader beslutet föranleder. Och detla kommer atl föreläggas ien tilläggsproposition. (apk): Det finns två skäl till atl jag kan falla mig tämligen kort. Dels ärliden långt framskriden, dels har del varit en lång trafikpolitisk debatt . Och jag skall inte försöka provocera fram någon repris på den även om detkunde ligga nära till hands. a. atl han hoppades att det fanns en bred enighet om vilkentrafikpolitik vi skall föra . Jag måste säga atljag inte är lika förhoppningsfull.Jag tror att det även i fortsättningen kommeratl finnas krafter som vill låtamarknadskrafternas fria spel styra, och krafter som vill ha en totalplanerad,samhällsinriktad trafikpolitik, där profilen inte styr utan i ställetsamhällsnyttan och människors bästa. Och där kommer del all skära sig även ifortsättningen. Detbetänkande som behandlas avser anslag för drift av icke lönsammajärnvägslinjer. Då kan man lämpligen ställa frågan: Lönsamma eller olönsammaför vem? En järnvägslinje som varit olönsam för SJ kan naturiigtvis vara lönsamför samhället, om man tar med alla de kända faktorerna i kalkylen, dvs. säkraretrafik, mindre olyckor, minskal vägslitage och en hel del annat. Hittillshar det strikta lönsamhetstänkandet inneburit att SJ kapat bort de minstlönsamma delarna, att SJ höjt taxor och priser och därigenom gjort ännu flerbandelar olönsamma och fån motivation förnya nedläggningar och nedskärningar.Nu går ju en onaturiigt stor del av såväl gods- som personbefordran på landsväg.De flesta påstår sig vara motståndare lill den Ersättningtill för drift av icke lönsamma järnvägslinjer in. utvecklingen, men det tycksvara ofattbart svårt att vända den till det bättre. När vi säger i vår motionatl en bred folkmajoritet torde vara överens om att trafikpolitiskabeslut var något av en riksolycka är det knappast några överord. Manhar nu framhållit här att en ny trafikpolitik förbereds. Den skall se dagensljus inom en tämligen snar framtid. Men i avvaktan på att den blir verklighetkräver vi att några ytteriigare indragningar, nedskärningar eller nedläggningarinte får ske. Det är bakgrunden lill alt vi föreslår atl SJ får ytteriigare 166milj. för s. k. icke lönsam trafik. Det är också vad SJ har begärt. SJskall alltså inte med hänvisning till bristande resurser kunna genomföraförsämringar eller avvecklingar. Vårmotion avvisas liksom SJ:s anslagsäskanden. Man hänvisar lill redan genomfördajärnvägsnedläggningar, reduktion av allmänna arbetsgivaravgiften ochgenomförda taxehöjningar, dvs. man säger nej genom att hänvisa till ålgärder,bl. a. taxehöjningarna, som ytteriigare försämrar järnvägens attraktionskraft.Vi i kommunisterna är övertygade om alt de ytteriigare medel somvi föreslår för att förhindra försämringar och för atl göra järnvägstrafikenattraktiv även på de bandelar som betecknas som olönsamma kommer attbehövas. Jag ber därför, herrtalman, att få yrka bifall till motionen 246. Därmedkan jag raskt övergå till att plädera för motionen 268, som möjligen kanförefalla litet udda i sammanhanget. Jag har i den motionen påpekat att det iNorrbotten finnsett antal s. k. olönsamma bandelar. Dit hör exempelvis linjernaÖvertorneå-Karungi och . Del är elt par exempel blandfiera. SJhar som argument för avveckling av persontrafiken presenterat material somvisar att resandefrekvensen är läg på de här bitarna av SJ:s järnvägsnät.Mellan och är antalet resande sommarlid i genomsnitt 35per dag - ännu lägre. På sträckan hardel genomsnittliga antalet resande varit 63 per dag. Det är inte särskiltimponerande, det kan man hålla med om. Jag tror att SJ:s siffermaterial är heltkorrekt. Passagerarantalet har minskal, men orsakerna är lätta atl förstå:försämrad service, glest mellan turerna så atl folk tvingas till dyrbaraövernattningar, ständigt stigande biljettpriser. Däri ligger orsaken till avstått från att resa med SJ och att passagerarfrekvensen alltså successivtminskat. är passagerarantalet så lågt att SJ låtitförslå att man inte vill behålla persontrafiken. Jagskulle, vilket framgår av motionen, vilja vända på det här resonemanget ochfråga: Vilka åtgärder kan vidtas för att popularisera järnvägen på de härutsatta bitarna? Vilka ålgärder kan vidtas för all få nya och fiera passagerareoch varför inte också mera gods? Ge dessa bandelar en chans - del är substanseni motionen. Låt oss se vad kraftigt sänkta taxor, förbättrad service och tätareturer skulle kunna åstadkomma! Gå ut med en systematisk kampanj för attpopularisera tågresandet i stället för att långsamt strypa trafiken påbandelarna! Slå ner taxorna pä de här järnvägssträckorna med 50 96 och pröva under ettår vad det skulle ge! Det är mitt förslag i motionen 268, som jag sålunda ocksåyrkar bifall till. LARS-INGVARSÖRENSON (s): Bland andra motioner som utskottsmajoriteten avstyrker i det betänkandevi behandlar nu finns också motionen 1605. I den begär vi att gerregeringen i uppdrag att omdisponera kostnadsansvaret för ell preciserat antaluppgifter, som statsmakten ålagt SJ utan att de kan anses förenliga med deprinciper och målsättningar som samma statsmakt angett som normgivande förstatens järnvägar genom trafikpolitiska beslut. Deuppgifter vi berör i motionen sammanfaller med SJ:s egen anslagsframställningför /79, och jag kommer här att närmare gå in pä dem fall förfall. Jag tar upp nio konkreta punkter. Försthar vi tagit upp den svensk-polska färietrafiken, som genom regeringens beslutden - och mot SJ:s egen uttalade vilja -dirigerades över istället för över den företagsekonomiskt riktigare färjestationen Trelleborg.Härigenom uppstår såväl högre tågkostnader som andra merkostnader, vilketstatsmakten var väl medveten om när beslutet fattades. Vi bestrider inte imotionen de andra skäl, främst i dåläget de arbetsmarknadspolitiskaavvägningarna, som motiverade regeringens beslut. Vad vi ifrågasätter är omdessa skäl också för ta över principen om affärsmässighet, som det samtidigtåligger SJ att följa. SJ:s merkostnader, mätta enligt den företagsekonomiskakalkylen, är i denna del 1,8 miljoner för del aktuella budgetåret. Påsamma sätt förhåller det sig med busstrafiken över . Härdiskuterades en gång framdragning av järnväg. Någon järnväg drogs inte fram. Istället sattes busstrafik in, varvid kostnadsansvaret för SJ närmarepreciserades till samma trafikantintäkter som om järnväg trafikerat sträckan.Det betyder lägre taxesättning och inkomstbortfall, som av SJ framruknatslill 1,7 miljoner. Del här beslutet togs av regeringen och pånytt av regeringen för /78, innebärande allantalet turer i regionen minst skall motsvara irafikutbudei /77.Merkostnaden har då framräknais av SJ lill ett ersättningsbelopp om 1,7miljoner - också detla baserat på en rent affärsmässig kalkyl. 1 en ny ochutvidgad kalkyl upptas dessutom totalkostnaden därutöver för den regionala ickelönsamma busstrafiken lill 36,7 milj. kr. Inte heller för detla får SJ någolvederlag. Trolsatl musei- och ulslällningssakkunniga i betänkandet SOU 1973:5framhöll det otillfredsställande i atl SJ skall svara för finansieringen avJärnvägsmuseet och mot SJ:s uttalade vilja har ändå ålagt statensjärnvägar att svara för och bära kostnaderna för museet. Ingen annan verksamhetän den rent museala förekommer, och del är.svårt atl se sambandet mellan dessakostnader och den slrikia afförsmässighet som ålägger SJ.SJ:s merkostnad har beräknats i denna del till 3,1 milj. kr. Ersättninglill för drift av icke lönsamma järnvägslinjer IV. Ersättningtill för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. Påsamma sätt beslutade regeringen om en utvidgadpensionärsrabatt, innebärande 50 96 nedsättning på ordinarie biljettpriser.Rabatten skulle gälla vid och veckoslut i samma utsträckning som dentidigare 67-kortsrabatten. Vid sänkning av pensionsåldern från 67 till 65 årjusterades rabaltförmånen med hänsyn härtill liksom den utvidgades till dem somenligt allmän försäkringslag åtnjuter förtidspension, sjukbidrag, handikappersättning,hustrutillägg eller ålderspension . SJ:s merkostnad för dessadelar har framräknais till 34,7 milj. kr. liksom merkostnaden för beslutadestuderanderabatter upptagits lill 30,5 milj. kr. Föratt erhålla en riktig avvägning av kostnaderna mellan järnvägs- och bussresor ikombination införde SJ s. k. snitttaxa . Genom beslut föreskrevregeringen att SJ skulle slopa denna kostnadsiäckande taxa senasiden 1 januari1976. Inkomstbortfallet blev 4,6 milj. kr., också beräknat affärsmässigt. Avförsvarspolitiska skäl har SJ ålagts atl utbilda vapenfria tjänslepliktiga. Omden utbildningen skall stå kvar för /79 kommer kostnaderom 1,6milj. att drabba SJ. Päsammasätl skall SJ svara fören urtotalförsvarssynpunkl fastlagd uppgift att bibehålla ett driftvärn. Kostnadenhärför blir för det beräknade året 3,6 milj. kr. För deltagandet i programplaneringenför det ekonomiska försvaret beräknar också SJ förluster om 0,1 milj. kr.Totalt blir försvarsberedskapskostnaderna 5,3 milj. kr. Enligtden säkerhetskungörelse som gäller (SFS 1959:50) skall järnvägsinnehavareanordna säkerhetsanläggningar vid korsningar järnväg-landsväg. Sedan 1941erhåller SJ statsbidrag omfattande 90 96 av anläggningskostnaderna. Efterändring genom regeringens beslul 1964 utgår av kostnaden förautomatisering av sådana skyddsanläggningar. Totalt föriorarSJ 27,5 milj. kr.på detta. I samtliga fall som jag räknat upp gäller det kostnader som upptagitsför andra projekt än sådana som kan anses motiverade av den striktaaffärsmässighet genom sitt trafikpolitiska beslul föreskrivit förstatens järnvägar. I inget fall skulle det förefalla rimligt atlålägga andra trafikföretag som SJ har alt konkurrera med sådana uppgifter ulanvederiag. Med stöd av det anförda yrkar jag bifall till reservationen beträffandemotiveringen för utskottets yrkande under 1 med som första namn.Jag gör det med särskild markering av vad som däri sägs i andra och tredjestyckena. I detta anförandeinstämde (). Jag skulle bara för vilja ange ett par skäl tillutskottets ställningstagande. Fördet första skulle det ha varit renare om i denna fråga begärt ettytterligare anslag; då hade vi bättre förstått vad han menat. För det andra är det välnaturiigt att departementschefen och departe-