prot · G109129 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:129 §1 Justerades protokollet för den 17 innevarande månad. §2 Meddelande om ändringar i den preliminära tidsplanen Detordagssammanträden, som i den preliminära tidsplanen utsatts till ,kommer alt la sin början . Meddelandeom ändringar i den preliminära tidsplanen Statsrådet erhöll ordet förattbesvara () anmälda fråga, 1977/78:391, tillindustriministern, och anförde: har - mot bakgrund av den hotande nedläggningen avStiftelsen skeppsforskning - frågat mig om jag anser det rimligt att denkollektiva skeppslekniska forskningen och utvecklingen avbryts. StiftelsenSvensk skeppsforskning ägs och finansieras av industrin via och . Staten har inget direktinflytande på verksamheten. Statenstöder emellertid skeppsteknisk forskning och utveckling bl. a. via styrelsenför teknisk utveckling (STU). STU medfinansierar f n. ett antal projekt vidstiftelsen. Något avtal om kollektiv forskning inom det skeppslekniska områdethar inle funnits. Diskussioner om alt sluta ett sådant avtal pågårdock f n. Om ett sådant kollektivforskningsprogram upprättas, kommer detsannolikt bl. a. att inrymma sådana projekt vid stiftelsen som f n. erhållerstöd frän STU. Projektav den typ som genomförs vid stiftelsen kommer således atl bedrivas även ifortsättningen men kommer atl ulföras vid varven, statensskeppsprovningsanstalt eller andra institutioner i stället för vid stiftelsen.STU:s totala stöd till skeppsleknisk forskning och utveckling påverkas inte avom det lämnas inom ramen för ett sådant program eller om det utgår direkt tillenskilda projekt som medfinansieras av industrin. Denaviserade nedläggningen av Stiftelsen skeppsforskning kommer varken attavbryta någon kollektiv forskning inom området eller medföra någon direkt förändringav statens totala stöd till skeppsteknisk forskning och utveckling.Nedläggningen innebär endast en ändring av industrins egen organisation för allbedriva skeppsteknisk forskning och utveckling.Enligt vad jag har erfarit förutsätter stiftelsen själ v att verksamhetliknande den stiftelsen bedrivit kommer atl fortsätta även om än inågot annan form än den stiftelsen har representerat. TORKELLINDAHL (fp): Jag villtacka statsrådet för svaret på min fråga. Jagkan emellertid inte hålla med statsrådet när han i slutet av sitt svar sägeratl del inle kommer att innebära några egentliga förändringar. Det är denslutsats som man drar. Programmet kommer, menar han, alt fortsätta som förut.Det enda som sker är alltså en liten omorganisation. Tyvärrförhäller det sig inte så. Det gäller här en forskningsinstitution-den enda ilandet som bedriver kollektiv forskning på området. Felet med den äregentligen att den är för liten. Det är bara nålpengar som går tillforskningen, om man ser på branschens omsättning. Hade man satsat mera påforskning och utveckling inom branschen, hade man kanske inle hafl fulll såstora svårigheter som dem man har . Förde stora varven kommer nedläggningen av Stiftelsen skeppsforskningsäkert inte att betyda sä särskilt mycket. För de mindre varven är detallvarligare, eftersom de inte har samma resurser att ulföra forskning ochutveckling på egen hand. Därför är denna institution viktig. StiftelsenSvensk skeppsforskning är vidare den organisation i som har deinternationella kontakterna på detta område. Det är den här stiftelsen somsamlar in vetandet i utlandet och sedan distribuerar ut del lill intressenternai . IDanmark lade man ned Stiftelsen skeppsforskningssysterorganisation, om man nu kan kalla den sä, och resultatet har blivit helt ställts utanför det internationella samarbetet. Del har sannerligeninte varit till förmån för vare sig dansk eller dansk varvsindustri. a. det mest fullödiga i landet inom detta områdeoch står intressenterna lill tjänst med allt det referensmaterial som debehöver. I det sammanhanget kommer de internationella kontakterna in igen.Stiftelsen har myckel goda kontakter med liknande organisationer i andra länderoch kan lätt skaffa in sådant material som inte finns i . Vidare har dengenom sin konstruktion en kunskapsförmedlande funktion i förhållande till deintressenter som finns. Mankan fråga sig varför det - efter vad jag hört - färdiga avtal som föreliggermellan staten och stiftelsen om etl branschforskningsinstitul inle fullföljdes.För visst håller väl statsrådet med mig om att det verkligen rör sig omförändringar? Mitt svar avsåg atl nedläggningen av Stiftelsen skeppsforskningvarken kommer att avbryta någon kollektiv forskning inom området eller attmedföra någon direkt ökning av statens totala stöd till skeppsteknisk forskningoch utveckling. Därefter noterade jag bara det som vierfarit, nämligen att man också inom industrin har för avsikt att skötaforskningen framöver i andra former. Jagkan erinra om vilka instrument som staten är utrustad med pä detta område.Styrelsen för teknisk utveckling satsar alltså för innevarande budgetär 14milj. på skeppsteknisk forskning. Av dessa går 3,5 miljoner vidare lillstatens skeppsprovningsanstalt, som i sin tur är etl mycket viktigt instrumentmed betydande internationella kontakter. Det har dessutom under senare årgenomgått en avsevärd utbyggnad och har en kompetens och kapacitet avinternationella mått. F. n. pågår t. ex. en nybyggnation av ett manöver- ochvåglaboralorium med hjälp av en sammanlagd statlig investering av ca 35 milj.kr. Dettaär alltså några av de statliga insatserna pä del berörda området. Jag tyckeralt man skall nämna dem i detta sammanhang, eftersom de är väsentliga. Jagskulle mycket väl kunna tänka mig atl skeppsprovningsan-slalten skulle kunnaöverta en del av den verksamhet som stiftelsen har utfört här, men jag villinte binda mig för detta, eftersom jag inle vet exakt vilkaförhandlingsuppgörelser som del är möjligt att uppnå pä denna punkt. TORKELLINDAHL (fp): Man kan undra varför en väl fungerande organisation egentligen skallsplittras. Jag tänker inte på något sätt förneka statensskeppsprovningsanstalts betydelse i detta sammanhang men vill ändå framhållaatt dess kapacitet, hur god den än är, är mycket specialiserad eller välavgränsad inom ett litet område medan stiftelsen har ett vidareverksamhetsfält. Delär helt riktigt alt statens stöd till denna verksamhet inte kommer att minska ipengar räknat, men om ett stort varv får i uppdrag att utföra ett visst projektblir det mycket svårare för andra i branschen, t. ex. för småvarven, att få delav resultatet. Det är sådana aspekter vi måste studera. Vidare är det enligt min mening helt självklart , med tanke på de stora pengar som riksdag och regering är beredda att satsapå varven, måste ställa del kravet på dem för deras egen fortlevnad att desatsar pä sin forskning och utveckling. Jag vill återigen upprepa atl dessasträvanden har varit alldeles otillräckliga . Jag anser det vara myckelolyckligt om man lägger ned del sammanhållande organet, som förmedlar kunskaperi båda riktningar - man kan säga att det tjänstgör som ett växelrelä i deltasammanhang. Jag hoppas att statsrådet kan la denna fråga under ytteriigareövervägande. Jag tror det är angeläget att konstatera att vi givetvis borde kunnagöra mer framåtriktade insatser i en så viktig bransch som varvsbranschen änvi har gjort i det förflutna. Men det är väl också viktigt att konstatera vadvi nu gör för att ställa om resurserna i den situation som vi befinner oss i,dvs. de pengar som föreslagits för att förbereda alternativ produktion, 35miljoner i första omgången och enligt den aktuella varvspropositionen Omvidgad rätt till föräldrapenning ytterligare250 miljoner att satsa just på alternativ produktion. Sedanhåller jag med om att blir konsekvensen av nedläggningen av Stiftelsen att småvarven utestängs från forskningsresultat, är detnaturiigtvis ingen utveckling som vi från samhällets sida kan välkomna. TORKELLINDAHL (fp): Jag vill tacka OlofJohansson för det sista han sade. Det tyder på enöppen inställning till frågan. Vidarevill jag påpeka att del är en annan part, som vi knappast har berört här ochsom också egentligen är en intressent, och det är redarna. Krav att de bordevara med och få del av forskningsresultaten finns också. Del är därför som jagskulle se det som mycket olyckligt om ifrågavarande stiftelse skulle upphöraeller utplånas. Överläggningenvar härmed slutad. §4 Om vidgad rätt till föräldrapenning Socialministern erhöll ordet föratt besvara /nga (\pk) anmälda fråga, 1977/78:408, ochanförde: har frågat om jag ämnar vidta åtgärder för att ävensammanboende som inte är biologisk förälder till sammanlevande barn får rätttill föräldrapenning. Denfråga här lar upp har tidigare behandlats av i anledningav motion 1976/77:1570. Socialförsäkringsutskottel anförde i sitt betänkande1976/77:27 atl frågan om utformningen av den aktuella bestämmelsen lämpligenborde prövas av familjestödsutredningen i samband med dess uppföljning averfarenheterna av föräldraförsäkringen. Utskottet ansåg därför att motionenborde överlämnas till denna utredning för beaktande. Detta blev ocksåriksdagens beslut. kommer altredovisa sitt betänkande om föräldraförsäkringen. Enligt vad jag har inhämtatkommer frågan om föräldrabegreppet för rätten till föräldrapenning attbehandlas i betänkandet. I avvaktan på resultatet av utredningens bedömningaroch efterföljande remissbehandling ärjag inte beredd att vidta några åtgärder idenna fråga. INGA (vpk). Först ber jagatt få tacka socialministern för svaret. Föräldrapenningutgår för tillfällig vård av barn när en förälder måste stanna hemma frånarbetet, exempelvis i samband med att barnet är sjukt eller därför alt barnetsordinarie vårdare är sjuk. För gifta och sammanboende med gemensamma barnfungerar det så att endera av föräldrarna kan stanna hemma, med rätt tillföräldrapenning. Men om däremot två personer sammanbor och den ena av dem harbarn och de inle har några gemensamma barn,har bara den biologiska föräldern rätt till föräldrapenning, liksom denbiologiska fadern eller modern som barnet inte sammanlever med. Den andrasammanboende har alltså inte rätt till föräldrapenning. Jagmenar atl lagen inte tar hänsyn till en faktisk familjesituation. En lag måsleju fungera. Denna lag är till för barnens skull, och därför måste man utgå fränbarnens bästa och även utgå från en faktisk familjesituation. Annars är detbarnen som kommer i kläm. Och del gör de i många fall. Delär ganska vanligt atl människor sammanbor och alt man har etteller flera icke gemensamma barn i ett sådant sammanboende. Man fungerar alltsågemensamt i praktiken som en familj, där bägge föräldrarna dä för barnens skullgivetvis borde ha samma möjligheter atl använda föräldraförsäkringen. Jaghar ell exempel där man hade bott tillsammans . Den biologiskaföräldern var lärare och den icke-biologiska föräldern kunde ta ledigt vid ettbarns sjukdom då den biologiska föräldern icke kunde göra det - hon varförskollärare och kunde inte få någon ersättare på grund av att det fattadespersonal på barnstugan; ett förhållande som tyvärr är ganska vanligt. Denicke-biologiska föräldern stannade därför hemma hos det sjuka barnet, men lagenfungerade inte tillfredsställande. Han fick alltså ingen ersättning förföriorad arbetsförtjänst. Detta är ett uppenbart missförhållande. Jagvar själv tidigare ovetande om hur lagen fungerade i detta avseende. Jag troddeatl hänsyn skulle kunna tas till en faktisk familjesituation utifrån barnetsutgångspunkt. hallar lagen betydligt, och det måsle därför bli en ändring,så att lagen kan kopplas till barnets behov av hjälp, oavsett förhållandena iövrigt. Detta problem borde del gå att lösa juridiskt. svar jag har fåu säger socialministern att han inte vill medverka till enpositiv lösning av frågan. Han vill alltså inle rätta lill ett uppenbartmissförhållande. Jag tycker inte att man behöver avvakta en utredningsresultat, om man upptäcker felaktigheter i en lagstiftning;det är väl då baraatt rätta till felen, så att lagen fungerari Varför skall man behöva vänta påen utredning och ell remissförfarande, när man redan vet att den nuvarandelagen inte fungerar tillfredsställande? Omvidgad rätt till föräldrapenning Först ber jag att än en gång läser mitt svar-jag harnämligen inte sagt alljag inte vill medverka till en positiv lösning, utan jaghar sagt att jag inle är beredd alt vidta några åtgärder nu med hänsyn till här frågan enligt beslut är under utredning och vi väntar pä delförslaget. Jag följer därvid den praxis som tillämpas i regerings- ochriksdagsarbetet. Denfråga som här lar upp är nog inte så enkel som tycks tro,eftersom den inrymmer flera kopplingar till andra områden och det i den finns besväriigaavgränsningsproblem. Det var detta som utskottel och insåg närskrivningen gjordes och motionen överiämnades till familjestödsutredningen. Låtmig peka på det samband som finns med annan försäkring och social- och skattelagstiftning. Omvidgad rätt till föräldrapenning föräldrabegreppetinom ett specialområde men inte i övrigt skulle kunna ge för den enskildeförvirrande resultat. Enannan svår fråga är hur man skall avgränsa utvidgningen. Finns det i sä fallskäl att låta även andra personer som bor tillsammans med barnet -farmor ellerstorebror exempel vis-fä ersättning när barnet är sjukt? Det finns såledesfiera frågor atl diskutera innan vi kommer fram till ett resultat. Nuvill tydligen Inga Lantzatt jag skall ta ställning till dessa frågorutan att haett ordentligt beslutsunderlag. Det tycker jag vore fel, speciellt som dennafråga som jag har sagt finns med i det betänkande som kommer att presenterasinom kort, vilket sedan i vanlig ordning skall remissbehandlas. Den ordningengör att frågan på det sättet kommer att få en offentlig genomlysning, sä att deolika aspekterna kan komma fram. Som jag har sagt är delta det vanliga sätt somvi arbetar på, och det är rikligt att vi följer den kutymen även i denna fråga. INGALANTZ (vpk): Det slårallra sist i svaret: "-------------- ärjag inte beredd att vidta några åtgärder i dennafråga." Detär riktigt att föräldraförsäkringen fungerar för barnens skull. Om RuneGustavsson nu är överens med mig om att det nuvarande förhållandel ärfelaktigt, borde han också dra konsekvenserna av all han inser felet i lagengenom aU aktivt medverka till en ändring med det snaraste. Sedanär det riktigt alt det också finns andra brister i lagen, som man behöver seöver, och det är bra att detta görs. Det är brister som vpk i andra sammanhanghar påpekat, t. ex. att antalet sjukdagar är för litet. Framför allt räcker deinte till om man har långvarigt sjuka barn eller för alt besöka de förskoloroch inrättningar som man behöver besöka när man har mindre barn. Därför måsteåldersgränsen höjas. En tioåring klarar sig inle hemma ensam när han är sjuk.Åldersgränsen bör höjas till , som vpk har föreslagit. Inomvpk menar vi atl inte ekonomiska skäl skall vara avgörande för förälder när detgäller aU ge barnen den omvårdnad de behöver. Många barn far illa i vårtsamhälle pä olika sätt; de saknar trygghet och omvårdnad bl. a. isjukdomssitualioner. Det är samhällets sak att förhindra detta, bl. a. genomatt utforma föräldraförsäkringen så att den fungerar för barnen. Jag konstaterar att inte ärmottaglig för de här mycket klara och enkla argumenten för att lagen intefungerar för barnen och att man måste la hänsyn lill en faktiskfamiljesituation. Jag kan fortfarande inte inse att man skall behöva vänta påen utredning när man är överens och kan konstatera atl det är ett felaktigtförhållande, aU man då inte kan ändra på det så del fungerar. Jag kan bara konstatera alt inte vill läsa innehållet isvaret. Där framgår det klart att utskottet på grundval av motionen har uttalatatt den här frågan bör utredas. har fatlat beslutet - och jag föreställer mig att IngaLantz har varit med om det - att motionen i enlighet med utskottets betänkandeskall överiämnas till utredningen. Utredningen kommer , ,och därför har jag sagt att i avvaktan pä den kan vi inte vidta några åtgärder. INGALANTZ (vpk): I så fall vill jag fråga: När kommer den utredningen, och när kan manberäkna att det här felaktiga förhållandet har rättats till? Det är väldigtmånga familjer som drabbas av det här uppenbara missförhållandet, som jag ändåtror att inser. Det är bara förvånansvärt att han inte villrätta till det sä snart som möjligt. Omlokalisering till av arméns tekniska skola och försvaretsförvaltningsskola anser jag atl maj månad är, och enligt uppgiftkommer denna utredning . Överläggningenvar härmed slutad. §5 Om lokalisering till av arméns tekniska skola och försvaretsförvaltningsskola Försvarsministern erhöll ordet föratl besvara () anmälda fråga, 1977/78:404, ochanförde: har frågat mig om orsakerna till fördröjningen igenomförandet av beslut om lokalisering till av arménstekniska skola och försvarets förvaltningsskola. Jagvill först erinra om att skolorna enligt riksdagsbeslutet bedömdes kunna flyttatill och vara helt inrättade . Detaljutformningen av den nya befälsordningen somriksdagen har fattat beslut om kommer atl påverka utbildningsbehoven m.m. vid ATS, vilket i sin tur påverkar dimensioneringen av skolans lokaler.Detta innebär atl projekteringen för de nödvändiga lokalerna, som till delsskall vara gemensamma för skolorna, måsle revideras med senarelagd byggstartsom följd. Jag avser att ta kontakt med kommun ochinformera om att en senareläggning blir nödvändig. Så fort underlag föreliggerkommer jag att föreslå regeringen tidpunkt, då skolornas verksamhet skalllokaliseras till . Jag vill först tacka försvarsministern för svaret på min fråga. Förprecis ställde jag också en fråga till försvarsministern i ungefärsamma angelägenhet. Då gick rykten om alt ATS skulle förläggas till annan ortän . Jag fick dä besked av försvarsministern att det inte 4 protokoll 1977/78:127-129 Nr 129 var aktuellt med någon ändring av tidigare fattat beslut, förutom attradar- Tisdaeen den luftmekanikerskolan,som senare också fattat beslut om, skulle Redan det beslutet har gjort alt tidigare fattat lokaliseringsbeslut uttunnats för del. Om lokalisering Somjag konstaterade vid frågedebalten beslöt i till av sambandmed omlokaliseringen av statlig verksamhet alt arméns tekniska arméns tekniska'°' försvarets förvaltningsskola skulle förläggas till om skola ochforsvarets sädana skolor skulle organiseras. beslöts att dessaskolor förvahningsskola skulle inrättas och föriäggas till . Detär väl känt att har en mycket besvärlig bostadssituation, inte minstberoende på att regeringen fattat beslut om att inte får bebygga detomstridda Ope-Torvallaområdet. Det är av stor betydelse för kommun,för dess planering, för personalen vid skolorna och för byggnadsarbetarkåren iÖstersundsområdet alt få ett klart besked om när skolorna skall stå klara.Kommunen måste fä veta vad den har att rätta sig efter. Kommunenhar planerat för ett elevholell pä ett centralt beläget område med gångavståndtill de tänkta skolorna men kan i rådande läge inte vänta hur länge som helstpå besked. Kommer inle nya byggnadsprojekt till stånd är riskerna också stora,för atl inte säga mycket stora, atl det blir en kraftig ökning avarbetslösheten inom byggnadsarbetarkåren i och . Vikan inte acceptera denna osedvanligt långa tid för genomförandet av ettenhälligt riksdagsbeslut. Vi kräver att regeringen bekräftar sin avsikt att ståfast vid tidigare fattal beslut. Kommunen och måsle fä besked. Betydersvaret att det blir en minskning av antalet elever jämfört med vad som varplanerat enligt tidigare fattat beslut? Jag förstår i och för sig att som representant förÖstersund finner det mindre bra att genomförandet har blivit uppskjutet, menjag vill påpeka att de orsaker jag anfört - den nya befälsordningen ochbeslutet att RMS inte skall flyttas till - är förseningsfaklorer somalla partierna i är ansvariga för. De besluten har fattats i fullpolitisk enighet, och de har fått dessa konsekvenser. Jag räknar med atl såsnabbi som möjligt skaffa mig ett underiag så att jag kan ge kommunen uppgiftom en hållbar lidpunkt när verksamheten skall gå i gång i . Jag villpoängtera atl mitt tidigare besked om atl ATS skall föriäggas lill Östersundgivelvis står fast. har redan beslutat det, och beslutet kommer altgenomföras. Pä frågan om det blirfärre arbetstillfällen som en följd av de utredningar som nu pågår kan jag intesvara något bestämt. Vi vet inte detta - det måste ske överväganden överhuvud taget om den tekniska utbildningen enligt den Menom det blir någon ändring kan det i så fall lika 50 gärna bli fler arbetstillfällen, men jag vill inte väcka någraförhoppningar. betraktar emellertid inledet här som atl det skulle innebära någon krympning alls av den faktiskaverksamheten i . I detta sammanhang vill jag påpeka att juär en av landets i delta avseende privilegierade kommuner. Det finns inte såmånga kommuner där vi inom försvarssektorn gör utbyggnader, men det gör vi iÖstersund. Överläggningenvar härmed slutad. Omarbetet med att belysa olika aspekter på civil-motstånd § 6 Om arbetet medatt belysa olika aspekter på civilmotstånd FörsvarsministernERIC KRÖNMARK erhöll ordet föratt besvara () den 13 aprilanmälda fråga, 1977/78:405, och anförde: har bett mig lämna besked om hur långt arbetet med attbelysa de olika aspekterna pä civilmolsländ har hunnit. k. civilmolsländ har uppmärksammats av såväl som 1974 årsförsvarsutredning. Den senare angav som en klar slutsats av sina övervägandenalt civilmolsländ inte kan utgöra något hållbart alternativ till militärtförsvar. Vår deklarerade utrikespolitik skulle då inte längre framstå såsomtrovärdig. Utredningen ville emellertid inte utesluta att även ickemilitärtmotstånd kan ge värdefulla bidrag i det samlade motståndet t. ex. vidockupation. Utredningens uppfattning var att ytteriigare utredningar bör göras,men att det torde vara nödvändigt att först klariägga folkrätlsliga m. fl.problem för icke-militära motsländsformer. Ipropositionen 1976/77:74 om inriktningen av säkerhetspolitiken ochtotalförsvarets fortsatta utveckling underströk jag i likhet med utredningenatt en klar slutsats är att civilmotstånd inte kan utgöra något alternativ lillmilitärt försvar. Vidbehandlingen av den nämnda propositionen tog försvarsutskottet bl. a. medanledning av en motion även upp frågan om civilmotstånd. I motionen yrkades attriksdagen hos regeringen skulle begära en utredning om olika former avmotstånd, däribland civilmolsländ. Utskottet avstyrkte motionsyrkandet ochhänvisade lill alt de folkrätlsliga förutsättningarna behöver klargörasytteriigare innan ett särskilt utredningsarbete kan påbörjas. Utskottet ansågatl resultaten av ett utlagt uppdrag till den engelske forskaren avvaktas. AdamRoberts har på svenskt uppdrag utarbetat skrifterna Totalförsvar ochcivilmotstånd samt Civilmotståndets teknik. Dessa har publicerats i skriftserienFörsvar och säkerhetspolitik resp. . Han har f n. i uppdrag altstudera folkrätlsliga aspekter pä civilmotstånd. Av intresse är särskilt vilkatyper av motstånd som är förenliga med gällande folkrätt. Jag räknar med altRoberts skall redovisa sitt arbete . Jagvill också något beröra den senaste tidens utveckling beträffande folkrättensregler i krig och ockupation. avslutades i den s. k.diplomatkonferensen om krigets lagar. Som resultat föreligger tvåtilläggsprotokoll till Genévekonvenlion angående skydd för krigets Omarbetet med att belysa olika aspekter på civilmotstånd Underförhandlingarna har bl. a. förhållandena i samband med ockupation varit föremålför ingående debatt. Främsta intresset har härvid varit inriktat på att få framnya regler för skydd av s. k. nationella befrielserörelser. De nya reglernainnebär väsentliga lättnader i de villkor som gäller för att medlemmar imotstånds- eller befrielserörelse skall komma i åtnjutande av folkrättsligtskydd. Exempelvis har kravet på utmärkande tecken för medlemmarna bortfallit ide nya reglerna.