prot · G10911 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:11 §1 Val av ytterligare suppleanter i utskott Företogs val av en suppleanl i vart och ett avkonstitutions-, finans-, skalle-, socialförsäkrings-, social-, kultur-,utbildnings-, trafik-, jordbruks-, närings-, arbetsmarknads- ochcivilutskollen. Enligletl lill kammaren inkommet protokollsuldrag har valberedningen enhälligtföreslagit till suppleanl i konsiiiulionsul-skoliei, Carl-HenrikHermansson lill suppleanl i finansulskoliei, lill suppleanl iskatieulskotlel, lill suppleanl i socialförsäkringsutskoltet,lill suppleant i socialutskottet, tillsuppleant i kuliurulskoilei, lill suppleanl i utbildningsutskottet,Berlil Måbrink lill suppleanl i trafikutskottet, tillsuppleant i jordbruksutskottet, till suppleanl inäringsulskoiiet, lill suppleant i arbetsmarknadsutskottetoch lill suppleanl i civilutskoitet. Valav ytteriigare suppleanter i utskott CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): Jag har inget annat yrkande än valberedningens i vars arbete jagdeltagit. Jag vill emellertid begagna tillfället alt erinra om kommunisternasprincipiella inställning i fråga om partiernas representation i utskotten. Somvi vid lidigare utskottsval framhållit anser vi att alla partier som genom valerhållit mandat i också bör vara representerade i utskotten.Utredningen angående en allmän översyn av arbetsformer har underårel behandlat denna fråga. Utredningen har icke nu kunnat framlägga förslaglill lösning. En lösning som kräver ändringar i riksdagsordningen går del f ö.inie all genomföra . Utredningen hänvisar därför f n., somden fortsätter sitt arbete, lill möjligheten av en överenskommelse mellanpartierna. Utredningenerinrar i sin skrivelse till partigrupper om konstitutionsutskottetsbelänkande nr 36 . Jag citerar ur skrivelsen: "Konstitutionsutskottetanförde bl. a. i ovan nämnda betänkande att del självfallet är av stortintresse för alla de i representerade partierna all della iulskollsarbelet. Utskottet ansåg vidare atl del även från allmän synpunkt fickanses vara mindre tillfredsställande all den nuvarande ordningen för val lillutskott kan leda lill alt parti ställs hell Valav ytteriigare suppleanter i utskott utanför utskoltsarbetel." Viinstämmer i dessa synpunkter. Alla partier tycks alltså ha den uppfattningenall samtliga egentliga riksdagspartier bör beredas möjlighel all della iulskoltsarbelel. Inget ulskollsparti, om jag får använda den beteckningen, villemellertid f. n. avstå från några ordinarie platser i ut-skollen. Här finns enklyfta mellan idé och handling. Idet läget har tanken framkommit alt provisoriskt lösa frågan genom atlvänsterpartiet kommunisterna erhåller extra suppleanter i tolv utskott, såsomvalberedningen nu föreslagit. Vi har från vår sida accepterat detla just sometl provisorium, bl. a. för alt underlätta kammarens och kansliels arbele.Erfarenheterna visar all det finns behov av förändringar. För atldella system skall fungera måste del emellertid finnas möjlighet förvpk-represenianterna au i ulskotien avge reservationer. Vårgrupp har med detta, herr lalman, gett sitt bidrag för all underiälta kammarensarbele. Vi är naturligtvis övertygade om all de övriga partigrupperna skallagera så, att det förutsatta syslemel kan fungera. ALLANHERNELIUS (m): Enligt gällande ordning väljs utskotten enligl proportionella metoder.Innan man frångår den metoden och ger varje parti, företrätt i ,representation i utskotten krävs ett visst övervägande. Det kan ju bli så, altett parti, uppkommet genom splittring eller på annal sätl, har en eller tvårepresentanter i , och det är väl då inle rimligt atl del partiet ärrepresenterat i utskotten. Likaså kan naturligtvis småpartier med hjälp avlolvprocenisregeln, ett undanlag från fyrapro-centsregeln, få representation ikammaren. Nunoterade jag beträffande partisplittringen all användebeteckningen "egentliga riksdagspartier". Därmed kanske han gjordeelt undanlag för partier uppkomna genom splittring -jag vet inte om del varavsikten. I det sammanhanget vill jag emellertid framhålla all moderatasamlingspartiels representanter i valberedningen till protokollet, utan allgöra någon reservation, har uttalat som sin mening all om vpk skall erhållarepresentation i utskotten borde man återgå lill den ordning som gällde1971-1973, nämligen att vpk inle var re-presenierai i . Överiäggningenvar härmed slutad. suppleantI (vpk) suppleanti finansutskottet (vpk) suppleant iskatteutskottei (vpk) suppleanti socialförsäkringsutskoltet (vpk) suppleanti socialutskottet (vpk) suppleanti kulturutskottet (vpk) suppleanti utbildningsutskottet (vpk) suppleanti trafikutskottet Berlil Måbrink (vpk) suppleanti jordbruksutskottet (vpk) suppleanti näringsutskottet (vpk) suppleanti arbetsniarknadsuiskoiiet (vpk) suppleanti civilutskoitet (vpk) §2 Justerades protokollet för den 11 innevarande månad. §3 Upplästes följande lill kammaren inkomna skrivelse: Härmedanhåller jag om befrielse från uppdraget som riksgäldsfull-mäktig fr. o. m. den4 . den 17 okiober 1977 Valav ytteriigare suppleanter i utskott Dennaanhållan bifölls av kammaren. Nr 11 § 4 Meddelande om ändring i tidsplanen Medändring av den preliminära tidsplanen kommer bordläggnings- Meddelandeom plena att anordnas och måndagen ändring i tidsplanen . Mångsysslerieti S 5 Föredrogs och hänvisades politiken Propositioner 1977/78:11 tilljustitieutskottet 1977/78:22 lillfinansutskottet tj6 Föredrogs och hänvisades 1977/78:4 tilltrankutskottei 5)7 Föredrogs 1977/78:2 med anledning avmotion om utdelningen av riksdagstryck lillledamöier och ersättare 1977/78:3 med anledning av motion om valdagen somallmän flaggdag 1977/78:4 med anledning av motion om riksdagstrycketspapperskvalitet Kammarenbiföll vad utskottet i dessa belänkanden hemställt. §8 Mångsyssleriet i politiken Föredrogs konsiiiulionsutskollels belänkande1977/78:5 med anledning av motion om mångsyssleriet i politiken. I della belänkande behandlades motionen 1976/77:997av () och i Slockholm (fp), vari yrkats attriksdagen hos regeringen begärde en karlläggning av mångsyssleriets omfatlningoch verkningar i svensk politik. Utskottethemställde all skulle avslå motionen 1976/77:997. Reservation hade avgivits av ()som ansett att ulskollei bort hemställa all skullebifalla motionen 1976/77:997. BONNIEBERNSTRÖM (fp): I utredningenom demokrati uppgav 85 9i6 av de intervjuadekommunalpolitikerna alt de kände en konflikt mellan 10 å ena sidan samhällsengagemang-arbete och å andra sidan familj-frihet. Denna konflikt tillhördevardagen. I en intervju med ett kommunalråd i etl annal sammanhang kan manhitta de här ullalandena: Enfredagkväll hade jag änlligen lid över för en julbjudning för minavänner. Närjag kommer hem till min fru sover hon. Jag harinle pratat med henne annal än per telefon. Minfamilj får sitta emellan, del är klart. Och min fru har skött myckel avmarkservicen. Denhär kommunalpolitikern är ingel undanlag. Han är saken inle hellerrepresentativ bara för de kommunalpolitiskt aktiva ulan också för dem somjobbar i det här huset. Många skulle kunna göra likrlande beskrivningar avsina konflikter mellan familjen-fritiden och jobbet. Få kvinnor har sammamöjligheter som män alt ställa upp i politiken på de här villkoren. Baravetskapen om omfattningen av elt samhällsengagemang får många kvinnor alt avståfrån samhällsuppdrag. Detär därför inte all undra på all endast i genomsnitt 20 96 av våra folkvalda ikommuner, i landsting och i del här huset är kvinnor. Vi har visserligen haften ökning av antalet kvinnliga riksdagsledamöter, men den ökningen fär ensnigel all framstå som en sprinier - som , ordförande iFredrika-Bremer-förbundel, uttryckte del. Medför få kvinnor i politiken mister också vårt samhälle möjligheten alt fatta derätta besluten om de förhållanden som rör vår 51-procentiga majoritet. Inga mänkan lill fullo förslå del samhälle som kvinnor lever i , liksom kvinnor inle kan klara politiken utan de erfarenheter som männen har av demokratin. Flerkvinnor i politiken betyder - om inle männen skall köras ut från politiken -all dessa måsle lämna ifrån sig kanske hälften av sina uppdrag. Och många mänhar många uppdrag alt avslå ifrån. I den undersökning som gjordes i riksdagenunder föregående mandatperiod hade riksdagsledamöterna i genomsnitt 10,5uppdrag var. Det var bara en genomsnittssiffra. Etl flertal hade långt fleruppdrag, andra hade färre. 250 av ledamöterna satt också i landsting och/ellerkommunfullmäktige. Så många uppdrag finns del alltså atl placera kvinnor på.Det görs dock inte i tillräcklig utsträckning, irois all ingel parti vidFredrika-Bremer-förbundels utfrågningar uttalat sig emot fler kvinnor ipolitiken ulan tvärtom ingående och samvetsgrant redogjort för resp. partisomfattande ansträngningar atl få in fler kvinnor på olika uppdrag. Menkvinnorna skall komma in i politiken ulan att egentligen vara där. Mångsyssleriethar en annan starkt hämmande effekt på jämställdheten vid sidan av den allförhindra att fler kvinnor får plats. De värst ar-belsbelaslade politikernasmakar tvingas ibland atl leva under samma betingelser som ensamståendeföräldrar. Deras ansvar för hemmets skötsel och barnens vård är lika stort somom de hade levt ensamma. För mångsysslarnas äkta hälfter finns inga möjligheterall föra över sina erfarenheter till politiken. Också om detla kunde viläsa i : "Förstaåren kom han , for . Sedan blev det viktigare uppdrag,han kom lill lördag lunch och for . Del var kämpigl. Vi gifte oss1945, 1946 kom vårt första barn. Och där satt jag." Intebara kvinnorna utan också barnen kommer i kläm. Även poli-likerbarn har rättlill sina föräldrar. Del är beslutsfattare som lever under de häromständigheterna som också fattar de beslut som rör kvinnor och de beslut somrör barnen. Hur är del möjligl all begripa deras situation när man inle hårdepraktiska erfarenheterna? Låt vara all inte alla behöver ha samma erfarenheter,men bara 3 96 av alla kommunalpolitiker är . Folkpartiethar på sill landsmöle antagit en rekommendation om alt ingen skall sillai som han har lunga kommunala uppdrag. Det finns också enrekommendation alt det räcker med all silla i en statlig ulredning och i enstatlig styrelse. Det visar åtminstone en viljeinriktning, alt mångsyssleri ärnegativt. Enulredning om mångsyssleri, där man också gjorde klart för sig vilkahämmande effekter mångsyssleriet har på de anhöriga och ens egna relationerlill de anhöriga, skulle kunna bidra lill alt mångsyssleriet i allmänhet isamhällel skulle minska. Förvissoär del partiernas egen sak atl prakliski genomföra ålgärder mol mångsyssleriet,men en ulredning kanske skulle komma fram till fler förslag än vad folkpartiethar gjort. Ettannat sätl kan vara all vi tillsammans med redovisningen av våra yrkestitlar påvallistorna också tvingas redovisa våra många uppdrag. De som hade så mångauppdrag alt valsedeln inle räckte lill kanske dä bättre skulle förstå allmaklen måsle spridas lill andra människor. Jag yrkar bifall lill denvid utskottets betänkande fogade reservationen. SVEN-ERIKNORDIN (c): Vad ärdefinitionen på mångsyssleri? Detär nu sjätte gången enbart under 1970-ialel som dis-kulerarmångsyssleriet. Del kan därför vara atl vi lämnar de svepande talenbakom oss och försöker göra klart för både oss själva och andra vad viegentligen menar med ordet mångsyssleri. Läser man riksdagsprotokollen från1970 och framåt, söker man där förgäves efter en definition på vad enmångsysslare är. motionärer har tillfrågats men avböjt att definierauttrycket i fråga. Kanske är mera pigg på atl göra ett försök;i så fall skulle del berika debatten. Några frågor i så fall: Kanman göra gränsdragningen så enkel, all man sätter gränsen vid etl visst antaluppdrag? Är man en mångsysslare om man har 10, 30 eller 60 uppdrag? Ärproblemel så enkell? 30 uppdrag kan anses vara en hög siffra, men uppdragen kanmyckel väl vara av den arten all de bara lar ett par limmar per styck och år. Åandra sidan kan vi la exemplet med en person som har elt utomordentligtkrävande arbele, kanske i ett enmansförelag, där heller ingen semesterexisterar. Han eller hon kan ha ytterst svårl att ta på sig ett endaarbetskrävande uppdrag utanför sitt ordinarie arbete. Slutligenfinns del stora skillnader i arbetskapacitet individer emellan. Del finns juockså i denna kammare klart skinande ljus, med förmåga all läsa snabbi, talasnabbi - och vara snabba lill ståndpunkter också för den delen. Andra behöverlängre tid och hinner inte lika mycket, men gränsvärdet kan bli synnerligensvårl alt hitta. Jag kan därför förslå att motionärerna inte vill gå i närkampi den frågan. Menoavsett om vi lyckas dra en gräns eller inte förs del ju en debatt ommångsyssleriet, en debatt som jag vågar påslå pågår inom varje parti och somblir aktuell vid snarl sagt varje nomineringstillfälle. Och jag vill säga alldel är bra alt den debatten hålls levande. Den behövs som en tumme på ögat påde förtroendevalda. Hurhar då del här problemet uppkommit? Låt oss se litet tillbaka i liden'' Såviii jag kan finna ärdel ivå grundorsaker. Försloch främst har vi traditionen från en gammal tid, då allmänbildningen varlägre än nu och de som då höjde sig över mängden lätt blev någol slagsklockarfar som allt skulle bestyra. Del ansågs förr inte vara någol fel. Sådanatraditioner kan leva kvar . 1senare lid har del tillkommit ett nyll moment. är en folkrörelsedemokrati,en demokrati som bärs upp av organisationer av olika slag. Den mödernenulidssvensken finner det självklart att vara medlem både i fackföreningen ochi ideella och politiska föreningar. Men alla engagerar sig inle i arbetet. Manskjuter gärna över jobbet och ansvaret på någon annan - någon som skriver braprotokoll, någon som kan hålla i klubban osv. Trots alll lal om pampväldeväljer man om de förtroendevalda - han eller hon har blivit etl namn mankänner - och sedan får de avancera ytterligare. Organisationsbakgrunden harblivit nära nog etl minimikrav på en kandidat i ett politiskt val i vårt land.Del breda registret blir då den matsäck som politikern bär med sig på sinvandring mot toppen. Så har rekryteringen lill kommun, landsting och riksdaggått lill. Dåär frågan: Har vi i riksdagsarbeiet lidit av all en del inle har klippt avbanden till sina gamla engagemang, atl de har fortsatt all skriva protokoll ålfackföreningen osv., all de har en bil av matsäcken kvar? Vår främsta uppgiftär ju all stifta lag. Är del inie tvärtom så, atl det i ar-betslagsiifiningenär bra au aktiva fackföreningsmän och företagare i egenskap avriksdagsledamöter påverkar utskottsbetänkandena, så au vi får lagar som ävenfungerar på arbelsplaisen och inle bara på papperet? Och för all hämta ettexempel från konsliiuiionsuiskoltei, som förra vinlern salt medkommunallagspropositionen ; visst var det bra alt så mångautskoltsledamöler hade praktisk erfarenhet av arbetet i kommuner och landsting.Man kunde förutse hur lagen skulle verka i praktiken. Jag skulle tro all t. o.m. reservanten måste hålla med mig om alt del var bra. Men- och del är vikligl alt slå fasl - del är naturligtvis inle nödvändigl, inteens önskvärt, atl behålla lunga uppdrag på hemmaplan i kombination medriksdagsarbetet. Särskilt gäller del de riksdagsledamöter som engageras istatliga styrelser. Allmäntkan nog sägas att mångsyssleriet nu minskar bland riksdagsledamöterna. Vitalade förr ofta om "landstingsparliel" här i - nu blir delalll färre med den kombinationen. , i den debatt man då hade ommångsyssleriet, kunde man tala om en riksdagsman med 200 uppdrag. Sådana finnsinte numera, tack och lov. Omvi skall behålla vår folkrörelsedemokrati, är del nödvändigl all vi får flermedborgare aktiva och engagerade i förlroendeslällning. All sprida uppdrag påflera är också en förutsättning för en decentralisering av makten, Ulskolleidelar denna uppfattning - det framgår av ulskotts-betänkandel. Låtmig sedan särskilt framhålla vad som slår på s, 2 i della belänkande. Där pekarutskottet på de undersökningar som redan gjorts av kommunalforskningsgruppen,de uppgifter som framkommit genom utredningen om den kommunala demokratin samtredovisningen av repre-seniationsundersökningen. Jag kan vidare hänvisa lillulredningen om en allmän översyn av arbelsformer och del arbele sombedrivs av sekretariatet för framtidsstudier. Slutligen vill jag påminna om alldet kommer en rapport om "medborgarna, politikerna och den offentligasektorn". Om jag inie är fel underrättad är ledande folkpartister med idel arbetet. Delfinns alltså redan elt mycket fylligt undersökningsmaterial om deförtroendevalda och om nomineringsvägarna - för den som vill läsa och har lidalt läsa. Ytterligare material kommer som sagl 1978, Jag påslår all materialetär lill fyllest. Del återstår för resp. parti alt vid sina nomineringar draerforderliga slutsatser. Därför är del överraskande att nureserverar sig mol etl utskottsbetänkande som tar slällning mot mångsysslerietsom sådant och understryker partiernas ansvar vid nomineringarna. Viinom övriga partier är beredda att ta nomineringsansvarel med nuvarandematerial som grund - vi gör det redan. Varför skall behöva mer rågi ryggen än andra? Avslutningsvisvore del önskvärt om här och ville precisera motionskraveinågol. Vad gäller saken? Är det en beställning om yllerligare forskning, ellerär det en parlamentarisk ulredning om mångsyssleri som man vill ha? Sedanen liten kommentar lill anförande. Hon berättade myckelmålande om den konflikt som envar upplever- konflikten mellansamhällsengagemangen och privat liv. Jag är rädd atl jag gör , men jag tror alt vi måsle inse alt framför oss i den kommandeutvecklingen del säkerligen inte ligger någon idyll, där ledamöterkan räkna med någon åtiatimmarsdag och 40 timmars arbetsvecka. Det häruppdraget är av den arten all det tar en dubbel normal arbetstid.Det är del val som envar måste göra när man erbjuds en nominering. Vi får haklart för oss att någol måsle vi avstå, ifall vi vill fortsätta all syssla meddel i och för sig myckel intressanta jobb som arbetet i och kring riksdagenulgör. Somen nalurlig konsekvens är jag också tvungen att kanske göra genom atl allra sisl yrka bifall lill utskoiieis hemställan. BONNIEBERNSTRÖM (fp); Del frågades efter en deflnilion på mångsyssleri. Jag kan inte ge någonsådan. Det är bl. a. därför jag tillsammans med andra motionerat om att manskall se över mångsyssleriet. En definition som jag hörde är all manskall inle blanda samman äpplen och päron. Detfinns uppdrag som många av oss riksdagsledamöter har som inte tar särskilt långlid, del finns andra som kräver siörre delen av dygnet. Vissa uppdrag kaninnebära all man har slor makt, andra uppdrag kan betyda att man bara har enuppdragslisla. handlar inte enbart om all ha många uppdrag. Jag lycker alt del ärallvariigt orn en riksdagspoliliker eller en politiker över huvud taget skulleha så många uppdrag som nämnts här - 20, 30 eller 60. Det handlar nämligenockså om hur vi skall få in fler människor i politiken. Samtidigtvel vi alt del kan ha vissa fördelar all förena olika uppdrag - avsamordningsskäl och av informalionsskäl. Vilka vel vi faktiskt inte, men delkan en sådan utredning som vi begärt titta på. Det skulle kunna vara enparlamentarisk utredning. Det vore bra om alla partier var representerade,därför att alla partier har erfarenheter av de här problemen. Jag tror inle heller all vi riksdagsledamöternågonsin kommer all få åtta timmars arbetsdag, men vi kan säkert minska ner denarbetsbörda som de flesia politiker har. Gör vi inte del innebär del också utesluter småbarnsföräldrarna, om man inte uttryckligen förklarar atlkvinnorna skaH stanna hemma och avslå från politiken. Del var bra all Bpnnie Bernsiröm i sill andra inlägg preciserade signågol. Hon kräver inte yllerligare forskning. Då är hon alltså ense medutskottet om atl den gjorda forskningen är tillräcklig som etlunderlag för partierna att handla. En fortsatt forskning kan, såviii jagbegriper, inte leda lill någol annal än all man måste ta itu med hur denenskilde riksdagsledamoten fungerar i del här sammanhanget, och inte bara setill en schablon. 1och med au nu är inne på all en parlamentarisk ulredning bordetillsättas vill jag göra klart för henne ätt vi lägger yllerligare etl uppdraglill många andra på dem som får delta utredningsuppdrag, speciellt som BonnieBernsiröm räknar med alt alla partier skall vara representerade i denhär ulredningen. Slutligen,herr lalman, delar jag önskemål om atl fler kvinnor engagerarsig i politiken och atl äv.en småbarnsföräldrar blir aktiva. Och när jag ser påhur partierna lyckats noterar jag atl har ökal sinkvinnorepresentation myckel kraftigt här i ulan all prata så mycketmen i stället handla i samband med nomineringarna. Detla kanske ger en litenlärdom om vad som egentligen leder lill resullal i del poliliska arbeiei - delmyckna motionerandet eller den tysla handlingen. BONNIEBERNSTRÖM (fp): Det var glädjande all höra all anser all det skallvara fler kvinnor i politiken. Men om vi inte omformar politiken kan vi inleräkna med alt småbarnsföräldrar eller kvinnor över huvud taget kan komma med.Vi vet inle vilka konflikter småbarnsföräldrar som är politiker upplever. Viskall inie ivinga människor in i samveiskonflikler bara för au de lycker alldet är viktigt all också la ett politiskt uppdrag. SVEN-ERIKNORDIN (c): Ja men, , den här konflikten får vi lov alt leva med.Den kan vara mer eller mindre stor i de olika fallen. Faktum är ju all BonnieBernsiröm sitter här i kammaren. Jag vel alt hon är småbarnsmamma. Alltså ärdel redan möjligl för småbarnsföräldrar all fullgöra ett riksdagsuppdrag. Sedantycker jag all samhällel får göra sitt för alt underiälta sådana insaiser - somockså kan underlättas på många andra säll, exempelvis genom atl den mansammanbor med släller upp, genom all grannar släller upp, osv. Del skerfakliskt i många fall. Jag tror alt det finns flera ledamöter här som inleskulle kunna behålla sitt uppdrag om del inle vore så all vi har enmedhjälpargrupp som släller upp och gör mark-tjänsten på hemmaplan. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall lill dels uiskoltelshemställan, dels reservationen av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller konsiilulionsutskottels hemställan i betänkandet nr 5 röstarja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöier haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesullal; Kontrollav inbetalning av mervärdeskatt () anmälde alt hon avsett atl röstaja men markerats som frånvarande. 1977/78:6 med anledning av motion om proportionellaval till statliga nämnder m. m. 1977/78:1 med anledning av propositionen1976/77:154 om dubbelbeskattningsavtal mellan och 1977/78:2 med anledning av motioner om vissainformationsfrågor rörande beskatlningen m. m. Kammarenbiföll vad utskotten i dessa belänkanden hemställt. §10 Kontroll av inbetalning av mervärdeskatt betänkande 1977/78:3 med anledning av motion om kontrollen avinbetalning av mervärdeskall. HANS (): Utskottetshemställan i del här ärendet känns inte särskilt uppmuntrande, men del blirbetydligt bättre när man läser vad utskottet skriver i sill belänkande - delmåsle jag till min glädje erkänna. 2 i betänkandet säger utskottet: "Skalieundandragandei i vad avsermervärdeskatten är emellertid inte begränsat till della område ulan kan tvärtomantas vara utbrett." Utskottetsäger vidare: "Enligt utskottets uppfattning har motionärerna tagit upp enväsentlig kontrollfråga." Jag tror all del är så, även om del är angelägelatt påpeka att kontroll i sig inte är någonling positivt - snarare tvärtom;många upplever självfallet en kontroll som mycket negativ. Men tyvärr är eneffektiv kontroll från samhällets sida mer än nödvändig i delta sammanhang. Somexempel har vi i motionen anfört en utredning som gjorts av .