prot · G10977 · 1977-12-31 00:00:00 — Jagkan försäkra er - och jag hoppas på ert stöd härvidlag - att delta bara ärbörian. Vi blir tvungna att gå vidare för att se till att utveckla näringsliveti . Detfinns dock en liten motsägelse i hertarnas - och framför allt -framställning, som jag i all vänskaplighel vill påtala. talar omnödvändigheten av satsningen på 80 som en symbol för att bryta med,som han säger, den koloniala synen på . påtalar han denensidiga näringsstmkluren i malmfälten. Det är ju två sidor av samma sak. Omvi hade gått vidare med 80 och lagt alla de stora resurser som detskulle ha erfordrat i detta enda projekt hade mycket av det vi nu måste göraför alt säkra befintliga företag och diversifiera näringslivet inte varitmöjligt helt enkelt på gmnd av brist på pengar. Både och måste kanske ändå ägna en liten tanke åt detta att vi har en vissbestämd resursram, inom vilken vi för lov alt röra oss och göra det bästamöjliga av den situationen. Resursema är inte outtömliga. Fårjag sedan säga beträffande attityderna i debatten alt både ochKarl-Erik Häll nu förnekar att de velat svartmåla. Jag är lacksam för det, mendet har i debatten om funnits en benägenhet -jag vill inte skyllanågon enstaka debattör eller inlressegmpp för detta - alt förfalla till enkelkverulans. Detta är ju alltid förödande både för ett läns profil och förmöjligheterna att konstraktivt hitta lösningar på problem i näringslivet ochpå arbetsmarknaden. Del är bara del jag vill varna för. Låt oss noga analyseravad som har gjorts, gärna vara kritiska och komma med alternativa förslag, menlåt oss slippa den där svepande svartmålningen om katastrofer o. d. som ju inte harnågon gmnd i verkligheten med tanke på de stora potienliella möjligheter somNortbotten besitter. ALFLÖVENBORG (apk): Jag sade redan i mitt första anförande att vi kanske inte skalldiskutera frågan om 80, därför alt den har statsrådet och denborgeriiga regeringen och jag diametralt motsatta åsikterom. Jag hävdar, medrätta, all 80 hade kunnat bli utgångspunkten för en bred statligindustrialisering i . Mankan naturiigtvis alltid fråga om det finns resurser till del ena och del andra.Jag hävdar alt det gäller hur resurserna används, och jag vill t. ex. peka påatt 14 miljarder nu satsas på de militära ändamålen. Då tycker jaginte att man skall gapa om brist på resurser. Del är i stället fråga om hurresursema används. Närdet gäller utsikterna i och vad en bred statligindustriali-seringsplan skulle innehålla kan det verka tjatigt all än en gångsäga all den måste inriktas på framställning av mer utvecklade produkter- intepå råvaror och halvfabrikat, som är det mest konjunkturkänsliga. Skall manklara måste de redan befintliga statliga industriema djärvtinriktas på en långt driven förädling. Det gäller såväl de malmbaseradeindustrierna som nya statliga industrier, framför allt i malmfälten men också iandra delar av Nortbotten. Detta är nödvändigt inte bara därför att del gerfler arbetstillfällen utan också därför alt det ger störte möjligheter althushålla med regionens resurser. Med rovdrift tar våra resurser slut, men medökad förädling räcker de längre. Det var ju också tanken bakom 80. Jagvill slutligen säga till hert Åsling att det finns en förtvivlan i Nortbottennu. Vi är inte ute för att svartmåla länet, för vi vet hur mycket fint detinnehåller. Men del finns, som sagt, en förtvivlan i , och den parasmed en växande kampanda. Tilltron till borgeriigheten har aldrig varit särskiltstor där uppe, men om del inte vidtas åtgärder myckel snart och åtgärder avlångt större format än vad statsrådet redogör för iinterpellationssvaret kan jag garantera uppkomsten av vredgade massaktioner avett slag som hert Åsling just nu kanske har svårt all föreställa sig. Norrbottningarnaär ett lugnt och tålmodigt släkte, men något som för folk all se rött är justtanken på all del skall inledas nya och stora folkvandringar södemt. Del ärperspektivet, om del inte sker stora och målmedvetna insatser för att skapa nysysselsättning. Och sådan måste skapas genom del själv kallargeneralplan. Omåtgärder för att upprätthålla sysselsättningen i Industriministern säger all bara vi går ifrån våra på förhand skrivnamanus blir debatten mer jordnära. Det är väl alt onödigt föriänga debatten allställa frågan: Vad i mitt anförande betecknade industriminislem som intetillräckligt jordnära? Att det blir litet ledigare ulan manus kan jag själverkänna. När del gällersvartmålning, , vill jag anföra några synpunkter. 6 protokoll 1977/78:75-78 Omåtgärder för att upprätthålla sysselsättningen i Del finns ingenting sommålar framtiden så svart för länet som alt åberopa att man har för knapparesurser att sälta in för att på nytt göra näringslivet i form av gmvdrift ochbasindustrier till vad del en gång har varit. Det finns ingenting somsvartmålar med sådan effekt som om man låter basindustrierna falla ned iaktivitet och avskedar sina anställda. Det finns ingenting som svartmålar såmycket som att låta en inarbetad och värdefull kår av gruvarbetare försvinnatill andra yrken. Jaghar respekt för behovet av pengar, men jag måste faktiskt få lov alt säga, ävenom del inte har någon större verkan, att de resurser som talar omsom utomordentligt stora och de resurser som omnämns i svaret i form av pengarär försvinnande små i förhållande till slorieksordningen av de vinstmedel somhar inlevererats . Jag har en uppgift som säger att mellan 10 och 12miljarder kronor i vinstmedel har inlevererats från sedanstatsövertagandel 1957. Det medför all gmvarbetarna inte känner någonblygsamhet när de menar - vilket jag försökte säga i mitt enligt särskilt jordnära anförande - all man har behov av alt få tillbakaden del av de inlevererade vinsterna som behövs för alt ge länet dengrundsysselsätining och utvecklingspotential som inget annat än basindustriernakan ge. Sedanvälkomnar vi den diversifiering som älskar att tala om men som vi ser myckel litet av. Jag tror att den diversifieringen måste få växa frammed en stark och livskraftig basindustri som grurid. Delar inte hert Åsling denuppfattningen? EVAWINTHER (fp): Jag skulle vilja tacka för de kompletterande upplysningarindustriministern gav. Industriministern sade att det ansvariga förelaget måstefatta beslut. Då är det viktigt att de regionalpolitiska synpunkterna kommermed i bedömningen. Kan inte företagel ta de hänsynen måste statsmakten göradet. Sedanskulle jag vilja säga några ord till . Han talar om alla insatsersom skulle behövas och alla de pengar som har flutit in under alla år sedanStatsförelag överlog malmgruvorna helt och hållet. Jag vill fråga: Vad gjordesocialdemokraterna under alla år då alla dessa vinster placerades nere iStockholm? Om vi nu haft den diversifiering som efteriyser, hadevi inte haft det läge i BD-länel som vi befinner oss i. Överiäggningenvar härmed slutad. §7 Föredrogs och hänvisades 1977/78:81till trafikutskottet § 8 Föredrogs ochhänvisades 1977/78:1736-1738 tillförsvarsutskottet 1977/78:1739-1745till näringsutskottei /78:1746 och 1747 till finansutskottet §9 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1977/78:131 och 132 §10 Anmäldes och bordlades 1977/78:17 Skrivelse från talmanskonferensen medöverlämnande av ett från utredningen angående en allmän översyn av riksdagensarbetsformer avgivet förslag om ändrad mandatperiod rör utskott §11 Anmäldes och bordlades 1977/78:13 med anledningav propositionen 1977/78:100 såvitt gäller anslag tillutbildningsdepartementet m. m. 1977/78:14 med anledning av propositionen1977/78:101 med förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /78 såvitt gäller utbildningsdepartementetsverksamhetsområde betänkande 1977/78:13 med anledning avpropositionen 1977/78:101 med förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /78 såvitt avser §12 Anmäldes och bordlades Motioner 1977/78:1748 av ToreNilsson 1977/78:1749 av och 1977/78:1750 av GunnarOskarson och med anledning av propositionen 1977/78:24 omny befälsordning för det militära försvaret § 13 Meddelande omfråga Meddeladesalt följande fråga framställts 1977/78:294av () till ekonomiministern om innebörden av uttalande rörandesparande och inköp av värdesäkra investeringsobjekt: I samband med invigningen av en båtmässa i Göteborgden gjorde ekonomiministern vissa uppseendeväckande uttalanden. Bl.a. sade , att i lider av ekonomisk tillbakagång måste svångremmendras åt för att människor skall kunna köpa sig havskryssare och andravärdesäkra investeringsobjekt.Ekonomiministern hävdade vidare alt när tiderna förefaller besväriigare änvanligt, när kraven på arbetsinsatser ökar, då kommer båten, liksom den egnastugan, all prioriteras. Motdenna bakgrund vill jag till ekonomiministern ställa följande frågor: Anser ekonomiministern delmöjligt för vanliga löntagare, som drabbas av storareallöneförsämringar, att köpa sig havskryssare och andra värdesäkrainvesteringsobjekt? Hur är del möjligt all, somekonomiministern gör, uppmana till återhållsamhet och sparsamhel och samtidigtuppmana folk all köpa lyxbåtar? § 14 Kammaren åtskildeskl.