prot · G109143 · 1977-12-31 00:00:00 — Blir de robustare och mera diversifierade arbetsmarknadernakanske ännu viktigare om den enskilde skall kunna garanteras enviss trygghet i boende och sysselsättning? De tendenser till ökaddecentralisering inom de större förelagen som gör sig gällande kan istället komma att öka regionalpolitikens möjligheter. Dessa och andra frågeställningarmåste noga analyseras och övervägas inför de regionalpoliliska beslut somriksdagen skall fatta . Densolidariska lönepolitiken och dess konsekvenser får inte heller glömmas bort idelta sammanhang. Vi har en lönebildning, den solidariska lönepolitiken, sompåskyndar utslagningen och omvandlingen, som vi har mål i fråga omregional balans och trygghet i anställningen som kräver och leder tillminskad röriighet. kan naturligtvis döljas med subveniionering,men vi kommer inte att kunna göra hela vårt land till ett stödområde. har vi att ta ställning till en lång rad motioner från i stort sett helaSverige, som dramatiskt vittnar om de stora svårigheter de flesta län brottasmed. I ulskottsbelänkandet finns också utföriigt redovisat de många åtgärderregeringen vidtagit för alt bemästra krisen. Min kollega kommer isitt anförande att bl. a. beröra de frågor som rör länsplaneringen,ortsklassificeringen och befolkningsramarna. Delär viktigt att inte glömma bort alt regionalpolitiken varit en lyckosampolitik och att vi ända fram till de akuta svårigheterna kunnat notera enförbättrad regional balans och förbättrade sysselsättningsmöjligheter iskogslänen. Det finns all anledning all tro att när ekonomi saneratsoch svenskt näringsliv återfått sin konkurrensförmåga så återkommerförutsättningarna för en framgångsrik regionalpolitik. Införkommande regionalpolitiska beslut vill vi från moderat håll betona bl. En god företagsmiljö över hela landet som grund förregionalpolitiken. Åtgärder med verkan på hela regioner,differentierade taxor och avgifter, utvidgning av transportstödet m. m. i syfteall skapa likvärdiga förhållanden mellan regioner. Och här vill jag fästakammarens uppmärksamhet på ett särskilt förhållande. I och med att denallmänna arbetsgivaravgiften helt avvecklas försvinnerden fördel som det inre stödområdet haft i den lägre arbetsgivaravgiften. Jagmenar att glesbygden måste återges denna konkurrensförmån genom en sänkning avt. En minskning av avgiftsbelaslningen har den storafördelen att den kommer såväl redan verksamma som nyelablerade förelag tillgodo. Ökat stöd till basnäringarna jord- och skogsbruk.Delta önskemål är på väg alt realiseras i den borgeriiga regeringens jordbrukspolitik. Utöverdet här vill jag betona behovet av att den offentliga sektorn får en ökaduppmärksamhet i del regionalpolitiska arbetet. Skall de regionalpolitiskamålen kunna uppnås, är det helt nödvändigt alt den offentliga sektorn gör vadden kan för atl decentralisera sin verksamhet. Regionalpolitiken syftar till att medborgarna i hela landel skall hatillgång lill arbete, service och god miljö. Det är en bra målsällning.Regionalpoliliken kan emellertid inte och bör inte heller syfta till att göraalla delar av vårt land exakt lika. Det går inte atl fiska lax på ,lika lilel som Operan och Dramalen finns runt hörnet i Sorsele.Regionalpoliliken måste på bästa sätt la till vara och utveckla varje regionstillgångar och särskilda förulsällningar. Härmed ber jag atl få yrka bifall lill arbetsmarknadsulskoltetshemställan i betänkandet nr 23. () kongenmäle: Jag har väl i och för sig inte så mycket att säga i anledning av vadMargaretha anfört, men hon ställde en fråga som löd så här: Hurhade lägel varit i skogslänen, om den socialdemokratiska regeringen hade suttitkvar? Jagär helt övertygad om all det hade varit ett mycket bättre och positivare läge.Vi hade t. ex. sannolikt haft ett högre bostadsbyggande. har vi bostadsbristi de fiesta kommuner, och det påverkar också möjligheterna atl drivaregionalpolitik. Kommuner med stor bostadsbrist säger, om ett företag villbygga ut eller nyelablera, atl del finns tyvärr inga bosläder ål personalen.Det är klart atl då flyttar det företaget till någon annan kommun där man hardet bättre ställt på bostadsmarknaden. Jagär också helt övertygad om alt vi under en annan regering skulle ha fåll igenomett krav som vi har drivit väldigt länge, nämligen kravet på ökad prospekteringav uranlillgångar. Där kan det skapas många hundra syssel-sältningslilirällen iglesbygden, men den nuvarande regeringen har som bekant satt sig på tvären idel fallet. Sedantalar man om arbetsgivaravgiften. Jag vill påstå att inga eller i varje fallytterst få nya jobb har skapats till följd av att man har slopatarbetsgivaravgiften. Det är helt andra faktorer som styr viljan atl nyanställamänniskor hos etl företag. Del måste finnas en orderbok, det måste finnas enefterfrågan för atl man skall vilja anställa ny arbetskraft. Dethade varit bättre -jag upprepar det - om man hade lagt dessa pengar i enstrukturfond och i stället vidtagit riktade åtgärder. Vi socialdemokraterkritiserar de borgerliga därför att vi menar alt man inte framgångsrikt kandriva en regionalpolitik som bygger huvudsakligen på generella åtgärder. Delmåste i stället vara en kombination av generella insatser och insatser som ärdirekt destinerade till de orter och områden som har det besväriigt medsysselsättningen och utvecklingen över huvud tagel. (vpk) kortgenmäle: Man blir ständigt förvånad som lyssnare under denna debatt. Talesmannenför moderata samlingspartiet har övergått till den decenlralisliskaregionpolitiken. Det är ju intressant, för det är någonling helt annat än designaler man hörde under den förra regeringen, när vi från vpk hade anledningall kritisera de centralistiska inslagen - de alltför koncentrationsvänligainslagen - som vi menade fanns i den dåvarande inställningen till regionpolitiken.Då var ju alltid på den linjen atl just de avsnitten skulle destödja och sympatisera med. Fårjag fråga: Hur klarar av den omkopplingen -att , medsill parti i regeringsställning, försöka företräda den politik som man underden förra regeringen motarbetade, och försöka motarbeta den politik man i allaväsentliga avseenden slödde under den förra regeringen? Sedanmåsle jag också slälla en annan fråga. anförande ärsjälva stommen att del som skall rädda landel, skapa ökad regional balans osv.,är nyförelagandel, det privata kapitalet, den privata Tror nuMargaretha själv på detta, eller lever hon i en total skenvärld? Denbeskrivning hon ger och de förhoppningar hon uttrycker strider ju helt ochhållet mot alla kända och konstaterade utvecklingstendenser inom delkapitalistiska systemet. Där är det obönhörligen så, alt ju högre stadium ikat)italismens utveckling man når, desto hårdare blir utslagningen av småförelag, desto svårare blir det att få till stånd något lokalt nyföretagande iliten skala. Den miniminivå som krävs för att man skall kunna nyelablera sig ien bransch stiger ständigt. Detta är en obönhöriig ekonomisk lag underkapitalismen. Det är därför som vi har fåll en ständigt minskandesmåföretagsamhet och en ständigt ökande koncentration. Denna utveckling harMargaretha och hennes regering understött genom atl här i riksdagenrösta för koncentrationsprocessen när del gäller handelsslålsindustrin ochspecialslålsinduslrin. Där är del ju inte fråga om nyföretagande, där är detfråga om alt den ena bruksorlen efter den andra skall läggas ned och driftenkoncentreras. Vilkaförhoppningar kan man då, , slälla på en privat industrisom minskar sin sysselsättning här i , som exporterar kapital, somskapar en mängd nya arbetstillfällen i utlandet som den inskränkersin verksamhet här? ()kort genmäle: Jag lyssnade lill vad sade beträffande sänkningen avarbetsgivaravgiften, och del var tvärtemot de informationer jag har fått närjag har rest, t. ex. i skogslänen, och träffat förelagarna. Där har man istället sagt mig alt man tycker att sänkningen av arbetsgivaravgiften varitvärdefull men all man är bekymrad över att den delen av regionalpolitikenskall så att säga jämnas ut eller försvinna . Jagtycker atl detta är en sak som den borgeriiga regeringen måste allvarligtundersöka. Sedanärdet väl ändå så, , att del från företagens synpunkt måste varaell mindre problem att skaffa tjänstebosläder till sina anställda än att överhuvud taget inte kunna sälja sina produkter. Det senare förhållandet är ju delallt överskuggande problemet i den ekonomiska kris vi har . Attfå debattera med är, tycker jag, i allmänhet ett nöje, men i daghade jag litet svårt att följa en del av det Svenssson har atl säga. Hanfrågade: Vad betyder decentralislisk politik? Det är naturligtvis en tolkningsfråga, och svarel beror också på vad iden decenlralisliska poliliken del är vi lalar om - befolkningstal ellerbefolkningsramar eller den mindre och medelstora förelagsamhelen. Men har viglädjande nog internationellt sett ett näringsliv som är geografiskt oerhörtfritt, och delta tycker jag alt vi bör slå vakt om. Det finns all anledning attförsöka främja de mindre och medelstora företagens utveckling. Vadjag tror kan rädda det här landet är svenskarnas allmänna flit och duglighet.Jag hoppas på växtkraften i befinlliga företag och på etl nyföretagande samtpå att vi vinner valel 1979, så atl vi åter får en borgeriig regering, som är beredd atl satsa påmarknadsekonomins livskraft. Jag tror naturligtvis inte - som gör- på alt det som skall kunna rädda del här landet är socialism. talade i etl tidigare inlägg till om kapitalexport.Detta fick mig att fundera: Är det inte ändå så, all den värsta kapitalexportsom del här landel har drabbats av är att vi tvingas sälja våra varor påexportmarknader till underpris som inte ens täcker kostnaderna för attproducera dem? BIRGERNILSSON (s) kort genmäle: afUgglas talade om situationen iskogslänen. Det är klart atldelta är en intressant frågeställning för den som är bosalt där uppe och harkunnat följa utvecklingen . Denförra regeringen utlokaliserade genom insatser via investeringsfonderna ochlokaliseringsstöd en del små och, som vi tyckte, växtkraftiga förelag lill mittlän. håller grunden på alt rasa för dessa företag. Del är väl del som göralt vi känner så stark oro. Jag skall bara la etl exempel, som är aktuellt ochfärskt. ABPartner, som tillverkar motorsågar, lokaliserades till med hjälp avlokaliseringsstöd i olika former. håller detta förelag på alt gradvisavvecklas. Det betyder att drygt 200 anställda troligen kommer alt få sparken. Jag dristar mig att fråga , somjag vet har vissa intressen i Kinnevikskoncernen, hur hon ser på avvecklingenav företaget och hur hon över huvud tagel ser på tendensen atl undan för undanrasera en stor del av de förelag som har byggts upp i delta län lack varelokaliseringsstöd och aktiva insatser från den förra regeringens sida. (vpk) kortgenmäle: afUgglas frågar nu: Är inte den värsta formen avkapitalexport den som sker genom atl de svenska exportörerna måste sälja sinavaror lill underpris? Jo, del är möjligt. Det är naluriigtvis ingen bra formför kapitalexport. Mengör då inte reflexionen: Vad är det för ekonomiskt systemsom råder i den del av väriden där människor först måste stå i lunga ochsmutsiga arbeten och producera, med sin kropps och sin hjärnas arbete, högar avmalm, stålämnen, massa m. m. - och där del ekonomiska systemet sedan plötsligtinte vill ha dessa varor? råder nöd och massarbetslöshet i allakapitalismens länder. Tror inte atl det privatakapitalistiska systemet är ansvarigt för denna utveckling - det privatakapitalet, som ständigt och alltjämt drar sig tillbaka från investeringar här iSverige och exporterar miljarder lill andra länder där del kan trycka nerarbetarklassen, där del finns reaktionära regimer, där del saknas fackligarättigheter? Ärdet det kapitalel som har ökat sysselsättningen genom sina utlandsinvesteringarpå ett par hundra tusen arbetstillfällen som det har minskalsysselsättningen här hemma? kapital, med sin minskandesysselsättningsbas här i , som skall rädda sysselsättningen i landet ochåstadkomma de nya sysselsättningstillfällena? Hurfår afUgglas detta all gå ihop? Del är ju bara illusioner, och delgrövsla av allt är denna privala förelagsamhet! Vad har den gjort för attstödja ? Den enda förelagsamhel som åstadkommit några verkligainsatser i är den statliga företagsamheten - som man kan kritisera,och som även vi kritiserar, så som den nu ser ut. Men hur tror Margarelha afUgglas all det är med förhoppningarna om atl den minskande småföretag-samhetenoch den minskande privala industrin någonsin skall kunna utgöra en bas för attskapa regional balans och ökad sysselsättning? Detta måsle ju afUgglas inse är illusioner, eftersom det strider mot hela lagbundenheten ochutvecklingstendensen i det system som kapitalismen utgör. Margarethaaf blev patetisk när hon talade om det socialdemokratiska förslaget.Hon menade atl del skulle innebära alt man tog ifrånföretagsägarna/kapitalägarna det kapital som de sparat ihop och satt in i sinaförelag. Minrepliktid är slut . Avslutningsvis vill jag bara säga all detsocialdemokratiska fondförslaget är intressant på det sättet alt det för varjeavsättning lill fonden ger en ännu större skattelättnad åt det privatakapitalet - det är således ingen som helst risk för alt del privata kapitaletskall bli utköpt! MARGARETHAAF () kort genmäle: Till : Jag tycker nog ändå atl det är bättre alt ha etlekonomiskt system som producerar varor och tjänster än att ha ett ekonomisktsystem å la det socialistiska, där det ständigt råder brist på varor ochtjänster, särskilt för konsumenterna. Till : Jag tyckte det var positivtnär Partner etablerade sig i . Det är självklart atl man får beklagaden utveckling som sedan har skett. Företaget kan inte sälja sina produkter pådet sätt som man hade förutsatt. vet säkerl all resten avföretaget är lokaliserat lill , som är en annan region som inteheller har det så lätt med sina arbetstillfällen. Jag har med stort intresse lyssnat lill den här debatten. Den har späntöver ett vilt fäll alllifrån regionalpolitik till näringspolitik. Del kan varabefogal, eftersom regionalpolitiken ju i hög grad är beroende avnäringspolitiken i fråga om den allmänna förutsättningen förden industriellaverksamheten. Jagupphör aldrig alt förvånas över hur den socialdemokratiska oppositionen lyckasmed konststycket all tala om att de enskilda företagen sviker sitt ansvar ellersom någon här sade "raserar vad som är uppbyggt". Jag förmodaratt vederbörande då tänkte på de enskilda förelagen. ärdet deenskilda företagenman litar till förden industriella sysselsättningen, inte minst iregionalpolitiskt avseende i inland. För att ta ett exempel ärdet ihög grad de många små företagen som bidrar lill atl uppehålla sysselsättningen. Kanman verkligen från oppositionens sida i längden fortsätta med den här mycketenkla exploateringen av primitiva känslor av motsättning mellan kapital och arbetesom man säger, när man ändå i detta biandekonomiska samhälle är tvungen altrepliera på de många små enskilda företagens insatser för att säkrasysselsättningen? Det aren bland många frågor, som man ställer sig efter att halyssnat på den här debatten. Jagskulle emellertid här litet kon vilja kommentera frågor som rör denregionalpolitiska planeringen, eftersom den ju är grundläggande för denregionalpolitiska inriktningen på . Den proposition som vi nuplanerar för nä.sla vår har i huvudsak två väsentliga underiag för sinaförslag, dels sysselsättningsutredningens regionalpolitiska delbetänkande, somvi räknar med skall komma , dels länsstyrelsernas rapport 78. Viräknar också med an FRU (expertgruppen för regional utredningsverksamhet)kommeratt bidra dels med en utvärdering av det regionalpolitiska stödet, somkommer alt föreligga , samt med ell förslag lill ett nyttforskningsprogram. Denambitiösa upptrappningav region;i)politiken, som har .sketl under den nya regeringensansvarslid, kompletteras alltså av atl man här successivt höjer ambitionernalångsiktigt när del gäller alt utforma regionalpoliliken. 1978 årslänsplaneringsrapporl är det första fullt utförda exemplar på den årligenåterkommande uppföljningen av utvärderingen av länsplaneringen. Vi har givitlänsstyrelserna vissa särskilda uppdrag som kommeratt redovisas i rapporten.Det rör sig bl. a. om en utvärdering av ortsplanens roll i samhällsplaneringen.Etl annat uppdrag som länsstyrelserna har och som vi väntar o.ss myckel av ärkartläggningen av sysselsätiningsförhållandena i lokala arbetsmarknader. Del ärett försök till ett verklighetsanpassat sätt alt diskutera människorssysselsättningsproblem. Det är tänkt som ell underlag för kommunernas bebyggelseplanering,för trafikplaneringen och för arbetsmarknadspolitiska åtgärder, och delarbetet sker i nära samarbete med länsarbetsnämnderna och berörda kommuner. Jagvill också idet här sammanhanget nämna-någon tidigiire debattör har varit innepå samma tema - uppdraget till länsstyrelserna all undersöka möjligheterna decentralisering inom den offentliga sektorn i länet. Om länsstyrelsernaverkligen har trängt in iden frågan, tror jag att man kan vänta sig åtskilligaintressanta uppslag på delta område. 1978års länsrapporter kommer också att remitteras till vissa statliga myndigheter.Det är i första hand de regionalpolitiskt mest betydelsefulla verken som fårmöjligheten atl säga sitt i anslutning till länsrapporterna. Härhar också länsplaneringen 1980 varit uppe lill debatt och den har ju ocksådiskuterats i utskottet, vilket framgår med all önskvärd tydlighet avulskottsbelänkandet. Jag kan gärna vitsorda att det är en arbetsam process somsätts i gång i och med länsplaneringen 1980. Jag har noterat att det Nr 143 finns röster som f n. talar mot en ny länsplaneringsomgång. Onsdagenden "" '" ''''"''' vidare med genomförandet avlänsplanering 74 och säger 17 mai 1978 ' kunnat notera en påtaglig planeringströtthet. Det är klart alt vi har noteratatl man på sina håll i länsstyrelserna anfört vissa betänkligheter men Resional utvecklins '' "" naturligtvis,alldeles oavsett detta, varit naturligt alt se länsplaneringsarbetet som ettfortlöpande arbete för en effektivare och bättre regionalpolitik. Det hardärför varit naturligt att utveckla våra anvisningar i riktning mot meraprobleminriktade planeringsdokument med mindre av sifferexercis. Samtidigtkan jag inte komma ifrån atl en hel del av planeringskritiken egentligenbottnar i en litet väl snäv, jag vill inte säga inskränkt, uppfattning om vadsom egentligen är regionalpolitiska åtgärder- i den mån det nu inte helt enkelthar rört sig om en diskussion om något som egentligen rör den obolfärdigesförhinder i sammanhanget. Fårman genom länsplaneringen tillfälle atl påverka den statliga budgetprocessen,så är detta en åtgärd så god som någon, och del är en grundläggande åtgärd föratt vrida samhällsutvecklingen i mera decentralislisk riktning. Och får mantill stånd ell samspel med sysselsättningsplanering skapar ocksådetta goda möjligheter alt påverka. Jag finner för min del flera argument föralt en ny omgång är angelägen, men det är särskilt två av dessa som jag i dethär sammanhanget vill ta fram. Del ena rörde nya riktlinjer förregionalpolitiken, som lade fast iarbelsmarknadsutskotlets betänkande. Denna nya inriktning för politiken måstenaluriigtvis översättas i mera handfasta riktlinjer för planeringen i de skildalänen, så atl man skall kunna påverka skeendet på ett nytt och effektivt sätt,som var främmande för den gamla regionalpoliliken. Detär alltså en aktivare regionalpolitik som är målsättningen med den nyaplaneringsomgången. Del inhiberande av länsplanering 80, som kritikernaförordar, måste alltså bottna i att man vill ha en lägre ambition. Man villirappa ned de regionalpolitiska ambitionerna. Men delta är för det parti jagföreträder en helt oacceptabel attityd till frågan. Detandra argumentet, som jag anser vara centralt för den nya länsplaneringsomgången,har med den länsdemokratiska reformen atl göra. Länsde-mokratikommiiténs arbeteinnebär sannolikt alt det kommer att öka landslingens inflytande överlänsplaneringen. Det kommer att öka påtagligt, och det är därför som jag somhuvudansvarig för regionalpoliliken i anser det vara avstörsta betydelse att vi skapar möjligheler förlandslingen lill ell ökat inflytande och ansvarstagande. I del sammanhanget ärdenna nya länsplaneringsomgång 1980 ett avgörande dokument och en centralinsats, eftersom landstingen förhoppningsvis får delta aktivt i utvärderingenav det material, som kommer fram med denna länsplanering. () kortgenmäle: Jag vill kvittera vad sade i sitt anförande. Inte hellerjag upphör alt förvånas över industriministerns påslående att den nuvaranderegeringen för en ambitiös och framgångsrik regionalpolitik. Jag gör alllidreflexionen att den människa, som kan göra en sådan bedömning av den nuvaranderegionalpolitiken, aldrig kan ha besökt en arbetsplats, speciellt inte iskogslänen. Sedansäger att vi för en primitiv argumentation från oppositionens sida.Ja, det är väl primitiva argument, om man lägger upprepade motioner medkonkreta krav på en ökad tillväxt i ekonomin, med förslag till atl stimulerainvesteringarna inom den privata och den statliga sektorn. Över huvud tagel närman som socialdemokraterna väcker en rad av motioner, som alla syftar till allskapa bättre fart inom det svenska näringslivel, karakteriserar industriministerndel som primitiva argument från oppositionen. Då måste jag anmäla en vissförvåning även på den punkten. Vadsom skett efter 1976 kan inte betecknas som en aktiv regionalpolitik. HerrÅsling behöver bara åka runt i skogslänen -1, ex. i sitt eget län - för atluppleva hur de induslrier som skulle utgöra basen i en fortsalt regionalpolitiknu antingen har anställningsstopp, avskedar människor eller varslar omnedläggning. Ärdet delta regeringen kallaren aktiv regionalpolitik,då har visanneriigen mycket olika uppfattningar om den saken. Närdel gäller länsdemokraiin har vi från socialdemokratiskt håll den bestämdauppfattningen atl länsplaneringsarbelel skall ligga kvar hos länsstyrelserna.Om vi överför det på landstingen finns det en risk för atl vi i framtidenskapar ett syslem av delstater, och i ett sådant syslem blir del de starkalandslingen som kommer all råda över de svaga. Jag ser en fara i detta på långsikt. Jag upphör heller aldrig att förvånas över , mennaluriigtvis blir jag också litet imponerad av min gamle länskollega, som -heltoberörd av vad som rör sig i liden, av den ekonomiska utvecklingen, aveftersatta stukturproblem, av exportutvecklingen, av vad som händer i våromvärld - tillskriver effekten av våra åtgärder en lägre regionalpolitiskambition hos den nuvarande regeringen än hos den föregående. Med det sättet allresonera kan man ju bevisa vad som helst, men det har ingenting med en reellsakdebatt atl göra. Detär ju alldeles uppenbart att vi här i landet har försummat alt ta itu med vårastrukturproblem. får vi göra del i den sämsta länkbara konjunktursituation.Vi har försummat vår konkurrensmässighet. vi har levt över våra tillgångarunder och alltså försämrat våra möjligheter på exportmarknaderna.Men det är naturligtvis från synpunkt betydelselösa bagateller. Erkänndå åtminstone att det i de reella ställningstagandena har skett en väsentligupptrappningav ambitionsnivån närdet gäller regionalpolitiken! exemplet kommunala industrilokaler.Nu skall det äntligen finnas en chans för mindre orter i glesbygden, ulanmöjlighet atl ackvirera förelag i kamp med andra orter, all erbjuda den favörenatt de har en industrilokal atl offerera. Socialdemokraternas motion ochreservation är obegripliga i sitt fördömande av dessa industrilokaler. Det är irealiteten etl socialdemokratiskt avståndstagande från de små orternasberättigande atl leva vidare och utveckla sin arbetsmarknad. Borttagandetav arbetsgivaravgiften och kompensationen lill det inre stödområdet i form avextra vägbyggnad talar inte om, inte heller om den relativt settenorma satsningen på näringsliv, som är utan motstycke i svenskregionalpolitik.