prot · G109105 · 1977-12-31 00:00:00 — Närvi vill finansiera förbättringen av tim- och dagstudiestödet genom att begränsadet antal stöd som kan utgå har vi löntagarorganisationerna bakom oss. Densocialdemokratiska linjen innebär att vi fören reform som fungerar och som kanutnyttjas. Våraförslag till förbättringar av inkomstprövat och behovsprövat tillägg avvisasmed hänvisning till statsfinanserna. Om delta villjag bara säga atl delsocialdemokratiska budgetalternativet är ekonomiskt starkare än regeringensförslag till statsbudget - vi harju ett mindre budgetunderskott. har nog missuppfattat densocialdemokratiska reservationen 1. Vi motsätter oss inte på något sätt enreformering av studiestödssystemet, men en sådan reform förutsätter attstudiestödsutredningen presenterar sitt betänkande. Ett system med studielönmåste såvitt jag kan förslå kombineras med någon form av statligt ellersamhälleligt reglerad inkomstpolitik, annars riskerar vi att inkomstklyftornaökar i samhället. Det är nog klokt, , och den frågan utreds av denstatliga utredningen. ()kort genmäle: Den sociala snedrekryteringen till högre utbildning är ett stort ochallvarligt problem, men siudiestödsulredningen har redan enligt sina nuvarandedirektiv i uppdrag att hitta vägar för att motverka det. Jag utgår från att mankommer att trycka på detta även i tilläggsdirektiven. Att det är ett viktigtproblem som man måste komma till rätta med håller jag med om, men vimåsle ge oss lill tåls till dess utredningen har arbetat fram en bättre system än det vihar . Detär möjligt alt det enklaste sättet är atl införa studielön. Det skulle dockkosla pengar i en utsträckning som i varie fall utskottet inte har ansett sigkunna föreslå. Vpkkräver förbättringar på en rad punkter, men utredningen arbetar och utskottet tyckeri enlighet med vad som är vanliga sätt att arbeta, att utredningenmåste få bli färdig först innan man går in och ändrar i syslemet. Sedanär del riktigt, , att anser att man med jämna mellanrum skallse över bidragsdelens storlek och justera den. Pä den punkten har vi inteändrat oss. Däremot tillhör inte vi dem som har hävdat 25-procentslinjen. Såsent som , , beslutade vi här i att 106milj. av vad kallar för lönlagarnas pengar skall användassom bidrag till studiecirkelverksamheten. De pengarna kan gå till ABF lika välsom lill eller till något annal av studieförbunden. Ingen avChrister partikamrater som deltog i den debatten protesterade motdelta. 1 kväll handlar det om några fö miljoner, men då säger vi tar av löntagarnas pengar för alt ge till förelagarna. Jag tyckerfortfarande inte att det är någon logik i del resonemanget. Jagräknar med alt man skall kunna finna en annan form för finansiering av stödetunder . Enligt en anmälan från föredragande statsrådet förra åretberäknade han att hela vuxenutbildningsavgiften från och med nästa är skallanvändas till studiesociala åtgärder och alltså inte till åtgärder på bl. Närdet gäller tim- och dagstudiestödei vill alltså socialdemokraterna finansieradehöjningar som de föreslår genom att sänka antalet, medan vi har menat atl detär viktigare att lämna stöd till ett större antal studerande. Vi vet att delarmånga sökande till bägge typerna av stöd, och det är viktigt, anser vi, attfler får möjlighet att studera. INGA (vpk) kortgenmäle: är övertygad om atl studiestödsutredningen klararav den sociala snedrekryteringen och anseratt vi skall ge oss till tåls. Menjag menar att det är bråttom all förändra situationen. Vi har pratat om densociala snedrekryteringen under elt stort antal är, och den har baraförstärkts. Det är verkligen att vidta konkreta åtgärder som förändrarsituationen. Och det kan man göra genom att, som vi föreslår, bl. a. höjabidragsdelen till 25 96. Del är sådana ålgärder som kan vidtas utan att manförbigår utredningen. Åtminstoneborde den ekonomiska standarden för de studerande återställas till den nivåsom var tänkt från början, alltså . Men för att på siktförändra hela det sludiesociala systemet måste man införa en studielön för allafrån . Detär märkligt att socialdemokraterna springer ifrån elt gammalt krav som de haftsedan 20 år tillbaka om studielön. Jag är mycket förvånad överalt man inte lar den socialasnedrekryteringen på allvar. I reservationen 1 från socialdemokraterna går mandirekt emot att vi förändrar studiestödet på ett konkret och annoriunda sätt.Den uppfattningen måste man komma fram till om man läser innantill. Och del äranledningen till att vi inte kan stödja reservationen. Vi anseratt det behövsett helt nytt studiesocialt system för atl klara den sociala snedrekryteringen. CHRISTERNILSSON (s) kort genmäle: Om studerande som i framliden blir höginkomsttagare slippersiudieskulder och i stället för studielön, då kommer inkomstklyftorna isamhället att öka. Därför tycker jag det är klokt atl fundera vidare på denfrågan i utredningen. Närdetgäller den socialdemokratiska reservationen I konstaterar jag att vi där sägeratt vi inte skall uttala oss om en mer omfattande reformering av delstudiesociala systemet. Det skall vi göra först när utredningen finns påriksdagens bord. CHRISTINAROGESTAM (c) kort genmäle: Jag räknar med att studiestödsutredningen kommer att göra ett braarbete och försöka fö fram ett studiesocialt system som är enhetligt och enkelt-såenkeltdet går att göra det-och som också försöker rätta till en hel del av de problemsom vi vet finns och där den sociala snedrekryteringen utan tvivel är eltav de stora problemen. Men det här är svårt, och därför tror jag det är'viktigt att utredningen för tänka igenom detta ordentligt och komma med ett välgenomarbetat förslag. Beträffandebidragsdelens storlek vill jag säga att det rör sig om ganska stora pengar förvae procentenhet man höjer den. Detta är alltså en fråga som man för överväga ivae budgetbehandling. I varje fall har regeringen inte ansett att detfanns möjlighet att göra någon ytterligare justering uppåt. tog i sin tidigare replik upp vuxenstudiestödel vid sjukdom. Men där ärdet faktiskt inte någon större skillnad mellan reservanternas åsikt ochutskottsmajorilelens. Vi vill på båda håll ha fram elt förslag till riksdagen.I reservationen begär man all förslaget skall komma . Vi förutsätterat; del föreläggs när beredningen är avslutad. Det hade varitskillnad om socialdemokraterna begärt en omedelbar förändring. Förstevice talmannen anmälde atl anhållit att till protokollet föantecknat atl hon inte ägde rätt till ytterligare replik. 1 socialförsäkringsutskottels betänkande nr 18 behandlas två av migväckta motioner inom centrala studieslödsnämndens verksamhetsområde. Den ena gällergymnasieelever som saknar svenskt medborgarskap. måste göra en särskildansökan om studiehjälp som prövas av delegationen för utländska studerande. Därär väntetiderna längre än för svenska elever. Utskottet harhär påpekat att centrala studieslödsnämnden framlagt ett förslag som innebären förändring av positivt slag för eleverna. Detta gör att jag gläder mig pådessa elevers vägnar. Denandra molionen har däremot inte rönt samma positiva behandling. Den gällerresetilläggens konstruktion. Enligt utgår resetillägg förgymnasieelever som har längre färdväg än lill skolan med f. n. lägst 95kr. beroende pä avståndet. Iexempelvis län har Regionaltrafikakliebolaget infört elt enhetligtmånadspris för resor inom länet, ett s. k. Enligt gällande bestämmelserfår eleverna ersättning för denna kostnad enbart påhöstterminen och på vårterminen. månader är såledesundantagna. Enligiutskottsbetänkandel hardelta problem under ell flertal är uppmärksammats avCSN och och i flertalet fall lösts så att kommunernahar gått in och betalat reskoslnaderna för , så att elevernainte åsamkats några extra kostnader. Man pekar också på attsiudiestödsulredningen i sitt principbetänkande föreslagit all man skulle gekommunerna, som haren samlat ansvar för grundskoleelevernas resor, ettliknande ansvar för de sludiehjälpsberälligade eleverna. Den kommunalekonomiskautredningen har också anslutit sig till siudiestödsutredningens uppfattning. Dettautredningsförslag om hur man tänker lösa denna fråga vänder jag miginte emot, men kvarstår problemen. Enbart i län gör CSN en årligbesparing av ca I milj. kr. genom införandet av 50-kortet, och kostnaderna förjuni och augusti månader rör sig om ca . Del borde därför vararimligt alt CSN ändrade sina beslämmelser, så all kostnadsersättningen iområden med periodkori omfattar hela kalendermånaderna såväl under höst- somvårterminen. Dennakostnadsöverföring från stal lill kommun motverkar ju dels kommuners ochlandstings ambitioner att göra kollektivtrafiken attraktiv och tillgänglig förallmänheten, dels benägenheten till taxesänkningar ute i länen. Med nuvarandeordning får den lokala huvudmannen ta på sig trafikens ökade underskott,samtidigl som staten kan minska reselilläggen. finner jag oförenligt medden av statsmakterna uttalade ambitionen att söka åstadkomma en förbättrad ochutbyggd kollektivtrafik. Medbeklagande konstaterar jag därför all socialförsäkringsulskottei intetillstyrkt molionen, och min förhoppning är alt man inom siudiestödsutredningensfortsatta arbete kommer alt lägga förslag som skyndsamt löser de här problemen.Jag förutsätter också atl man i den trafikpolitiska proposition som aviseratsåtgärdar den påtalade kostnadsöverföringen och förbehåller mig därför rattenall återkomma i frågan. Studiestöd m. m. Det finns ett par praktiska sätt att lösa problemet med de överskjutandedagarna . Det ena sättet är all införa terminskorl. En annalsätt är atl komma överens med trafikbolagei atl månadskorten för september ochmaj skall täcka även de överskjutande dagarna. Den senare vägen har bl. Ikommunalekonomiska utredningen liksom i siudiestödsulredningen är man överensom att kommunerna skall la ett ökat ansvar för elevernas resor ochinackorderingar. Del bör därför inte la alltför innan delta problem ärurvärlden. Del kan knappast vara rimligt all nu göra en ändring som enbartskulle gälla för en begränsad tid och där dessutom del stora flertalet kommunerredan har löst problemet på ett enkelt och praktiskt sätt. KARINFLODSTRÖM (s): Det är ändå så att i de län där man har infört den här typen avperiodkori har man påtagit sig ett stort ekonomiskt ansvar för denkollekliva trafiken. Att därutöver lägga ytterligare sten på börda genom allsäga all man kan lösa problemet genom förhandlingar tyckerjag är felaktigt. Detär en klaröverväliringav kostnader från staten till kommunerna, och denfortsätter. Jaghar inte yrkat bifall till motionen, för jag förslår atljag kämpar ganskafåfängt mot ell enigl utskott, men jag har ändå uttryckt ganska starkaförhoppningar. Jag tyckte al! jag i svar fick belägg förmin uppfattning atl de här problemen skyndsamt kommer all lösas. CHRISTINAROGESTAM (c): Jag tycker inte heller, , alt man skall flytta över merkostnader på kommunerna. Men idet här fallet är man överens, ochKommunförbundet har rekommenderat kommunerna atl vid förhandlingar ochkontakter med irafikföreiagen la upp den här frågan och då försöka utverka allmånadsbiljetterna får giltighet även under den aktuella termins-liden i augustioch juni. När man nu har gjort så här i många kommuner, när man har hiiiatpraktiska lösningar som fungerar och dessutom verkar vara överens om i vilkenriktning den långsikliga lösningen skall gå, finns i varje fall ingenanledning all ändra några regler. Överiäggningen varhärmed slutad. Propositionergavs på bifall lill l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr I avSven Aspling m. fl. i motsvarande del samt 3:o) molionen nr 367 av . i motsvarande del, och förklarades den förstnämnda propositionen varamed övervägande ja besvarad. Då begärde votering upptogs förbesläriimande av koniraproposilionen ånyo de båda åierstående propositionerna,av vilka den under 2:o) angivna förklaradesha flertalets mening för sig. Sedan begärt votering Nr 105 beträffande kontrapropositionen, upplästes och godkändes följande vole- den ringsproposilion: 3O Den som vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendesocialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 18 mom. 1 antar reservationen nr 1av m. fl. i motsvarande del röstar den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit motionennr 367 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä Inga Lantzbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: 1 enlighet härmed blev följandevoteringsproposilion uppläst och godkänd: Densom vill atl kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 18 mom. 1röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä ChristerNilsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Proposilionergavspä bifall till dels utskottets hemställan,dels motionen nr 367 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: 10 protokoll 1977/78:104-105 Den som vill att kammarenbifaller socialförsäkringsulskoltets hemställan i belänkandet nr 18 mom. 2röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 367 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då Inga Lantzbegärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Proposilionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 367 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskotlels hemställan i betänkandet nr 18 mom. 3röstar ja, den det ej vill röstar ja. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 367 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då Inga Lantzbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 268 Nej - 12 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motionen nr 367 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Den som vill alt kammarenbifaller socialförsäkringsutskottels hemställan i betänkandet nr 18 mom. 5röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalllill motionen nr 367 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja- 268 Nej - 12 Mom,6 och 7 Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Proposilionergavspå bifall lill dels utskottets hemställan, dels molionen nr 367 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller socialförsäkringsutskottels hemställan i belänkandet nr 18 mom. 8röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 367 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Inga Lantzbegärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 268 Nej - 11 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motionen nr 367 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Studiesiöd m. m. Den som vill att kammarenbifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i belänkandet nr 18 mom, 9röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill motionen nr 367 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 262 Nej - 14 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 367 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 18 mom. 10röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 367 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Inga Lantzbegärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 268 Nej - 11 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avSven Aspling m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottels hemställan i betänkandet nr 18 mom. 11röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av Vid omröstning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 105 ledamöterha röstat för ja-propositionen. rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparat. Denna omröst- jO rnars 1978 ning gav följanderesultat: ' ~ '' Studiestöd m. m. Propositionergavs pä bifall lill dels ulskollets hemställan, dels reservationen nr 3 avSven Aspling m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsulskotlets hemställan i betänkandet nr 18 mom. 13röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då ChristerNilsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: 'Nej - 126 Propositionergavs pä bifall lill dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 4 avSven Aspling m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 18 mom. 15röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av Studiestöd m. m. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstatför ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resullal: Ja- 144 Nej - 136 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utsktotels hemställan, dels reservationen nr 5 avSven Aspling m. fl,, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad, sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 18 mom, 26röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då ChristerNilsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 144 Nej - 136 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 6 av m. fl., och förklaradesden förrå propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan ChristerNilsson begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill att kammarenbifaller socialförsäkringsutskottels hemställan i betänkandet nr 18 mom. 30röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 6 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. rösträkningverkställdes votering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 143 Nej - 136 Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Arbetsgivara vgift för bilförmån §6 Arbetsgivaravgift för bilförmån Föredrogs socialförsäkringsutskottels betänkande1977/78:19 med anledning av motion om underiaget för uttag avarbetsgivaravgifter. 1 detta betänkande behandlades motionen1977/78:1495 av m. fl. (s), vari hemställts atl beslutadeatl förmän i form av fri bil fr. o. m. den skulle inräknas iunderiaget för uttag av arbetsgivaravgifter. Utskottethemställde atl skulle avslå motionen 1977/78:1495. Reservation hade avgivits av , , , , , ochLars-Åke (samtliga s) som ansett alt utskottet bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1977/78:1495 beslutade atl värdet av förmånav bil fr. o. m. skulle inräknas i avgifisunderiaget förarbetsgivares avgifter och att därför skulle anta av reservanternaframlagda förslag lill 1. lag om ändring i lagen (1959:552) om uppbörd avvissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring m. m. och 2. lag om ändring i lagen (1968:419) omallmän arbetsgivaravgift. Under den allmänna motionstiden väckte socialdemokraterna enpartimotion, där vi log upp frågan om eriäggande av arbetsgivaravgifter förinnehavet av fri bil i tjänsten och även utom tjänsten. Arbetsgivaravgiftererlägges f n. på konlantlöneroch på naturaförmåner i form av bostad och i formav kost. Däremot erläggs ingen arbetsgivaravgift för förmånen av fti bil. Vimenar nu atl del flnns anledning alt ta upp denna fråga lill behandling iriksdagen. Det har nämligen visat sig att det blir alltmerpopulärt att man i stallet för att ta ut kontantlön gör upp med arbetsgivaren,som ställer bil gratis till förfogande. På detta utgår ingen arbetsgivaravgift,vare sig den vanliga arbetsgivaravgiften eller de s, k, socialförsäkringsavgifterna.Vi finner alt det är skäligt att ta upp denna fråga och fö den bedömd samt fäarbetsgivaravgifter fastställda på dessa fria fordon. Enligt de bedömningar som gjorts skulle detinnebära en inkomstförstärkning för statsverket med ungefär2(X)milj. kr. perår, dvs. kr., eftersom vi föreslagit atl reformen skulleinföras fr. o. m. Det är inte bara fråga om de bilar som arbetsgivarenställer till förfogande utan även den s. k. leasingmarknaden har svällt utmyckel. Det är ganska populärt både bland kommuner och landsting samt iprivata företag att ställa leasingbilar till förfogande för de anställda. Vimenar att det självfallet skall erläggas arbetsgivaravgift även för dessaförmåner. Företagsskatleberedningenhade denna fråga uppe till behandling och föreslog att ett syslem skulleinföras med avgifter på dessa bilar. Men ulskottsmajoriteten säger att denavvaktar en proposition från regeringen i denna fråga. Det är vi självfalletmedvetna om, men vi anser att den propositionen borde komma så snabbt sommöjligt, så att denna reform skulle kunna genomföras fr. o. m. i år.100 milj. kr. är ändå en del slantar som behövs i statskassan.