prot · G10996 · 1977-12-31 00:00:00 — Delar viktigt förett land somSverige, som ju dels med tanke på sysselsättningen är högeligen beroende av altvår export kan försiggå rimligt obehindrat, dels är elt mindre land som inte ilikhet med stormakter och block kan tillgripa åtgärder utanför det regelsystemsom finns. Jag uppskattar verkligen atl underströk delta, fördelhar varil svårt - särskilt när jag varit uie på resor i landet - alt kunna ipressen utläsa atl man på socialdemokratiskt håll har ansträngt sig attförklara var landets verkliga intressen i det här avseendet ligger. Sedanhade Cafl synpunkter på de nya länder som börjar att dyka upp medindustriell slagkraft på väridsmarknaderna. Jag tror ändå att man gör sigskyldig till en långtgående feltolkning, om man gör det så enkelt för sig ser detta bara som etl resultat av multinationella företags utsugning ochkolonialisering och tror alt man därmed verkligen analyserar vad som håller påatl hända i världen. Det är faktiskt inte på det viset, vilket egentligen vet. En del länder har med stora medvetna satsningar- i höggrad förlitande sig på egna resurser, arbetsamhel, enlreprenöranda ochregeringamas besiämda politik - lyckats att bygga upp slagkraftiga industrisektorer.Sverige har då att utforma sin politik på ett rimligt sätt i enlighet med denya villkoren. Och någonting som då är viktigt att slå fast är att enkonkurrent också är en ny kund. Det är inte bara så att alla andra länderälskar att få sälja allt vad de kan men inte köpa elt dugg. Nej, en nykonkurrent är som sagt också en ny kund. Men det gäller då att ha en egenförmåga till omställning, så atl man kan begagna de nya marknader som häröppnar sig. Sedankan det vara så atl del i en del av de nya länderna finns inslag i politiken,som man har anledning atl anlägga synpunkter på. I den handelspolitiskadeklarationen gjorde jag också del. Jag konstaterade, att när dessa länderalltmer växer i slagkraft är det rimligt atl de också tar på sig alt följa endel av de GATT-regler som finns men som länderna tidigare de facto inte har ålagtsatt följa. En sådan utveckling är rimlig. Det borde ligga i dessa länders egetintresse att handla på det sättet för att undvika protektionistiskt mottryck. Sedantalade om frizoner. Han ville säga att en serie konservativaindustriländer där har satt i gång något mycket kritiserbart. Jag vill dåpåminna om att det i hölls en konferens , vilken varanordnad av , där man diskuterade denna typ av industriellafrizoner. Man bildade då också ett råd som skulle följa utvecklingen. Medlemmari del rådet skulle vara , , , , , ,Sri Länka och och några lill. Såvitt jag begriper är det svårt atthänföra alla de länderna till en särskild, ideologisk gmpp. Och bland degmndande medlemmarna i delta organ finns länder som utgör en myckel brokigskara. Jag vill påminna om dettadärför all jag tror atl vi kommer alldeles snett. om vi försöker göra delför lätt för oss och inte ser vad verkligheten innebär. Vad vi än vill göra föratt skydda oss själva och kunna kritisera andra, så kommer vi nämligen aldrigifrån att hälften av de svenska industriarbetarna för sin utkomst ochsysselsättning är beroende av att den svenska exporten fungerar. Och även om viväljer alt kritisera en hel del länder som vi -eller - inte tyckerom, så innebär det inte nödvändigtvis alt alla andra länder fortsätter att köpade varor som vi tillverkar i vår exportsektor. Det är den medvetenheten man börha för att inte här hamna alldeles snett i uppfattningarna. Vadsedan gäller synpunkterna på kapitalbildningsproblemel så är det en debatt somvi kanske kan föra i annat sammanhang. Från exportsynpunkl bör det dockunderstrykas, atl om vi utöver allt annat också hade haftde socialdemokratiska förslagen om alt bygga upp slora kollektiva fonder,finansierade med åriiga avsättningar från en treprocentig löneskatt, så trorjag inte alt det skulle ha bidragit till att stärka vår konkurrenskraftinternationellt. Och det ärju faktiskt del som förslagen bl. a. går ut på,alltså att 3 96 a v löntagarnas inkomster skall avsättas till någonsorts central fond, som LO och löntagarorganisationerna skall styra över. Om vihade haft det arrangemanget ovanpå allting annat som socialdemokraterna harvelat införa i form av höjda löneskatter- som de har varitmotståndare till växelkursändringarna - så hade kostnadsläget i i dagvarit kanske 25 96 högre än det nu är. Och var och en kan ju fundera över varvi då skulle ha befunnit oss när det gäller konkurrenskraft och sysselsättningsamt möjligheterna att göra oss gällande internationellt. Slutligenvilljag säga till i att regeringen f n. vidtar en långrad exportbefrämjande åtgärder, och jag lyssnade med intresse på de förslag ochsynpunkter som där framförde. Men på de avgifter som vi har kan man väl - förutom de rent slatsfinansiella motiven - lägga den synpunktenatt resurserna skall utnyttjas på bästa möjliga sätt. När man tar i anspråk t.ex. handelsekreierarkontor ärdet bra om det blir så realislikt som möjligt. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt (vpk) kortgenmäle: Herr talman! Först några ord till i , Om vi baraskulle handla med dem som vi gillar, skulle del inte bli myckel handel kvar,sade , Delta är elt demagogiskt talesätt som inte bara SvenAndersson utan också andra borgeriiga politiker brukar använda sig av. Men delär inte detta som det rör sig om. Visst är vi tvungna alt byta produkter meddem som vi ogillar, trots att man givetvis måste säga nej till vissaländer.Rhodesia är ett exempel påett sådant land och det skulle kunna nämnas fler.Detta aren sak. Någonting helt annat, och det är det somjag talar om, är attställa upp bakom en institution, i delta fall IDB, eller att genom svenska företagsinvesteringar stödja en ekonomisk och politisk struktur som förtryckermajoriteten av ett folk. Detta gäller t. ex. etl flertal länder i Latinamerika.Det är ju en helt annan sak, och det vet mycket väl, men hanförsöker med den här demagogin. Utrikes-,h andels-och valutapolitisk debatt Sedantillade frihandel, och det lät ju myckel bra. Menbra för vem, frihandel för vem? Är det för befolkningsmajoriteierna i delatinamerikanska länderna eller förden lilla privilegierade klicken i dessaländer och för svensk storfinans och dess intressen? Del måste ju vara detsistnämnda som åsyftar när han talar om frihandel, fördel kan inte gälla befolkningsmajoriteierna i de förtryckta undemtveck-ladeländerna eller ens arbetarklassen i det här landet. CARLLIDBOM (s) kort genmäle: Del här börjar bli bedrövligt tamt. Jag trodde att del skulle bli liletluft i luckan när kom upp i talarstolen. Han brukarinte svika på den punkten, men jag har kanske själv bidragit genom alt vara förfridfull. Jagtar först upp problemet med utländska klagomål över protekiionism från svensksida. Inte på minsta sätt vill jag ge stöd åt de utländska anklagelserna.Tvärtom sade jag att del måsle vara bekymmersamt att bli handelsminister i entid då man har trycket från protektionismen på sig och tvingas attsubventionera företag och göra anpassningar, så att man inte bryter mot någrainternationella regler. Det var en liten stilla fundering i marginalen, ochsaken är väl avfärdad med detta. Närdet gäller de nya industriländerna bejakar vi naturiigtvis art de skall hatillträde till våra marknader i väst. Vad vi har tillåtit oss alt påpeka är altdet är ett misstag att tro atldet är den nya ekonomiska världsordningen sombryter in, när , och säljer sina produkter påvåra marknader. Ofta ligger det en utveckling bakom som inte särskilt mycketöverensstämmer med den sydkoreanska, brasilianska eller filippinska befolkningensintressen. Multinationella förelag kommer till dessa länder med en teknologi. 'iom inte kräver många anställda och med datorstyrda processer, som gör kan avstå från yrkeskunnande m. m. Därvid kan fördelarna avslavarbelariöner, eller näst intill sådana, utnyttjas för alt nå fördelaktigakonkurrenspositioner. Heladenna ulveckling visar ju en sak, nämligen behovet av all få det internationellakapitalet och de multinationella företagens verksamhet under bättre kontroll.Det var också den slutsats jag drog i den delen av mitt anförande. Jag tror altdet finns plats för nya initiativ. skall se överuppförandekoden för multinationella företag, och då bör vi fullfölja de kravsom inte bifölls förra gången. Vissa andra initiativ kan också vara på sinplats. Sedanär väl detta med frizoner inte särskilt aptitligt. Om vissa länder för attlocka tiJl sig företag alltför mycket missbrukar väridshandelssyslemetsmöjligheter genom alt befria företagen från skatt, sociala förpliktelser ochannat, rubbar del fömtsätlningarna för frihandeln, och därmed underminerasdenna . Til!sist kan ha rätt i att detla inte är det bästa tillfället- lampan lyser nu för min i talarstolan - för att diskuteralöntagarfonder. Men sade ändå några ord om dem, och det lilla hansade var missvisande. Delär inte fråga om att bygga upp utvecklingsfonder genom att plocka av företagenpengar, så alt deras kostnadsläge ytterligare förvärras, utan vad det gäller äratt löntagarna är beredda atl begränsa sina löneanspråk för att del skall bliutrymme förde industriinvesteringar som är nödvändiga. Del är inte hellerenligt det förslag vi framlagt fråga om att ta ut 3 96 av lönerna,utan man skulle starta mjukt och sedan öka uttaget med 0,75 96 perår tills man det fjärde året uppnår 3 96. Men det är, som sagt, framför alltinte fråga om nya belastningar på företagen utan om att ta fasta på löntagarnasvillighet att medverka lill alt lösa elt bekymmersamt problem för näringslivet. Utrikes-,h andels-och valutapolitisk debatt i (fp) kort genmäle: Handelsministern säger alt vi gör betydande satsningar för de mindreförelagen i form av marknadsföringsakliviieter och uppläggning av olika kurser.Min fråga gällde emellertid om han vill medverka till atl det blir rimligarekursavgifter. Jag sade tidigare attjag hyste vissa farhågor när man 1972införde medlemsavgifter. Förut hade ju mindre företag i stor utsträckning friservice genom det lidigare organet. Men handelsministern menar alt kurserna, omman hade lägre kursavgifter, inte skulle fö så stor effekt. En konsekvens avdet resonemanget skulle t. ex. vara alt inte heller de som läser på universitetoch andra skolor, utan atl eriägga kursavgifter, är särskilt energiska. Vadjag befarade, och de brev som ambassadör har fött bekräftar väldelta, är att alltför höga avgifter för de små företagen leder lill entröskeleffekt. Det är med tanke därpå som den gruppen skulle se positivt på enrimligare kursavgift. Det är helt orimligl att en kursvecka för två man skallkosta . för en litet företag. Jagvill också vad gäller paketlösningar för deltagande på mässor peka på att definska förelagen har möjlighet atl fö betydande stöd till sådant deltagande.Samma system tillämpas även i andra länder. Jag har tidigare från dennatalarstol gått igenom den uppläggning som förekommer i olika länder i dettaavseende, innebärande atl det statliga organet ger ett betydande stöd lillinitialkostnaden för första framträdandet på en mässa. HerrMåbrink talade om demagogi. Jag vill påstå att han då menade atl svenskaförelag inte skall sälja till vissa länder. kanske i huvudsaktänkte på de företag som är etablerade i vissa länder med ett styrelseskick somvi inte helt accepterar. Men vi möter ofta det problemet alt svenska företagför att kunna sälja måste etablera sig i sådana länder. Jag är självfallelingen vän av den typ av regimer som där finns, men jag vill peka på att enförutsättning för handel med många av de länderna är att företaget i fråga -jagkan 1. ex. nämna SKF - etablerar sig i landet. Annars för del inte sälja någravaror där. Det problemet kvarstår än . Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Till i vill jag säga att han och jag antagligenser på denna fråga med ganska likartade ögon. Det är väl rimligt att konstateraatt regeringen under den senare liden har gjort elt antal betydelsefullasatsningar för att hjälpa de mindre och medelstora företagen att komma ut påvärldsmarknaden och på det viset kunna la till vara en potential som kanskeharslumrat och måste väckas till liv. I de satsningarna ingår t. ex."exportchef att hyra", som jag tror är etl mycket fint syslem för angöra det möjligt för förelag att ulan atl dra på sig stora fasta kostnaderundersöka i vad mån de själva verkligen i de olika fallen har en sådanmöjlighet. Låtmig också säga att de avgifter som man betalar till exportråd för demindre förelagen är mycket blygsamma. Jagvill också peka på den exportera-mera-kampanj som f. n. bedrivs och som sker pågrundval av statliga anslag, där tanken just är alt skapa större medvetenhetbland företagarna om möjligheterna att ta till vara utsikterna påexportmarknader. Elt stadium i exportera-mera-kampanjen är att man på grundvala v de intensiva kontakter som man har drar slutsatser. Jag vill gärna sägatill S\en atl i den mån det visar sig atl slutsatser av det slag somhan redan dragit bör dras också i övrigt, är regeringen inte främmande för attta fasta på del. Detär intressanl att höra å ena sidan och å andra sidan . säger att frihandel låter fint, men för vem? Jo,fortsätter han, det är för de rika länderna som suger ut de falliga, och möjligenför storfinansen. Del är inte för folken ute i . Tillatt börja med kan man konstatera att i alla internationella sammanhang u-länderoupphöriigen kräver tillträde till väridsmarknaden, förbättrade möjligheterattexportera, att handelshinder tas bort. Det finns naturligtvis en hel delu-landsregimer där ledarna inte helt företräder folket i alla avseenden, menjag tror inte man kan säga all den samstämmiga opinion som i internationellasammanhang kommer till uttryck från skulle så missrepresenlera derasegen tolkning av vad som från deras egen synvinkel är rimligt. har något slags konspirationsfilosofi som går ut på alt i mest vartendau-land är del och som har tagit makten. Menännu mer fascinerande är del ändå alt höra säga att del här är såfiuktansvärt för . säger atl det är rysligt föru-länderna och att det bara är till för atl befrämja våra egna intressen. CariLidbom hävdar alt utvecklingen är så ruskig för - men att denuppenbariigen är mycket bra för . Man kan undra hur detta över huvudtaget kan gå ihop. Delsom kallar för storfinans är väl i många branscher f. n. klämtav den konkurrens som har kommit från nya länder. Del finns en intressantmotsägelse mellan vad herrarna försöker framföra, och den bör kunna påpekas. talar om slavarbetariönerna i de nya industriländer som växer fram,trorjag inte det är riktigt lätt för honom att finna belägg för det - om han skullegöra sig besvär med att försöka la reda på hur verkligheten är. Jag tror attredan ett ytligt studium skulle ge vid handen att lönenivån i säg ärklart högre än lönenivån i och att lönenivån i ligger klartöver lönenivån i Sri Länka eller . Ävenom man kan knyta synpunkter till hur utvecklingsprocessen i många länder gårlill, leder den väl ändå på det ena eller andra sättet till att man så småningomför en löneutveckling och förbäurade levnadsvillkor för folket i mycket bredakretsar i de olika länderna - precis som vi faktiskt har fött i vårt eget landnär vi under historiens gång har gått igenom motsvarande process. Menalldeles oavsett hur det förhåller sig i detla avseende måste vi på nytt slåfast atl vad vi än tycker om det ena eller del andra landet som håller påatt utveckla slagkraftiga industrisektorer och vad vi än säger i , såkommer detta ändå inte atl vara avgörande för huruvida företagen i vårt egetnäringsliv kommer att kunna hävda sig ute på de internationella marknaderna.Hur mycket vi än talar här, kommer det i alla fall inte atl leda lill attAlfa-Laval kommer att kunna ge sysselsättning och extrainkomster till ,om det skulle vara på det viset att andra länder är mer slagkraftiga när detgäller att utöka den typen av produkter, såvida vi inte på svensk sida försökerbehålla vårt försprång. Därför måsle vi erkänna att hälften av vårindustrisysselsättning är beroende av våra exporlmöjligheter och att ettoeftergivligt krav på oss är att vi hänger med i den pågående omställningsprocessen.Och när vi gör det bör vi också kunna ha elt stöd i tanken på att en nykonkurrent inte bara aren ny i Närdel gäller dessa olika metoder atl förbättra kapitalbildningen i sägerCarl att det här inte skall utgöra någon typ av pålagor på företagen,utan att det helt skulle drabba de enskilda löntagarna. Dessa skulle år efterår avstå 3 96 av sina löner till och kollektivacentrala institutioner, vilka sedan skulle dirigera ut pengarna päkapitalmarknaden. Mycket snart skulle dessa kollektiva fonder bli större änhela ATP; till ATP betalas in , men mycket pengar gårockså ut därifrån i form av pensioner. Från de här centrala fonderna skulle detdäremot inte förekomma några utbetalningar i annan mån än alt de lånar ulpengar. Även om bara 3 96 går in till fonderna, skulle de följaktligenmycket snart få ett totalt dominerande inflytande på hela den svenskakapitalmarknaden. Jaghar två synpunkter på detta resonemang. Den ena synpunkten är attjag inte troratt denna typ av centralisering nödvändigtvis är befrämjande för denindustriella utvecklingen och slagkraften, och den andra synpunkten är alt jaginte är helt övertygad om alt man från de enskilda löntagarnas sida ilöneförhandlingar och andra sammanhang skulle vilja avstå dessa 3 frånår. Antagligen skulle man i stället göra som man gjorde åren 1973,1974,1975 och1976 när olika löneskatter höjdes, nämligen vid förhandlingsbordet försöka attkompensera sig. Allt tidigare tal om att man i förhandlingarna skulle ta hänsynlill ökade löneskatter har ju inte förhindrat alt det blivit Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt 5 protokoll 1977/78:96-97 Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt mycket kraftigakoslnadsslegringar, som de facto har varit så stora att regeringen i sinasträvanden att fö någon ordning på finanserna tvingats att inte bara justeraväxelkursen utan faktiskt även plocka bort 2 96 på den allmännaarbetsgivaravgiften. BERTILMÅBRINK (vpk) kort genmäle: Herrlalman!Herr Burenslam sätter likhetstecken mellan storfinans och arbetarklasssåväl i som i . Det är verkligen att göra analysen enkel försig! Jagframhöll att det inte är befolkningsmajoriteten i och inte hellerarbetarklassen i del här landet som tjänar på atl svenska multinationellabolag, uppbackade av den , etablerar sig i exempelvisLatinamerika. Jag frågar: På vilket sätt har detla kommit den bredabefolkningen till godo? gör en jämförelse mellan och . Delären helt meningslösjämförelse. Men positivt äratt herrBurenstam här sagt och bekräftat att det kapitalistiska systemet, delsystem som och hans borgeriiga regering så hårt slår vaktom, kommer alt fungera på det här sättet. Det kommer alt resultera i vad som händeri , det kommerait resultera i vad som händer i . Detkapitalistiska systemets mekanism fungerar på det sättet. Jag tycker atl del ärvälgörande att är så ärlig att han erkänner det. HerrSven i springer förbi hela problematiken. Jag har ställtfrågan: Kan vi vara oberörda av vad som händer i -massmördandet,tortyren, förföljelsen av befolkningsmajoriteten? Kan vi vara oberörda av dettasamtidigt som vi har svenska storföretag etablerade i dessa länder, vilketinnebär alt de direkt understödjer de regimer som bedriver denna politik? Hurskall vi kunna las på allvar av dessa människor i när denborgerliga regeringen med patos talar om solidaritet med de fattiga och ombehovet av en rättvisare ekonomisk väridsordning? Hur skall folk i de härländerna kunna ta sådant på allvar? Hur kan man påstå atl den verksamhet som desvenska företagen nu med alltmer ökade investeringar bedriver i dessa länderskulle ha någonting med rättvis ekonomisk väridsordning all göra? Det ärverkligen alt helt ha missförstått vad den tredje väriden menar med sina kravpå en rättvisare ekonomisk väridsordning, . () kortgenmäle: Del förefaller som om jag'skulle kunna hålla med på en punkt. Skall vi i längden kunna hävda oss som frihandelsnation ochskall vi kunna klara sysselsättning, materiellt välstånd och social omvårdnad,så måste vi ha en industri som har sitt försprång kvar, eller återvinna delförsprång som vi har förlorat. Det är ingen tvekan om detta. Det är ju deltasom gör hela problematiken med sparandet och industriinvesteringarna sådramatisk och så betydelsefull för inför 1980-talel. Detär fråga om slora kapilalbildningsbehov, och det är naturligtvis också fråga omall justera upp lönsamheisnivån i företagen, därför att denna under de senasteåren onekligen har varit något låg. löntagare är villiga atl slällaupp på delta och säga: Får vi del i vinsterna genom löntagaraktier och för viett infiytande över investeringarna skall vi avstå löneutrymme och låta pengarkanaliseras till företagen. Det är väl en nationell tillgång att löntagarna iSverige har denna attityd till problemen och viljan att hjälpa till. Låt inteera fobier driva er att bara blankt avvisa lönlagarna när de kommer med dettaerbjudande, och försök inte alt skrämma löntagare med diverseskräckbilder om tvångssparande och annat som skulle föreslås här i gigantiskklass! Vikänner igen delta från ATP-stridens dagar. Jag och förmodligen också StaffanBurenstam minns högerns affischer från . "De skall ta 25 öreav varje krona du tjänar", helte del då, och det verkar som om herrBurenslam är på väg mol en liknande skildring . Lönlagarna har intedenna trångsynta egoistiska inställning; de är villiga atl avslå löneutrymmedärför att de begriper alt detta är nödvändigt för att klara företagen i morgonoch . Det är nödvändigt för att jobben skall kunna tryggas. Detär elt utbyte som räcker från deras synpunkt under förulsätlning att de ocksåfår litet inflytande på investeringarna i framliden. Jagvill för ögonblicket avslå från alt föra den härdebalten vidare. baranågra ord om , och liknande stater. Jag tror atl StaffanBurenstam skall akta sig för all msa för långl i tangentens riktning ochutfärda för mycket garantier för de lysande förhållandena i dessa stater. Vadjag påstod i all enkelhet var alt det förekommer etl missbruk avväridshandelssyslemets regler och staters nationella frihet, om man så vill,när man inrättar frizoner, drar dit multinationella företag med deras datoreroch teknologi, befriar företagen från skatter, arbetarskyddsregler, fackföreningaroch allt mellan himmel och jord. När man sedan slänger in dessa företagsprodukter på väridsmarknaden utsätter man solidariteten också i den rikavärlden för stora påfrestningar. Det blir jobbigare försvenska arbetareexempelvis i lekoindustrin atl acceptera frihandeln på sitt område, om de vetatl de som tjänar på den icke ens är arbetarna i utan möjligen en delkompisar lill regimen och en del kapitalister i landet. Detfinns ett samband mellan sättet att utnyttja frihandelsreglerna och dennödvändiga solidaritet som måste bära upp dem. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Handelsministern : Herr lalman! Del är bra att intresserar sig förutrikeshandelsfrågorna den här gången, eftersom vi ju i debatten omhandelspolitik och valutapolitik för jämnt elt år sedan inte hade tillfälle atlresonera om hur man borde se på t. ex. importen av tekovaror och andrabetydelsefulla handelspolitiska problem. har tagit upp mångahandelspolitiska frågor. Det är bra, och jag är tacksam över alt han anslutersig till de grundläggande krav som ändå finns på för atl vårt land inteskall hamna alldeles snett. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Tendensentill vad som kan kallas missbruk av frihandelssystemel är vad jag åsyftat i dendeklaration där jag talar om att det är rimligt att de nya länder som kommerfram på världsmarknaden gradvis ålar sig mera av de GATT-skyldigheler som defacto finns men som man inte har lagt på dessa länder medan de befunnit sig ien tidig fas av sin utveckling. Om man gör del blir det också lättare för ossindustriländer och över huvud taget för väridsekonomin att salsa mera på altstaga upp utvecklingsanslrängningarna hos de länder som fortfarande släparmyckel långl efter i utvecklingsprocessen.