prot · G10915 · 1977-12-31 00:00:00 — Man riktigt såg hurvingarna växte fram på honom! HerrPalme borde ändå minnas alla de deballer vi har haft här i kammaren underårens lopp, där i varje fall jag har varnal för konsekvenserna av dennäringspolitik och den ekonomiska politik som den dåvarande Jagsade: Om ni fortsätter så här får det allvarliga konsekvenser på sikl. Då blevsvarel del vanliga: svartmålar, svartmålar! Om det ärnågon som klistrar etiketten "svarimålare" på andra är del ju denförutvarande statsministern. Del ligger myckel i ullalande nåll en "bollennivå" i deballen när man så försöker springa ifrånsill ansvar för vad som är verkliga orsaken lill del som vi arbeiar med! Trotsdetla tycker inle om att man kallar den socialdemokratiska politikeni dag för missnöjespolilik. Men när man siller här och lyssnar på ,vad är del för fram inför kammaren om inte ren missnöjespolitik? HerrPalme klagade över de satsningar som regeringen har gjort för atl räddakrisbranscher och för alt klara sysselsättningen. Jag citerar: "6miljarder kronor för de s. k. krisbranscherna, 4 miljarder för sänktaarbetsgivaravgifter, 5 1/2 miljarder för sänkta skatter, 2 miljarder förarbetsmarknadspolitik, en ännu okänd summa för elt förelagarpaket. Ingen velom del kommer att sloppa med delta." - Fel, fel och åter fel, det är herrPalmes budskap. Men vad vill själv? Vad är del som villla bort av de här bilarna i vår ekonomiska politik? Vad finns i ert ekonomiskarecept som skall göra del bättre? Och varför gör vi iregeringen de här satsningarna? HerrPalme inledde sill anförande med, om jag inte minns fel, fyra bilder. Detförsta exemplet gällde norra och den osäkerhet som många människorkänner i bruksorter som . Del andra exemplet. gällde och desysselsällningsproblem som man där har. Det tredje gällde, såvitt jag kundeförslå, den standardsänkning som har drabbat vissa grupper till följd avnödvändigheten att begränsa den privata konsumtionen. Det fjärde gälldeungdomsarbetslösheten. Deåtgärder som vi har vidlagil från regeringens sida, och som indirektkritiserade, syflar lill all hjälpa krisbranscher. Våra insatser på stålsidant ex. syftar till atl åstadkomma en struklurförändring som gagnarsysselsällningen och konkurrenskraften på sikl. Och när vi arbeiar för allstimulera småförelagsamheien är del jusl för all rädda sysselsättningen bl. Vi vill göra det möjligt för företagen att göra nyainvesteringar, skapa nya jobb och förslärka sin konkurrenskraft De summor somherr jämrade sig över är avsedda för norra , för ochför alla de delar av landet som brottas med stora bekymmer - bekymmer somman märker mer utanför den här staden än inne i den. Problemen ligger kanske närmaremänniskorna där ute än människorna i . Ochde åtgärder som vi vidtar på skattepolitikens område syftar till att minskapåfrestningarna på hushållens ekonomi. De problem som föreligger här hängersamman med kommunalskatterna - det berörde framför allt statsministern. Ärherr medveten om de problemen kanske vi kan få hjälp au hållalillbaka de krav på kommunal-skalleökningar som egna partivänneruie i de olika kom- munerna brukar ställa sigbakom. HerrPalme klagar över atl satsningarna på arbelsmarknadspolitikens område koslar 2miljarder. Är del fel all vi satsar 2 miljarder för altunderlälla för ungdomar som har problem all få jobb? Del är kanske värt allnolera all ungdomsarbelslösheien, om jag inte är fel underrätlad, i årgenomgående legat på lägre nivå än den gjorde 1971 och 1972. Jaglycker all skall bestämma sig. Han kan inle klaga över allregeringen gör för myckel och att den gör för lilet. Vill han göra det, har hanverkligen bekräftat riktigheten i de beskyllningar som riklats mol atl vara en missnöjespolitiker. Manlöser inle de här problemen med vackra ord och med trollformler omstrukturfonder och löntagarfonder. Vad som krävs är konstrukliva insatser föralt få grepp om ulvecklingen. Våraproblem har - jag upprepar dei - grundlagls under de sisla åren avsocialdemokraliskl slyre. Del är klarl alt värjer sig mot denvetskapen. Om någon skall utpekas som huvudansvarig, måsle del ju vara den somvar statsminister och ledde regeringen då dessa problem så allsäga växte fram. Motsägelsernai den socialdemokratiska politiken framstår för mig som myckel egendomliga. Omvi försöker dela upp dem kronologiskt har vi först det blanka förnekandet avalla problem, : lalel om det dukade bordel, påslåendelall före regeringsskiflel hade en stark samhällsekonomi, sundastatsfinanser och inga bekymmer. Jag har tidigare kallat den linjen"Palmelinjen". Sedankom gradvis etl erkännande av all del fanns vissa problem. Men dä sade man attde var tillfälliga och atl de mer eller mindre automatiskt skulle lösas genomden konjunkiurförbäitring som man med hundraprocentig säkerhet räknade medskulle iniräffa inom någon månad. blev vi kriliserade för all vi underskattadeden utländska kon-junkluråterhämlningen. Socialdemokralerna räknade i sinalternativa finansplan med betydligt högre export och med storaföretagsvinster. Jag skulle vilja kalla den här linjen"Stränglinjen", Såhar vi del tredje steget, som kom , med vildsinta anklagelser motregeringen för att den skulle ha skapat alla de svårigheler vilkas existens manlidigare hade förnekat Den linjen skulle man kunna kalla"Feldtlinjen". Det är den linjen som varil inne på . Sedanföljde en viss lillnyklring , då man varierade del lidigare linjespeletDå erkände man all alla svårigheler kanske ändå inle berodde påregeringsskiftet Även en forlsall socialdemokraiisk regeringsuiövning skulle hamoll ekonomiska problem, sade för en slund sedan. Men regeringen,heler del , ulnyltjar svårighelerna och använder dem som förevändning för atlbedriva en illasinnad politik som är riktad mol folkflertalets intressen, förall komma ål lönlagarna, för all sänka siandarden framför alll för dem som hardel sämst i samhället. Det är "Palmelinje nr 2". Jagfrågar på nyll: Vad flnns del för konsekvens i denna varialionsrikaopposilionspolitik? De här olika åsiklerna framförs ju i full frihet, intesällan vid ell och samma lillfälle och ibland av en och samma talare. HerrPalmes Meialllal är belysande, liksom också hans lal , även om del varmyckel mjukare. Ochnär man studerar Metalllalet får man så läsa konstaterande,"all det vore enkell för socialdemokralin alt vända oron mol de borgerligaoch kamma hem parlilakliska vinsier genom enkel kve-rulans. Men del vore inlerikligt" Självironi saknar lydligen inle ! försökie i sitt tal antyda alt den nuvarandeoppositionen i valrörelsen gav en sann och framsynt bild av våra ekonomiskaproblem. Delär icke sant efter valet, när den nya regeringen tillträdde, sadeOlof själv all vi gick lill ell "dukal bord" och bara hade allla för oss. Jag har lillal litet på vad som sades under själva valrörelsen omden ekonomiska framtiden. Kjell-OlofFeldl sade, alt nu kan "vi rikta in den ekonomiska politiken för 12-18månader framåt mol alt vi går in i en högkonjunklur som kan bli relativlslark". GunnarSträng sade: "Den högkonjunktur vi nu börjar få kommer atl vara lill 1978,möjligen 1979, men sedan har vi att se fram mot en ny lågkonjunktur." OlofPalme hade etl valmöte i . Då hade han sett atl anlalel tankbålar sombrukar ligga ankrade i buklen vid inle längre var lika slorl. "Bätlre lider är på väg, tankbåtarna får göra ijänsl igen." Detvar den bild som den dåvarande regeringen gav av vår ekonomi. Ni gav englittrande men falsk bild av läge. Vi fick ta itu med svårighelerna.Del är sanningen. Jagtog i mitt anförande upp två helt avgörande frågor som vi som politiker i dagmåste la slällning till. Denförsta är: Hur skall vi stärka konkurrenskraften för de svenska företagen såalt vi kan konkurrera på ullandel och konkurrera med importen? Denandra frågan är; Vilken avvägning skall vi göra mellan olika, angelägnaanspråk, när samhällsekonomin beflnner sig i ell kärvt läge? IOlof Palmes anförande och replik fanns inte myckel lill svar på någon av dessabåda avgörande frågor. Vivel alt när det gäller konkurrenskraften har oppositionen motsatt sig allaförslag och beslut från regeringen som har siklat till att göra det lätlare attsälja svenska varor lill rimliga priser. Ni har sagl nej lill devalveringen. Nihar sagt nej lill au vi skulle lämna bindningen vid D-marken. Ni har sagt nej tillhalveringen av den allmänna arbetsgivaravgiften. Ni har sagt nej lill lägremarginalskatter och inflationsskydd. Summanav alla dessa nej och av era krav på höjda avgifter på arbetskraften blir ellkostnadsläge för den svenska induslrin som med ungefär 20 96 översliger vaddet är . Det här måsle leda till alt svenska förelag skulle få ännusvårare all sälja på export och konkurrera med import Hundralals förelag skulleriskera all slås ul, tusentals anställda skulle riskera arbelslöshel som enföljd av sådan politik. Naturligtvis inle för att ni vill det - er värdering avden fulla sysselsättningen är utomordentligt slark - ulan därför alt er politiki praktiken skulle driva upp kostnaderna så mycket alt detta skulle bliföljden. Närdet gäller fördelningspolitiken vel vi all oppositionen i långa stycken stårbakom regeringens värderingar och handlande. Ni stöder våraarbelsmarknadspoliiiska satsningar. Ni ställer upp bakom programmet om 100 000nya daghemsplaiser - här flnns det en utomordentligt bredvärdegemenskap i den svenska . Ni delar värderingen atl vården skallbyggas ul, framför alll för de äldre. Denbreda enigheten mellan regering och opposilion om dessa satsningar ärvärdefull. Men erkänn då öppel all också socialdemokraternas politik leder lillall del nu inle finns ulrymme för all dessutom avsevärt höja siandarden för deaklivi yrkesverksamma! Ni har inga dolda pengar alt ta fram och dela ut. Omvi skall klara sysselsättningen, om vi skall klara de grupper som har delsvårasl, måste de många yrkesverksamma i solidaritetens namn ta en vissreallönesänkning. Del är nödvändigl om vi skall klara sysselsällningen, om viskall klara de mesl ulsalta grupperna. Påsikl avgörande för hela svenska folket är all vi får farl på ekonomin och allvåra förelag kan konkurrera framgångsrikl, alt vi får underlag förinvesieringar och ökad produktion. Del åstadkommer vi inle genom oppositionenskombination av höjda koslnader och hurtfriska tillrop. Visstärdet vikiigt,01of , atl mana lill optimism och framtidstro. Men enoptimism som vilar på illusioner är lika farlig som tron att framstegens tidskulle vara förbi. Del första och viktigaste måsle vara all med konkretaåtgärder siärka företagens möjligheter att sälja sina varor här hemma och påväridsmarknaden. Del är syflel med regeringens ekonomiska politik. På dengrunden kan vi bygga en framlidslro som har underlag i verkligheien och iniebara i reloriken. Närjag lyssnar på opposilionsledaren har jag en känsla av all man villallling samiidigl, au man inle förslår de svåra avvägningar som vi slår inför.Man säger ja lill en växande statlig och sektor, därför atl det är såvikliga uppgifter som vi där måsle klara: sysselsällning, äldrevård,barnomsorg och sjukvård. Mansäger i stort sett ja lill induslrisalsningarna, och man säger ja tillarbelsmarknadspoliliken. Samiidiglkriliserar man all det inle blir mer över lill privat konsumiion för vanligainkomsllagare. Sedan säger man nej lill underskollen i byiesbalansen. Och manär kriiisk mol de slora budgeiunderskoilen. Men om alll della skall gåihop fordras ju någon lyp av åtgärder, och har haft mycketsvårt all klämma fram med vad han egentligen avser. Är det en hårdareålsiramning jusl nu som opposilionen förordar? Det skulle i så fall gå ul överbåde den offeniliga konsumtionen - alliså det som vi är överens om atl göra istat och kommun och som är vikligl - och den privala konsumtionen, som OlofPalme nu tycks vilja öka. Omdel är en hårdare ålsiramning jusl nu som oppositionen föreslår, antar jag alldel är med hjälp av höjda arbetsgivaravgifter som ni vill åsladkomma den. Klämi så fall fram med det, så får vi diskutera det! Det skulle direkt slå påsysselsättningen, eftersom arbetsgivaravgiften inle är någonling annal än enskall på sysselsättningen. En höjning av arbetsgivaravgiften skulle alltså ietl svårl sysselsättningsläge riskera all öka arbelslösheten. Isitt lal beskriver regeringen och den politik .som vi försöktredovisa här och som jag anser är en medvelen solidaritets-politik. Han kallarregeringen för "en isolerad och högerinrikiad regering", och hanantyder all "de självläkande krafterna" är vad vi egentligen litarpå. Det har direkt sagts i många agiialionslal ulanför della hus, och del haranlylls i lal . Mensanningen är all ingen svensk regering mer målmedvetet harsatsat så stora resurser för sysselsällningen som den nuvarande regeringen.Devalveringen syftar till alt underlätta exporten, halveringen avarbetsgivaravgiften likaså. Vi har öppnat en debatt om kostnadsläget, somdirekl syftar lill au klara våra problem för framtiden. "Självläkandekrafter"! Induslrisalsningarna under del senaste årel har varit siörre änindustrisatsningarna någol i svensk historia. Satsningar har skettpå stålindustrin, varven, leko och flera andra branscher för alt hindra enomfattande förstöring av goda förelag, för att skydda sysselsättningen och förall lägga grund för exporten längre fram. Ochsedan - det är det värsta - säger all regeringen möter löntagarnamed "destruktiva attacker", när vi för enarbeismark-nadspolilik mer ambitiös än någonsin lidigare för all klaramänniskornas sysselsällning. Mellan 150 000 och 200 000 människor har varjemånad sina jobb garanterade antingen genom arbetsmarknadspolitik eller genomutbildning tack vare samma politik. Alltså:Ingen svensk regering har någonsin satsat så hårl som den nuvarande för allklara sysselsällningen. Hur kan man kalla våra insaiser för "destruktivaattacker mot lönlagarna"? () kortgenmäle: har herrarna skällt och kastat invektiv i . har på mig, och sedan skall de skälla i till. Det äralltså debaiireglerna. Skillnaden är den all stod jag här ensam ochdebatterade med er tre - eller fyra. Men litet hinner jag! Detvar så här. sade all regeringen hade Onsdagenden 26o'-toberl977 fattal ett oåterkalleligtbeslut om devalvering. Del är sant. Beslutet meddelades de nordiskaregeringarna. utrymme för diskussion. Det är sanningen. Landelsstatsminister skall icke lala med dubbel tunga, som del stod i min barndomsindianböcker. Vardet fel atl devalvera? Del var definitivt fel all lämna valutaormen.Justeringar inom ormen - del har jag sagt tidigare i intervjuer - framför allli form av en appreciering av D-marken, det kunde jag se förnuft i. Men ni villeöver huvud tagel icke diskutera dessa problem. Hurhar ni då försvagat budgeten? Jo, det första ni gjorde i regeringsslällningvar alt försvaga den med genom all sänka skatterna mer ochge förmåner lill företagarna. talar med gråtmild stämma om destruktivaattacker. Jag sade att ert förslag om s. k. löntagarfonder som kröp fram är endestruktiv attack, och del slår jag för. Det är dess bätlre lagt i en byrålåda,och ingen gråtmildhel hjälper att komma ifrån del. Ungdomsarbetslöshetenär svår, men det är farligt när politiker försöker skaffa sig politiska poängpå den. stod här och lovade enpolitik som skulle göra del möjligl för honom alt lill varje ung arbetslöspojke eller flicka säga: vi ger dig garanti för all du skall få eltmeningsfullt arbele eller en meningsfull ulbildning. Detla löfte upprepade hanunder hela valrörelsen, men sitter han med huvudansvaret förungdomsarbetslösheten. Den är 30-40 96 högre än . svarar han: ja, vihar sänt ul förslag om garanii på remiss - det är den nya varianten. Borgarnasvallöften skickas på remiss lill i ochkommunalfullmäktige i ! Ta i stället fasta på vår uppmaning lillgemensamma lag mol ungdomsarbetslösheten. Delvar en ohygglig lilania som kom med. Jag har till leda sagl allalla svårigheter självklart inte beror på den borgerliga regeringen, ulanockså på den internationella konjunkturen. Under elt par år i mitten på1970-talei förde vi en gemensam politik med krav på ålerhållsamhel förframliden. Det har jag också upprepat till leda. Men del innebär inle alt herrBohman bara kan skylla ifrån sig. De uppenbara misslyckandena i den ekonomiskapolitiken bär han ansvarei för. Jag länker då framför allt på den onödigarekordinflalionen, sänkningen av produktionsvolymen med 2 96 och del näslankalaslrofala underskottet i statsfinanserna och utrikeshandeln. Delär näslan gripande, ärade kammarledamöter, att höra landels ekonomiministerstå här och säga att jag beklagar mig över alt man salsar påkrisbranscher, på skattelättnader, påarbetsmarknaden, i form av lägre arbetsgivaravgifter, så ochså många på småföretagarna. Jag beklagar mig inle alls ulanskulle i och för sig kunna länka mig ytteriigare förangelägna ändamål i samhällel. Jag frågarekonomiministern, som berömmer sig över devalveringen och som kräver enåterhållsam ekonomisk politik: Hur skall ni med detla ras i slalsfinansernabeiala räkningen, hur skall er kamp mol inflaiionen bli irovärdig och hur skallden poliiik genlemol ullandel kunna bli irovärdig och laspå allvar? Del är inle jag som skall besvara dessa frågor, ulan del är den ilandel ansvarige ekonomiminislern. Delär näslan en skam all denne ekonomiminisler, när dessa för hela vår framtidavgörande frågor ställs, ingenting annal har alt säga än en massa larviga,jippobetonade svar och formuleringar, invektiv och glåpord, som någon i hanskansli har pålal ihop ål honom. Nifrågar om vårt allernaliv. Jag har här Ivå böcker på sammanlagl 600 sidor med idelalj ulformade förslag. Jag talade på och lade fram 10punkler med 50-lalel konkreta förslag om vad vi bör göra. Vilket är ert svar ? Ni diskuterar inte ell enda av de förslagen, ulan ni lalar ommissnöjespolilik. Visall 700 förtroendevalda ombud i siorrådslag. Vi lalade inie om borgarna, menvi lalade om hur vi skall forma poliiiken och för framliden. Ulskolt förulskoll lade fram sina konkreta förslag: Så här vill vi göra. Så skall vi driva vår poliiik. Vilket är ert svar?Invekliv och glåpord! Kanskerymmer detla någol av den stora valtendelaren i svensk politik, detla att vibygger upp politiken såsom en demokratisk folkrörelse i nära kontakt medmänniskorna, sleg för sleg, såsom är den demokraiiska socialismens innebörd,medan ni sitter i kanslihusets rum och formar slagord och glåpord och isolerarer från människorna. Där går vatten-delaren. Jag kan lova , herrFälldin, och alla era kohorter atl vi skall fortsätta alt arbetasåsom en bred demokratisk folkrörelse, som utformar en konstruktiv politikunder ansvar för landet och för de breda löntagargrupperna i . (vpk) kortgenmäle: Nyheterna haglade verkligen över både mig och kammaren, när herrFälldin talade om att vi har val . Del hade möjligen varil någoliniressaniare, om sialsminisiern hade lälial litei på förlåten beträffandefrågan om folkomröstning och nyval, vilken har diskuterats den senaste veckan.Ni har ju trots alll den formella möjligheten alt vansköta landets ekonomi . I den meningen finns del ingen vanhävdslag för regeringar. Iövrigt var det ganska tunnsått med besked beiräffande de frågor jag hade ställtHur skall det bli med Norrbollens framlid, med de 400 000 nya jobben, medkommunernas ekonomi och med prisstegringarna? Vad länker ni göra ål momsen? Närdel gäller den sisla frågan beklagar jag regeringens negativa inslällning lilldel gamla kravel atl slopa momsen på mal, elt krav som har slark förankring,inte bara inom vårt parti utan även hos allmänhelen. Det visar genomfördaopinionsundersökningar. Men vi är såsom parti ensamma om atl föra fram dellakrav. Prisernapå en del baslivsmedel är redan subvenlionerade, säger man. Ja, det är rikligt,men del är inte lillräckligl i nuvarande läge. Det visar de officiellauppgifter om prisstegringarna som jag har anfört lidigare . Vi anser allsubvenlionerna skall vara kvar och alt momsen dessutom skall slopas på mal.Men vill man i stället använda motsvarande belopp för att subventionera ettutvidgat sortiment av baslivsmedel, har vi ingenting emol detta. Det viktiga ärall matpriserna kan sänkas. Vislåss för atl få bort momsen på mat därför all mervärdeskatten är en klasskalt,som hårdasi drabbar låginkomsllagare och barnfamiljer. Särskill gäller dettamomsen på mal, eftersom hushåll med många medlemmar och låga inkomster tvingasanvända en alll större del av sina inkomster för inköp av livsmedel jämfört medhushåll med få medlemmar och höga inkomster. De lägre inkomsllagarna ochbarnfamiljerna tjänar mest på slopad moms på mat. Jagvill fråga budgeiminislern och regeringen i dess helhet: När ni inte vill slopamomsen på mat, vad länker ni då i siällei göra för all hålla nere malpriserna?Skall de rusa i höjden med 15-25 96 även näsla år? Deballeni övrigl har visal alt den borgerliga regeringen följer linjen att förklaraallting som sker för iiödvändigt: Det är ofrånkomligt att sänka reallönerna.Det går inte alt göra någonting åt att priserna stiger. Del går inte atl ändraatt löntagarna får bära krisens bördor. Men allt detta är ju en propagandalinjeför att söva lönlagarna och deras organisationer. Del finns ju möjligheter allföra en annan poliiik än den regeringen för med rnoderalerna som slarkapådrivare. Delfinns i dagens läge möjligheter atl skapa fler jobb och minska takten iprisstegringarna. Jag har lidigare anfört slopande av momsen på maten - det gåratl slopa momsen på mat i stället för att sänka arbetsgivaravgiften. Del gårall införa etl ordentligt prisstopp för allanödvändighetsvaror i stället för all, som regeringen försl gjort, sänka kronansvärde, vilket i sig höjer priserna, och sedan införa ell formellt ochkortvarigt prisslopp med en massa undantag. Stoppa induslriulflyltningarna ochkapitalflykten till utlandel i släljet för alt, som ekonomiministern gjort isornmar, uppmuntra till ännu större spekulation! Inför hyresstopp och utarbeta en ny social bostadspolitik i stället för all, somregeringen gör, begränsa bostadsbyggandet och Ivinga hyrorna i höjden! Skärner militärutgifterna och de militära rustningarna i stället för all, sommoderala samlingspartiet gör, ta emol pengar lill parlikassan från förelagen ikrigsmalepielbranschen, osv.! På varje område finns det etl alternativtill den borgerliga regeringens politik. Den nuvarande regeringens politikskulle jag vilja beteckna som renl brottslig rnol löntagarnas iniressen. NuSliger arbelslösheten, och värst drabbar den ungdomen. Del går redan flerahundra lusen människor ulan jobb, utanför den ordinarie produktionsapparaten.Alla som har gått utan jobb vel all arbetslösheten är en förbannelse, etl rentgissel. Vi har sagt när det gäller alt skapa fler jobb: Ökabostadsbyggandet - det skapar fler arbetstillfällen, och del är nödvändigl förall bekämpa bosladsbrisien! Bygg fler daghemsplaiser med bätlre kvalitet! Byggul den kollekliva trafikservicen! Satsa mera på miljövård! Bygg nya statligaföretag med medel ur AP-fonderna i stället rör alt slösa dem på spekulation iaktier! Satsa på ökad förädling inom landet i stället för en ensidig salsningpå export av råvaror och halvfabrikat! Sloppa kapitalflykten ochinduslriulflyltningarna! Inför rätt för alla ungdomar lill arbele ochutbildning! Dethär är delar av en politik som går stick i stäv med den borgerliga regeringenspolitik, men del är en politik som gynnar lönlagarna i siällei. beskyller mig för atl tala med dubbel tunga när jagredovisar vad som förekom vid del samtal som han och jag hade i an.slulningtill devalveringen. Jag ber kammaren lägga märke lill all inlebestrider att jag förklarade för honom var han kunde nå mig ochsöndagen. Är del någon människa som tror au jag, om jag hade sagl som OlofPalme påslår, nämligen alt beslutet var kategoriskt och oåterkalleligt, skulleha haft mage att säga till honom: Vill du anföra synpunkter på detta, så kan duhöra av dig! Nej,, jag förklarade vilken uppfallning regeringen hade kommit fram lill.Jag utvecklade också - lål vara kort, eftersom del var ett telefonsamtal -skälet lill att vi hade kommil till uppfattningen att skulle lämnaormen.