prot · G109111 · 1977-12-31 00:00:00 — Aktieägarna i firar100-årsjubi-leet med ökade aktiekurser nu när de blivit av med stålet.Riksdagen är också i färd med alt besluta stänga flera gruvor, hänvisaNJA till råstålspro-duktion, Domnarvets lill tunnplåtsproduklion ochOxelösund till grovplåtsproduktion. Flera tusen jobb skall försvinna. Ensådan politik kan, menar vi, aldrig godkännas. I motion 1744 kräver vi en heltny stålpolilik med en hög förädlingsgrad. Den skall ge sysselsättning tillvarje bruksorl och -region. De privaia förelagen skall inte kunna sko sig påskattebetalarnas pengar. Del måste finnas regionalpolitiska mål. Man måsle utgåfrån en samhällsekonomisk politik där alla har jobb. Meddetta, herr lalman, yrkar jag bifall till moiion 1744 och det särskilda yrkandesom har utdelats. Handelsstålsindu-strin, m. m. Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. () kortgenmäle: Det kanske inte är så fruktbart att bemöta fina ochgranna anförande. Det går alt måla väldigt vackert om man inte tar hänsyn tillden situation man befinner sig i. Man önskar att del vore så och sä, och närdet inte räcker till säger man: kommer del alt bli så här och så här. Det nibeslutar betyder del och del. - Del mesta är hämtat från helt andra tingän verkligheten. Sådanahär övningar i att önsketänkande kan man naturiigtvis ägna sig åt om manbefinner sig i den situationen att man aldrig någonsin behöver ta ansvar föratt förverkliga sina vackra drömmar ulan kan leva efter maximen: Så jag målardonna , ty så roar mig att måla. Föross är detta inte något av nöjesliv. Vi håller inte vackra tal för nöjes skull.Vi vill försöka göra vad som är möjligl i den bistra värld vi befinner oss i.Därmed nog sagt om del. sade någonting som jag lycker han skulle hålla sig för godför. Han sade alt jag hade sagt alt i motion 1742 finns de regionalpolitiskamålen. Del harjag inte sagt. Jag har sagt alt vi begär att en utredning om enorganisalion med klart definierade regionalpolitiska målsättningar skallframläggas för . Det är onödigt all vi häller pä och tjatar om det. Vidarefrågade han: Är 4 000 människor för mycket? Tror ni inte ? Osv.Riksdagen beslutar inte att 4 000 människor skall avskedas -vi säger klart attstrukturgruppen skall arbeta och atl dess resultat skall föreläggas riksdagen.Vi skall försöka finna vägar så att det inte behöver bli några avskedanden, menvi vill inte tävla med i att slå här och lova och lova - han fårgärna vara ensam om atl uttrycka sig pä det sättet i den frågan precis som hangör när han skildrar 80. Jag skall inte tävla med honom i fantasier -där är han mig väldigt överlägsen. Handelsstålsindu -strin, m. m. Om 80 säger han att det var någonting somaldrig kunde gå. Det finns tydligen ingen människa i detla land som förstårsvensk stålindustri utom . Och den som inte följer hans meningär antingen illvillig eller okunnig. LARS-OVEHAGBERG (vpk) kort genmäle: Jag tackarför de rosor som gav mig. Jagkanske har fantasi, och om det fanns fantasi också pä annat håll säg detmåhända litet annorlunda ut. Men tyvärr ärdet i denna bittra värld enklare attfölja den internationella kapitalismens utveckling, och det betyder tydligenföriust av jobb. För vad är det egentligen fråga om? Vad är del reservanterna gör? Jo, de ger en ram och säger: "Gör någonting avdetta!" Med handelssiålsuiredningen som grund överlämnar ni ansvaret åtSSAB. Avde rapporter som finns från slrukturgruppen framgår det klart atl det kommeratt bli slora sysselsättningsvärigheter. Om socialdemokratin blundar för demmäsiejag verkligen beklaga -då mäsiejag säga som de uppvaktande sade i går:Förslär politikerna vad som håller pä all hända? Jagtrodde all socialdemokratin hade klart uttalade regionalpoliliska mål, och nogborde väl de kunna fastställas av . Jag har redogjort för dem.Att skulle ha som målsättning atl NJA ökar manufakiurering ochverkstadsindustrieroch bliren drivkraft i utveckling skulle vi välkunna vara överens om? Del behövs väl ingen utredning fördel. Likaså borde vikunna vara överens om att Domnarvets skall behålla sin malmbaserademetallurgi, atl man skall göra satsningar på förädling och ha kvarsysselsättningen, att gruvorna, och de övrigahandelsstälverken också skall ha sysselsättningen kvar. Är socialdemokraternamol detta? Den frågan masta man slälla sig när socialdemokraterna går emolförslaget i vår motion om ett uttalande om riktlinjerna för sysselsättningeninom . () kortgenmäle: säger atl nu beslutar vi alt sä och sä mänga människorskall sägas upp, vi överiämnaråt atl helt avgöra delta. Märk väl attstrukturgruppen skall lägga förslag om hur strukturen skall se ut. I det arbetetingår bl. a. alt den skall pröva alla de möjligheter som talarom. Ingen människa har sagt hur del skall bli med gruvorna, med Domnarvet, hurdet skall bli med vidareförädlingen i osv. - allt detta skall ingå istrukturgruppens arbete. Skillnadenmellan oss och de borgerliga är att vi säger att strukturgruppen skallrapportera till som därefter för möjlighet alt diskutera förslagetoch la slällning till om det är vettigt, medan de borgerliga säger altutredningen skall överlämnas till industriministern,och sedan är det han somlar ställning. Det är en väsentlig skillnad. Närslrukturgruppen har lagt fram sitt förslag får vi diskutera det, och är delinte bra för vi begära ett ännu bättre förslag. Jag vet inte vilken annan vägman Vi kan inte säga att "nu skall det vara så här och sä här". Jagär inte kompetent atl säga alt alla de saker skall finnas som härstår och talar om. Jag tycker atl man skall pröva vidareförädling så långt sommöjligt vid ökad produktion. Jag tror pä en expansion inom svensk stålindustri,men att här besluta att industrin nu skall expandera sä eller säöverlåter jag ät dem som bara kan fantisera och inte bryr sig om verkligheten. Handelsstålsindu-strin, m. m. LARS-OVEHAGBERG (vpk) kort genmäle: Man kan acceptera dagens verklighet. Om man vill kan man låta denforlsätla i gamla hjulspär. Då accepterar man struklurförvand-lingen. IngvarSvanberg kan väl ändå inte förneka all nu för ell medelslill-skotl och atlman med detta skall försöka göra någonting utifrån företagsekonomiskasynpunkter. Det står ju i avtalet mellan parterna. Då frågar man sig omsocialdemokraterna är nöjda med att kräva nästan AMS-bidrag för dessa jobb. Härminskar jobben och var kommer de nya? Del ärju delta det handlar om här. Dåtalar man om vidareförädling. Ja, men det fordrar i alla fall vissa konsekvenser.Verkligheten ärju ändå i vårt land att verkstadsindustrin och vidareförädlingenflyttar alltmer utomlands. Våra största verkstadsföretag etablerar sig ännumera utomlands. Vi flyttar t. o. m. forskning och utveckling utomlands. Drarinte några konsekvenser av detla? Vadskall föriäggas här om man rationaliserar stålindustrin? Dä måste man väl ändåslälla krav på all stålindustrin kombineras med en hel industripolitik. Det ärhär som man ser fattigdomen och tydligen på något sätt är rädd för att ställaupp riktlinjer för sysselsättningen inom . Jag kan inte förslå att vi inteär överens om alt det skall vara full sysselsättning pä dessa orter. Varför kanman dä inte tillstyrka de krav som vi har i motionen utan avfärdar dem ochbegäran regeringen lägger fram dessa mål, då man egentligen borde vara överensom dem? Jag lycker alt detta faktiskt är atl svika dem som drabbas. Jagvet inte om uppgifterna är rikliga om att i Domnarvet och 1 500 jobbkommeratl försvinna. Vad skall dessa fö för jobb? I den buskdebatl som förs ulei landet säger man att vi för tröst av en socialdemokratisk politiker somsäger: vänta lill 1979 sä löser detla sig. Kanske man nu skulle kunna fö ettbesked om vad som kommer att hända om det skulle gå sä alt socialdemokratinkommer i regeringsställning. Kommer jobben då tillbaka, vidtar man dessaåtgärder då och kommer det att bli fråga om en vidareförädling? Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytteriigare replik. Däreftertillkännagav förste vice talmannen all anslag utfärdats om sammanträdetsfortsättande . Handelsstålsinduslrin,m. BENGTSJÖNELL (c): Under den kraftiga och smärtsamma strukturomvandling som värt landstunga basnäringar undergår har stålbranschen blivitsärskilt hårt drabbad. Den ovanligt långa konjunkturnedgången i förening mednyss nämnda strukturomvandling har ytlerligare ökat svårigheterna och lagt stenpå bördan. När det gäller den del av värt lands stålproduktion somrepresenteras av handelsslålel och som detla betänkande nr 45 frännäringsutskoltet behanfllar ger några få siffror ett skrämmande vittnesbörd omutvecklingen. Sålunda ökade råstälsproduklionen i under efterkrigstidenända fram . avtog emellertid ökningstakten. Under 1975sjönk produktionen . Minskningen har fortsatt . Utvecklingenför handelsslålel har varil i stort sett densamma. När det gäller EG och denövriga västvärlden har bilden delvis varit en annan. Stålproduktionen inom EGminskades och inom väst väriden i övrigt med hela 15 %.Därefter har produktionen inom det området ökat. Denkalla verkligheten bakom dessa siffror är alltså alt efterfrågan på stål i detnärmaste upphört i under senare är. Trols detta har importen ökat isamma takt som , dvs. i genomsnitt med . Densvenska stålindustrin har alltså föriorat stora andelar av sin hemmamarknad,vilket är en utomordentligt allvariig utveckling och företeelse. Proposiiionen 1977/78:87 som behandlas i detta betänkande har föranletten rad motioner. Jag behandlar först vpk:s och apk:s motioner, vilka å enasidan föreslår att såväl handelsståls- som specialslålsindustrin skallförstatligas, men å andra sidan inte kräver något formellt avslag på de ipropositionen framförda förslagen. Eltenhälligt utskott konstaterar atl man icke kan dela de värderingar somframkommer i de båda kommunistmotionerna rörande lösningen pä handelsslålsinduslrinsstrukturfrågor. Utskottet gör samma principiella och kortfattade konstaterandesom i betänkandet om specialslålsindustrin under hösten1977. Den gången fastslog utskottet atl ett förstatligande avspecialslålsindustrin inte var nödvändigl för atl tillgodose samhälletsintressen. Utskoitel gör nu samma konstaterande beträffandehandelsstälsindustrin och avvisar alltså de båda kommunistmolionerna. Närdetgäller själva huvudförslaget i propositionen, nämligen bildandet av -- stöds della förslag klart och entydigt av densocialdemokratiska parlimotionen 1742. Pä den centrala punkien kan således englädjande stor samstämmighet i uppfattningarna noteras. Kritik framförsemellertid från socialdemokratiskt håll på en del andra punkter. Kritikengäller innehållet i den ekonomiska uppgörelse som ligger till grund förpropositionen. Man kräver dessutom all regeringen skall redovisa dels eninvesterings- och strukturplan för handelsstålsinduslrin och de tillhörandegruvorna, dels en plan för hur de regionalpolitiska målen skall uppnås när delgäller gruvorterna. Slutligen hänger man på-vilket är något förbluffande i dethär sammanhanget - ett krav på an energipolitiska beslul skall Om man med kravet rörande det energipoliiiska beslutet avser att dagenshandelsstålsdebatt skall föregripa höstens stora energipoliiiska beslut,grundat pä utredningar och regeringens kommande förslag iriksdagen beträffande 1980-talels energipolitik, då är man med förlov sagt utepå en mycket tunn is. Det här kravei i det här sammanhanget verkar inte handlaom något annat än ett ganska naivt spel för galleriet. Kritikenav den ekonomiska uppgörelsen med de berörda stålverken går bl. a. ut på allsunda affärsprinciper eftersatts och alt regeringen inte nöjaktigt bevakatstatens intressen. Härtill kan man kort och gott säga att denna utomordentligtsvära och komplicerade uppgörelse tillkom efter länga och påfrestandeförhandlingar. För människor som inte varit med om all förhandla i svärasammanhang är del alltid lätt atl i efterhand visa sin betydande efterklokhetoch kritisera och ondgöra sig över vissa avsnitt i den slutliga uppgörelsen. Idella fall gäller del en uppgörelse där slut- och huvudprodukten, dvs.bildandel av , ulan reservationer godtagils. Mönstret i det härsammanhanget är välkänt och välbekant inte minst för de ansvariga för de sloraavtalsuppgörelserna pä arbetsmarknaden. De har gäng efter annan erfarit hur detär när snusförnuftiga och efterkloka personer i efterhand kritiserar vissaavsnitt i en uppgörelse, avsnitt som varit en av förutsättningarna för destora övervägandena. Utskottsmajoritelenhar tagit del av de värderingar och avgöranden som har lettindustridepartementets företrädare vid förhandlingarna och avvisar, medtillgång till de fakta som dessa lämnat, den kritik som framförs i motionen.Statens intressen har enligt ulskottsmajoriteten inte eftersatts ellermisshandlats. Minkollega i näringsutskoltet kommer senare atl utveckla och mera idetalj analysera de gjorda ekonomiska värderingarna och de faktorer som tillslut ledde till uppgörelsen mellan de inblandade stålverken och staten. Jagvill emellertid citera utskollsmajoritetens slutomdöme beträffande densocialdemokratiska kritiken: "Överenskommelsen,vilken bl. a. kommer till uttryck i konsortialavtalet, är ettförhandlingsresultat. Ett sådant kan givetvis alltid diskuteras. Del ter sigemellertid ofruktbart att, som sker i motionerna 1977/78:1734 och 1977/78:1742,angripa enskildheter i avtalet ulan att yrka på avslag pä denproposition som bygger pä överenskommelsen och på så sätt söka ivinga fram enomförhandling. Uttalandena om en omförhandling sedan avtalet har trätt i kraftförefaller vara uttryck för en demonslrationspolitik ulan reelltinnehåll." Det finns anledning altunderstryka della . Närdel gäller kravet på en detaljerad struktur- och investeringsplan för , krav som framförts i motionerna 1742,1734,1739,1740 och 1743, finnsanledning an betona an enligt propositionen en utredning har initierats inomföretaget i syfte all klarlägga och fastställa framtida Handelsstålsindu-strin, m. m. Handelsstålsindu-strin, m. m. produktionsinriktning.Denna utredning benämns och pågår f n. Resultatet beräknas föreliggaredan om några veckor. Enligtpreliminära prognoser om bolagels ekonomiska utveckling siktar man till eninvesteringsvolym på . Behovetav statliga lån under bolagets uppbyggnadsperiod beräknas till 3,5 miljarderkronor, varvid enligt propositionen 1,8 miljarder måste ställas till förfogandei form av ett rekonstruktionslän med villkoriig återbetalning och 1,3 miljarderför finansiering av investeringarna. 1fråga om kravet pä regional- och arbetsmarknadspoliliska insatser redovisar propositionenolika åtgärder och initiativ. Av särskild vikt är den roll som pä delta områdetillägnats länsstyrelserna. Sålunda har dessa gjort en regional utvärdering avkonsekvenserna av omvandlingen inom stål- och gruvindustrierna och ävenredovisat vissa förslag lill åtgärder. Arbetet bör enligt industriministernbedrivas pä länsnivå och styras av verksamhet pä central nivå. För atl dessaålgärder skall kunna vidareutvecklas och konkretiseras har regeringen uppdragitåt berörda länsstyrelser att bilda samverkansgrupper. I syfte att göra snabbabeslut möjliga har också etableringsdelegationen inom industridepartementetförstärkts, vilket är nog sä viktigt i sammanhanget. Samtidigtfastslår ulskoltsmajoriteten att ett mycket intensivt utredningsarbete f n.pågår inom rörande företagets framtida struktur i olika avseenden.Resultatet av dessa utredningar inom beräknas, som jag nämnde,föreligga . Parallellt härmed pågårdiskussioner mellan de mindre handelsstålverken om strukturfrågor. Utskollelbedömer del såsom ytterst väsentligt att pågående utredningsarbete ochdiskussioner kan resultera i en sädan strukturomvandling inom svenskhandelsstålsindustri som ger goda förutsättningar för verksamheten såväl inomSSAB som vid de mindre handelsstälverken. Jag vill särskill understryka delsista. Inteheller det socialdemokratiska yrkandet om att regeringen med dennastruktur- och investeringsplan skall redovisa en plan för hur deregionalpoliliska målen skall uppnäs vill ulskottsmajoriteten tillstyrka. Deåtgärder som regeringen har vidtagit för att komma till rätta medproblemen i samband med omstruktureringen av handelsstälsindustrin och demellansvenska gruvindustrierna anser utskottsmajoriteten vara tillräckliga, ivarje fall f n. Utskottsmajoritelen utgår frän alt regeringen - utan atlriksdagen behöver särskill uttala sig i frågan - tar de initiativ och förslårde ålgärder som situationen kan kräva. Det måste ju vara en ganskasjälvklar uppgift för regeringen. Omsorgenom de mindre handelsstålverken ärju, herr lalman, gemensam för samtliga iutskottet. Utskottel vill klart betona alt ålgärder som vidtar som ett ledi strukturomvandlingen inte får utformas sä att de pä någol negativt sättpåverkar de mindre verken. Det statliga engagemanget i för alltså intemedföra att några mindre handelsslälverk slås ut och att man bara flyttarproblemen från en ort till en annan. Det pågår diskussionermellan de mindre handelsstälverken om olika strukturfrågor,och del finns i del sammanhanget anledning att särskilt understryka utskottetsslutledning, nämligen att om de diskussionerna visar alt statliga insatserbehövs föratt underlätta sådana strukturförändringar som är nödvändiga pålängre sikl, så måste statsmakterna vara beredda alt ställa medel tillförfogande. Det innebär alltså att utskottet tillstyrker motionen 1745. Närdet gäller de mellansvenska handelsstålverken och de gruvindustrier som harsamband med dessa verk instämmer jag i vad tryckte på, atl enutgångspunkt vid övervägandena av strukturfrågorna måsle vara att så långt sommöjligt låta de mellansvenska handelsstälverken vara baserade på inhemsk malm,pä inhemskt skrot eller på ämnen som tillverkas inom landet. Det är ocksåangeläget atl man, som industriministern anför i sammanhanget, utvecklar nyametoder för stålframställning som är bätlre anpassade för tillverkning i mindreanläggningar. Det här är en mycket viktigt område som vi har varit inne på inäringsutskottet i olika omgångar tidigare, inte minst under behandlingen avStålverk 80-projektet för något eller elt par år sedan. Slutligen,herrtalman,harviäterigen kravet om att energibeslut på något sätt skullebli föremål för ställningstagande i handelsståls-sammanhang. Jag harsagt lidigare atl det varett naivt spel för galleriet att föra fram detförslaget. Jag vill tillägga atljag lycker att det är ett befängt krav, därförattdet hör inte hemma i den här debatten. Det hör inte hemma i dagens diskussion.Det kommer en mycket vittomfattande proposition till höstriksdagen som grundaspå en av de största och vikligaste remissomgångar som förekommit i det härlandet, remissen av betänkande. Del är ett närmastgigantiskt remissmaterial som skall komma in och som måste bilda underlag föröverväganden inom regeringen. Hur i Herrans namn skall man då i enhandelsstålsdebatt kunna föregripa ett sådant beslut och träffa det avgörandesom socialdemokraterna vill göra? Kravet måste avvisas. IngvarSvanberg slutade med alt vädja lill om hans inlresse för centernseller snarare regeringens energipolitik genom atl citera elt normandiskttalesätt om våra förfäder vikingarna. Vi har ingenting emot alt blirinblandad i sammanhanget och visar sitt intresse för regeringens energipolitik.När det gäller socialdemokraternas energipolitik, herr talman, så trorjag attdel är en annan potentat som har ställ fadder och givit idéer, en potentat sombrukar framställas med bockfot. Jag ber atl fö yrka bifall till utskottets hemslällan, dvs. avslag påsamtliga motioner utom den omnämnda nr 1745. Handelsstålsindu-strin, m. m. () kortgenmäle: Det är litet svårt atl replikera . Han brukar bli säförbittrad efteråt och säga atl jag varit elak mol honom om jag använder entiondel av de ironiska ord som han själv använder mol andra. Del är tydligenförbehållet honom all vara elak. Men jag kan ändå inte läla bli att peka pävissa saker som han har sagt. Handelsstålsindu-strin, m. m. Han lalar om energibeslulet. Vi skall inte nu hanågot slörre bråk om det. Man skall inte föregripa elt stort energibeslut somkommer . En enkel man som är ule och lyssnar på människorna finner att deflesta frågar: Kommer det någonsin en sådan proposition? Vi kan väl bara kortoch gott ställa den frågan. Sedansäger : Här kommer snusförnuftiga och naiva människor och vill göraeflerhandskritik på dessa beslut, som har fattats av dem som är vana frånlönemarknaden och från stora affärer att fatta slora beslutl Jag är djuptimponerad av Bengl vana vid alt fatta avgörande beslut. Del måste välgälla hela väridens ekonomi! Menvi anser att vi kan kritisera den uppgörelsen, för den är inte så märkvärdigtinvecklad som den ser ut. Men den är märkvärdigt ensidigt hopkommen lill fördelför de privaia. Del är den saken del gäller. Snusförnufligheten för väl slå förherr räkning. Men när han talar om de slora beslul han är van attfalla vill jag bara påminna honom om den gamla fina fabeln om hur det gick medpaddan som blåste upp sig mer och mer. Till slut sprack hon. Akta er för del,! och strukturplanen säger han atl det avgör regeringen. Ja, vad fargör är alllid rätt. Del här gör regeringen så bra så det behöver naturiigtvisinte lägga sig i - så lät det nästan frän . Närherr säger atl skall upprätta de regionala planerna, dåböoar jag nästan förstå tvekan inför de regionalpoliliskabesluten. Stålverken måste knytas till dem som är ansvariga för vad som händeroch inte läggas pä en eller annan länsstyrelse. (vpk) kortgenmäle: Statliga insatser behövs lill hälften, åtminstone i handelsstälsindustrin.Det är ju också vad som föreslås. Men jag förslär all borgeriigheten intevill att staten skall ha samhällsekonomisk intressen. Det harju visal sig underde här åren alt man försvarar storfinansen. Man ställer upp pä de avtal dengör, och dä vill man naturiigtvis understödja den. Man har alltså ingenegentlig argumentation annal än att man skall läla storfinansen vara kvar istålindustrin. Utskottetstystnad är egentligen rätt talande. När vi ställer frågor om hur det skall gähänvisar man till resultat inom en strukturgrupp hos . Men man harju självbeslutalen ram och givit en inriktning. Får jag tolka del så atl utskollel ochBengt är - förlät uttrycket - blåögda och inte ser konsekvenserna ochvad som häller på atl ske? Detär i så fall verkligt beklagligt. Denna strukturomvandling kommeratl fö storakonsekvenser. Näringsutskoltet skall förbereda förslagen till den övergripandeindustripolitiken i den här kammaren. Vad har utskottet tänkt sig? Har BenglSjönell några tankar om hur man skall fö ersättning för de jobb som går bortvid denna strukturomvandling? Han har själv biträtt investeringsramarna, ochde ger elt konkret resultat. Jagvill ställa en direkt fråga lill utskottet om . Utskoitel avslårmotionen om att rädda men säger atl man är beredd att göra insatser lillstrukturförändringar på , som det står i utskottets betänkande. Jagvill alltså fråga direki: Betyder nu detta alt Horndalsverken räddas, att på längresikt jobben i blir kvar, eller vad har utskottet för mening? BENtIT () kortgenmäle: Det är väl glädjande för kammarens ledamöter att ochjag fortsätter debatten på det sätt som vi gjort - alltså citerardiverse grekiska filosofer samt använder ordspråk o. d. Men jag måste ändåtillstå, herr talman, atl när talade om att han var elak molmig, sä uppfattade jag inte någon sädan elakhet. Del harjag egentligen aldriggjort, för jag har liksom inte fattal poängen i elakheterna. Det gjorde jagheller inte . Jagvidhåller vad jag sade i milt anförande, nämligen att det är befängt att lalaom energipolitiken i dessa sammanhang, eftersom vi skall fatta ett stortenergibeslut lill hösten. Ochjag kan försäkra alt del kommer enproposition innan arbete är slut. Närdel gäller detla med de stora besluten,sä förföll till sinovana alt inte höra pä vad man säger. Jag har inte sagt att jag varit inblandadi några stora beslut.