prot · G109152 · 1977-12-31 00:00:00 — Det gäller kraftproduktion, detgäller industriella processer, del kan också gälla vissa uppvärmningsändamål. Slutsatsenav detla resonemang blir alt hur man än vänder och vrider på siffermaterial ochprognoser så framstår del som svårt att se hur världen skall kunna klarasina energiproblem från mitten av 1980-lalet och framåt. Det ärmöjligt att vi lär oss bemiislra kolels problem. Det är möjligl alt solenergini vissa tillämpningar kan ulvecklas snabbare än vad vi tror . Det ärmöjligt att kärnenergin med användande av andra Energiforskning,m. Energiforskning,m. reaktortyperkan klara en större del av försöOningen. Men vi vet det inte . Det finnsen lång rad oklarheter när det gäller miljö, säkerhet och kostnader för alla dehär energislagen. Det enda vi vet är att oljeepoken är på väg alt ta slul ochatl vi i denna situation av osäkerhet-en fundamental sådan- måste salsa brettoch ambitiöst på olika alternativa vägar för alt klara försörjningen, Del finnsalltså ingen enskild energikälla som kan klara den här situationen. Vad sombehövs är en kombination av åtgärder på hushållningssidan och när del gälleralternativa energikällor. Jaghoppas, , att jag med denna ganska korta analys har vederlagt endel av de upprepade påsiåendenaom att vi barett slags blind tro på attkärnkraften skulle lösa alla problem. Den tron finns inte inom mitt parti - denhar aldrig funnits. Påståendet blir inte riktigare för att det upprepas. Heltuppenbart för mig är att vi som situationen ter sig måsle behålla handlingsfriheten.Det vore ett stort vågspel och etl slort risktagande att utesluta någoteller några av de allernaliv som finns med i diskussionen. Det är många somvill säga ett bestämt nej lill kolet på grund av bl. a. miljöriskerna. Detär många som vill utveckla kärnkraften med ungefär samma argument.Till dem vill jag, herr talman, säga att en sådan linje framstår som omöjligför mig i det läge vi befinner oss. Vi kan komma att behöva både kol ochkärnkraft under åtskilliga decennier framåt. Det vore direkt missvisande atthävda alt vi på sikl helt och fullt, lill kan klara ossenbarl med hjälp av solenergi. Det är möjligl att del kan gå. Del är rimligtalt slälla in målet på alt försöka nå just delta, men vi har absolut ingelunderlag för atl säga att det verkligen kan bli på det viset. Däremotger jag rätt i att mycket av den överdrivna skepsis ochtveksamhet som fanns gentemot olika former av förnyelsebar energi 1975 nu ärbortsopad. Och där har naturligtvis gjort en insats i debatten. Närdel så gäller de aktuella utskoltsbeiänkandena vill jag utöver vad somhar anförts av statsrådet och säga följande. Denav regeringspartierna överenskomna byggnadstakten för kannaturligtvis diskuteras. Del blir problem för ledning, för dem somdirekl är ansvariga för projektet och för alla dem som jobbar på projektet. Mendet är något av en nödvändig konsekvens av den nya situation som har inträffati och med villkorslagen. Den byggnadstakt som föreslås innebär att projektetkan fullföljas fram till det beslut som skall fallas i slutet av delta år ellerböOan på nästa. Tanken är all vi vid det tillfället både skall avgörakärnkraftprogrammels totala sioriek och, mer specifikt. Forsmark3-reakiornsroll idel programmet. Jag vill, herr talman, eftersom della hängerså intimt ihop med KBS-projeklel, gärna deklararera atl jag efter en preliminärgenomgång av de svenska remissvaren har fåll en alltmer positiv syn påmöjligheterna alt detta förslag skall kunna accepteras. En lång rad av de mestkompetenta svenska remissorganen har tillstyrkt förslaget. Det innebär inte altdet inte fortfarande kan dyka upp nya frågor, som kan förändra den här bilden,men min preliminära bedömning är atl det förslag lill lösning påavfallsproblemen som kraftindusirin har lagl fram uppfyller myckel höga krav. Närdet gäller , dvs. den reaktor som är direkt föremål för den härremissbehandlingen, har socialdemokraterna i olika sammanhang riktat hårdkritik mot den försenade idrifttagningen. har redan pekat pådet budgettekniskt felaktiga i er reservation. Jag vill till detta bara säga attden argumentation som förs är något egendomlig. I sin argumentation bortsernämligen socialdemokraterna hell från att vissa omständigheter som finns iverkligheten, helt oavsett villkorslagens existens, har giort atlidrifttagningen försenats. De befarade rostangreppen på vissa generatorer iRinghalsanläggningen gjorde alt både strålskyddsinslilulel ochkärnkraftsinspeklionen bordlade frågan om idrifttagningenligt alomenergilagen. Socialdemokraterna har avfärdat hela den här problematikensom svepskäl. Därmed har man, herr talman, indirekt anklagatsäkerhetsmyndig-helerna på området för att inte uppträda korrekt. Jag tyckeralt det här agerandet är anmärkningsvärt och vill ställa en direkt fråga lillden socialdemokratiska oppositionen: Menar ni att SKl och SSI har bordlagtRinghals 3-frågan helt i onödan, eller är det så atl socialdemokraterna, om dehade suttit kvar i regeringsslällning, hade bortsett från myndigheternastveksamhet på den här punkten och gett laddningstillstånd trots altbehandlingen inte var klar? Närdet så gäller forsknings- och utvecklingsprogrammet kan jag bara konstatera attdet råder bred enighet om delta program. Det är fråga om stora summor, och vifår verkligen vara noga med alt kräva en myckel ordentlig uppföljning avprogrammet. Del är också vikligl att betona värdet av internationelltsamarbete, dels föratt utbyta erfarenheter, dels för alt undvika onödigtdubbelarbete och därmed nedbringa kostnaderna. Minkollega kommer atl mer i detalj ta upp del betänkande som beröruranprospektering och verksamheten i Ranslad. Jag vill bara uttala mintillfredsställelse över att vi lyckats nå enighel om värdet av all på den härnivån översiktligt ta reda på var det finns uran i landet och även - specifikt-vilka kostnader en framtida brytning skulle vara förenad med. Uranet kankommaatt visa sig vara en slor tillgång för vårt land, och vi får närmare taupp hela den här frågan i samband med del energipoliliska beslutet . Lålmig dock i sammanhanget la upp en lilen delaO i den debatl som förts om uranet.Flera ledande socialdemokrater, däribland , har vid olika lillfällengiort sig till tolk för uppfattningen atl vi bör försöka exporterauran. har därvid uttryckt sig som om vi på kort sikl skulle kunnaexponera ganska stora mängder uran och Oäna mycket pengar. Det bero på alt herrLidbom inte är särskilt väl insatt i den här frågan. Det skulle nämligen, om vii dag bestämde oss för en brytning, ta avsevärd tid innan vi skulle kunna kommaupp i sådana kvantiteter att vi kan exportera. De mest entusiastiska på områdethar räknat med atl neitoexport kan bli aktuell först i böOan av . Jagfönjtsälter då naluriigtvis att vi, innan vi på allvar skulle böOa exportera, harförsett våra egna i drift varande Energiforskning,m. Nr 152 reaktorer med uran. Torsdagenden *'' '" JS inte säga att uppfattningen atlSverige skall exportera ""skulle vara helt felaktig. Vi kan komma i etl läge där del framstår som rimligl,men det är då vikligl alt vi för debatten sakligt och inte försöker inbilla Enersiforsknins allmänheten- medvetet eller omedvetet - alt uranexporten skulle vara en stor guldgruva, och det mycket snarl bara vi fattade beslut om bryt- Sånågra ord om oljeprospekleringen. Jag tror atl del är viktigt alt vi nu trapparupp den verksamheten, inte minst därför att en lång rad av våra grannländer,som i många fall befinner sig i en mindre besvärlig situation än vi gör, harägnal mycken möda, mycken tid och myckel pengar på den här verksamheten. Det äralltså osäkert vad verksamheten kan ge, och del har redan sagt.Ingen skall inbilla sig att vi här redan på 1980-lalet kommer all få storaoljesirömmar lill vårt land. Men den kan, vilkei påpekats här i debalten, ocksåvara ell lämpligt sammanhang för svenska företag att på olika sätt medverka närdet gäller investeringar, utrustning och annal som behövs för verksamheten. Detär därför också naturligt för oss inom den borgerliga majoriteten att med detförslag vi lagl fram och som finns i propositionen, stödja svenska förelag helloavsett vilka ägare som står bakom dessa. Volvoexempletvisar all det är just enskilda företag med sina kontakter och kunskaper ommarknaden som har de största förutsättningarna att nå framgång i sådana härsammanhang. Vi har tidigare .sett all Nyniis Pelroleum har lyckats slå in sig ivissa nischer när del gäller norskt samarbete. Här har vi ett nytt exempel påell stort företag som lyckats med något sådant. Detäratt förenkla situationen att tro alt just slalliga företag av typ SvenskaPelroleum skulle vara bäst ägnade att syssla med sådant. Därför tyckerjag attden socialdemokratiska reservationen är myckel egendomlig. Konsekvensen av denmåsle bli all ni socialdemokrater, om ni kommer i regeringsslällning och Volvonågol halvår efteråt kommer och säger alt man fåll andelar i en del block ochnu vill ha bidrag ur oljeprospekleringsfonden, skulle säga: Nej, ni fär ingapengar till detta. Ni skall satsa allt av egna pengar, av egna vinstmedel. politik över huvud tagel i energifrågan måste tasupp till mycket noggrann analys, men det för anslå tills det storaenergipolitiska bestulet fattats. Utifrån den utgångspunkten betraktar jag detförslag som här läggs om oljeprospektering mera som ett provisorium. Med deltahar vi inte rett ut den roll som skall spela ,åtminstone inte från moderat sida. Så något om gasen. Naluriigtvis är det bra att vi tar reda på förutsättningarna, ekonomiskt, miljömässigt osv., all plocka in gas i del svenska energisystemet. Men här vill jag bara anföra två synpunkter. För det första ärdet högst tveksamt om försöOningstryggheten, totalt sell, skulle öka vid en gasintroduklion. För det andra kommer, hur man än ser på frågan, en introduktion av gas att bli avsevärt mycket dyrare än den olja som man i 112 första hand skulle byta ut. Min fråga är: Har viinte tillräckligt många energialternativalt salsa på, framför alll när det gäller de nya och i slor utsträckning ännuoutforskade energislagen? Har vi inte tillräckligt stort behov av pengar pådessa områden för att, utan att försöOningstryggheten förbättras, sprätta i väghundratals miljoner vaOe år i subventioner för atl få del av gasen? Jag ställerbara frågan, och jag har inte dragit någon entydig slutsats . Jagvill alltså peka på att det här finns en lång rad problem av bådeförsöOningsmässig och kostnadsmässig art. Energiforskning, m. m. Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. (vpk) kortgenmäle: Någrakommentarer till anförande. Jagtvivlar inte alls på atl gärna ser alt vpk försvinner ur denna kammarevid nästa val. De har i del avseendel gemensamma intressen med apk, och jag kanbara önska de båda grupperingarna lycka till i det nyfödda samarbetet. Jagförslår också inslällning lill vpk utifrån den synpunkten attdet fakliskt bara är vpk som i den här kammaren i vaOe väsentlig fråga förenobönhörlig strid mol den moderata politiken. Del tror jag nog alt väljarna börnotera. Detär rikligt som säger alt del inte finns någon allmängiltigkoppling mellan förhöjd elkonsumtion och förhöjd oljekonsum-tion. Det gällerinte för alla ekonomiska system och för alla ekonomiska strukturer. Men detgäller uppenbariigen för den svenska, eftersom de mest elkrävande industriernasamtidigt är de mest oljekrävande. Sedansäger - något förvånande - med det lätt arrogantaslatsmannatonfall som endast är mäktig atl vi nu inte behöverbry oss om beslutet alt man efter 1990 skall inrikta sig på en givennivå för det totala energiintaget. Eftersom vi kommer alt få förnyelsebaraenergikällor, behöver vi inte hålla på det ställningstagandet, menade . Det var nu en ganska vittgående deklaration när det gäller atl sopaundan energipolitiska beslul. Om det var någon punkl som alla partierfakliskl vareniga om i det beslutet, så värdet jusl alt man skulle inrikta sigpå etl stabilt totalt energiintag efter 1990. Då måste del väl ändå vara någotlogiskt fel i del säger. Om man kan garantera en ekonomisktillväxt - vilken form man nu än ger den - genom ökad effektivitet och genomförskjutningar i den inre ekonomiska strukturen, som gör alt man slipper eltökat energiintag, så måsle del för det första bli billigare med hänsyn till då behöver investera mindre i energisystemen och för det andra leda lillatt man snabbare kan bringa ned de miljöfariiga energikällornas relativa ochabsoluta betydelse i energibalansen - olja, kol, kärnkraft - och nå en snabbareförstärkning av den relativa positionen för de förnyelsebara energislagen.Detla måsle väl ändå vara en fördel, och därför kan det aldrig vara likgiltigtatt man nu springer ifrån beslut om totalnivån efter 1990. 8Riksdagens protokoll 1977/78:152-153 Energiforskning,m. INGVARCARLSSON (s) kort genmäle: ställde en fråga om laddningen av . Frånborgerligt håll påslås alt laddningen av skulle ha blivit försenad,även om vi inte hade haft villkorslagen. Anledningen skulle ha varit risken förroslangrepp på ånggeneratorer i reaktorn. Detta påslående ärenefterkonslruklion för alt i någon mån släta över regeringens handlingssätt.Det har hela liden stått klarl alt den eventuella risken för roslangrepp inteutgjorde något säkerhetsproblem. Möjligen är den ett ekonomiskt problem förägarna, dvs. Det finns ju t. o. m. en amerikansk metod för att bytaut ånggeneratorerna även sedan reaktorn tagits i drift. Del hade alliså intebehövt utgöra någol hinder för alt ladda den. Dåfrågar om vi vill påstå att myndigheterna har bordlagt ansökan ionödan. Det ärju ganska klart att myndigheterna, dvs. kärnkraftinspektionenoch strålskyddsinslilulel, inte gjorde sig någon brådska med behandlingennärdet var uppenbart att regeringen av andra skäl skulle skjuta upp sittbeslut. Jag finner atl den handläggningen är ganska logisk och atl ansvaretdärmed hell och hållet ligger på regeringen. Sedan,herr talman, ärjag mycket förvånad över atl ingen av de borgerligarepresentanterna - inte heller - har svarat på vad beslutet ifråga om innebär. Innebär det att det nu öppnas möjligheler för enbrytning som kan testas i industriell skala? Islutet av sitt anförande frågade om staten här inte borde noteraatt det privata företaget klarar det här bällre på egen hand än om statenblandar sig i det. Han gjorde det i polemik mol alt vi ansett atl statligapengar på oljeområdet bör satsas på ett statligt företag. Tänkom den hade funderat på delta innan den tog slällning lillVolvos ansökan om all få ett statligt stöd, som skulle ha medfört alt helabiltillverkningen kunnat med svenska medel! Men då sov den svenskaregeringen och missade därmed möjligheterna att behålla i svensk ägo ochse lill att de jobb som kunde skapas hamnade i . Denliberala och konservativa inställningen gjorde alt regeringen därmed speladebort de möjligheterna. I stället handlade den norska socialdemokratiskaregeringen. Detär där den avgörande kritiken mot den borgerliga regeringen och de borgeriigapartierna sätts in. När den inhemska hjälpen inte gick att ordna, förklarade viatt del var bättre alt elt annat land, t. ex. , gick in och giorde ensatsning så att inte fick allvariiga problem med finansieringen. () kortgenmäle; Jag trodde inte all ämnet för denna debalt var att diskutera var Volvostillverkning av bilar skall äga rum i framliden. Jag tror att vi får fleratillfällen att föra den debatten. Varken eller jag vet någotmer exakt om de diskussioner som förts mellan Volvoledningen och den svenskaregeringen. Jag lycker alltså att det är ganska poänglöst alt i en debatt omenergipolitik och oljeletning blanda in den saken. Jag hävdar bestämt atl del som skett, där Volvouppenbarligen har garanterats att få andel i elt antal block som skall delas ulsöder om 62:a breddgraden, är någonting väldigt positivt. Den enda poängen medmill resonemang var att jag tror alt det är enklare och ger slörre resultat omenskilda företag, framför alll sådana som har kompelens på detla område sedanlång tid lillbaka, skaffar sig koncessioner. Del är fel all tro atl justSvenska , bara därför att det är statligt, skulle ha dessa godamöjligheler. ärett ganska nytt företag, men all leta olja ärnågot mycket komplicerat. Jaghar redan sagl till attjag har avstått från alt i detalj gå inpå Ranslad. kommer alt göra det om någon halvtimme. Jaghar inte bestritt att senareläggningen av reaktorn vid har fåttekonomiska konsekvenser. Jag har sagt att del är en naturlig konsekvens avvillkorslagen. Men jag har också konstaterat alt rostangreppen har haftbelydelse i sammanhanget. Så senl som läste jag enreserapport, som strålskyddsinslitulets experter författat sedan de varit i USAnågon gång och rett ut denna fråga. Det är inte så enkelt somIngvar Carisson vill göra gällande. Manvar på del klara med atl man skulle kunna byta ul de rosliga generatorerna omroslangreppet blev allvariigi efter fyra drift. Strålskyddsinstitutetstvekan gällde huruvida della kunde ske ulan en väldigl stark ökning avstråldoserna för personalen. Då skulle konsekvensen bli att man fick utnytOaett stort antal personer för denna åtgärd. Jag skulle inte vilja bagatelliseraden frågan så mycket. Jaghåller med om -jag tror atl vi inte slår så långl från varandranär det gäller jusl denna delalj -att det naluriiglvis är intressant, om manhar den ambitionen atl hålla en stabil energianvändning. Men tanken löper felom man bara ser på den totala balansen. Det är relevantare och viktigare alt sepå användningen jusl av de energiråvaror som det råder allvarlig brist på ochdär vi har stora miljöproblem. Kommer man över till en huvudsakligförsöOning med solenergi är fakliskl den totala nivån ganska ointressant. Energiforskning,m. () kortgenmäle; Jag kan fortfarande inte komma ifrån aU delta lal om roslangrepp inteär någonting annat än en undanflykt, en bland många andra, från den borgerligaregeringens och de borgeriiga företrädarnas sida. Del är en undanflykt för altskymma bort det fakium atl man bedriver en dålig energipolitik, endag-för-dag-energipolilik som ekonomiskt, kunskapsmäs-sigl och när del gällertryggheten för de anställda innebär väldiga föriusler. Sedanvar det inte jag som förde in i debatten. Det våren företrädare förregeringen som gjorde del. Men för man in i diskussionen, då måsle vidiskutera den affären i alla dess delar, inte den relativt lilla bit som utgörsav oljeprospektering i . Vi har mycket allvariig krilik all anföra mothur regeringen har skött hela denna fråga, både vad gäller självabiltillverkningen Energiforskning, m. m. ochatt samhället på grund av bristande aktivitet från regeringens sida överlåteroljedelen åt ett privat företag. Det är ganska häpnadsväckande i 1970-taletsSverige atl någonting sådanl sker. Jaguppfattar debatten även i denna fråga som ett försök att skyla över regeringenspassivitet, som ju är uppenbar för alla, även med de bristfälliga informationervi har. Påtagligt äratt inte bara den stora allmänheten är dåligt informerad,utan det är uppenbarligen även representanter för regeringspartierna. JÖRNSVENSSON (vpk) kort genmäle: Man böOar visserligen bli van vid att stora moderata statsmän träderupp och ullalar sig på även de andra regeringspartiernas vägnar utan att tareda på vad dessa partier egenlligen tycker och tänker - del har moderaternaspartiledare giort i elt uppseendeväckande sammanhang för någon dag sedan.Tydligen vandrar i den stores fotspår i del stycket. Del beslulsom togs i enighel och som alltså är elt gällande riksdagsbeslut-ännu sålänge-om alt man skall inrikta sig på att ha etl stabilt energiintag efter 1990klassificeras nu av som en intressant ambition. Det ärnaturligtvis intressant, säger han, om man har den ambitionen. Egentligentycker att del spelar ingen roll om man har den ambitionen ellerej. Vad som beslutades är han färdig att springa ifrån, och jag frågar:Gäller det för andra företrädare för moderata samlingspartiet, och gäller detför de andra regeringspartierna? I så fall är det ju ett smått sensationelltuttalande som här har lyckats åstadkomma. Eller också lalar hanulan att ha någon som helst förankring för vad han påstår - det är det andralänkbara alternativet. Dessutommåsle del säger vara i sak fel. Det kan ju aldrig varaointressant hur det är med den totala nivån för energiintaget. Låt mig anföraett enkelt räkneexempel. Antagatl man i ett givet läge har av miljövänlig energi all stoppa in i dettotala systemet. Beroende på om del totala energiintaget i systemet då är 500TWh eller så påverkas den icke miljövänliga delen av det hela. I detena fallet måste man ha av miljöskadlig energi eller energi medmiljömässiga konsekvenser som man inte gärna vill ha, och i andra fallet måsteman ha 500. Skillnaden mellan de bägge fallen är alt man i del ena måsteanvända mer av sådana energislag som man anser vara miljöfarliga ellerskadliga. Därför kan det aldrig vara likgiltigt vid vilkentotal nivå man försöker planera energiintaget vid en given mängd förnyelsebarenergi. () kortgenmäle: Jag tycker att den som regelmässigt år brukar mästra både Gudoch hela världen från kammarens talarstol borde hålla sig för god förattrecensera andra ledamöters beleende, vare sig det nu gäller klädsel elleruttryckssätt. Jag har inte försökt uppträda som representant för delar av regeringen,för andra inom mitt parti eller för majoriteten i . Jag harredogiort för någonling så enkelt som attjag själv tillsammans med ett stortanlal ledamöter i kommil till den uppfattningen att delleder tanken fel om man stirrar sig blind på den totala balansen. Delviktigaste är att sätta mål för sig, atl användningen av olja, kol och uran,för att ta några exempel, icke får överstiga en viss nivå. Jaghåller med om atl den lolala nivån är intressant, men den kan inte vara detprimära målet för planeringen. Man får strukturera upp det här problemet. Jagtror alliså inie atl åsiktsskillnaden är så stor. Lyssna på vad jag säger, JörnSvensson, och märk alt ambitionen är precis som för : att kommaifrån så mycket som möjligt att använda vad kallade förmiljöskadliga energikällor. Närdet gäller Ringhalsproblematiken och SSI lär och jag inte kommalängre. Jag tycker skall ta fasla på atl jag inte försökerbestrida atl är försenat, alt detta kostar pengar och alt del kaninnebära problem, inte minsl för dem som jobbar inom denna industri. Jagerkänner det förbehållslöst. Menjag är mycket tveksam om de beräkningar ni har gjort i reservationen ärriktiga. Dessutom menar jag att man inte kan bortse från strålskyddsin-stilutetoch korrosionen. Tillsist, herr talman, vill jag säga att det vore ganska farligt för del här landetom vi i fortsättningen skulle leva efter den socialdemokraliska reservalionennär del gäller hur oljeprospekleringens pengar skall fördelas och hur man skallsäkra försöOningstryggheten på oljesidan. Skall vi leva efter maximen atl iförsta hand salsa allt på del statliga oljebolaget , dåbefarar jag att det ger betydligt mindre trygghet och mindre olja i kranarna änom vi har en mindre doktrinär syn och erkänner att det finns mångaprivatföretag som har väl så god chans atl lyckas på detta område. Energiforskning,m. Jag begärde ordet när gjorde sina mesl nationellautsvävningar. Jag tycker del är bedrövligt, för alt uttala sig rakt på sak, alten socialdemokratisk politiker slår här i kammaren och uttalar sig som om alllsvenskt även i forlsällningen skall vara svenskt, som han i olikasammanhang, i Nordiska rådel och i internationella fora, talar ominternationellt samarbete. Vadär del för fel om de nordiska länderna och kan samarbeta på ettbalanserat sätt på energi- och industriområdet? Jaghar lidigare redogjort för att del är klarl och entydigt alt det krävs ettindustriellt överförande till på något eller några områden föratt viskall få etl moisvarande överförande till på del energipolitiskaområdel. Detta är huvudfrågan. Jagtänker inte nu diskutera vad den ene eller andre har gjorl. Den svenskaregeringen har deklarerat atl vi är beredda all positivt pröva frågan. Vi harföljt den så noga som vi har behövi göra med hänsyn lill de ställningstaganden