prot · G109157 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag har tidigareidag försökt peka på en rad åtgärder som håller på all leda fram lillpositiva resultat, bl. a. på det område som senast var inne på,nämligen bostadsbyggandet. Vi har ökat bostadsbyggandet från 52 000 lägenhetertill 60 000, alltså med 8 000 från den nivå som bostadsbyggandet f ö. också lågpå under den socialdemokratiska regeringens tid. varbostadsbyggandet exakt lika slort som . Vi har alltsålyckats vända utvecklingen, inte bara jämfört med den tidpunkt då vi börjaderegeringsarbeiet utan också jämfört med den tid som låg före oss och somsocialdemokraterna hade ansvaret för. Fårjag så beröra något av det som log upp. Jag är medveien omalt mina meddebattörer nu inte har rätt till någon ytteriigare replik. Därförskall jag bara kortfattat kommentera de senaste inläggen. Detär att påstå litet för myckel, , all säga att jag är nöjd medsituationen . Det är jag givetvis inle. Del finns åtskilligt att göra föratt förbättra läget för dem som är arbetslösa. Ingen politiker kan varanöjd så länge någon går arbetslös, i synnerhet när del gäller ett så slortantal ungdomar. Jag har inte sagt att jag är nöjd, men jag harpåstått att de åtgärder som har vidtagits är av riktig natur och håller på altleda till positiva resultat. Vidaretycker jag att den ljusa bild som menade att jag målade uppverifieras på ett sätt av henne själv i hennes första inlägg, då hon sade naturligtvis kan med statistik visa alt det var lika svårt i en tidigarelågkonjunktur. Då måste hon ha syftat på de siffror som jag hänvisade till frånbörjan av rörande den foregående lågkonjunkturen, dåarbetsmarknadsläget var minst sagt - och del är försiktigt uttryckt, Anna-GretaLeijon - lika besvärligt. Del var i siffror betydligt värre. Det är dock intenågon tröst. Jag skall inte heller slå mig till ro med det. Jag tyckeremellertid att oppositionen skall vara försiktig, när den attackerar regeringenfastän regeringen i en utomordentligt svår konjunktursituation lyckats hållaarbetsmarknaden bättre uppe än socialdemokraterna själva förmådde i en lågkonjunktursom inle var så svår som den nuvarande. Fårjag tillägga några ord om trygghetslagarna, som båda debattörerna log upp. Jaghar sagi all man har funnit anledning alt se över irygghelslagstift-ningen.Lars log delta lill intäkt för att man nu ger efter förarbetsgivarparten. Vilka dokument finns lör del påslåendet, ? Jagvet all jag inle sagt någonting som verifierar ett sådant uttalande. Riksdagenhar förklarat all del efter finns motiv för all gå igenomtrygghetslagsliftningen och se om den har fungerat på det sätt som man tänktsig. Även de nuvarande oppositionspartierna slår bakom ett sådant uttalande, ivarje fall socialdemokraterna. Jag minns inle på rak arm hur vpk ställde sig.Efter finns del goda skäl all granska trygghetslagsliftningen, ochdet är vad denna statliga utredning gör. Jagkan meddela kammaren all utredningen startar med all göra en mycket bredkartläggning av de påståenden som gjorts både från löntagarhåll och frånarbetsgivarhåll. Del är enda möjligheten all fa en någorlunda balanserad debattom hur trygghetslagsliftningen har slagit. Del är inle fråga om att försämravare sig lorden ena eller den andra sidan utan del gäller alt slå vakt omsystemet och göra en bra lag bättre. Jaghåller med om alt det kan finnas motiv för all informera bättre omtrygghetslagsliftningen. Också jag tror att det finns en del psykologiskaspärrar som man skulle kunna undanröja genom all tala om hur lagen är uppbyggdoch vilka möjligheter som finns alt göra den mer flexibel för dem som inträderpå arbetsmarknaden. Det är särskilt där kritiken har satt in, och då bör man jufölja den vanliga vägen här i samhället, alt de som har ansvaret för all geinformation skall göra del. Jag har också noterat all utskoltsmajorileten harskrivit att denna information behöver komma i gång. och jag är beredd all påolika sätt verka tor bättre kunskap om den nuvarande lagstiftningen. Tredjevice talmannen anmälde alt och anhållit alt tillprotokollet få antecknat att de inle ägde rätt lill ytterligare repliker. "Arbetslösheten är ett gissel, som vi ständigt måste vara bereddaatt bekämpa, vem det än drabbar. Men för den som är ung, för den som stårberedd att la stegel ut i vuxenvärlden med allt vad del innebär avframtidsdrömmar och förhoppningar blir arbetslösheten en särskilt tung börda.Ett meningsfullt arbete ökar motståndskraften mot allt som verkar nedbrytande.Alt sakna den grunden skapar lätt roilöshel i tillvaron och ger självtillitenen knäck." Delhär är ett citat ur den rapport med åigärder moi ungdomsarbetslöshet som enarbetsgrupp inom lade fram 1975. Ordenär lika giltiga som då.Bland förslagen lill åigärder fanns sysselsällningsgaranlin. Del var förstagången vi talade om all alla ungdomar borde garanteras arbete, utbildning ellerpraktik. behandlar vi en proposition som redovisar insatsersom är nödvändiga för all vi skall närma oss det målet, är alla partierberedda alt ställa upp bakom kravet på all ungdomar skall kunna ta arbeie,utbildning eller praktik. Delbehövs mer än någonsin åtgärder för alt komma till rätta med ungdomsarbetslösheten.Läget på arbetsmarknaden är kärvt. Den totala arbetslösheten minskadevisserligen med 7 000 personer - den ligger nu på 89000 - och antalet lediga platser har ökat med nästan 15 000. men ungdomarnasarbetslöshet hargått upp till 36 000. Av de 89 000 ärdet alltså 36 000 ungdomarsom inte har något arbete. är ca 30 000 ungdomar sysselsatta iberedskapsarbete och kanske drygt 20 000 i arbetsmarknadsutbildning. Ungdomarnassvårigheter på arbetsmarknaden beror inle enbart på lågkonjunktur ochstrukturella problem utan också på att arbetsmarknaden förändrats. Del har allgöra med en långsiktig trend som också har sin motsvarighet i andra länder.Redan under högkonjunkturåren visade del sig alt ungdomarna hadesvårt att få jobb direkt efter skolan, och vissa kvartal under åren 1971.1972och 1973 hade vi högaarbeislöshelssiffror lör ungdomar i åldern . högreiin vi har i dag-första kvartalet 1972 var 41 700 ungdomar arbetslösa - även omvi då inle hade de resurser vi har när del gäller arbetsmarknadsutbildningoch beredskapsarbete. Arbetsmarknadenav utmärks bl. a. av att arbetstillfällena är koncentrerade tilltätorterna och till stora arbetsplatser och alt arbetsuppgifterna har blivit meruppdelade och specialiserade. Det ställs krav på yrkeskunnande,specialkunskaper och arbetslivserfarenhet. Del ställs krav att arbetskraftenskall vara välutbildad, effektiv och rörlig. Vanligajobb för ungdomar som var nykomlingar på arbetsmarknaden förr varbiträdesplaiser av olika slag. springpojksjobb och lärlingsjobb. Biirädes-ochspringpojksjobben har rationaliserats bort. och skolan har övertagitlärlingsutbildningen. har ungdomarna inle någon egen arbetsmarknad ulanmåsie konkurrera med alla andra arbetssökande om jobben. Deraskonkurrensförmåga begränsas också av arbelstidslagsiiftning ocharbeiar-skyddslagsliftning. Det finns olika hinder - i och för sig bra - förungdomar . Del gäller bl. a. vård- och servicesektorn. Därför har ocksåde 15-16-åringar som vill börja jobba efter nian det svårast. Flickornadrabbas också hårt och då inte enbart av sitt eget traditionella yrkesval ulanockså av arbetsgivares traditionellt skeptiska inställning till kvinnligarbetskraft. Ungdomarnasproblem gäller att över huvud laget komma in på arbetsmarknaden, och ungefär70 96 av de arbetslösa ungdomarna kommer direkt från eller harhoppat av från gymnasiestudierna. De kortlidsui-bildades problem kommer altkräva åtgärder fortsättningsvis. De stora ungdomskullar som lämnar grundskolani kommer också att kräva insatser; Arbetslöshetär alltid ett gissel, men det är särskilt svårt när den drabbar en ungmänniska. Risken är stor alt del ger bestående skador med pessimism,passivitet, dålig tilltro till sin egen förmåga, isolering och avståndstagande fråndet samhälle som inte kan ge en deljobb man skulle vilja ha. Man känner sigmisslyckad när man inte har jobb. EnpojkesägerienDN-intervjuden : "När man märkeratt inget händer fast mangår ofta, ofta på förmedlingen. - Då blir man lätt deprimerad. - Struntar i detliksom. Ligger och sover till mitt på dan. Sen går dagarna liksom.Men man blir ju bara trött av del, och plötsligt måste man ha jobb. Och även omman då inte precis gillar jobbet så känns del i alla fall skönt att komma hemefter , när man har jobbat. Och när löningen dimper ner i brevlådan. Dåkänner man att man gjort något." Delhär lilla samtalet ger i blixtbelysning en bild av den nedstämdhet, isoleringoch passivitet som arbetslösheten för med sig och också av känslan av att manär värd något, om man har ett jobb. Därförär det också nödvändigt med de stora insatser som görs inomarbetsmarknadsutbildning och utökningen av antalet platser i beredskapsarbete.Det är insikten om de särskilda problem som möter ungdomarna vid övergångenfrån skola till arbetsliv som ligger bakom de satsningar som görs. Förslageni den proposition som vi nu behandlar och som arbetsmarknadsutskottet yttrarsig över i sitt betänkande nr 40 syftar till en samordning, vidareutvecklingoch förstärkning av olika åtgärder för att bekämpa ungdomsarbetslösheten.Arbetsmarknadsministern gör i propositionen en samlad redovisning av deinsatser som är nödvändiga för att vi skall närma oss målet att alla ungdomarskall garanteras arbete, utbildning och praktik. Socialdemokraterna reserverarsig av någon anledning mot utskottsmajoritetens skrivning i detta avseende. Föratt kunna ge ungdomarna stöd och vägledning krävs goda resurser vidarbetsförmedlingarna. Det krävs att personalen kan avsätta tillräckligt med tidför ungdomarna. I årets budget har också beslutats om 225 nya tjänster för attförstärka arbetsförmedlingsinsatserna, och departementschefen säger att man isamband med en senare proposition kommer att ta upp frågan om ytteriigareförstärkningar för att tillgodose de krav på service som ställs från olikagrupper av arbetssökande, däribland ungdomar, kvinnor och handikappade. Socialdemokraternayrkar i sin motion på särskilda förmedlingsinsatser för ungdomar, och vpk villatt de speciella ungdomsavdelningarna åter inrättas på förmedlingarna; det härhar diskuterats en del . Ipropositionen föreslås i enlighet med förslag att särskilda arbetslag beståendeav förmedlare, yrkesvägledare, syo-personal, psykologer och socialarbetareskall bildas, arbetslag som också kan tillgodose handikappades och invandraresspeciella behov. Det kan ibland vara motiverat att avdela särskild personal förungdomarna, men utskottsmajoriteten anser att det bör ankomma på resp.arbetsförmedling att bestämma om verksamhetens utformning med hänsyn till denlokala verkligheten. AMS har också givit ut riktlinjer avseende hurarbetsförmedlingarna bör hantera ungdomarnas speciella problem. För en månad sedan ungefär tog vi ställning tillbudgetpropositionens förslag om utökad obligatorisk plalsanmälan. Den omfattarnu tio län, och beslutade att avvakta utvärdering av den nu pågåendeoch beslutade verksamheten. Med hänsyn till detta har utskottsmajoritetenavvisat de motioner som väckts. Beredskapsarbetenautgör ett betydelsefullt inslag när det gäller alt skapa arbetsmöjligheter ochge arbetslivserfarenhet till ungdomar. var totalt 47 000personer sysselsatta i beredskapsarbete, av dem var 29 000 ungdomar. Och jagundrar verkligen om det är de här arbetena som apk föraktfullt kallarsysselsättningsterapi. Närdetgäller planeringen av beredskapsarbeten följer utskottsmajoriteten departementschefensförslag att i första hand vidga länsarbetsnämndernas kontakter med olikaarbetsgivare att gälla både statliga, kommunala och privata arbetsgivare föratt få fram fler beredskapsarbeten. Det bör gå att i samråd med berördaarbetsgivare få fram fler platser och också en kontinueriig planering. Delär givetvis viktigt att vi följer utvecklingen noga. De socialdemokratiskaförslagen om att det skall finnas inslag av handledning, yrkesvägledning ochförmedlingskontakter finner utskottsmajoriteten vara tillgodosedda, eftersomAMS redan tidigare instruerat länsarbetsnämnderna om detta och del såledesingår i anvisningarna för dessa arbeten. Socialdemokraternaanser också att regeringen skall lägga fram förslag till komplettering av LAS ienlighet med sysselsättningsutredningens definition av praktikanställning ochatt främjandelagen skall kompletteras med möjlighet att la fram platser förpraktik. RolfWirtén har redan bemött reservationerna, och jag vill bara säga attulskottsmajoriteten har gått på departementschefens förslag och att det finnsflera olika skäl för att inte nu bifalla de förslag som socialdemokraternalägger fram. Detär viktigt, som också sägs i socialdemokraternas motion och'i motionen 1925,att arbetsgivarna informeras om trygghetslagstiftningens innebörd och ommöjligheterna att anställa ungdomar. Eftersom informationsuppgifter av dethärslaget ingår som ett led i arbetsmarknadsverkets reguljära verksamhet ochspeciella informationsinsatser dessutom övervägs inom harvi inte ansett att motionerna behöver föranleda någon åtgärd. StatsrådetMogård har i propositionen förordat åtgärder inom skolans område för att kommatill rätta med ungdomsarbetslösheten och minska risken för att ungdomarna slåsut. Hon redovisar att regeringen har medgivit att de ramar som fastställts förinnevarande budgetår för gymnasieskolan llr överskridas med 3 700årselevplatser för att utnyttjas för bl. a. de korta yrkesinriktade kurserna. Statsrådetföreslår en försöksverksamhet i tio kommuner omfattande 200 elever i syfte attsystematisera och effektivisera kombinationen kortkurser och beredskapsarbete.Skolstyrelsen bör lokalt ha ansvar för verksamheten i nära samarbete medplaneringsråden och arbetsförmedlingen som skall svara för anskaffningen avberedskapsarbeten. Urvalet av elever bör, säger 8 protokoll 1977/78:157 arbetsmarknadsministern,göras av arbetsförmedlingen efter samråd med skolan och "den varvadeutbildningen" skall vända sig till ungdomar som har relativt långarbetslöshet bakom sig. StatsrådetMogård påpekar att flera av de förslag sysselsättningsutredningen redovisatligger väl i linje med den utveckling som har skett och som sker inomgymnasieskolan. Förstärktoch utbyggd studie- och yrkesorientering är nödvändig om vi skall kunna stödjaeleverna på rätt sätt. Likaså är det viktigt att planeringsråden får resurserför sitt arbeie. har också beslutat om en uppräkningmed 15,5 miljoner till syo och planeringsrådsverksamhet. Vpkför i sin motion fram krav på bl. a. hundraprocentigt bidrag till kommun ochlandsting som anordnar beredskapsarbeten och införande av en allmänarbetslöshetsförsäkring. Det senaste kravet har också apk. För att ta det sistaförst: ALF-uiredningen lägger snart fram sitt förslag, och vi lycker det ärrimligt att avvakta det. Ett hundraprocentigt bidrag till, kostnader skulle geen ren inkomst till kommuner och landsting, eftersom de också får skatt av demsom arbetar på dessa jobb. Utskottet har därför tyckt att man inte kundetillstyrka det förslaget. När del gäller staten utgår ju redan hundraprocentigtbidrag. De förslag vi tar ställning till är avsedda att motverkaarbetslösheten bland ungdomar och underiätta övergången från skola tillarbetsliv. Förslagen innebär bl. Särskildaarbetslag, bestående av bl. a. förmedlare, yrkesvägledare, syopersonal,psykologer och socialarbetare skall kunna bildas på arbetsförmedlingarna. Lokalaåtgärdsprogram mot ungdomsarbetslöshet skall utarbetas i alla kommuner. Statsbidragentill beredskapsarbeten för ungdomar skall utgå med 75 96 för arbeten ikommuner, företag och organisationer. Beredskapsarbetenskall kunna innehålla korta inslag av yrkesvägledning och yrkesutbildning. Delokala planeringsråden får till uppgift att kartlägga behovet avpraktikplatser. Försöksverksamhet med s.k. varvad utbildning startas. Meddessa åtgärder tar vi ytterligare ett steg mot au garantera ungdomar arbete,utbildning eller praktik. Ungdomsarbetslösheten är ett av våra allvariigasteproblem. Det krävs gemensamma ansträngningar för att komma till rätta med detproblemet. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan och avslag på desocialdemokratiska reservationerna. () kortgenmäle: sade att hon inte tycker att behöver fatta beslutom att avsätta några pengar för att informera om trygghetslagarnas verkligainnebörd och om de möjligheter som finns att anställa ungdomar. Då lät faktisktarbetsmarknadsministern betydligt mera positiv. Hantalade om att han var beredd att på olika sätt medverka till att en sådaninformation skulle komma till stånd, och det tycker jag är bra, även om jagtycker att han kunde ha visat den viljan tidigare. Det lät ett tag som omarbetsmarknadsministern pläderade för vår reservation nr 8. Man kan nästan sägaatt de borgerliga ledamöterna i kammaren fick sanktion för att rösta på denreservationen. EvaWinther talade mycket om ungdomarnas allvarliga situation, och hon gjorde detpå ett sätt som enligt min mening visar förståelse för dessa problem. Menhennes slutsats när det gäller arbetsförmedlingens resurser var inte riktig.Eva hänvisade också i det sammanhanget till arbetsmarknadsministernslöfte här om förstärkta resurser, en fråga som skall behandlas underhösten. Det hade varit bra om vi hade fått det löftet underutskottsbehandlingen. Jaghör just nu en kommentar från arbetsmarknadsministerns bänk. Arbetsmarknadsministernsäger att det står i propositionen att resurserna skall förstärkas. Men det somstår i propositionen är att "frågan om eventuella behov avpersonalförstärkningar" skall tas upp. Löftet om fler arbetsförmedlarefick vi . i kommer senare att ta upp frågan om arbetsförmedlingenoch dess möjligheter att göra ett bra jobb. Jag skall därför inte gå vidare idet här resonemanget. Jagskulle vilja vända mig till när det gäller vår reservation nr 11,somjag inte hann ta upp i diskussionen med arbetsmarknadsministern. I denreservationen har vi framfört förslag om en uppsökande verksamhet bland ungaförtidspensionärer. Vår utgångspunkt för resonemanget är den försöksverksamhetmed varvad utbildning och praktik som skall starta . Vi menar att de ungaförtidspensionärerna också måste få vara med här. Jag kan inte förstå varför viinte kan fatta ett beslut om detta. Varför skall vi behöva vänta med denfrågan ? Det enda skäl som utskottet har framfört är att förslagetfanns med i sysselsättningsutredningens betänkande om arbete åt dehandikappade. Men det är ju inget sakligt skäl för att vi inte , när viskall fatta beslutet om den varvade utbildningen, också kan fatta beslut om dennauppsökande verksamhet. EvaWintheri Vilka är era verkliga skäl till att säga nej till detta? Förslagetinnebär inte någon stor och genomgripande eller omvälvande åtgärd, men det tarupp en av de många saker vi måste göra för att, som sade, gemensamtarbeta för att hjälpa ungdomarna, inte minst de ungdomar som har fysiska,psykiska eller sociala handikapp. Varför, , har ni intagit dennaståndpunkt när det gäller de handikappade ungdomarna? () kortgenmäle: Låt mig först ta upp informationen till arbetsgivarna. När det nu inomungdomsdelegationen finns planer på att göra en informationsdrive tycker vi detär rimligt att delegationen flr göra det. På samma sätt ingår det i AMSordinarie arbete att informera både arbetsgivarna och dem som söker vidarbetsförmedlingarna om vilka lagar och regler som gäller. När det gäller en förstärkning avarbetsförmedlingarna är vi överens om alt det behöver ske en successivutbyggnad. Vi tycker att en förstärkning på 225 platser för det här budgetåretär ett steg i det arbetet. Dessutom är av dem som söker vidarbetsförmedlingarna ungdomar, och de får därmed del av den här förstärkningen.Till yttermera visso kommer vi att få förslag om förstärkningar närhandikappropositionen kommer. Varförsäger vi då nej till den uppsökande verksamheten för unga handikappadepensionärer? Men det är väl ändå praxis att när detläggs förslag från en utredning så skickar man ut dem på remiss, inväntarremissorganisationernas synpunkter och med ledning av dem lägger fram förslag.Och det är inte bara något enstaka förslag som kommer att läggas, ulan jagförmodar alt det blir en hel del åtgärder som kommer fram i den härpropositionen. Då kan del vara anledning alt bedöma det hela i ett sammanhang. () kortgenmäle: talar om de planer som finns inom delegationen förungdomens sysselsättningsfrågor rörande information om trygghetslagarna ochtycker att delegationen skall få syssla med detta. Det tycker jag också - delär vi socialdemokrater som föreslagit det i delegationen. Som jag sade i mittförsta inlägg: Det är bra att delegationen arbetar med det här, men del räckerinte. EvaWinther säger också att det ingår i AMS ordinarie verksamhet att syssla medinformation. Del gör det, men vi barett litet speciellt läge i det här fallet.Vi har många små arbetsgivare i det här landet. De får normalt sin informationom olika lagar från sina egna organisationer. Jag tror att de i de flesta fallfår ganska bra och korrekt information som de kan lita på, men i delta fall harvi faktiskt en politisk kampanj med vissa syften som gäller trygghetslagarna. Jagtror - det har vittnats om det från olika håll i den här talarstolen -attvi kan vara ganska eniga om att på grund av dessa kampanjer har det uppståttmissförstånd och felaktiga föreställningar om vad de här lagarna egentligeninnebär. Det är ett av skälen lill att informationen är så mycket svårareatt få ut. Vi måste alltså med statliga medel motverka den kampanj som drivitsmot trygghetslagarna. Det räcker inte med det som delegationen gör. Det är bra,men vi behöver hjälpa till här. Sedan,, till vår reservation om de handikappade ungdomarna och denuppsökande verksamheten: Jag tycker det var ett dåligt svar jag fick. Jagförmodar också att propositionen om de handikappade kommer att innehållaväldigt mycket - även många förslag som vi rimligen kan vänta på för att få enordentlig diskussionsgenomgång. Men i den här frågan finns det inget som helstskäl alt vänta. Vihar från alla partier sagt att det förhållandet att det tillsättsen utredning inte får lägga band på all reformverksamhet. Och det skall välminst av allt få gälla den grupp människor som har det svårare än kanske någonannan grupp i det här samhället. Jag förstår fortfarande inte varför riksdagen- när vi nu har att fatta beslut om en försöksverksamhet med varvad utbildningoch praktik - inte kan falla beslut om att vi skall avsätta särskildapengar för en uppsökande verksamhet bland de unga förtidspensionärerna, så attde också får vara med i den här verksamheten. EVAWINTHER (fp) kort genmäle: Jag kan hålla med om att det har uppstått en hel delmissförstånd när det gäller trygghetslagarna. Jag hoppas nu bara attungdomsdelegationen verkligen snabbt skall få fram sin information och att detblir en god sådan, som gör nytta och motverkar uppkomsten av missförstånd. Närdet gäller den uppsökande verksamheten är det väl så - och det var väl också såunder den .socialdemokratiska regeringens tid - att man avvaktarremissinstansernas yttranden och sedan förslag i form av en proposition. I ochför sig kan jag hålla med om att det gäller en myckel viktig uppgift, som jaghoppas att vi skall kunna arbeta vidare med när förslaget framlagts. iSimrishamn (s): Målet för sysselsättningspolitiken är arbete åt alla. Det innebär attalla som kan och vill arbeta också skall ha möjlighet till ett arbete somupplevs som meningsfullt. Detla mål omfattar också de unga. Samhälletsinsatser för att motverka ungdomsarbetslösheten måste i hög grad bygga på enaktiv näringspolitik och en aktiv ekonomisk politik i samverkan med utbildnings-och arbetsmarknadspolitiken. Förarbetartörelsen har del alltid varit en central och viktig fråga att beredaarbete och därmed en meningsfylld tillvaro för människorna i vårt samhälle. Isamverkan med den fackliga rörelsen har socialdemokratin i regeringsställningbyggt upp en arbetsmarknadspolitik som värnade om människornas sysselsättning,regional utveckling och stigande välfärd i vårt samhälle.