prot · G109112 · 1977-12-31 00:00:00 — Här har man i generationer sysslat med stälhanteringpå alla dessa bruk och haft - får man väl förmoda - skickliga ekonomer ochtekniker till hjälp. Man har inte varit främmande för den internationellakonkurrensen, och man har följt utvecklingen inom slålomrädel i alla dessfaser. Man har varit medveten om problemen, och man har gjort investeringarochproduktutbyten, men i stort har verksamheten forlgäit utan något meralångtgående samarbete. Såplötsligt uppträder en s. k. företagsdoktor, som - om man får tro tidningarna -praktiskt taget på sydde ihop ett förslag till en storkoncern.Förklara det, den som kan! I vaoe fall jag får del intrycket alt man i hägnetav ett storbolag och med moraliskt slöd även borgerlig regering vägar sig pä enkraftig reducering av arbetsstyrkan, en reducering som man 132 med det mindre företagetsstarka lokala förankring eljest inte hade vågat sig på. Sammamönster går igen i det nya halvsiatliga företag som vi nu skall säga ja till. 4000 personer skall alltså försvinna från företagen, om del nu stannar vid det.Också gruvorna är i hög grad berörda. Och om metallurgin tas bort i Domnarvet -den frågan harju flera talare berört - hur går det då med Dannemoragruvor, som är en av de största gruvorna i ? ApropåDannemora gruvor så ägdes dessa lill av Fagerstakoncernen.Malmen gick då huvudsakligen på export till bl. a. och ,som var stora avnämare. Bolaget satsade flera miljoner på en modernhamnanläggning i . Så kom in i bilden och köpteDannemora. Man behövde nämligen den värdefulla Dannemoramalmen förstålframställningen i Domnarvet. Exporten minskade därför, men de anställdakände sig ändå någorlunda till freds med all man kunde avsätta malmen inomlandet. skulle all export försviiina, och de utlastningsanordningar mansatsat på i skulle bli överflödiga. Nuskall ingå i det nya , och då uppslår diskussion om man överhuvud laget har någon användning för malmen längre om råstälsframställningen iBoriänge försvinner. Nogär delta elt märkligt spel. Man plockar med orter och industrier medflerhundraåriga traditioner som med brickor i ett lärningsspel. Så får del intefortsätta. De svenska gruvorna får inte utsättas för förhastade nedläggningar -en nedlagd gruva är inte lätt att återupprätta. Metall- och stålverkensråvaruförsörjning måste vara baserad på våra egna rävarutillgångar. Metallurgini Boriänge bör vara kvar. Jagnoterar tacksamt alt utskottet, f ö. i enighet, betonar sambandet mellan demellansvenska handelsstälverken och den därtill knutna gruvindustrin. Enutgångspunkl bör här vara, säger man, atl sä långt möjligl låta stålverken varabaserade pä inhemsk malm, inhemskt skrot eller ämnen som lillverkas inomlandel. Jag hoppas atl delta uttalande om malmens värde kommer till deutredningsgruppers kännedom som är i arbete med förberedelserna för den nyastålkoncernen -jag har en känsla av att det kan behövas, eftersom man tycksdiskutera andra alternativ med en helt annan inriktning. Vi måste få enoptimistisk syn på vår gruvnäring och inrikta arbetet på gruvornas fortbestånd. Jag yrkar, herr lalman,bifall lill de socialdemokratiska reservationerna. Handelsstålsindu-strin, m. m. Överiäggningen varhärmed slutad. Propositionergavs på bifall lill 1 :o) utskottets hemställan, 2:o) molionen nr 1744 av LarsWerner m. fl. i moisvarande del samt 3:o) motionen nr 1733 av ochRolf Hagel, och förklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägandeja besvarad. Då begärde voiering upptogs för bestämmande avkontrapropositionen ånyo de båda 10 protokoll 1977/78:111-112 Handelsstålsindu -strin, m.m. återstående propositionerna, av vilka den under 2:o)angivna förklarades ha flertalels mening för sig. Sedan begärtvotering beträffande kontrapropositionen upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angående näringsutskottels hemslällan i belänkandet nr 45 mom.1 antar motionen nr 1744 av m. fl. i motsvarande del röstar ja, dendet ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit motionen nr 1733av och . Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. 1 enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill atl kammaren bifaller näringsutskottetshemslällan i betänkandet nr 45 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil motionen nr 1744 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Lars-OveHagberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat. Dennaomröslning gav följande resultat: Ja - 288 Nej - 12 Proposilionergavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1744 av m. fl. i moisvarande del, ochförklarades den förra _ propositionen vara med övervägande ja besvarad. begärt votering upplästes och godkändes följande voieringsproposition: Den som vill atl kammaren bifaller näringsutskottetshemställan i betänkandet nr 45 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 1744 av m. fl. i motsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöler haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 288 Nej - 12 Propositionergavs pä bifall lill dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 1 avIngvar m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt voiering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottels hemställan i betänkandet nr45 mom. 4 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då IngvarSvanberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 155 Nej - 145 Propositionergavs på bifall till l:o) utskoltels hemslällan, 2:o) reservationen nr 2 avIngvar m. fl. samt 3:o) motionen nr 1744 av m. fl. imotsvarande del, och förklarades den förstnämnda propositionen vara medövervägande ja besvarad. Dä begärde votering upptogs förbestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, avvilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. begärt votering beiräffande kontrapropositionen upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Handelsstålsinduslrin,m. Den som vill atl kammarentill kontraproposition i huvudvoteringen angående näringsutskottetshemställan i betänkandet nr 45 mom. 5 antar reservationen nr 2 avIngvar m. fl. den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda voiering antagit motionen nr 1744 av LarsWerner m. fl. i moisvarande del. Handelsstålsindu -strin, m. m. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöler haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr45 mom. 5 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Dä IngvarSvanberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 154 Nej - 146 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemslällan, dels del av överläggningen framställda yrkandet, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottels hemslällan i betänkandet nr45 mom. 6 d röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit det av under överiäggningenframställda yrkandet. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröslning gav följanderesultat: Ja- 288 Nej - 12 Mom.6 e, 7 och 8 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemslällan, dels reservationen nr 3 avIngvar m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Den som vill atl kammarenbifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr 45 mom. 9 röstar ja,den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 3 av m.fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä IngvarSvanberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: §2 Auktorisalion av låssmeder Föredrogs näringsutskotlets belänkande 1977/78:46med anledning av motioner om auktorisalion av lässmeder, m. m. Praxis i del här huset ärju att man inte skall gå emot ell eniglutskott. Denna praxis och liden gör atl jag inte skall agera i dellasammanhang. Det innebär inte att vi motionärer, ochjag, ärnöjda med utskottets sätt att hanlera frågan. Överläggningenvar härmed slutad. Nr 112 § 3 Skärpt lagfartsplikt 6 anril 1Q78 betänkande 1977/78:18 med anledningav motion 1 detta betänkande behandlades motionen1977/78:1412 av (vpk) och (vpk), vari yrkats atlriksdagen i enlighet med vad som sagts i molionen 1977/78:1411 som sin meninguttalade att en skärpning av den s. k. lagfartsplikten borde ske på sätt somföreslagits i motionen och hos regeringen hemställde om förslag tilllagändring. Utskottelhemställde an skulle avslå motionen 1977/78:1412. TORECLAESON (vpk): De problem som las upp i den motion som behandlas i lagutskoiietsbetänkande nr 18 är av mycket stor betydelse och har kommit att alltmerauppmärksammas i den bostadspolitiska debatten. Det gäller de mänga skandalösaoch för bosladskonsumenlerna helt oacceptabla inslagen på fastighets- ochbostadsmarknaden i form av spekulationshandel med fastigheter och lägenheter. Trotsatl dessa förhållanden har pågått i många är och att omfattningen ochskadeverkningarna sländigt tilltagit har mycket litet gjorts frän statsmakternassida för alt sloppa faslighelsspekulanlernas och hyresskojarnas framfart. Vårmotion om en ändring och skärpning av olika lagar och bestämmelser i syfte attstävja spekulationen och handeln med fastigheter och bostäder kommer i huvudsakalt behandlas i ett kommande betänkande från civilutskoltet. I det betänkandefrån lagutskottet vi nu behandlar tas elt yrkande i motionen upp som avser endelåtgärd i motionens syfte, nämligen frågan om en skärpning avlagfartsplikten. Viföreslår i motionen alt kontrollen och möjligheten att kartlägga och begränsahyreshajarnas och fastighetsspekulanternas verksamhei skall underlättas genomen skärpning av lagfartsplikten. Vi har pekat på att detta bl. a. kan ske genomatt ändra gällande bestämmelser så all man tvingar fram information tillinskrivningsmyndigheterna direki i anslutning till fastighetsköpen . Riksdagenbehandlade en liknande vpk-motion, och betänkandet fränlagutskottet skiljer sig väldigt litet frän vad som då sades. Trots att detgått ylleriigare ett är, och trols dit de problem som behandlas i motionen ochutskollsbetänkandet, som alla vet, bara ökar har uiskottet fortfarande inteansett atl någon åtgärd från sida är påkallad! förlitar sigutskottet på att frågan om åtgärder mot försumlig lagfartssökande alltjämtövervägs inom och alt lagen om förvärv avhyresfastigheter är föremål för översyn inom regeringens Man säger ocksåfrån utskottel att det ter sig naturiigt att vid en sådan 138 översyn även frågor rörande lagfarisplikiens fullgörande blir föremålför Vimotionärer menar nog att ett uttalande om en skärpning av lagfarts- Torsdaeen den plikten nu äntligen bör ske, även om del enligt lagutskoltetsmening ler sig c , Q-|Q helt naturiigt att sådanafrågor blir föremål för överväganden i justitiedepar- tementet och regeringenskansli. ,., /,,._ betänkande framgår atl någon övervakning från myndig- ,., helssida av att lagfart söks inom föreskriven tid inte förekommer men alt inskrivningsmyndighethar bejbgenhet atl förelägga och utdöma vite när den jåti kännedom om alllagfarlsplikten inte fullgjorts. I belänkandet framhålls emellertid också att praktiken är inskrivningsmyndighetens möjligheter att med hjälp av viteframtvinga lagfartsansökan begränsade. Det är just dessa otillfredsställande förhållanden som vi motionärerbl. a. har påpekai och vill ha ändrade, så all man läpper lill en del av deluckor som finns och som underlällar spekulanlernas verksamhei. Jag yrkar bifall lillmolionen 1412. MARTINOLSSON (c): Frågan om skärpt lagfartsplikl behandlades även av medanledning av en vpk-motion med motsvarande yrkande som i den motion sombehandlas i föreliggande belänkande. Liksomi fjol föreslär ett enigt lagutskott att skall avslå molionen. Jagvill något belysa de förhållanden som har motiverat vårt ställningstagande. Densom förvärvat fastighet har skyldighet atl söka lagfart hosinskrivningsmyndigheten - det framgår av jordabalkens bestämmelser Men någonskyldighet för myndigheten all kontrollera att lagfart söks föreligger inte.Som nämnde har myndigheten möjlighet att genom vite försökaframtvinga lagfartsansökan, om det kommer lill myndighetens kännedom alt någoninte har sökl lagfart. Dehär problemen har ju uppmärksammats tidigare. I förarbetena lill jordabalkenframfördes tanken på att man skulle införa ett syslem med s. k. lagaköpevittnen, som bl. a. skulle ha lill uppgift all ansvara för attfastighetsförvärvet anmäldes lill inskrivningsdomaren. Men dåvarandejustitieministern, som framlade proposiiionen, fann inte anledning att ta meddet förslaget. Hurlagfarlsplikten fullgörs har undersökts. 1976 redovisade attungefär av lagfarterna sökts senare än . Men del somlidigare ibland har använts som belägg för all del skulle vara slorförsumlighet visar inte att del är köparna som speciellt slarvar, för där hademan inte tagit hänsyn till alt i många fall är köpebreven villkorade. Vi vetatt vid förvärv av jordbruksfastigheter måste man ha lantbruksnämndensförvärvstillstånd för att få lagfart, och utländsk medborgare som förvärvarfastighet måste ha tillåtelse. Även så kan försäljningar ellerköp av fastigheter vara förenade med avslyckningar. Rapporten frånriksrevisionsverket ledde till att tillsatte en 139 Nr 112 projektgruppför alt se över vilka åtgärder som borde kunna vidtas mot Torsdaeenden försumliga lagfartssökande. Projektgruppen kritiserade uppgifterna om atlsä 6 anril1978 många inte hade sökt lagfart inom föreskriventid genom all hänvisa lill det storaantal helt legitima skäl som finns för alt lagfart inte skall kunna sökas Projektgruppen diskuterade även olika möjligheteralt komma lill rätta med försummelserna. Men efter övervägande fanngruppen alt den inte ville förordagenerella åtgärder Gruppen hänvisade till att sådana åtgärder skulle innebärabetydande merarbete för inskrivningsmyndigheterna samt ökade kostnader och ökad byråkrati och därigenom drabba den så att säga överväldigande majoriteten av punktligalagfartssökande. Åtgärdernaskulle även innebära svårigheler för inskrivningsmyndigheterna alt utan förseningar utfördalagfarts- och pantbrev, vilket skulle drabba fastighetsköpare och långivarenegativt. När nu kommunisierna återkommer med kravet på generella ålgärder för skärpning av lagfarlsplikten föratt därigenom enligt motionärerna hindra ekonomisk brottslighet, vill jag framhålla alt alla äreniga om vikten av att den ekonomiska brottsligheten motverkas. Men vi trorinte att den väg kommunisterna anvisar ärden rätta. De fastighetsaffärersom har samband med den ekonomiska brottsligheten gäller främsthyres- och affärsfastigheter. Jag vill erinra omatt av alla fastighetsaffärer som görs i vårtland är det ungeför som omfattar hyres-och affärsfastigheter. Av dessa torde bara en ringa delgälla sädan verksamhet som kan rubriceras som ekonomisk brottslighet. Vi menaratl del är fel atl krångla till lagfartsansökandet för alla dem som köper en fastighet bara för atl komma åtett litel fåtal. Vi framhåller iutskottet , liksom vi gjorde , allselektiva ålgärder är lämpligast när det gäller all uppläckaeller förhindra ekonomisk brottslighet somkan ha samband med fasiigheisaffärer. Vi hänvisar nu liksom vi gjorde i fjolårets betänkandetill all hyresgäster, hyresgästföreningar ochandra intressenter bör ha anledning att anmäla fall därdel kan misstänkas att den nye ägaren inte har ansökt om lagfart. Vi har erinrat om alt det inom alltjämt övervägs åtgärder mol försumligalagfartssökande. Dessutom har vi påpekai atl den särskildalagen om förvärv av hyresfastigheter - den s. k. -f n. ärföremål för översyn med anledning av tillkännagivande för ganska precis i enlighet med civilutskotlets hemställan. Enligt lagutskottets mening ler det signaturiigt - vilket vi också framhåller i betänkandet- atl vid översyn av den särskilda lagen om förvärv av hyresfastigheter även fråganom lagfartspliktens fullföljande bör bli föremål för övervägande. Alla är ense om alt den ekonomiska brottsligheten måste bekämpas. Olika åtgärder har vidtagits. Motionärerna tror att ett medel vore attskärpa lagfartsplikten för alla som köper en faslighet, även om del äruppenbart atl högst någon promille av fastighetsköpen har samband med den ekonomiskabrotlslighe- 140 ten. Vi vill inte bidra tillatt öka byråkratin för alla seriösa faslighetsköpare. eftersom regeringen, somjag tidigare framhållit, överväger atl vidta olika -y . . åtgärder, vore det felav aU speciellt uttala sig iden här frågan. Det /- , ,q-j är alltså lämpligast attriksdagen avvisar vpk-kravei. Med deltayrkar jag bifall till utskottets hemställan. TORECLAESON (vpk): ' ' Vad som här sagts av utskottets talesman kan vi också läsa ibetänkandet från lagutskottet. Barasom en kommentar till vill jag anföra alt om lill vad projektgruppen inom komfram till, sä är de uppgifterna väl gamla. Såvitt jag kunnal finna är siffrornaom antalet överlåtelser av hyres- och afförsfastigheter frän 1973. De är gamla. Alla som något följt med i den aktuella debatten beträffandefastighetsspekulalion och hyresskoj av olika slag vet att det framförallt ärunder - för alt inte säga underdel senasie året- somdetla blivit särskilt omfattande. Följaktligen finns det all anledning attvidta åtgärder . Utskotteltalar om atl man inte anser att del är lämpligt att företa några generellaåtgärder. Man bör lämpligen motverka sådana affärer genom att vidta selektivaåtgärder. Vi har ingen invändning mot det, men utskoitel anvisar inte vilkaselektiva åtgärder man kan länka sig. Den projektgrupp som jobbar med det kundeinte anvisa några sädana selektiva åtgärder och ansåg all det låg utanför dessbefogenheter att göra detta. Utskottet menar alt det är nödvändigt medselektiva ålgärder, men föreslår inte en enda sådan åtgärd i syfte alt kommatill rätta med de här olägenheterna.. Jagmåste säga atljag, liksom , är besviken. Det har ändå under det är somhar gått hänt saker som borde ha motiverat utskottet att se litet allvarligarepä en fråga som är så viktig för tusentals hyresgäster i det här landel,framför allt i storstadsområdena som direkt drabbas av den här verksamheten.Enligt vår mening måste man snabbi försöka fä rätsida pä del här problemet. MARTINOLSSON (c): Frågan om det skall införas skärpning av lagfartsplikten har prövats ifiera sammanhang. Det var del jag ville referera till, vilket också framgår avutskottsbetänkandel. För att visa att ärendet är genomtänkt och att förslagethittills har befunnits mindre lämpligt all genomföra harjag velat redovisadessa saker, t. ex. projektgruppens arbete. Närdet gäller de , som jag hänvisade till, som utgör förvärv av hyres-ochafförsfastigheter, sä är det visseriigen inte en färsk siffra, men ingentingtalar för att den skulle ha ändrats särskill mycket. Det är alltså fråga om 4"> av samtliga fastigheisförvärv i vårt land. Huruvidaden ekonomiska brottsligheten har ökat är en fråga som jag inte skall gä in pä. Jag vill betona att när vinu, liksom i Qol, har avvisat förslaget är 141 Nr 112 anledningen att man inte har kunnat flnna godtagbaragenerella Torsdaeen den ålgärderför alt skärpa lagfarlsplikten ulan all del, som jag framhöll, skulle 6 anril 1978 medföraen alltför omfattande'byråkrati, försvårande för de många lusen lojalafastighelsköparna och fördyrande och försening av inskriyningsväsen- Delfrågas här vilka selekliva ålgärder utskottet hänvisar lill. Eftersom manhittills inte har kunnal finna några bra meloder övervägs frågan allljämt. Ennyhei i ärels belänkande är all vi har anfört all det för oss i utskoitel lersig naturiigt alt regeringen, när den ser över den särskilda lagen om förvärvav hyresfasligheter,även ser över möjligheten att komma till rätta med några avde problem som las upp i den har motionen. Jag lycker all det är rätt naturligtatt sä sker. Den lagen tillämpas ju nu i de tre storstadsområdena. Vitror alt det inte räcker med en skärpning av lagfartsplikten för atl komma tillrätta med den ekonomiska brottsligheten. De ålgärder som har vidtagits under desenaste åren vittnar om alt man från samhällets sida försöker komma till rättamed dessa problem. Vi kan erinra om de utredningar som har gjorts avrikspolisstyrelsen och av riksåklagaren. Vi kan även erinra om det arbete somgörs inom del brottsförebyggande rådet, del ökade antalet polistjänster fördetta ändamål osv. TORECLAESON (vpk): Jag vill barasäga tre saker. Vihar inte påstått, varken tidigare eller i det här sammanhanget och inte helleri motionen, atl del räcker med skärpt lagfartsplikl. Vi behandlar nu endelyrkande i molionen, som avser också andra åtgärder för att man skall kommatill rätta med problemet, men dessa ålgärder återkommer vi lill i ett senarebelänkande. Vidaresägs det atl man bör undvika skärpt lagfartsplikt, eftersom skärpningen skulledrabba så mänga lojala och oskyldiga fastighetsägare. De skulle alltså vara enmotivering för att underlåta alt vidta någon ålgärd i syfte att försöka fä fastde försumliga och de brottsliga. Då skulle jag vilja fråga: På vilket område isamhällslivet förekommer det inte atl lojala medborgare förorsakas besvär pågrund av atl samhället vill komma till rätta med olagligheter eller med olojalamänniskor? Dentredje sak jag skulle vilja yttra till är alt de förslag lillåtgärder på det här området som han nämnde såsom exempel pä vad man skullekunna tänka sig, exempelvis att begära in förslag och anmälningar frånhyresgäster, faktiskt har förekommit under flera är. a. har Hyresgästföreningeni avdelat betydande personella och ekonomiska resurser förändamålet men funnit att anmälningarna oftast inte lett till några åtgärder,bl. a. beroende på bristerna i lagstiftningen. Vi tycker att det nu är på tidenall täppa lill de luckorna. Lät mig erinra om att frågorna om en eventuell skärpning avlagfartsplikten är prövade i olika sammanhang och att vänsterpartietkommunisterna är ensamt om alt iro att del är en lämplig lösning av de härproblemen. tog upp olikafrågor här. Vadgäller Hyresgästföreningen nämnde jag all det, såsom utskottet har framhållit,bör finnas ett inlresse hos hyresgäster och hyresgästföreningar samt övrigaintressenter för att anmäla om de upptäcker eller misstänker att en nyfastighetsägare inte har ansökt om lagfart, ifall de har anledning tro alt detkan ligga ekonomisk brottslighet bakom underlätenheten.