prot · G10933 · 1977-12-31 00:00:00 — Dåoch då har lärare åtalats för lotterier ulan tillstånd. Brotten - om man kankalla dem sä - har berott på bristande kunskap om den snåriga djungel som endel av våra förordningar kan utgöra. "Brottet" har tillkommit därföratt en lärare funnit det väl rimma med skolans målsättning både att företaskolresor fpr studier av andra delar av väriden än den egna byn och att tränasamarbelsförmågan mellan elever, föräldrar och skolpersonal i en gemensamsträvan. Om man aldrig som förälder, lärare eller elev upplevt den gemenskapoch den samarbetsanda som ligger i förarbetet till en självfinansierad skol-eller studieresa, så har man naturiigtvis väldigt liten förståelse för den härlilla och i de stora sammanhangen ganska oansenliga motionen. Men har man variten av dessa tre parter, så växer förståelsen för den här typen av insatser ivår skola. På samma gäng och med accelererad hastighet ökar oförståelsen för debeslutsfattare som med lotteriförordningen som underiag inle vill beteckna denhär verksamheten som vare sig "välgörande, kulturellt eller allmännyttigtändamål". Så står del nämligen i lotteriförordningen. Delfinns, tack och lov, polisdistrikt och län som tydligen vet litet mera om vaddessa skolresor egentligen innebär, eftersom tillstånd beviljats i vissa fall.Det är glädjande när våra paragraftolkare inte bara har lotteriförordningenunder huvudkudden utan ibland också försöker följa vad som sker i den modernaskolan och kanske t. o. m. kan beteckna inslag i den som "kulturelltändamål". Medde här orden, herr talman, har jag velat säga all det inte kan vara rimligt alllägga denna självklara del pä lotteriulredning. Men jag kan lill nödsacceptera detta, bara del blir en förändring. Hurbefängt det kan vara alt tolka förordningen negativt visar en hel-sidesarlikeli en av våra kvällstidningar för . Det gäller en skolklass iSunne som skrivit till tidningen därför atl polisen där stoppat klassensskolreselolleri. "Jag är helt enkelt helarg på Sunnepo-lisen", skriveren av eleverna. Jag har full förståelse för reaktionen. Den borde vara ännu mertillspetsad, eftersom jag vet att inte bara Sunne-polisen ulan polis- ochlänsmyndigheter i andra delar av landet gör på samma sätt. Manblir litet extra konfunderad när eleverna, liksom läraren, talar omatt polisen tidigare givit sitt tillstånd. Antingen har polisenfunnit att skolarbetets SIA-del - vilket kanske är den rikligaste Ökademöjligheter för skolor att anordna lotterier 'i protokoll 1977/78:33 Ökademöjligheter för skolor att anordna lotterier beteckningen på denna verksamhet- inte är av något kulturellt värde, följaktligen en polisens betygsätlning avdagens skola, eller också har man bytt myndighetsperson. Oavseii.skälen är beslutet och likartade beslut i andra polisdistrikt ett utslag avparagrafrytteri i stället för positiv tolkning. Är man osäker, sä bör man juhellre fria än fälla. Är det inle både allmännyttigt, kulturellt och välgörandeatt eleverna i en skola får komma ut och se något annat än sin egen by? avslutas med orden: "Eleverna och lärarna i , mitt i , kräver att farbröderna skriver nyalagar." Jag ställer gärna upp på det kravet, om det kan hjälpa någonmyndighetsperson i värt avlånga land från frestelsen att till varje pris finnaett skäl för avslag. Förmin del finner jag den nuvarande lolteriförordningens krav "att lotterietanordnas till förmån för välgörande, kulturellt eller allmännyttigtändamål" så heltäckande att ingen polismyndighet ens skulle behöva funderapä avslag. Men kan berört departement eller utfärdarekommendationer lill positiv tolkning av denna passus för alt undvika avslagför skolklasser, som vill anordna lotterier för att åka ut pä resor och därmedberika sitt vetande och göra skolarbetet intressantare, så är det naturiigtvisett snabbare sätt än att invänta förslag års lotteriulredning. Medden senare lågordningen kan ju en proposition i ärendet inte komma ,dvs. tidigast efter det atl SIA-skolan börjar genomföras. Studiebesök,lägerskolor, arbetslivsanknytning och arbetslag är vikliga delar av den nyaskolan. Lät inle positiva lärare, elever och föräldrar försinkas ibegynnelseskedet på SIA-arbelet av bestämmelser, som kan tolkas till nackdelför vissa inslag i skolans fria och frivilliga aktiviteter. Jag har inget särskilt yrkande men hyser förhoppningen all någonöverordnad myndighet ingriper med rekommendationer för tolkningen avlotteriförordningen i positiv anda när det gäller del här området. i (fp): tycker all lotteriförordningen är otidsenlig. Den tolkasgodtyckligt och den är en snårig djungel. Jag kan gärna hålla med honom om attdet har varit så tidigare. Framför allt bedömningen av tillstånd för skolresorhar vållat problem för myndigheterna, oavsett om del ärpolismyndighet eller länsstyrelse som beviljar tillstånd. Men frän 1973 har enpraxis utbildats när det gäller tillstånd för skollouerier, framför allt genomatt vi fåll lotterinämnden. Dess praxisskapande har fält stor betydelse. Iutskottets belänkande redovisar vi vilka uppgifter lolterinämnden har, men jagkan nämna något mera om det här, eftersom jag sitter med i 1972 årslotteriutredning. Vi blir klara i början på 1978 med vår utredning, somomfattar allt slags lotteriverksamhet. Omman skall finna någon vägledning i besluten och den praxis som tillskapats, fårman gå till lotteriförordningens olika paragrafer. nu kräver - ellkrav som samtliga myndigheter ställer - är all den sökande föreningen skallvara öppen för allmänheten. Del skall finnas stadgar för föreningen, den skallavge verksamhetsberättelse och i övrigt ha en sådan verksamhet atl den kanbetraktas som en förening. Ansökanom tillstånd till skollolteri har framställts från olika håll. Del har då gällttillfälliga företeelser. Man har inom en skola bildal en förening som funnitsunder eller man har ansökt om tillstånd all ordna lotteri för atl somherr sade anordna en resa. Hur väl motiverat det än kan te sig frånden sökande partens sida kan del inte göras undanlag bara förskolor. Del finnsen flora av andra föreningar som inte uppfyller de krav som ställs. Enskildakorpföreningar kan t. ex. inte anordna lotteri, eftersom förening enligt denpraxis som tillämpas skall vara öppen för allmänheten. Jaghar svårt atl tänka mig att lotteriulredningen kommer atl föreslå någon ändringav ordningen närdet gäller tillståndsprövning för tillfälliga lotterier försådana här ändamål. Av utredningens hittillsvarande arbete att döma kommer denatt framlägga ett förslag om att nämndens nuvarande praxis bibehålls. Detfinns alltså en praxis som inte ger möjligheter till de tolkningar som ÅkeGillström redovisade. Han sade alt vissa polisdistrikt som hade förståelse fördetta satte sig över byråkraterna. Då gör de ell avsteg från de bestämmelsersom är tillämpliga när det gäller tillståndsgivning för lotterier. Jagkan myckel väl förstå att föräldrar som vill vara med och anordna skolresor kantycka att det är kitsligt av myndigheterna att inte tillåta lotterier. Mendessa regler har tillkommit för alt skapa ordning bland alla de lotterier vihar här i landet. Vi har en enorm flora av lotterier. Gör man undantag förskolresor måste man ge lotieritillständ för andra, lika behjärlansvärdaändamål. Dettaär självfallet inga tröstens ord för . Av det arbete vi bedrivitunder en del år har det framgått atl det är riktigt att ha den praxis som nutillämpas för alt få någon kontroll av lotteriverksamheten här i landet. Ökademöjligheter för skolor att anordna lotterier . säger alt lotteriförordningen //ar vållat bekymmer-jag betonar det på samma sätt som han gjorde. Det betyder att det skulle hablivit bättre efter 1973. Det kan jag absolut inte hälla med om. Jagtillhör de lärare som själva varit inne pä det här området ganska myckel.Förmodligen har jag på den liden anordnat lotterier utan atl ha tillstånd avpolismyndighet, och del vållade inga bekymmer, vare sig för mig eller förpolisen. Vi gjorde våra resor, och jag vet vilket värde som ligger i dem. Del har alltså utbildatsen praxis efter 1973. Det är verkligen beklagligt Ökademöjligheter för skolor att anordna lotterier att det utbildats enpraxis som försvårar verksamheten pä området i stället för all underlätta ochge vidgade möjligheter till denna del av skolans arbete, som är en viktig delav samhällsarbetet Över huvud laget. Vi vill ju att skolan skall vara en del avsamhället - inte en del som lever för sig själv utan en integrerad del avsamhället. Delta är alltså ell sätt all få till stånd ett samarbete som viannars har svårigheter atl åstadkomma - det vet . lika väl somjag. Omjag nu inte kan få till stånd rekommendationer från lotterinämnden som omgåendeändrar på detta, så är del ändå ganska lyckligt att utskottets talesman är medi lotteriutredningen. Men nog låter det illavarslande att han redan nu - trotsatt utredningens förslag skall framläggas 1978 - säger att det inte kommer atlbli någon förändring, ulan man kommer att fortsätta med den praxis som gällersedan 1973. Meningen kan ju ändå inte vara att man inte skall prövamöjligheterna atl ordna del på ett annat och bättre sätt. NärSven G. sedan talar om en förening som skall söka tillståndet måstejag påpeka atl jag hela liden har talat om en skolklass. Skall varje skolklassbehöva bilda en förening eller gå via en förening som har bildats i skolan föratt över huvud tagel få rätt att ordna ett lotteri som i princip går ul tillföräldrar och kanske lill skolan närstående människor och egentligen aldrigställer till något trassel för någon människa? Del kan inte vara meningen atlman plötsligt skall behöva bilda föreningar i klasserna! Praxisförsvårar alltså i stället för atl underlätta. När utskottets föredragandedessutom anför att polisen tydligen i olika polisdistrikt har begåtttjänstefel, måste del finnas anledning även för lotteriulredningen ati;ingående titta pä detta. Vad skall t. ex. den polis i länka som i tio åri rad har beviljat tillstånd och som i den artikel som jag har nämntförklarar all man av någon anledning har beviljat tillstånd men tyvärrmåste ändra uppfattning just i är? Sä kan det inte få fortsätta. Jagbegär alltså att lotteriulredningen kommer med ett bättre förslag på dennapunkt. i (fp): säger alt han har anordnat lotteri ett tiotal år utan attnågonting hänt. Det gäller väl lotteri anordnat enligt bestämmelserna i 3 vjlotteriförordningen, där del sägs alt polismyndigheten kan ge tillstånd ominsatserna uppgår lill högst . Om insatserna överstiger 30 000 kr.skall tillstånd sökas hos . tillsattes för tre är sedan har den givit ul anvisningar tillsamtliga myndigheter som har med lotteriiillsiånd att göra. Man har på så sättfått en enhetlig praxis över hela landel, och vill väl inlebestrida värdet av det. Konkurrensen på lotterimarknaden är enorm. Närställning skall tas lill om ett nytt lotteri får anordnas måste det ske medhänsyn till den lotterilag vi har. hävdar fortfarande atl debestämmelser som tillkommit har varit nyttiga för all få en sanering. Jagkan förstå att reagerar mot att vissa skolklasser eller målsmänsom vill anordna lotterier för all ungdomarna skall komma ut och resa blirnekade tillstånd. Den nuvarande regeringen anser emellertid i likhet med dentidigare regeringen att den praxis som har utbildats bör ligga lill grund förlolterinämndens beslut. Varken den tidigare eller den nuvarande regeringen överklaganden bifallit några framställningar om anordnande av skollotteri-det har varit några överklaganden ända upp till regeringen. Ökademöjligheter för skolor att anordna lotterier Jag vill då direkt fråga . om han anser all den praxissom har utvecklats på detta område är så riklig alt den också bör läggas somförslag av lotteriutredningen. Jag läser direkt ur artikeln om den klass somdel gällej- den här gången - detta är bara en enda av de klasser som råkar utför sådant här: "Myndigheternahävdar atl det är kommunens sak alt anslå medel. Men med kommunens 55 kronorper elev kommer barnen i knappt lill Karistad fram ochtillbaka. "-Och det var liksom inle avsikten, då man skulle lill . Då säger polismästaren -del kan vara egalt vad han heter: "Jagskulle väldigt gärna ge barnen och deras fröken tillstånd, om jag bara kunde. Iflera är har vi blundat, det ska erkännas, och gett tillstånd trots att detenligt lagen inte varit tillåtet. Men kan jag tyvärr inle längre. Jag hoppasalt de ekonomiska problemen ska kunna lösas pä något annat sätt." Påvilket annat sätt blir det? Vi vet ju atl de kommunala medlen inte räcker, ochdå måste det bli så alt målsmännen rycker in och betalar. Del innebär attbarnen kommer alt drabbas ojämlikt. Vissa föräldrar kan ulan vidare satsa hurmycket pengar som helst på sina barns resor härs och tvärs i landel och även iutlandet, medan andra inle har någon möjlighet alls att låta barnen åkanågonslans. Jagtycker atl detta är ganska otillfredsställande, särskilt mot bakgrunden av vel all ett samarbete mellan föräldrar, elever och lärare kan ge deresurser som saknas i sådana här fall, vilket jag anser vara den viktiga delenav denna fråga. Jagtycker atl . har stirrat sig blind på den del som eventuelltkan innebära en konkurrens gentemot andra som behöver anordna lotterier. Vaddel här gäller är en speciell typ av lotterier, och del rör sig nästan aldrigom mer pengar än . Därför borde man se något annorlunda på denna frågaoch ta reda på hur den här typen av lotterier fungerar - jag tror att inte enslotteriulredningen vel hur de fungerar. i (fp): Eftersom citerar skall också jag göra det. Jag villcitera från en av de hearings vi har haft med olika polismyndigheter här ilandet om antalet lotterier av den omfattning som här pläderarför. Föredraganden frän polismyndigheten i säger: "IGöteborg förekommer cirka 2 400 lolleriärenden hos po lismyndigheten. Delta sysselsätter tre handläggartjänster. Den detaljreg lering, som tillslåndsmyndighelen enligt praxis måste gå in pä, är mycket besvärlig och förorsakar problem och tidsspillan för personalen. Till följd av bl. a. nämnda brister i lagstiftningen kan arbetsledare och beslutande inle ge klara och enkla generella direktiv för handläggningen ." Vihar siåledes varit tvungna alt få fram dessa klara direktiv. Det har visat sigalt vi har tiotusentals ansökningar gällande den typ av lotterier som ÅkeGillström här pläderar för, och del innebärandet blir en oerhörd konkurrens omde lotterier som enligt lagstiftningen skall få äga rum. Det är detta som hargjort att vi tidigare här i varit väldigt restriktiva när del gälleratt släppa in andra typer av lotterier, t. ex. sådana som man vill anordna inomvissa politiska partier som inte har representation i eller på delregionala planet. Vaddel här gäller är en bedömningsfråga, och jag förslår naturiigtvis att ÅkeGillström tyckeratt del är besvärande att man inle kan ge tillstånd till skoloralt ordna lotterier för skolresor. Men det gäller inte bara skolor i del här avseendet,utan del gäller samtliga sökande som inte har bakom sig en förening, som kanredovisa stadgar och verksamhetsberättelse, och som inte uppfyller de krav somlotteriförordningen i övrigt ställer. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. §14 Hushållning med naturresurserna betänkande 1977/78:13 med anledning av motion om hushållningmed naturresurserna. Det är nu vi skrev den motion om hushållning mednaturresurserna som behandlas här i kammaren. Trenden all världensresurser förbrukas i en alll snabbare takt håller i sig och 1. o. m. ökar. Delfinns bedömningar som gör gällande atl varje människa på jorden kommer alt förbruka fyra gånger så mycket resurser som i dag.Befolkningen beräknas öka från 4 miljarder till 7 miljarder fram . Men resursirycket ökar på det sättet inle i förhållandet 4 till 7, ulan frän 4 lill7x4, dvs. Del innebär ett sju gånger så Nr 33 högt tryck som päresurserna. Ävenom denna bedömning skulle vara överdriven, vilket jag hoppas, så visar den medstor tydlighet att vi inte kan fortsätta som vi gör. är delemellertid viktigt att konstatera att medvetandet om resurs- och miljöproblemenhos den breda allmänheten ökar. Utskottetföreslär kammaren all avslå vår motion med hänvisning bl. a. lill en radutredningar, som arbetar med dessa frågor. Av utskottets skrivning framgåremellertid att utskottet i stort delar vår uppfattning. Utskottei skriver allde frågor om olika vägar att åstadkomma en bättre balans vid utnyttjandet avSveriges och världens totala råvarutillgångar, som vi lar upp, otvivelaktigt ärväsentliga. Jag vill här endast kort beröra några av de frågor som lasupp i motionen. Iett ekonomiskt läge som det vi f n. upplever är det naluriigt att man fränekonomisk utgångspunkt och med tanke på sysselsättningen har anledning altstimulera produktionen. Man talar om produktutveckling och effektivaremarknadsföring såsom nödvändiga åtgärder för att näringslivet skall kunnaöverleva. Delta är naturligtvis riktigt, men det är också av utomordentligtslor betydelse att man inte bara ser till volymen utan också lill innehållet iproduktionen. Vi har all anledning, när vi nu gör satsningar i näringslivet,alt se till att de görs på en närande produktion, en produktion som skaparresurser. Investeringar för att spara energi i byggnader eller för att bygga utalternativa, förnyelsebara energikällor är exempel på delta. Tyvärr är myckenproduktion inte av det här slaget, utan lär i stället på våra resurser. Pådessa områden måste vi ålägga oss själva en stor restriktiviiet. Enav de viktigaste förutsättningarna för att kunna minska den tärande och öka dennärande verksamheten i näringslivet är att man påverkar människornas attityderoch konsumtionsmönster. För delta krävs betydande informationsinsatser frånolika håll. Samhället med sina organ, såsom , liksom de storafolkrörelserna har här det största ansvaret. Den sludiecirkelverksamhet ienergifrågor som beviljas ett särskilt ekonomiskt stöd måste ses som ett led idenna verksamhet och bör kunna byggas ut för all omfatta helaresurs-och miljöområdet. Imotionen säger vi att även om mycket stora resurser ställs lill förfogande förinformation om hushållning, så är dessa ändå små i förhällande lill denständigt pågående kampanjen för konsumtion som bedrivs genom olika former avreklam. Delta förhållande underslrykes genom utskottets redovisning avkonsumentverkets verksamhet. Utskottet skriver här att näringslivets samladereklamkostnader uppgår till ca . Konsumentverketsnettokostnader är endast ca 3 milj. kr., dvs. ungefär en promille av denparisbundna informationen. De medel, 1,6 milj. kr., som anslagits tillstudiecirkelverksamheten i energifrågor, ter sig även i denna jämförelseförhållandevis blygsamma. I motionen föreslås attkonsumentverket skall inrikta sitt program All- män information på enhushållande konsumtion. En sådan förändring anser inte utskottet motiverad. Jagvill i del sammanhanget framhålla att jag inte upplever vårt förslag som kravpä förändring, ulan som en uiveckling.av den verksamhet som f. n. förekommeroch som skall skapa förutsättningar för - som del heter - en rationellareenergianvändning i hushällen. Utskottethänvisar i sill belänkande till en rad utredningar som arbetar inomresursområdet. Man erinrar också om att jordbruksministern aviserat alt enulredning på miljö- och naturresursomrädet skall tillsättas. Det är minförhoppning att särskilt denna ulredning pä ett fördomsfritt sätt skall la itumed dessa för vår framlid så vikliga frågor. Med tanke på det arbete som f n. pågår och som är aviserat fränregeringen avslår jag från att ställa något yrkande. Det är riktigt som motionären säger att ulskotlet i stort sett delarmotionärernas uppfattning. Om man motionerar i detta ämne, lar man ett steg irätt riktning. Det förekommer givetvis en mängd reklam för en onödigresursförbrukning, som det görs reklam för att man skall spara och undvikaonödig förbrukning. Medhänvisning till de understrykanden som vi har gjort i ulskotlet om attjordbruksministern kommer alt tillsätta en utredning pä detta område och allkonsumentverket kommer att vara mer aktivt tycker jag att motionärernas krav i stortsett är tillgodosedda. Delhar sagts all ett av president värsta bekymmer är all försökaövertyga amerikanska folket om alt oljan inle kommer atl räcka hur länge somhelst och i varje fall inte kommer att bli så flödande som allmänheten tror.Men allmänheten i litar inte på tjänstemän och politiker utan tror atldel nuvarande tillståndet kommer att vara. Dettaär betydelsefulla uppgifter. Jag tror alt både motionärerna och utskottet haruttalat sig i samma riktning, och jag ber, herr talman, alt få yrka bifall lillulskollels hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. § 15 Facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen, m. m. Föredrogs arbetsmarknadsutskoltets belänkande1977/78:6 med anledning av motioner om facklig förtroendemans ställning påarbetsplatsen, m. m. Idetta betänkande behandlades motionerna 1976/77:228av m. fl. (vpk), vari yrkats atl hemställde hosregeringen om förslag till ändring av förtroendemannalagen, innebärande 1. all lagen även skulle omfattapolitisk verksamhet, 2. att fackföreningen blev suveränatt själv avgöra vilken verksamhet som skulle bedrivas på betald arbetstid, 3. all endast fackförening hadeall avgöra vilken tid som behövdes för att fullgöra förtroendeuppdraget, 4. all ersättning lill fackligförtroendeman för del fackliga arbetet utom ordinarie arbetstid skulle utgåoavsett om arbetsköparen var orsak till delta eller ej, 5. all ersättning för resor somförtroendemannen behövde göra för att fullgöra sitt uppdrag skulle betalas avarbetsköparen, 6. att traktamente tillförtroendemannen skulle betalas när denne hade all fordra detta i enlighet meddet avtal han lydde under, 7. att inget skadestånd skullekunna ådömas förtroendemannen eller den fackliga organisationen för eventuellfeltolkning av lagen. Onsdagen den 23 november1977 Fackligförtroendemans ställning på arbetsplatsen, m. m. 1976/77:889av m. fl. (vpk), vari såvitt nu var i fråga yrkats all riksdagenhemställde hos regeringen om förslag lill lagstiftning i syfte all garantera deforskare de arbetande och deras fackliga organisationer önskade engagera förforskningsarbete tillträde till arbetsplatserna (yrkandet 2) och 1976/77:892av m. fl. (c). 1. beträffandei lag garanterad lillträdesrält till arbetsplatser för forskare att motionen 1976/77:889, yrkandet 2, inte föranledde någon åtgärd, 2. beträffande omarbetning avlagen om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen atl riksdagenskulle avslå motionen 1976/77:228, 3. beträffande forskares tillgångtill nödvändiga data vid undersökning av kemiska hälsorisker i arbetsmiljön altmotionen 1976/77:892 inte föranledde någon åtgärd. Fackligförtroendemans ställning på arbetsplatsen, m. m. (vpk): Utskottet avvisar i detta betänkande motionen 228 och motionen 889,yrkande 2, som gäller förtroendemannalagen och dess innehåll. I motionen 228vill vi från vpk vidga lagens innehåll från det begränsade innehållet attbara gälla frågor mellan arbetsgivaren direkt och fackföreningen till alt ocksågälla politisk verksamhet. skall bestämma lidsåtgången, ochersättningen lill facklig förtroendeman skall regleras på ett riktigt sätt, såatt även den som har oregelbunden arbetstid, t. ex. skiftarbete, och ärförtroendeman skall kunna få rimlig ersättning. Förtroendeman, som bryter motden snäva inriktning lagen har, skall inle kunna dömas till skadestånd. Vianser all dessa frågor är lika aktuella som , när vimotionerade, trots all arbelsrättskommittén har haft i uppdrag alt se påförtroendemannalagen. Kommittén har inte särskilt berört dessa frågor, och jagyrkar därför bifall lill motionen 228. Den är lika angelägen . Imotionen 889, yrkande 2, kräver vi alt en fackförening, som vill ha forskare påsin arbetsplats, skall kunna engagera dem för forskningsarbete och allforskarna skall garanteras tillträde till arbetsplatsen. Ett liknande yrkandepläderade utföriigt för i arbelsmiljödebatlen för en veckasedan. Han påvisade det stora behovet av forskning på arbetsplatserna.