prot · G10916 · 1977-12-31 00:00:00 — Den kan ju fortsätta samma politik som den tidigareregeringen utan att känna sig illa berörd. Självfallet är önskemålet en nyregering men inte med den gamla politiken, som den socialdemokratiskaregeringen förde. Anledningenlill all jag i della inlägg uppehållit mig vid SCA - jag kunde ju ha nämnt ävenandra skogsbolag - är närmast att SCA och utgör det klassiska exempletpå hur en arbetarregering förrätt en hel bygd och på hur storfinansen gettsmöjligheter att uppträda hell ansvarslöst, att utan moraliska betänklighetergöra lusentals personer arbetslösa och lägga hela bygder industriellt öde.Därtill ligger - som kanske någon förslär - mig rätt varml om hjärtat Jaghar sökt all ge en bakgrund till rådande förhållanden och de perspektiv som ärgripbara dä det gäller skogsnäringens framtid i . 1 tidskriften av anför man: "Skogensguldår 1973 och 1974 skapade en väldig aktivitet i skogsbolagen. Med färskarekordvinster drog man upp de strategiska linjerna för resten av70-lalel." Vadgällde då dessa strategiska linjer? Skulle vinslmiljarderna som man dåredovisade satsas i forskning och utveckling för att man ur skogen som råvaraskulle få fram nya produkler och därmed ny sysselsällning för exempelvis alladem som lidigare gjorts arbelslösa? Nej, det gällde en ulveckling avmassaindustrin, med fabriksenheter av jätteformat, med följden alt de mindreenheterna skulle slås ut, vilket skulle skapa ännu större arbetslöshet. Manskulle exportera pappersmassan till utlandet för förädling i de många företagsom de svenska multinationella skogsbofagen skulle upprätta där. Regeringenskulle säkeriigen ge möjligheter för kapitalexport, som garanteradeetableringen i utlandet. Det räknade man med. Det var dessa strategiska linjerdet gällde. Skallskogsbolagen lyckas härmed, vilket skulle innebära ytteriigare ulslagning avarbetskraft? Eller skall skogsbolagen ivingas lill all avsätta erforderligtkapital för avancerad träkemisk forskning med sikte på att ur skogen som råvara skapanya produkler och därmed nya arbelstillfällen? En inlensifierad forskning inomskogsindustrins område och efter tidsenliga linjer skulle ge möjligheter betydligt mer differentierad skogsindustri och därmed nyasysselsättningsmöjligheter. Detta förutsätter all skogsbolagen ivingas salsabetydligt mer pä forskning och ulveckling än hillills. Man lycker atl deltaskulle ligga i skogsindustrins egel intresse. En jämförelse med svenskmetallindustri talar sannerligen inte lill skogsindustrins fördel. Fränsysselsättningssynpunkt är givelvis skogsråvarans förädlingsgrad detväsentligaste. De siora profilerna på massa har gjort atl endasi hälften av deni producerade mängden massa vidareförädlas i . Forskare påområdet säger att av de sex siörre massa- och papperspro-ducerande länderna i världen- , , , , och - ligger Sverigelägst då del gäller massans vidareförädling till papper. Vad beträffar sågadeträvaror exporteras två tredjedelar oförädlade lill utlandel. Även där liggerSverige i toppen. Fortfarandeär den väsenlligasie produklionen inom svensk skogsindustri inriktad påframställning av halvfabrikat En väsentligt ökad sysselsällning skullegivetvis bli följden, därest hela mängden pappersmassa förädlades inom landet,helst med hög förädlingsgrad. Men här bestämmer de multinationellaskogsbolagen. Iländer som , , , och har man sedanlänge löst frågan om framställning av foderprotein ur biprodukter vidcellulosaproduktion. prövas också en svensk metod. Men det behövsyllerligare forskning. Ligninei spelar här en väsentlig roll. Vänsterpartietkommunislerna har år i dessa frågor återkommit med en motion om enavancerad träkemisk forskning med sikte på atl skapa nya sysselsättningstillfällen.Sysselsättningen anses, i varje fall numera, av alla riksdagspartier vara denväsentligaste frågan. Dessa våra molionskrav har slark facklig förankring.Fackföreningarna inom och även dessförbundskongresser har uttalat sig i samma riktning. Våra motionskrav haralltså beiydande folklig förankring. Vad skall vi arbeta med i framtidens ? Hur skall människor ocharbelstillfällen finna varandra? Del är frågor som vi har anledning all ställaoss mol bakgrund av silualionen , en situation där alll fler ungdomar ochspecielll de unga flickorna får uppleva all det är nästan omöjligt atl få ettjobb. Industrinhar drabbals av den internationella lågkonjunkturen, av vårt relativt sett högakostnadsläge och av strukturproblem. Men alldeles oavsett den svacka som vi nuhar, tenderar industrisysselsällningen au minska. Och här siller vi i kläm,eftersom en väl fungerande, producerande seklor, speciellt exportindustri, ären förutsättning både för en förbäliring av vår bytesbalans och förden offentliga sektorns expansion. Och det är inom sjukvården, äldrevården ochbarnomsorgen vi behöver arbetskraft. Där kan vi finna nya arbetslillfällen; endel av de jobb vi så väl behöver. Strukturproblemeninom olika branscher slår hårt mol vissa delar av vårt land, men kanskespecielll hårt mol , som redan lidigare haft högre arbelslöshel ochsiörre anlal människor i beredskapsarbete och arbelsmarknadsulbildning änövriga , och dessuiom hög andel förtidspensionärer. Detfinns ju också ell samband mellan ett stort antal förtidspensionerade och fålediga jobb. , och , där ca två tredjedelar av allainduslrijobb finns, har anställningsstopp och planerar nedskärningar.Mellan 3 000 och 4 000 jobb är i farozonen, och dessutom drabbas entreprenöreroch servicenäringar. Människorna i känner oro inför framliden.Skall ålerigen bli etl ui-flytlningslän, som på 1960-lalel undersocialdemokratiskt styre? Närmare17 600 personer stod utanför den reguljära arbetsmarknaden, därav5 900 arbelslösa. Av dem var drygt 40 96 ungdomar och näslan 60 %kvinnor. OchNorrbollen är ändå eu rikt län - rikt på råvaror som har givitell gott tillskott till vårt folkhushåll. Lål mig ge några siffror. Sedanstaten överlog merparten av LKAB-akiierna har företaget i utdelning lillaktieägaren staten givit drygl och dessuiom näslan tvåmiljarder kronor i skatt till stat och kommuner och drygt 550 milj.kr. i koncernbidrag till Statsföretag. Till della skall läggas densubvenlionering av SJ som fraktavtalet för malmlransporlerna utgör och delfaklum all man intill har självflnansierai allainvesieringar. INorrbotten producerades 28 96 av landels elkraft till etl konsumtionsprisav . Under budgelårei 1975/76 svarade Norrbotien förungefär av intäkter. Den första kraft-stalionen i länel logs idrift i , men inte förrän på slutel av 1950-lalel börjademan beiala skatt till kommunerna. exporterades vinslen oavkortadlill kungl. huvudstaden och den socialdemokratiske finansministern. Skogenger också sitt bidrag genom trävaror och massa för både export och inhemskförbrukning. Dessaexempel visar alt naturrikedomar har givit ellkrafligt bidrag lill vår gemensamma kaka. Även om det bidragel nu minskar måslebasen för näringslivet i Norrbotien vara malm av olika slag, järn och kopparsom i alll högre grad vidareförädlas, industrimineral, vattenkraft, skogs- ochjordbruksprodukter. Vimåste salsa på forskning - här är högskolans utbyggnad en viklig del -,tillvaraia nya idéer, öka prospekleringsaktiviieien för au få fram brytvärdaindustrimineral, stödja en förbättrad marknadsföring och stödja småförelag ochnyeiablering av förelag. Här kommer också förslag från Idéer ochprodukter som del inie är lönsamt för det siora förelagel alt producera men somdel finns en marknad för måsle tas till vara och utvecklas i elt lilel förelag.Nya arbelstillfällen måste även i fortsättningen skapas inom industrin. Detbehövs en myckel målmedveten salsning om vi skall få en balanseradarbetsmarknad. Grunden för en framgångsrik sysselsällningspolilik är en godekonomi och ell expansivt näringsliv. Regeringensambitioner när det gäller sysselsättningspolitiken har i hög grad kommilNorrbotten till del. 2 000 personer hade i sepiember fått behålla sitt arbelevia det 75-procentiga bidragel till särskild verksamhet och 2 400 personerhade fåll del av 25-kronan för ulbildning. Norrbollen har fått exlra medel förberedskapsarbete som medgivit tidigareläggning av olika bygg- ochanläggningsjobb, har fått en utökning av skolbyggnadskvolen, har fått anslagtill vägbygge och kraftverksbygge. Och har bl. a. börjat byggas. Norrlandsfondenhar fått ökade medel. Ett dotterbolag till har bildats med uppgift atl ökaden induslriella ulbyggnaden i . Företagarservicen saml skogs- ochjordbruket har fält ökat slöd. Och som idégivare och samordnare av olikauppslag finns Norrbottendelegationen . Del metallurgiskaforskningscentret i får statligt stöd för en expansion. av alla de här åtgärderna innebär uppehållande försvar, en del kan fåeffekt först på längre sikl. Trois dessa insaiser påslår emellertidsocialdemokralerna att ingenting görs, och de frågar om regeringen tänker ståoch se på medan Norrbotien rasar ihop. Jag påstår inte all lägel är bra iNorrbotien, men regeringen salsar för all minska svårighelerna. Ochvad vill dä socialdemokralerna göra i stället? Ja, talade i aprilom atl man skulle bygga 80. Det som skulle göra 4miljoner ton stålämnen eller det som skulle göra ? IngvarSvanberg sade lill min glädje att vi skulle sluta lala om 80. Det är,tycker jag, bättre att vi lalar om all vi skall vidareutveckla NJA ochkonsolidera verksamhelen där. Del är det viktigaste f n. Sedanmenar socialdemokralerna också all vi skall bygga ul för atlNorrbotten skall kunna få billig energi. Och det säger man lill ell län som 1976 stod för 28 96 av landels elproduktion! Folkpartietanser all och älv skall skyddas, och det sades också iregeringsförklaringen atl de fyra nordliga slora älvarna skall skyddas. NJAmåste konsolideras och successivt salsa på ökad vidareförädling. måsle fåmedel lill en upprusining av Karisborgsverken, och boardfabriken i fårinte läggas ner. I malmfälten måste få slöd och lån när man begär det föratt bygga kulsinierverk och apatilverk. Insaiser för näringslivet som gereffekler på kort och lång sikl och arbelsmarknadspoliiiska ålgärder kantillsammans ge vårt nordligaste län de arbetstillfällen som behövs för atl, somvi folkpartister säger, skall Ulvecklas och inle avvecklas. I delarbeiei borde vi alla kunna mölas i samverkan. IngvarSvanberg är inle inne i kammaren , men jag vill ändå bemöla något av del hansade i sill inlägg. Han sade att de borgeriiga partiernas och olika experterssvartmålning och pessimism var den största faran för Norrbollen. Han glömde idel sammanhanget atl nämna den socialdemokraliska svartmålningen, som vi kanläsa om i näslan . Han påslod också altde borgerliga partierna ansåg att deras största bedrift var atl stoppaStålverk 80. Jag vill bara påminna om atl själv sall med iNJA:s slyrelse, när man beslutade all stoppa projektet och skjuta det påframliden. gäller del, som jag sade, atl konsolidera NJA och vidareutveckladel. På förslag av lalmannen beslöi kammaren altuppskjula den forisälla överiäggningen saml behandlingen av påföredragningslislan upptagna utskollsbetänkanden till morgondagens sammanträde. §2 Kammaren ålskildes . TOM T;SON THYBLAD