prot · G109163 · 1977-12-31 00:00:00 — Varvet harresurser för alternativ produklion. Deltasäger jag inle för alt göra gällande atl de andra varven inte är moderna.Visst är de varven moderna på sitt sätt och med sin produklion, menArendal har sina resurser och en produktion som kanske är framtidens Jag säger del här bara för att balansera den 52 bild som fått en sådan kraftigslagsida genom atl en mängd olika iniressen har varit med i dennadiskussion. Jagskall,med hänsyn till den dag vi har , med hemresa framför oss och många somundrar när de får åka, inle säga så mycket mer om de övergripande frågorna sommina partivänner i ulskottet har pläderat för. Men jag vill varmt vädja tillkammaren att beakta den diskussion som förs och där nu statsrådet plötsligtställde in sig på att man skall omvandla en del varv och inrikta dem på alticke tillverka båtar utan tillverka något annat. Del låter mycket bestickande,men det ligger stora faror i att man så här enkelt, med små beteckningar påolika företeelser inom produktionen, försöker rädda sig undan i diskussionen.Vi måsie se till alt driva fram resurser för att utveckla nya produkter. Jagvill bara kort säga att fackets anvisningarom att nu ärdet lid för utvecklingoch inte tid för avveckling, nog aren sentens som skulle stå över debatten. Visstärdet så att de produkter som det har talats om och som kan tillverkas iframtiden tar lid atl få fram och lar tid alt få tillverkade, men jusl därföratl del lar sådan lid är det viktigt all nu med en gång och ställastora resurser lill förfogande. Jagmåste, i likhet med vad sade, varna för pessimism när mandiskuterar varven och ser framliden som ett svart hål. Det är lika fariigt somatl se framtiden ljus och utan någon ände när det går uppål i konjunkturen. Jagtroralt man i bedömningen skall ha en viss återhållsamhet åt båda hållen. Detkanske inte är så mörkt i alla avseenden beträffande varven. Det kanske,gudskelov, finns andra meningar här i än de som har kommil lillultryck i regeringspropositionen bland dem som annars stöder regeringen.Motionen 1941 har väckts av moderater i , och den är en liten ljusglimti tillvaron eftersom den ger visst hopp i varje fall på en bit av detta område.Jag föreställer mig - för så var det - att man kan lita på enhögerman. sade man alltid att en högerman stod vid sitt ord. hoppas jagatl namnbytet till moderater inte förändrat karaktären härvidlag, utan allmoderaterna slår för sill ord och yrkar bifall till reservaiionen 4, som följerupp moiionen 1941, för vilken jag förutsätter att kommer atlplädera. Vidare förutsätter jag att har övertalningsförmåga nog altfå sina kolleger på Göteborgsbänken att sluta upp bakom reservationen. Då voreålminstone något räddat, och då skulle regeringen få en anvisning om att maninte kan göra hur som helst med de svenska varven. Jag tror att ett sådantställningstagande vore värdefullt. Jagser all finns på talarlistan. Kanske han kan lala om för oss -för det känner vi inte till - vad han diskuterade med industriminister ,när han och uppvaktade i varvsfrågan. Det gick ut enkommuniké om uppvaktningen, vilken omnämndes även i ledarnotiser iGöteborgsposten. Men såvitt jag vet fanns det ingen redogörelse för vad somsades vid denna uppvaktning. Jag föreställer mig att det är av oerhört stortintresse att få ta del av det samtalet. Del kan väl inle vara så all enbiirlförhållandet atl man umgås inom regeringskoalitionen aren så ovanlig Finansielltstöd till , m. m. Nr 163 händelse atl den måste bli föremål för en kommuniké och finnas i 3iuni 1978 Avslutningsvis yrkar jag bifall lill samtligareservationer. Finansielltslöd till , m. m. 1della anförande instämde , , Lars-lngvar , och (samtliga s). ROLFHAGEL (apk): Den svenska varvsarbetarkåren har kanske mer än någon annan yrkesgruppi vårt land verkligen utsatts för del kapitalistiska samhälletsryckighet. Varvsindustrin tillhör de verksamheter som alltid varit mycketkänsliga för konjunktursvängningar. Man behöver bara nämna Thordénaffären iUddevalla, hälftenbruket i , Uddevallavarvet, nedkörning avEriksbergs varv och spelet kring för att varje varvsarbelare i vårtland förtvivlat skall ruska på huvudet. Den våldsamma spekulation ijättetankrar, som följde efter Suezkrisen, är elt annat exempel på anarki iproduktionsprocessen. Degångna gyllene åren, som varvsindustrin obestridligen upplevt, skullenaturligtvis ha utnyttjats lill att skapa förutsättningar för en anpassning avsvensk varvsindustri till annan typ av verksamhet. Anpassningen skulle kunnaske ulan att man försatte arbetare och Oänstemän, ja, hela län och kommuner, ien katastrofsituation. Jag vill understryka vad Per i en tidigareinlägg sade, nämligen att det här är varken mer eller mindre än enkatastrofsituation för hemstaden . HerrÅsling har i olika sammanhang utfört den ena räddningsaktionen efter den andrainom svenskt näringsliv. Räddningsaktionerna när det gäller den svenskavarvsindustrin har alla pekat i en myckel bestämd riktning; Allt flervarvsarbetare har fatt lämna sina arbetsplatser. Jagtror inte att aktiviteten på något säll har skapai någon som helsl tillförsiktbland varvsarbetarna. Del flnns drygt 25 000 varvsarbetare, som allakänner en myckel berättigad oro inför vad semesierbudet från regeringenegentligen kan komma att innehålla. Samtidigtsom varvsarbetarna är oroliga för sina arbetstillfällen och vi här diskuterarolika former av stöd för atl rädda varvsindustrin, fortsätterBroströmskoncernen - den koncern som i realiteten drivit ner ett varv i botlen,som medverkat till alt riva ner resullatverksamheien på ochsom aktivt även medverkat till all skapa situation - att byggasina, inte så få, fartyg långt utanför vårt lands gränser. De som tillsammansmed sjöfolket slitit ihop rederiets vinster fär betrakta sina arbetsplatser somförsvunna. Vii kommunisterna har i vår nationaliseringsmotion sagt att det ärangeläget alt skapa en produktionskedja i det här landet som sträcker sig frånbrytning av malm, bearbetning av plåt. tillverkning av fartyg och lill rederieri statlig regi. Om man studerar den svenska varvsindustrins ulveckling finnerman nämligen att den verkliga boven i dramat är just rederierna, som genomrollen sorn dels redare, dels ofta ensamma ägare lill stora företag inomvarvsindustrin har givits möjligheieralt tillverka fartyg ål sig själva lillotroligt låga priser och på det sättet drivit varvet in i en mycket prekärsituation. 1sitt anförande hade en tendens att bunta ihop alla fartyg i en endahög och bara tala om bålar. När det gäller stora tankfartyg är del obestridligtall vi säkert passerat toppen för den typen av verksamhet. Men det är likaobestridligt alt del pågår en utveckling ute i väriden som gör attspecialfartyg i myckel slor utsträckning haren framtid alt gå lill mötes. Detär fulll möjligt all i det här landet utveckla kylfarlyg och specialfartyg. Mennågot som vi också måste ha lärt av ryckigheten inom varvsindustrin är atl delmåsie skapas alternaiiva produktioner. Det måsle finnas alternativ produktionför atl klara av toppar och vågdalar som alltid förekommit inom varvsindustrin. Sedananser vi atl det är viktigt alt man knyter kontakter med framför allt dentredje världens nationer. Vi vet atl del där finns ett dokumenterat behov avviss typ av tonnage. Men dessa länder, som på grund av dåliga ekonomier tvingasut på en myckel dyr chartermarknad, skulle med insatser från vårsida kunnaförlägga en del av sina beställningar lill vårt land. Vi vet dessutom alt detfinns elt behov exempelvis i de social isliska länderna av byggande av ävenannat än fartyg. beställning hos Gölaverken av en flytdocka ärelt exempel på vad man skulle kunna göra för att rädda produktionen. Vihar i vår motion lagt förslag som innebär en väsentlig ökning av anslagen till'varvsindustrin. Del flnns inle så stor anledning alt diskutera varvens framtidautveckling , eftersom vi vet atl det kommer en övergripande proposiiion ivarvsfrågorna, men det finns anledning all föreslå elt anslag så att vi inlekommer i den situationen atl vi, när vi skall ta del där övergripande beslutet,i realiteten har skrotat den svenska varvsindustrin. När vi säger lillvarvsindustrin atl den måste ställa om lill en alternativ produktion för attden skall kunna söka nya marknader, så måste vi förstå att dessaarbetsuppgifter är förenade med utgifter. Vi vill inte diskutera svenskvarvsindustri när den har slagils sönder, för då finns någotalternativ. Därför yrkar jag bifall till det förslag som finns utdelat iledamöternas bänkar, nämligen allriksdagen belräffande planeringen inom varvsindustrin med anledning av moiionen1977/78:798 a) uttalar sig för en statlig etablering inomrederinäringen för atl skapa en stabil ekonomisk ulveckling, b) uttalar sig för atl den svenska varvsnäringen ges de långfristigakreditgarantier som erfordras för alt säkra sysselsättningen och för attdensamma skall kunna upprätthållas genom produktion av alternaiiva produkter, c) uttalar sig för alt långsiktiga lån ochkreditgarantier skall lämnas till projeki inom varvs- och rederinäringen lillintresserade länder i enlighet med vad som anförs i moiionen. Finansielltstöd till , m. m. Finansielltstöd till , m. m. vid mom. 4 a atlriksdagen med anledningav del av yrkande 2 i motionen 1977/78:1936 tillMedelstillskott till på tilläggsbudget 111 till statsbudgetenför /78 under Oortonde huvudtiteln anvisar ett i förhållandetill regeringsförslaget med . förhöjt reservationsanslag av . vid mom. 5 a atlriksdagen med anledningav del av yrkande 2 i moiionen 1977/78:1936 bemyndigarfullmäktige i att till utgången av ikläda statengaraniier till den statliga varvskoncernen till ett i förhållande lillregeringens förslag med . förhöjt sammanlagi belopp av högst . avseende förlusltäckning för kundfordringar och fariygsproduklion. Jag skall av tidsskäl försöka undvika att upprepa vad som redan harsagts i debatten. Låtmig i någon mån instämma i vad Per sade om att kanske medorätt fatt framstå som elt omodernt och dåligt varv. Tyvärr måste jag ocksåkonstatera alt socialdemokraterna i sin önskan 1976 alt komma åt den dåvarandeEriksbergsledningen har bidragit lill den svartmålning som gör all man alllförofta ute i landet tär höra att Göteborgsvarvel är dåligt. Det är tyvärr så i allmänhet inte känner till att del rör sig om tre varv. Jag vill,somsagt,gärna instämma i vad Per sade om atl man ingalunda kan hävda attGölaverken är ell dåligl och omodernt varv. PerBergman gjorde också ell slort nummer av att socialdemokraterna i en reservationhar yrkal på elt förslagsanslag om I . /79 för all säkralikviditeten i Svenska Varv. För egen del harjag ingen anledning atlifrågasätta vad utskottet skriver på s. 10: "Utskottethar av företrädare för industridepartementet inhämtat atl beräkningen bygger påuppgifter från . Beloppen har avvägts så, att någonlikvidalionsplikl för den statliga varvskoncernen inle beräknas inträda föreden tidpunkt då väntas ta slällning lill förslagen i den aviseradevarvspropositionen." Delfinns alltså inte, som man försöker säga här, några risker föratt varven skullebehöva gå i likvidation och därmed också permiitera anställda under den lid somåterstår fram till dess vi har den fullständiga varvsproposiiionen på vårt bord. 1varvsdebatten framhöll jag viklen av atl staten och landetssamtliga varvsledningar såsom föreslogs i cenierreservalionen tillnäringsulskotlels betänkande 1975/76:73 borde koncentrera sina ansträngningarpå all fä fram alternativ produktion, eftersom världens totala varvskapaciteluppenbarligen var överdimensionerad. Tyvärravvisade riksdagsmajoriteten förslag, något som jag tror var myckelolyckligt. Sannolikt invaggade detta berörda organ i en falsk trygghetskänsla.Till detta bidrog nog inte minst tillfreds- slällelse-somdenkommertill ultryck på s. 39 i protokollet från nyssnämnda debatt - över att densocialdemokraliska regeringen och utskottsmajoriteten ansåg "att desvenska varvsföretagen och framför allt de statliga varven i sin planeringskall utgå från alt man skulle kunna behålla nuvarandesysselsält-ningssituation". Studerarman protokollet finner man atl sysselsättningen främst skulle tryggas genom fortsattlagerproduktion av fartyg, någol som vi varnade för i vår reservation. Dettaledde till att varvsledningar och anställda först elt år senare på allvarbörjade koncentrera sig på alt finna allernaliv sysselsällning fbr deanställda. Jag hävdade också i den debatten att nedskärningarna inte bara bordedrabba Göteborgsvarven utan att även andra varv -jag tänkte då främsi påKockums -borde tvingas dra ned sin fartygsproduktion. Utskottets talesmanIngvar var skeptisk till detta och menade alt del borde vara något somberörda . 'arvsägare själva finge la ställning till. Närdet gällde länkbaralternativ produktion framhöll jag bl. a. broar och färjor,eftersom detta skutle leda till förbättringar av del svenska vägnätet och därförborde vara att föredra framför en oviss långsiktig lagerproduktion av fartygför uppläggning i svenska och norska flordar. Tack vare aktiva insaiser frånden nuvarande regeringens och sida harjag blivit bönhörd på dennapunkt, något som jag givetvis noterar med tillfredsställelse. Jagförordade också att man skulle utnynja varven för utbildning av metallarbetarem. m. samt ge skolungdom yrkeslivserfarenhet. Även här har jag kunnai noteraförståelse genom atl man nu startar en yrkesinriktad gymnasieutbildning vid detnedlagda . Jag ifrågasatte också huruvida man inte vid varvenskulle kunna producera en del förnödenheter av betydelse för försvarsmakten -främsi marinen - när man nu ändå måste ägna sig åt förlustbringande verksamhet underenrelativt lång lid. De nedskurna försvarsanslagen harju medfört atl exempelvismarinen inte kunnat förnya sin materiel i erforderlig omfattning. Här harjag ivarje fall hiiiniills inte kunnat noiera några positiva åigärder, men jaghoppas all man kommer au överväga möjligheten all även på detla sätt ge visssysselsällning under en övergångslid ål Göleborgsvarvens skickliga yrkesmän. Lål mig återgeavslutningen av milt anförande : "Meddetla harjag velat peka på vikten av alt varvsledningarna inle slår sig till routan jobbar med de här problemen och försöker få fram alternativasysselsättningar och omstrukturerar verksamheten på elt sådanl sätt alt så storsysselsättning som möjligt säkras ål personalen på lång sikt. Mycket tyder på attvarvskrisen kommer att beslå långt in på 1980-talei." Tyvärr gäller detta i minst lika hög grad . Å andra sidan är deluppenbart att såväl varvsledningar som anställda numera sedan minst ett årarbeiar mycket hårt för all få fram allernativ produklion. Del är minförhoppning all detta arbete i kombination med en målmedveien väl planeradnedskärning av den svenska fariygsproduktionen även på andra orter än iGöteborg skall göra det möjligt alt irygga sysselsättningen för mångakategorier yrkesskickliga anställda lill varven i ! Jag har inget annalyrkande än uiskoneis. Finansielltstöd till , m. m. Nr 163 (): Den proposiiion och det betänkande som nuligger på 3 iuni 1978 riksdagensbord skall uppfattas som en brygga mellan lidigare beslut ivarvsfrågan och den proposition som har aviserats och som vi skall Om man i slörre ulslräckning hadeselt //// Svenska Varv " "" föreliggande propositionen på det sättet, tror jag, allanlalel g fjj ijj reservationerhade varit väsentligt färre. Del som skiljer utskoilsmajorilet och reservanter åt är istor ulsträckningall reservanterna hargått händelserna något i förviig. 1 varjefall ser jag det på det sättet. Meddenna karakteristik av den nu föreliggande proposilionen med åtföljandeutskottsbetänkande faller del sig naturligt atl låta del mesta av betydelse förden svenska varvsindusirins framtid anslå lill dess vi har altbehandla och debattera den proposition som aviserats om en mera slutgiltigfärdriktning för varvsindustrin. är del emellertid tyvärr så alt varvsproblemenharen så allvarlig karaktär att det också faller sig naturligt atl begagnavarje tillfälle att ge synpunkter på varvsproblematiken för alt på det sättetbredda och fördjupa det underlag som måste ligga till grund för ett meraslutgiltigt förslag om varvsindustrins framlid. Med det syftei skulle jag i ettpar bestämda avseenden vilja ge några ord på vägen. Förstav alll vill jag då undersiryka nödvändigheten av all vi ser varvskrisen -liksom andra branschers strukturkriser - i sitt slörre och internationellasammanhang. Det är helt enkelt så all vi på område efter område börjar uppiäckaatl konsekvenserna av en ny ekonomisk världsordning håller på alt smyga sig ini den svenska folkhemsidyllen. Nya unga länder med låga löner och lågproduktivitet jagar hungrigt sina nya roller som konkurrenter påvärldsmarknaden. Vi har i vån land reagerat på elt lika naturligt som på siktfelaktigt sätt inför de förlorade konkurrensfördelarna och försöker medsubsidier av olika slag försvara oss mot konsekvenserna av de förloradekonkurrensfördelarna. Det hjälper naturiigtvis inte i det långa loppet. Tvärtom-ju som vi håller på alt konservera i stället för all förnya oss,desto mera får vi i oss av Döbelns medicin. Den konventionella medicin som vianvänder för de aktuella problemen kan vara lill nackdel när det gällermöjlighelerna alt klara de mera långsiktiga anpassningsproblemen. Mot den här bakgrunden ärdet nödvändigt all vi ingående analyserar vad vi verkligen kan använda vår varvskapacitel till i ett förutsättningslöst nytänkande. Krisen i varvsnäringen får inte dölja det förhållandet att våra svenska varv sammantaget representerar en variationsrik och kvalitativt högtstående produktionskapacitet. De har hög kvalitet både anliiggningsmäs- sigtoch maskinellt och alldeles särskilt personellt och de hardet på alla plan- dei må gälla det innovationsmässiga konstruktionsplanet, det yrkesskickliga arbeiei i verkstäder eller det avancerade kunnandet när del gäller att på ritbord och i administration hantera en omfångsrik och komplicerad produk lion. Jag vill helt inslämma i vad Per sade om dessa ting. Dessa produklionskvalileter måsie vi observera då vi praktiskt gåratt möta 58 den framtida internationaliseringen av vår ekonomimed elt nytänkande som gav ett fintuttryck för i bislåndsdebatl,då han sade all del i grunden måslevara något snett i en världsekonomi där å ena sidan maskiner går för halv fartoch miljontals människor är arbetslösa i industriländerna och å andra sidanbehoven av teknisk utrustning av olika slag är praktiskt taget obegränsade iu-länderna. Jagmenar att del är hög lid för en ny och mera framiidsinrikiad ochinternationellt orienterad polilik när det gäller all ta vara på den svenskavarvsnäringens särskilda kvaliteter. Det får bara inte hända all vi om några årkonstaterar att vi på grund av visionär oförmåga spolierat en internationellthögtstående produktionskapacitet, som vi först då förstår värdet av i en alltmera integrerad internationell ekonomi. Propositionenhar konkretiserat dessa funderingar genom atl lala om värdet av förlillverkningi ett industriland av komplicerade fabriker avsedda atl användas i länder meddåligl utvecklad infrastruktur. Detär i detta perspektiv som vi långsiktigt måste analysera den svenskavarvsnäringens framlida förulsällningar. Men då krävs del flerint"allsvinklar i problemlösandet än de hittillsvarande konventionella.Det räcker inle med atl vara hur duktig som helst i fråga om tekniskainnovationer framtagna i slutna rum utan närmare kontakt med omväriden. Delarbeiei måste hårdare kopplas samman med den kapacitet som vi har förmarknadsinformation om framtida behov och efterfrågan i länder underproduktionsteknisk utveckling. Det får bli ett inslag i vårt biståndspolitiskaarbeie. Samtidigisom vi för vår planering håller i minnet den svenska varvsnäringenshögtstående produktionskapacitet måste vi observera dess variationsrikedom.Varje varvsanläggning har sina speciella kvaliteter, och därför är det såviktigt att vi ser varvsproblemet i hela dess bredd från de större lill demindre varven. Vi får inte låta det ena varvets bröd bli det andra varvets död.För att behålla fariygsproduktionen på ett visst varv kan vi behöva satsalångsiktigt på ett annat varvs särskilda förutsältningar atl uiöver fariygsprodukliontekniskt utveckla och lönsamt marknadsföra en alternativ produktion för nyamarknader av det slag som jag här har talat om. 1detta sammanhang vill jag avslutningsvis och från göteborgsk horisont gärnapåminna om särskilda kvaliteter. Det har redan diskuterats. Arendalvar föregångare i att med modern teknik bygga båtar. ärArendal föregångare i att med ännu modernare teknik också bygga annal än bålar. Arendalhar målmedvetet satsat på en ny och alternativ produktion. är intelängre bara ett högeffektivt skeppsbyggnadsvarv. är också en modernindustrianläggning för produktion av annal än fartyg. Del måsedan vara pråmbaseradefabriker, plattformar, broar eller någol annat där avanceradeteknologi i bred bemärkelse kommer till sin räll. Detär hög lid att utredare och beslutsfattare äntligen bryr sig om vad som häntsedan 1975 på . Vi far inte slösa bort de resurser som byggt upppersonellt och maskinellt och i en idéskapande som är framtids-inriktat.Arendal hårde allra bedrivit ett myckel framgångsrikteffekliviseringsarbete, som är resultatet av ell nära och fint utvecklat Finansielltstöd till , m. m. Nr 163 samarbete med alla anställda, där målsättningen har förankrats långlner i 3 iuni 1978 Deltaeffekliviseringsarbete skall ses tillsammans med unika satsningpå att också bygga annat än båtar. Vi får inle glömma att vårt lands Finansiellt stöd framtidi väldigt hög grad beror på våra möjligheter lill försprång i avancerad //// Svenska Vaty teknologi. Det är det som bjuder på. Vi får inte glömma atl g 1 Göleborgsvarven de senasle sex åren exporterat till ett värde avnärmare 10 Varvsnäringensstora betydelse för handelsbalans är alltså Den alternativaproduktion som växer fram på har samma höga exportvärde.Sådana värden har vi inte råd atl vara ul;m. Med dessa synpunkter på en kompletterande allernativ produktion medu-landsinriktning och på Arendalsvarvets särskilda kvaliteter ochförutsättningar för en sådan produktion - alltså med dessa ord på vägen tillnäsla proposiiion - vill jag yrka bifall lill hemställan i föreliggandebetänkande. PERBERGMAN (s) kort genmäle: säger alt reservanterna har gått händelserna i förväg.Nej, del ärju regeringen som går händelserna i förväg och beskriver vad dentänker göra utan att konkret uttrycka della. Mendet var inte därför jag begärde ordet utan därför att jag noterar att HolgerBergqvisi tydligen inte hade något samtal med statsrådet i varvsfrågan.Min fråga till är helt obesvarad. HOLGERBERGQVIST (fp) kort genmäle: Vid våra officiella samtal med industriministern förde jag beträffandeArendalsvarvet fram synpunkter av samma slag som jag här redovisade. Det harPer kunnai läsa om i tidningarna. PERBERGMAN (s) kort genmäle: Jag har läst tidningarna och jag har sökt länge utan att finnanågoniing. Inte heller någon annan har kunnat hitta dessa uppgifter. HOLGERBERGQVIST (fp) kort genmäle: Jag skall ur min bänk la fram tidningsklippet och överlämnadet lill Per . LENNARTNILSSON (.s): På lal om tidningar vill jag säga att en del människor uttalar sig i tidningar ibland - också ledamöter som har stått upp och talat här och varit så eniga med Per . Jag har ett klipp från den liberala med anledning av den motion som m. fl. har väckt, som i stort sett går på vår linje och som vi har reserverat oss för i näringsulskoltet. I denna lidning säger bl. a.: "Vi har under hand gjort klart för industriministern atl taket på 2 miljarder inle får ledalill 60 katastrof för varven. Regeringen måsie vara bereddatt gå in med mer pengar om del ärnödvändigt." Det är den också, hävdar . , också han från , säger attvarven måsie få rådrum för att kunna utveckla den alternativa produktionen ochatl vi måsie ha råd med rådrum. Gränsen på 2 miljarder är inte helig för mig,förklarar han.