prot · G10939 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag respekterarsjälvfallet senaste försäkran på denna punkt. Men jag vill ändåsäga följande. Samhälletsdatapolitik är enligt min mening alltför viktig för att utsättas förtvivelaktiga monopoliseringsförsök från den ena sidan. Jag tycker att det bästasättet för statsrådet att ta sig ur den konstitutionella knipa hanförsatt sig i skulle vara att omvandla sin s. k, samrådsgrupp till ett dataråd,där samtliga partier inkL arbetsmarknadens organisationer är representerade. Sedessutom till, , att även statens egna organ som har att behandladatafrågor, främst statskontoret, kommer med! Vi har i den socialdemokratisk3datamotionen till årets riksdag begärt detta, och vad vi får är i stället ettborgerlighetens dataråd! Det tycker vi är helt otillfredsställande. Detta är icke ett regeringens dataråd - det är ett samrådsorgan inomregeringskansliet. Jag hoppas att detta nu är definitivt klarlagt. Överläggningenvar härmed slutad. Omett nytt arbetstidsavtal för lärare § 7 Om ett nyttarbetstidsavtal för lärare BudgetministernINGEMAR MUNDEBO erhöll ordet för att besvara () den 10 novemberanmälda fråga, 1977/78:134, och anförde: har frågat mig vad det beror på att förhandlingarna omnytt arbetstidsavtal för lärarna ligger nere och vad jag tänker göra för attsnabbt få till stånd ett avtal. Enligtvad jag har inhämtat från ligger förhandlingarna om ett arbetstidsavtalför lärarna inte nere. Ett arbetstidsavtal är ju inte helt okomplicerat. har pågått ett intensivt arbete på ett nytt"bud" i förhandlingarna. Ett sådant har ocksåöverlämnats till personalorganisationerna. Jag utgår från att parternafullföljer förhandlingarna i sedvanlig ordning. ÅKEGILLSTRÖM (s): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Medan detta har formuleratsi departementet har äntligen ett bud framlagts från , ett budsom tydligen inte går hem hos motparten. Detär egentligen beklämmande att så fått gå till spillo innan någotreellt bud lagts. I stället har man från ansvarigt departement påstått attförhandlingar pågått, vilket förefaller underligt, eftersom några kontaktermed motparten på personalsidan inte tagits. Man skulle nästan kunna misstänkaatt departementet inte varit särskilt intresserat av att SlA-skolan får startaunder bästa möjliga förutsättningar. Och till dessa måste onekligen räknas attha lärarna inriktade på att göra insatser av delvis ny karaktär. När man nuäntligen låter överlämna ett bud, så sker det utan någrasom helst sonderingar hos personalorganisationerna. harpartsöverläggningar inte skett, vilket är mycket anmärkningsvärt. Närman sedan tittar litet närmare på det frarnlagda budet förstår man att det intepå något sätt är partsförankrat. Jag föreställer pnig t. o. m. att budet ärsämre än det arbetstidsavtal som gäljer och sorr) är anpassat till en heltannan skola än den nya SIA-skolan. Jaghar ingen anledning att gå in på de enskijda delarna i budet, men det ärspeciellt en punkt som förvånar mig, och det är förslaget om en höjning avundervisningsskyldigheten för speciallärare. Jag vill påminna om attutredningen om skolans inre arbete tillkorn för att göra Omett nytt arbetstidsavtal för lärare skolan bättre anpassadtill elever med skolsvårigheter. Det är speciallärarna som i det avseendet fåren ännu tyngre uppgift än tidigare för att hjälpa denna kategori av elever. Denelevvårdande insatsen tar längre och i dagens skola, när det gälleratt ta sig an fysiskt och psykiskt handikappade elever. Speciallärarna är dengrupp som utan att tveka ställt upp i detta arbete. kommer arbetsgivarensbelöning -att få jobba till för samma betalning. Finns det verkligenfolk i avtalsverket som tror att ett sådant bud kan positivt påverkaSIA-slarien? Jag förutsätter att budet inte heller var förankrat hos departementet,där det väl ändå funnits någon som förstår sig på handhavande av elever medhandikapp. Til syvende og sidst är det ändå just denna kategori elever som blirlidande i skolarbetet, och det var kanske inte vad som avsågs. Positivtär det ändå att ett bud lagts - det måste väl i all. rimlighets namnge parterna anledning att träffas och diskutera med varandra. Om det sedan ärstatsrådet som ingripit för att ändra dödläget eller inte betyderkanske mindre. Låt nu SIA-skolan få den fina start vi alla önskar genom attarbetstidsavtal snabbt tecknas! Mundebo nu att påskynda förhandlingarna, så att biträdandeutbildningsministerns löfte om ett avtal före nyår kan hållas? Jag hoppas attstatsråden ställer upp på varandras löften med regeringen som underlag. Låt mig som svar på fråga än en gång understryka den formulering som finns i slutetav mitt svar: "Jag utgår från att parterna fullföljer förhandlingarna isedvanlig ordning." Jag lyssnade på radion i förrgår och råkade få höra att biträdandeutbildningsministern sade på följande sätt: SIA-reformenkan genomföras utan praktiskt taget någonting alls. var innei bilden långt före . Beredningen har tagit än vi trodde. MBL ären av orsakerna. Destatliga parterna har förhandlat om detta , och det skapargivetvis irritation. Arbetsformerna har genom arbetsrättsreformen ändratsradikalt. har också TCO-S med skärpa strukit under behovet avett arbetstidsavtal som en avgörande förutsättning för SIA-skolan med dess heltnya arbetsformer. Den kan, efter vad jag förstår, inte genomföras utan ettheltäckande arbetstidsavtal. Detframgår också av en passus avtal, som parterna var överens-om. Därstår det nämligen: "Parterna ska sträva efter att föraarbetstidsförhandlingar för arbetstagare inom TFU-området i sådan takt attförestående reformer på skolans område kan genomföras." Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Om innebörden avuttalande angående uppskjutande av vissa kostnadskrävande reformer Budgetministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1977/78:137, tillarbetsmarknadsministern, och anförde: har frågat arbetsmarknadsministern om innebörden av ettuttalande i propositionen 1977/78:45 där det konstateras att ävenutomordentligt angelägna reformer måste i ett läge där det krävs en stramfinanspolitik uppskjutas tills det ekonomiska utrymmet för dem finns. BarbroEngman vill veta vilka angelägna reformer regeringen avser att skjuta upp.Frågan har överlämnats till mig för att jag skall besvara den. Jagär inte beredd att här gå in på de frågor som prövas i det pågåendebudgetarbetet. Regeringens samlade budgetförslag kommer att i vanlig ordningredovisas i den budgetproposition som läggs fram . Ominnebörden av uttalande angående uppskjutande av vissa kostnadskrävandereformer Jag får tackaför det svar som jag inte fick. Jag frågade: Vilka utomordentligt angelägnareformer var det man tänkte på, vilka överväganden var det man gjorde när man ipropositionen skrev att utomordentligt angelägna reformer måste uppskjutas? Nuvägrar att svara på den frågan. Den var egentligen mycketenkel: Vilka reformer gäller det? Några tankar ligger väl bakom när man fattarpennan och skriver propositioner. Denproposition som jag citerat i min fråga handlar om inriktningen av denekonomiska politiken. Där slår ni fast att utomordentligt angelägna reformerskall skjutas pä framtiden. Och den propositionen skall ta ställningtill - inte . Vad regeringen således redan nu harbestämt sig för är att skära ner reformpolitiken. Men på vilka områden ämnarman göra det? Folkpartietgick till val på temat . I sittvalmanifest uttryckte sig klarare. Där kunde man läsa: "Familjepolitikför jämställdhet och valfrihet: Snabb utbyggnad av dag hem. Rätt till kortare arbetstid . Landstingen måste få resurser att bygga ut lång tidsvården, utöka hemsjukvården m. m. Aktivitet och trygghet förde äldre." Folkpartietvädjade till väljarna om stöd och lovade i gengäld genomföra dessautomordentligt angelägna reformer. Såvann ni valet och bildade regering och skrev en högtidlig regeringsdeklarationdär nya löften ställdes ut: "Tryggheten för alla generationer och grupperstår i centrum för vår politik." Steg för steg har nialltså glidit bort från detta. nya regeringen fick t. o. m. budgetministerposten, vilketborde innebära vissa möjligheter att påverka ekonomin så att folk- Ominnebörden av uttalande angående uppskjutande av vissa kostnadskrävandereformer partiets dominerandevallöften kunde infrias. Men i propositionen om inriktningen av den ekonomiskapolitiken står det att dessa utomordentligt angelägna reformer skall skjutaspå framtiden. vägrar att över huvud taget svara på fråganvad man menar med detta. Resultatetav regeringsskiftet - det är egentligen det enda som hänt i det här landetsedan ni skrev era vallöften - har för medborgarna blivit en standardsänkning,orsakad av regeringens inflationspolitik, och ett besked om att utomordentligtangelägna reformer skall skjutas . Orsakentill detta är att regeringen har använt alla pengar till en hejdlös överföringav kapital till det privata näringslivet med metoder som inte alls har löst dearbetsmarknadsproblem som varit den officiella motiveringen utan som i alltförstor utsträckning bara medfört en ökning av kapitalägarnas förmögenhet. Jagber att än en gång få tacka för svaret, och jag gör det den här gången på alladeras vägnar som har fått besked om att deras problem skall leva kvar i enoviss framtid. En enkel fråga har fått ett enkelt svar - ett klart svar och det endasvar som det nu är möjligt att ge. Det visste självfallet närfrågan ställdes. Vadsom händer under /78 har det getts besked om dels ibudgetpropositionen, presenterad , dels i tilläggsbudget I,presenterad . Tilläggsbudget II kommer ochytterligare en tilläggsbudget . Där ges besked för detinnevarande budgetåret, och detta kan ge underlag för debatten . Vad som skall hända under /79redovisas i grund-lagsenlig ordning i budgetpropositionen . Regeringensbudgetproposition grundar sig på inriktningen av den ekonomiska politiken, ochden läggs fast i den proposition som jag har redovisat. Jag anser att man redani den propositionen har tagit ställning. Vad betyder det annars när man i denpropositionen skriver: "Enligt kommunalekonomiska utredningen (KEU) krävsen volymexpansion på för att upprätthålla oförändradambitionsnivå, klara det.av beslutade programmet för utbyggnad avbarnomsorgen och fullfölja de fastställda planerna för långtidssjukvårdens utbyggnad. "Det står helt klart, säger man vidare i propositionen, "attkonsumtionsutvecklingen ligger över vad som långsiktigt är förenligt med detsamhällsekonomiska utrymmet". Vidare talar man om för kommunerna att detär nödvändigt att de "gör en översyn av sina fierårsplaner i syfte attuppnå en till det samhällsekonomiska utrymmet bättre anpassad Jaganser alltså, att man redan i den propositionen som vi skall ta ställning tillden har skrivit att vi inte har råd att stå fast vid de beslutadeutbyggnaderna på barnomsorgens och långtidssjukvårdens områden. I den allmänpolitiskadebatten sade ekonomiminister : "Politisktreformarbete kräver inte bara djärvhet och initiativkraft utan ocksåuthållighet och tålamod. Inte minst i ett samhälle som vårt med en offentligsektor som är mer omfattande än i något annat fritt land. Att vända en sådanstatsskuta tar tid." Ärdet i verkligheten vad ni har bestämt er för att göra - att skära ned den offentligasektorn? Jag anser att ni redan har tagit ställning till detta genomskrivningen i den här propositionen. Det är alltså uppenbart att IngemarMundebo inte håller med om det han häromsistens sade: "Jagmenar att det också är vår skyldighet att leva upp till de förväntningar visjälva varit med om att skapa." Omfinansieringen av vissa kommunala byggnadsprojekt Överläggningen var härmedslutad. §9 Om finansieringen av vissa kommunala byggnadsprojekt Budgetministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga,1977/78:153, och anförde: har frågat mig omjag är beredd att ta initiativ så att beslut om statsbidrag förberedskapsarbete kopplas till finansieringsmöjligheter för kommunerna. Kommunernasinvesteringsverksamhet finansieras till viss del med statsbidrag till olikaändamål. Som exempel kan jag nämna bidrag till att stimulera sysselsättningen ivissa fall och bidrag till bl. a. skolbyggen och vatten- ochavloppsanläggningar. Närkommunerna planerar sin verksamhet ingår finansieringen av densamma som ettviktigt element. Det innebär att då ansökan görs om statsbidrag till exempelviskommunala beredskapsarbeten måste kommunen vara medveten om attresterande kostnader skall finansieras av kommunen själv. Utrymmetpå kreditmarknaden är starkt begränsat. är den kommunala efterfråganpå denna kreditmarknad alltför hög från samhällsekonomisk synpunkt. Att idetta läge öka kommunernas utrymme på kreditmarknaden är inte lämpligt. Enprioritering av lån till beredskapsarbeten skulle därför medföra attkreditutrymmet för andra angelägna kommunala ändamål ytterligare skullebegränsas. Dessutom skulle en sådan prioritering medföra en icke önskvärddetaljreglering av kreditmarknaden. Jag vill emellertid framhållaatt regeringen re- Om finansieringen av vissa kommunala byggnadsprojekt gelmässigt beviljartillstånd för upplåning när det gäller finansieringen avstatsbidragsberättigade beredskapsarbeten. KARL-ERIKSVARTBERG (s): Jag tackar budgetministern för svaret. Det var tyvärr inte särskiltuppmuntrande för de berörda kommunerna - de kommuner som har bekymmer. Vidalla de samtal vi har haft med företagare och kommunpolitikerhar regeringens ekonomiska politik stått i fokus - man kanske också kan sägabrister i regeringens ekonomiska politik. Närdet gäller dessa beredskapsarbeten är, som även budgetministern påpekar i sittsvar, tanken att de skall ge sysselsättning. Men när kreditmarknaden nu är såkärv att kommunerna i vissa fall inte kan låna upp för den egna andelen av dehär projekten borde det enligt min mening vara nödvändigt att koppla beslutenom statsbidrag för beredskapsarbeten till en finansiering. Det går annars inteför kommunerna att genomföra en del av projekten. Därmed faller den satsning påsysselsättningen som man vill göra. Vi måste i det här läget satsa på viktigaprojekt, projekt som är nödvändiga framöver. Det må gälla företagsinvesteringar,det må gälla kommuners investeringar, men det förutsätter att man skapar ettutrymme för de projekten. Dettaatt ge ett statsbidrag på och sedan inte koppla det till motsvarandemöjligheter för kommunerna att låna måste man göra någonting åt. "Enprioritering av lån till beredskapsarbeten skulle därför medföra attkreditutrymmet för andra angelägna kommunala ändamål ytterligare skullebegränsas. Dessutom skulle en sådan prioritering medföra en icke önskvärddetaljreglering av kreditmarknaden." Det skriver budgetministern i sittsvar. På vad sätt skulle detta innebära en icke önskvärd detaljreglering avkreditmarknaden? Enligt mitt sätt att se skulle det vara en önskvärd styrningav kreditmarknaden när man kopplar beslut om statsbidrag för beredskapsarbetentill finansieringsmöjligheter för kommunerna. Det mest önskvärda vore givetvis att vi hade en kapitalmarknad somkunde bereda tillräckligt utrymme för alla de investeringar som stat,landsting, kommuner, näringsliv och enskilda människor vill göra. En sådankapitalmarknad har vi emellertid inte. Många angelägna ändamål tävlar om detutrymme som finns, och då är det dess värre inte möjligt att bereda utrymme föralla. Vi vill gärna bereda ett betydande utrymme för kommunala investeringar,t. ex. inom långtidsvårdens, barnomsorgens och utbildningens område, förnäringslivets, kanske framför allt exportindustrins, investeringar, för bostadsbyggandeosv. Hur angelägna alla dessaändamål än är så går det inte att tillfredsställa dem, utandet uppkommer en kösituation på kreditmarknaden. Då kan staten naturligtvisgöra en detaljreglering och säga att det och det skall gå före. Vi har gjortden allmänna prioriteringen att kommunala insatser inom barnomsorgens ochlångtidsvårdens områden är angelägna investeringar. Men går vi så långt att viförknippar alla beslut med ett motsvarande finansieringsbeslut, då får vi enytterligt reglerad samhällsekonomi, som jag inte tror är till nytta förutvecklingen. KARL-ERIKSVARTBERG (s): Det önskvärda, säger budgetministern, är att ge utrymme. Det kan mannaturligtvis vända på och säga att det mest önskvärda när det gällerarbetsmarknaden är att man inte skall behöva satsa på beredskapsarbeten för attskapa sysselsättning. Men är vi ändå i den situationen. Viär alla drabbade av den ekonomiska depression som hemsöker västvärlden, mendet finns vissa områden i det här landet som är mycket hårt drabbade och sominte klarar sin sysselsättning utan beredskapsarbeten. Viser det som viktigt och nödvändigt att regeringen ger möjligheter tillstatsbidrag för beredskapsarbeten. Men det påpekas från kommunernas sida attde ofta inte får i gång beredskapsarbeten därför att de inte klarar av den egnadelen, och det är detta jag har velat dra fram här. Låtgå för att det skulle innebära en detaljreglering - men när arbetsmarknaden ärså bekymmersam i vissa delar av landet, då får man ta en detaljreglering ochstyra kapitalet dit där det behövs för att ge sysselsättning. Omformuleringen av information från myndigheter Överläggningenvar härmed slutad. § 10 Omformuleringen av information från myndigheter BudgetministernINGEMAR MUNDEBO erhöll ordet för att besvara () den 24november anmälda fråga, 1977/78:165, och anförde: har frågat mig om jag vill medverka till att viktiginformation från myndigheter formuleras så att den inte blir onödigtsvårbegriplig. Iregeringsdeklarationen utlovades kraftfulla insatser mot krångeloch svårbegripligt myndighetsspråk. En rad åtgärder har också vidtagits för attunderlätta medborgarnas kontakter med myndigheterna. Kommunministernhar tillsatt en utredning, den s. k. byråkratiutredningen, som bl. a. skallarbeta med att förbättra informationen om samhällsorganens verksamhet.Utredningen skall också arbeta för att göra myndigheternas språk lättare attförstå; skrivelser och blanketter skall bli klarare och enklare. En språkexperthar knutits till utredningen. Omformuleringen av information från myndigheter Vidarefinns det två språkexperter anställda i . De har till uppgiftatt utbilda personalen, att informera och ge råd samt att medverka vidutformningen av författningar, beslut m. m. Vissamyndigheter har också inrättat tjänster för språkgranskning ochspråkutbildning, t. ex. statskontoret och . Mångamyndigheter lägger ned ett omfattande arbete på informationsfrågorna. Jag kanhär nämna försäkringskassorna och skatteväsendet. och har givit ut enlärobok. Att skriva bättre offentlig svenska, som skall användas i utbildningav handledare för språkcirklar vid myndigheterna. börjar1978 utbilda språkkonsulenter, som skall kunna hjälpa myndigheter,organisationer och företag att förenkla sitt språk. Nämndenför samhällsinformation skall undersöka effekten av myndigheternasinformationsinsatser. I en promemoria, som remissbe-handlas, diskuterarnämnden några av problemen kring samhällets information. Jaganser att det är mycket viktigt att den information som går ut frånmyndigheterna är enkel och lättbegriplig. De åtgärder som jag nu har nämnt serjag bara som en början på ett omfattande arbete. Det är viktigt att krångligabestämmelser rättas till, till både form och innehåll. Medborgarna har ensjälvklar rätt till en information som inte gör verkligheten krångligare änden är. Mittsvar till är alltså ja. Jag vill medverka till alt görainformationen från myndigheterna lätt att förstå. Jag ber att få tacka budgetministern för svaret, som var utförligt ochsom inger förhoppningar om förbättringar. Bakgrundentill min fråga har varit ett svar som en pensionär fick från myndigheten, närhan önskade upplysning om hur hans pension var beräknad. Jag skall inte här läsaupp det svaret. Den som är intresserad av svarets utformning vill jag i ställetrekommendera att läsa snabbprotokoll för . Där finnssvaret infört exakt så som det var utformat. Jagsade att budgetministerns svar inger förhoppning om att informationen kommeratt förbättras. Men det är ändå något som saknas i svaret, nämligen det attjust information som det här gäller borde lämnas automatiskt. Så sker tydligeninte. Det förefaller egendomligt att en pensionär inte automatiskt får uppgiftom en så viktig sak som vilken ekonomi han har att räkna med. Detanförda fallet är inte det enda som jag har hört talas om, där vederbörande harfått skriva till myndigheten och be om information. Därför vill jag nu ställaytterligare en fråga till budgetministern, nämligen den om man i arbetet meddessa saker också vill se till att sådan information som det här gäller lämnastill de berörda utan att de själva behöver fråga om den - ochfår sådan utformning att det inte erbjuder alltför stora svårigheter att förståden. Den pensionär som det här gällde påpekade t. ex. att man i det svar somhan fick använde termer som inte alla människor förstår. Man talade bl. a. omnormalbelopp och lönegrad utan att närmare ange vad det innefattar i fråga omlöneklasser och liknande. Jagvill nu gärna höra vad budgetministern anser om förslaget att pensionärernabör få sådana besked automatiskt. Omformuleringen av information från myndigheter Låt mig först säga att det är lång väg att gå innan vi har nått måletatt all information är lätt att förstå. Det finns t. ex. just påsocialförsäkringsområdet, som fråga handlar om, en mängdkungliga bestämmelser som kan vara svårtolkade. Vi kan göra åtskilligt med deåtgärder som jag nämner i svaret, men vi måste givetvis också arbeta på attförenkla lagarna och intensifiera informationen. Detlämnas mer information än jag antydde i svaret till . Vi gerdå och då ut en socialkatalog som når alla medborgare i landet. Vidregeländringar sker en rätt omfattande annonsering om innebörden av de nyareglerna. Försäkringskassorna har tillgång till ett rätt omfattandeinformationsmaterial, och blivande ålderspensionärer brukar få information omvad ålderspensionen inom folkpensionering och allmän pensionering betyder fördem. Detfinns nog mer att göra, och som jag antydde i mitt svar kommer vi att arbetavidare med de här frågorna bl. a. på grundval av den promemoria som nämndenför samhällsinformation har utarbetat. BRITTABERGSTRÖM (fp): Jag är medveten om att det finns sådan information som budgetministernnämnde. Men i t. ex. socialkatalogen finner man en stor mängd av informationrent allmänt omkring bestämmelserna, som - såsom budgetministern just sade -är mycket krånglig och svår att förstå. Jag föreställer mig att det för denenskilde inte är så enkelt att ur den informationen dra ut det som rör justvederbörande själv. Jaghar i ett annat sammanhang sett information om hur pensionen är beräknad, därvederbörande fick en tabelluppställning och vidare åtta A4-sidor, som skulleinnehålla förklaring, men där en mycket liten del av det som stod att läsaberörde just den personen. Det var inte så lätt att plocka fram just deninformationen för en som inte var van vid sådana informationsskrifter. Överläggningenvar härmed slutad. § 11 Om sprängningarinom tätbebyggt område Fredagen den 2 december1977 Omsprängningar inom tätbebyggt område Jordbruksministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda interpellation,1977/78:80, och anförde: har frågat mig om jag anser att berörd lagstiftning börses över i syfte att nå större restriktivitet vid sprängning inom tätbebyggtområde. Sprängningsarbetenär som regel miljöfarlig verksamhet och omfattas således av miljöskyddslagensbestämmelser. Om det finns risk för att olägenhet eller skada kan uppkomma påomkringliggande fastigheter till följd av sprängning, kan föreskrifter omförsiktighetsmått eller förbud meddelas med stöd av miljöskyddslagen. Vidarekan ersättning för skada utgå. Bestämmelserom skyldighet att vid sprängning vidta skyddsåtgärder och i förekommande fallutge ersättning för skada finns också i 3 kap. jordabalken, där regler förrättsförhållanden mellan grannar tas upp. Miljöskyddslagstiftningenses f. n. över av miljöskyddsutredningen. Syftet med översynen är attytterligare förbättra samhällets möjligheter att kontrollera och ingripa motmiljöfarlig verksamhet.