prot · G109163 · 1977-12-31 00:00:00 — Detlaär ju precis vad vi framhåller, och jag skulle vilja tillägga, vilket vi ocksåframhållil i moiionen, alt banken har giorl kursförluster på sin utländskaupplåning på över 400 milj. kr. till följd av devalveringen. Delta medverkarlill att minska bankens möjligheler till engagemang. framhållerutskoiismajoriteten alt regeringen i anledning av promemorian signalerat enproposition till . Delta datum är för länge sedan passerat, mennågon proposition har vi inte sett lill. Au förklara förseningen med att det ärsvårlösta problem det handlar om är inle till fyllest. Föratt banken skallkunna fylla sin uppgift på ell rikligl siiilbörakliekapiialel ökas med de avoss i reservaiionen föreslagna 500 miljonerna. Jag ber, herr lalman, att fåyrka bifall till reservationen. 1 delta anförande, under vilket talmannen övertogledningen av kammarens förhandlingar, insiämde (). Som sade har socialdemokraterna i motionen 1640 och ireservationen till utskottets betänkande föreslagil atl till skall utgå ett investeringsanslag på 500 milj. kr. förinnevarande budgetår, att användas till företagens kapitalförsörjning samt tillforsknings- och utvecklingsarbete. Motionärerna menaratt Investeringsbankendärigenom skulle kunna öka sitt engagemang och sitt risktagande. Egentligenhardet i utskottet inte rått några skilda uppfattningar i detta fall mellanulskottsmajoriteten och reservanterna, det är bara det att vi som utgjortmajoriteten i utskottet haransett att man bör avvakta den proposition i ärendetsom har aviserats. Hurdet blir med bankens verksamhet framöver har analyserats i endepartementspromemoria, där bankens engagemang nu och mycket ingåendehar belysts. Promemorian visarockså att inga omedelbara åtgärder behöver vidtasnär det gäller bankens möjligheter att bedriva sin verksamhet. Vid 1977 årsutgång hade banken i beviljade krediter och garantier ca 6 400 milj. kr., ochbanken kan låna ut medel och ställa garantier för 9 000 milj. kr. Det finnssålunda en kvarstående marginal för utlåning på ca 2 600 milj. kr. Ipromemorian redogör man också för ett förslag att för Investeringsbankenanordna en valutakursgaranti för bankens upplåning i utlandet. Regeringen hartidigare meddelat att den skulle lägga fram en proposition pågrundval av promemorian och de remissyttranden som kommit in, vilka är delstillstyrkande, dels i några avseenden kritiska. Men på grund av att arbetet medförslaget i dess helhet ännu inte är färdigt får man räkna med att frågankommer på bord . Med del anförda ber jag alt få yrka bifall till utskottets hemställan. Teckning av aktier i Överläggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels reservationen av IngvarSvanberg m. fi.. och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr72 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen av m. fl. 6 pnnoknll 1977/78:163-165 Exportkreditfinan -siering m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då HugoBengtsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omrösining gav följande resultat: § S Exportkreditfinansiering m. m. Föredrogs näringsutskottets betänkande 1977/78:73med anledning av propositionen 1977/78:155 om exportkreditfinansiering m. m.jämte motioner. I propositionen 1977/78:155 ()hade regeringen i anslutning till vad som anfördes i bil. 1 till propositionenföreslagit all skulle 1. godkänna de riktlinjer för lämnande avexportkrediter som chefen för hade förordat, 2. godkänna de riktlinjer för garantigivning videxport som chefen för hade förordat, 3. godkänna de riktlinjer för garantigivning avseendesäkerheter vid export som chefen för hade förordat, 4. medge att staten åtog sig betalningsansvar i formav statsgaranti för exportkredit till ett belopp av högst 40 ,varav 11 . reserverades för garantigivning på särskilt gynnsammavillkor vid export av betydelse för ekonomiska utveckling. Ianslutning till vad som anfördes i bil. 2 (budgetdepartementei) lillpropositionen hade regeringen föreslagit att skulle anta ett ipropositionen framlagt förslag till lag om exporikreditstöd. Ianslutning till vad som anfördes i bil. 3 (industridepartementet) lillpropositionen hade regeringen föreslagit att skulle 1. anta ett inom industridepartementet upprättatförslag till lag om beslutanderätt för svenskt kreditaktiebolag i fråga omexportkredit i vissa fall, 2. godkänna de grunder för statsstödd exportkredilgivninginom en ram av 10 . genom AB som chefen förindustridepartementet hade förordat, 3. godkänna de grunder för statsstödd kreditgivninggenom som chefen för industridepartementet hadeförordat, 4. bemyndiga regeringen att i avtal mellan siaten ochAB ikläda staten de ekonomiska förpliktelser avseendekostnads- täckning för visskreditgivning vilka chefen för industridepartementet hade Nr 163 "8''' den 5. bemyndiga regeringenatt i anslutning till kreditgivning som t .nyg Investeringsbank ABbredrev ikläda staten de ekonomiska förpliktelser avseendekostnadstäckning för viss kreditgivning vilka chefen för industri- fxnortkredillinan- departemenlet hade angelt. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionenföreslås åtgärder för att ge svenska företag ökade möjligheler att konkurrerapå i huvudsak samma villkor som andra länders företag i fråga om krediter videxport. AB föreslås få ökade möjligheler att påinternationellt konkurrenskraftiga villkor refinan-siera exportkrediter.Nuvarande exportkreditstöd, som utgår i form av ett extra avdrag vidinkomsttaxeringen för vissa räntekostnader vid exportkredit, förlängs ochkompletteras med ett bidrag för de företag som ej kan utnytOaavdraget. Vidare föreslås atl exportkreditnämndens verksamhet byggs ut med nyagarantiformer samt att ramen för garantigivning vid export av särskildbetydelse för ekonomiska utveckling utökas." I detta sammanhang hade behandlats de med anledningav propositionen väckta motionerna 1977/78:1948 av IngerLindqui.sl (m), 1977/78:1949 av m, 11 >;), \arihcmsliilll- mii iiksilaucn somsin mening gav regeringen lill kiinna vad som antiiris i moiionen om a) ändrad ägarslruktur i AB (), b) representation för LO och TCO i styrelserna för SEK och exportkreditnämnden, 1977/78:1950av i Röslänga (fp) och 1977/78:1951 av m, fl. (vpk), variföreslagits att skulle 1. hos regeringen hemställa om elt nytt förslag lillinrikining av exportkreditstödet med beaktande av vad som anförts i motionenom atl stödet icke skulle ha generell tillämpning, 2. avslå förslaget i proposilionen 1977/78:155 lilllag om exportkreditstöd, 3. hos regeringen hemställa om förslag lillförstatligande av AB (). 1. beträffandeexportkredilstödets inriktning och utformning alt skulle avslå motionen 1977/78:1951 yrkandel 1, 2. beträffanderiktlinjer för lämnande av exportkrediter atl med bifall i proposilionen 1977/78:155bil. 1 mom. 1 och med avslag på 83 Nr 163 a)moiionen 1977/78:1948 yrkandet 1 (om vissa avgifter i SEK- Lördagenden systemet), 'motionen 1977/78:1948 yrkandet 2 och moiionen 1977/78:1950 yrkandel1 (om kreditstöd vid export till industriländer), Exponkreditfinan- motionen 1977/78:1950 yrkandet 2 (om minimibelopp vid exportkredit s/f////. !,' m. m. ' godkände de riktlinjer för lämnande av exportkrediter som angavs i 3. belräffandelagförslag att skulle a)med avslag på motionen 1977/78:1951 yrkandet 2 anta det i propositionen1977/78:155 bil. 2 framlagda förslaget till lag om exportkreditstöd, b)antadet i proposilionen 1977/78:155 bil. 3 mom. I framlagda förslaget till lag ombeslutanderätt för svenskt kreditaktiebolag i fråga om exportkredit i vissafall, 4. beträffandepropositionen i övrigl att med bifall till proposi tionen 1977/78:155 bil. 1 mom. 2-4 och bil. 3 mom. 2-5 skulle a) godkänna de riktlinjer för garantigivning videxport som angavs i propositionen, b) godkänna de riktlinjer för garantigivning avseende säkerheter videxport som angavs i propositionen, c) medge att staten åtog sig betalningsansvar i formav statsgaranli för exportkredit till ett belopp av högst 40 ,varav 11 . reserverades för garantigivning på särskilt gynnsammavillkor vid export av betydelse för ekonomiska ulveckling, d) godkännade grunder för statsstöd exportkreditgivning inom en ram av 10 . genom AB som angavs i propositio nen, e) godkännade grunder för statssiödd kreditgivning genom som angavs i proposilionen, Obemyndiga regeringen att i avtal mellan staten och AB Svensk Exportkreditikläda staten de ekonomiska förpliktelser avseende kostnadstäckning för visskreditgivning som angavs i propositionen, g)bemyndiga regeringen alt i anslutning till kreditgivning som bedrev ikläda staten de ekonomiska förpliktelser avseendekostnadsläckning för viss kreditgivning som angavs i propositionen, 5. beträffande förstatligande av AB SvenskExportkredit att skulle avslå motionen 1977/78:1951 yrkandel 3, 6. beträffande slatligt ägarinflytande i att skulle avslå moiionen 1977/78:1949 yrkandet a, 7. beträffande löntagarrepresentation iexportkreditnämnden och i styrelsen för AB att riksdagenskulle avslå motionen 1977/78:1949 yrkandet b. Följande två reservationer hade avgivits av IngvarSvanberg, 84 , , , RuneJonsson i , ochSivert (samtliga s): 1.belräffande slatligt ägarinflytande i , vari Nr 163 reservanterna ansett att utskottet under 6 bort hemställa den altriksdagen med anledning av motionen 1977/78:1949 yrkandel a som sin t -...i \q-jq mening gavregeringen lill känna vad reservanterna anfört, 2. beträffandelöntagarrepresentation i exportkreditnämnden och i styrelsen för AB SvenskExportkredit, vari reservanterna anseil att ulskottet under 7 bort hemslälla atl med anledning av motionen 1977/78:1949yrkandet b som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. När vi nu alldeles i sluiet av riksdagsårethar att behandla näringsutskoltets betänkande nr 1977/78:73 med anledning avproposilionen 155, som gäller exporlkreditflnansieringen, utgår jag från attkammarens ledamöier har tagit del av den motivering som har utvecklats i desocialdemokraliska reservationerna. Jag nöjer mig därför med alt yrka bifalllill dessa reservationer, som är fogade lill utskottets belänkande. (vpk): Om nu kommunisterna också hadehaft fullvärdig representation i utskotten, hade jag kunnat göra likadant somWivi-Anne Radesjö. Som bekant har vi inte del, och därför gör jag inle likadantheller. Sverigehar ett extremt stort exportberoende. Del stora exportberoendet har i grunden beslutats avslorflnansen. Den statliga ekonomiska politiken har här i huvudsak anpassatslill storfinansens önskemål, underlättat den strukturomvandling de storaexportföretagen önskat och understött de exporterande storföretagen ulan någotifrågasättande, utan analys av de samhälleliga följderna . Inriktningenav den svenska utrikeshandeln och dess omfattning har således i egentlig meningaldrig varit föremål för ell beslut i demokratisk ordning. Det har inle hellerförekommit någon samhällelig styrning eller planmässighei. Vi kommunister hävdar atl och riksdagmåsle böria föra en aktiv uirikeshandelspolitik, som inle är underordnad storfinansens styrning av våra utrikes ekonomiska förbindelser utan som tvärtom syftar till en medveten och samhällelig styrning av dessa förbindelser. På sikl, menar vi, måste politiken vara all minska landets relativa beroende av utrikeshandel genom en planmässig utbyggnad av den inre marknaden och en omstruktu rering av produklionen lill högre grad av förädling och högre relativ grad av produktion för landets egna behov. Den nuvarande utvecklingen alt vara en liten ekonomi - som blir alllmer beroende av utlandet, som blir alllmer beroende av få och siora exporlkoncerner och som dessutom i alll högre grad numera tenderar alt flytta viktiga delar av produktionen utomlands - måste brytas. är det nödvändigt att landets utrikeshandel får en större länderspridning och att handeln med socialistiska länder och progressiva u- 85 7 proiokoll l"--/7,S:I6.f-I6, Nr 163 länderutvecklas alltmer. 1örcfiypn den '' " '' '' grunderna vänsterpartietkommunisterna föreslår en 3 iuni 1978 annaninriktning av exportkreditstödel och därmed avstyrker förslaget i propositionenom lag om exporikreditstöd. Fxnorikreditlinan- ' ykir också att AB förstatligas. siering m talman! Jag yrkar bifall till moiionen 1951. SVENANDERSSON i (fp): Del här gäller ett ärende av slorleksordningen ,somavserexportkreditflnansiering. har handhaftdessa frågor. Systemet är i korthet följande. Syftetmed de i proposilionen föreslagna stödformerna är atl detexporl-kreditgaranlisysiem som ställs lill förelagens och bankernas förfogandeskall bringas mer i överensstämmelse med det internationellt vedertagna systemet.Företagen har möjlighet att välja mellan två parallellt fungerande stödformer.Vi har SEK-systemel - genom AB - som log uppoch ansåg borde förstatligas. Här har bankerna majoriteten och staten står förriskerna. Vidare har vi avdrags- och bidragssystemet, vilket innebär atthittillsvarande system med ränteavdrag upp till 4 "il föriängs ochkompletteras med ett nytt moisvarande bidrag för de förelag som på grund av förlåg vinst inle kan utnytOa avdragen. Den här stödformen avser exportkreditermed en löptid . Det lägsta kredilbeloppet vid båda systemen är300 . Stödet kan inte ulgå vid exempelvis export av råvaror, halvfabrikatoch konsumtionsvaror, såsom trä, massa, papper, järn, stål och livsmedel. SEK-systemelkommer atl tillämpas med början den iår. Sedan får man göra en omprövning. Avdrags-och bidragssystemet - vilket, som jag sade, bygger på det nuvarandeexportkreditstödel som infördes 1973-innebär alltså alt man kan få extra avdragvid statlig och taxering, motsvarande skillnaderna mellan denreflnansieringsränla som förelaget betalar och den ränta som det uppbär frånköparen, dock högst av den vid beskattningsårets ingång uteståendeexportkrediten. Härrör det sig alltså om statsgarantier för exportkrediter på ett belopp av 40miljarder kronor. Det är ett avseviirt belopp, men det är elt system somtillämpas i de flesta länder. 1 första hand är det avsett alt användas iaffärer med statshandelsländer och . Vidutskoltsbetänkandet har det fogats två reservationer som del yrkats bifall lill. Reservanterna vill dels att staten skall överta denbolagskoncession som vi har när del gäller de här stödformerna, dels atl LO och TCO skall bli representerade i AB Svensk . Utskoltsmajorileten har inte kunnat gå med på detla. Beträffande de affärer vilkas finansiering sker genom AB kan man ju säga att de kommer hela samhället lill godo och således även löntagarna. Jag yrkar alltså på alla punkter bifall lill utskottets hemställan. 86 Jag vill också säga några ord omgarantiförbindelserna. Ser man tillbaka på garantiutfästelserna,finner man att förlusterna lidigare har varit mycket låga. 1976 och uppgick delill 129,4 milj. kr. på det då utgående beloppet 35 den Däravåtervanns 29,2 miljoner. Netto uppgick ersättning- t : .j iqto arna således till 100,2 milj. kr. Huvuddelen av dessa föriuster avsåg Nordkorea.Premieintäkterna för denna verksamhel var under 81,8 Exportkreditlinan-milj. kr. Förlusten för statsverkets vidkommande uppgicksåledes lill ungefär 1/2 %o. Med dessa ord, herr talman, yrkar jag bifall lillutskotlels hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskotlets hemställan, dels motionen nr 1951 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels motionen nr 1951 av LarsWerner m.fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Mom.3 b och 4 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Proposiiionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels motionen nr 1951 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avIngvarSvanberg m. fl.,och förklaradesden förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller näringsulskotlels hemställan i belänkandet nr73 mom. 6 röstar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m.fl. Nr 163 Vid oftirösining genom uppresningförklarades flertalet av kammarens den ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkställdes voteringmed omröstningsapparat. Denna omröst- ning gav följande resultat: Exponkreditfinan- ' " ' Proposiiioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen nr2av IngvarSvanberg m. fl.,och förklaradesdenförra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsulskotlelshemställan i belänkandet nr 73 mom. 7 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil reservationen nr 2 av m.fl. Vid omrösining genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-proposilionen. begärde rösträkning verkslälldes volering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 1.59 Nej - 148 1977/78:50angående uppskov lill1978/79års riksmiiic med behandlingen a\ vissa iirenden 1977/78:59 tingåcndc uppskov med behandlingen av vissa iirenden lill riksmöiei 1978/79 1977/78:33 angående uppskov med behandlingen tiv vissaiircntlcn 1977/78:16 angående tippsko\' metl behandlingen av vis.saiirenden 1977/78:44med anledning av del av proposilionen 1977/78:177 om viss ändring i,sjuk\'årdslagcn (1962:242) och överenskommelser om sjukhusei,m. 1977/78:45om ujijiskov med behamllingen av vissi iirendc lill riksmölci Nr 163 '/" den Kiimmtiren bifill vad ulskoiien i dessa beliinkandenhemsiiilli. § 7 Viss alkoholforskiiing Föredrogsulbildningsuiskoileisbeliinktinde 1977/78:29 med anledningav proposilionen1977/78:182 angående viss alkoholforskning, m. m. jämie molioner. I proposilionen 1977/78:182 haderegeringen (utbildningsdeparlemenlet)-efter föredragning avutbildningsministern - föreslagit atl 1. bemyndigaregeringen att inrätta Oänstersom professor med inriktning mot forskning påalkoholområdet i enlighet med vad som förordats i propositionen, 2. bemyndigaregeringen alt inrätta en Oänst som professor i arbetsorganisation i enlighetmed vad som förordals i proposilionen, 3. bemyndigaregeringen all föra en Oänst som professor över stat i enlighet med vad som förordatsi propositionen. Belräffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: "beslöt alt tre forskartjänsterskulle inrättas för forskning kring alkoholproblemen. Förslag om Oänsternasnärmare inriktning och placering tas upp i propositionen. 1 propositionen tas också upp ett förslag om att en Oänstsom professor i fysik vid byts ut mot en Oänst somprofessor i arbetsorganisation. Slutligen föreslås atl en Oänst somprofessor vid i far föras över stal." I detlasammanhang hade behandlats molionerna 1977/78:1982 av m.fl. (s), vari yrkats attriksdagen bemyndigade regeringen atl vid i inrätta en Oänstsom professor i vårdforskning med särskild inriktning på alkoholmissbruk, och 1977/78:1984 av m.fl. (vpk), vari yrkats allriksdagen skulle 1. med avslag på propositionen besluta benämna Oänsternasociologi med särskild inrikining på missbruk av alkohol och droger, psykologi med särskild inrikining på missbruk av alkohol och droger samt behandlingsforskning med särskild inriktning pä missbruk av alkohol och droger, samt atl placeringen av Oänsterna skedde i överensstämmelse med vad som förordats i en i motionen nämnd skrivelse från vissa forskare, 2. beslutauttala, atl alkohol- och drogberoende var ett led i en samhällelig utslagningsprocessoch att detla borde vara en grundläggande utgångspunkt för forskningsarbeteinom områdei. 1. att bemyndigade regeringen att inrättatre Oänster som professor, 2. att beträffande benämning och inriktningav de tre Oänsterna som professor med avslag på motionen 1977/78:1984 yrkandet1 i denna del godkände vad som förordats i proposilionen 1977/78:182, 3. alt beträffande lokaliseringen till ortav de tre Oänsterna som professor med avslag på motionen 1977/78:1982 godkändevad som förordats i proposilionen 1977/78:182, 4. att beträffande fördelning påhögskoleenheter av de tre Oänsterna som professor med avslag på motionen1977/78:1984 yrkandel 1 i denna del godkände vad som förordats i propositionen1977/78:182, 5. att beträffande uttalande omalkoholforskningen m. m. skulle avslå motionen 1977/78:1984 yrkandet 2, belräffande förande av enyänst över stat 6. attriksdagen bemyndigade regeringen att föra en Oänst som professor över stal i enlighet med vad som förordats i propositionen 1977/78:182. Reservation hade avgivits beträffandelokaliseringen till ort av de tre Oänsterna som professor av ()och () som ansett att utskottet under 3 bort hemställa atl med bifall till motionen 1977/78:1982och med avslag på propositionen 1977/78:182 godkände vad reservanternaförordat. Vi som tar lill orda av kännerenuppfordran, som del också är inlressani atl man kan få riksdagskollegernaall lyssna till vad man har atl säga. Jag är angelägen om atl .så mångariksdagskolleger som möjligt lyssnar på mig jusl , för del handlar inte omnågra pengar utan snarare om praktiska åigärder när det gäller lokalisering aven av de forskarOänster som har föreslagits i denna proposition. Viär medvetna och ense om alt frågan om alkoholforskningen har en slor betydelseför vårt framtida samhälles utveckling. De resurser som föreslås med tre nyaforskarOänster är därför mycket välkomna. Jagoch har inie förställ varför utbildningsutskottets majoritetinte har kunnai följa universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) i förslaget omvar Oänsterna skall vara placerade. kommer att ta upp en avhuvudorsakerna till reservationen - den av statsrådet så starktbetonade tvärvetenskapliga forskningen-så den skall jag inie beröra. Jag skallendast beröra motiven fören lokalisering till av en avOänsterna, vilket också föreslagits av UHÄ. Umeåuniversitet är långt ifrån färdiguibyggt när det gäller forskarOänster. Det ärnog riktigare att uttrycka det så atl man i har ett fåtal forskarOänstervid sidan av professurerna. Exempelvis den samhällsvetenskapliga fakultetenhar 11 professurer och ca 300 forskarstuderande. Det är i ett nötskal dilemmatför . Man kan och får inle behålla de forskare man utbildar,ulan det sker en ständig dränering av forskare från . Handledningen avforskare blir därför ständigt lidande. Del anses alt en professor inom den samhällsvetenskapligafakulteten kan ge ett meningsfullt stöd till 8-10 studerande . I Umeåansvarar en professor inom samhällsvetenskapen för i genomsnitt 30forskarstuderande. 8-10 forskarstuderande anses alltså vara del man orkar med,men i får en professor handleda 30. Motdenna bakgrund måste enligt min mening antalet forskarOänster öka myckelkraftigi, om moderuniversiletei i norr - - skall kunna behållaoch utveckla sin kvalitet i samma omfattning som andra universitet. Med andraord: om skall bli vad man i ord och tal har uttryckt under ,dvs. ett regionalt universiietscentrum, så fordras en satsning på . Alkoholforskningenlämpar sig väl för , och därför borde nu la chansenoch besluta enligt den reservation som och jag har lagt fram,innebärande att får en av de tre föreslagna forskarOänslerna.Universitelet i har redan en etablerad forskning och erfarenhet exempelvisvid institutionerna för socialmedicin. Förutsättningarnaför en lokalisering till av alla tre föreslagna Oänster är egentligen likastora som de som anförs av statsrådet som motivering för en förläggning tillStockholm.