prot · G109158 · 1977-12-31 00:00:00 — Denna fabrik är nu borta, och avdelningen ärförsvunnen med de 250 man som fanns där. Påplats efter plats är det likadant. har inle kontakt med arbetarnapå verkstadsgolvet, även om man berömmer sig av att del finns en del av dem somrösiar med , vilket givetvis är beklagansvärt. Del visar dock inte har riktig kontakt med arbetarna. efter fackförening harkrävt ett förstatligande av skogsindustrin på grund av den misskötsel som ägtrum, på grund av all skogsägarna är inställda på att få största möjligaprofiler och sedan exportera kapitalet till utlandet. Detta är skäl nog för attkravet kan resas. Därför gör vid del inle lätt för oss när vi Statliga garantier för lån lill skogsindustrin, m. in. motionerarsom vi har gjort. Del är en svår väg att gå, därför att vi hiiiills har talatför döva öron i . Men ute på arbetsplatserna, på de fackliga mötenaoch på kongresserna hyser man en helt annan uppfattning. När del gäller vår motion om fiberbankarna finns ingetannat tillägg all göra. Utskottets talesman refererade endast vad jag tidigarehade läst innantill ur utskottets betänkande, och del ger ju inget som helststöd åt avstyrkandet av vår motion. () kort genmäle: När säger all centerpartietinte har kontakt med arbetarna och ullalar alt vi trots delta fårmånga röster från dem, får väl detta uttalande stå för honom själv.Inkonsekvenser ärju i sig själva besvarade. När del gäller förelag som inle kunnat fortsätta sin driftdärför all de inte kunnat vara konkurrensmässiga tror jag all finna förelag även i socialislisk regi som måsi nedläggas. Om man inle kandriva ell förelag konkurrensmässigl, måsle man på någol sätt försöka ändradriften, (vpk) kort genmäle: Jag skulle tro all de massa- och pappersarbetare,som i sina fackföreningar väcker motioner till sina kongresser om ettförstatligande av skogsindustrin, icke rösiar med . Där har niingen kontakt med dessa arbetare. Nog sagt i den frågan. Vad sedan gäller fabriker som drivs i socialislisk regiskulle det vara intressant att veta vad menade med sittpåstående. () kort genmäle: Jag tror inte all kan sägaatt inte lagit sill arbelsmarknadspolitiska ansvar i alla bygderdär detta behövts. När del gäller och hans parti så hoppas viall även de gör delsamma. Talmannen anmälde att anhållit all lillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. Näringsulskotlels betänkande över regeringensförslag lill åtgärder för den svenska skogsindustrin vittnar ju om en bredpolitisk uppslutning kring denna. Intrycket av debatten här i kammarenvitsordar del omdömet. Del är självklart med stor tillfredsställelse som jagnoterar detta. Vid utskottsbehandlingen har visserligen framkommit uppfattningarsom i vissa delar avviker från ulskoltsmajoritetens, men del kan inte förtaintrycket av all regeringens förslag lill åigärder har en bred politiskförankring. Del finns förvisso all anledning alt sluta upp kringåigärder som är avsedda all skapa förutsättningar för en positiv utveckling för skogsindustrin. Branschenärju myckel betydelsefull för samhällsekonomin, och den har trots dagensbekymmersamma situation en stark inneboende livskraft som är ell gott teckenoch ger hopp inför framliden. Skogsindustrin är en av de viktigaste industribranschernai vårt land. Sammantaget sysselsätts inom branschen inemot 80 000 människor,vilket innebär att nästan var tionde indusirisysselsall här i landei försinutkomst är direkt beroende av skogsindustrin. Till detla kommer självfalletmycket omfattande indirekta sysselsättningseffekter som skogsindustrin har bl,a. för det stora antalet människor som är verksamma inom skogsbruket. Denavgörande roll som skogsnäringen spelar för sysselsättningen inom vissaregioner och för enskilda orter är välkänd. Skogsindustrin har ju också en utomordentligt storbetydelse för vår utrikeshandel. 1 fjol uppgick exporten avskogsinduslriprodukler lill ca , vilket motsvarar inemot enfemtedel av den totala svenska varuexporten. i ett historiskt perspektiv har skogsindustrinexpanderat myckel kraftigt här i landet. harexempelvis massakapaciteten merän fördubblats. Kapaciteten förpapperstillverkning har mer än tredubblats. Även inom andradelar av skogsindustrin har en betydande kapaciletslillväxl skett. Samtidigthar omfattande strukturella förändringar genomforis, 1 detta förlopp, sommånga gånger varit smärtsamt, inte minst för de berörda bygderna, har ensuccessiv modernisering och effektivisering skett, vilket gett oss eninternationellt sett välrusiad skogsindustri. Den myckel besvärliga situation förstora delarav skogsindustrinsom vi nu upplever får således inle undanskymma del faktum all svenskskogsindustri i grunden är modern och effektiv samt har en väl utbyggdförsäljningsapparal och genomgående ell myckel kvalificerat yrkeskunnande hosde anställda på skilda nivåer. Om dessa positiva inslag förvaltas rält ochvidareutvecklas, har skogsindustrin som jag ser del även framgent godaförutsättningar all kunna hävda sig i den internationella konkurrensen ochdärmed utgöra den viktiga exportindustri och försörjningsbas för enskildamänniskor och hela bygder som varit någonting karakteristiskt för branschenunder lång lid. har skogsindustrin fått vidkännasexceptionella påfrestningar. Den långvariga och djupa internationellalågkonjunkturen har fått ett mycket starkt genomslag i branschen. Historisktsett är skogsindustrins konjunklurkänslighet förvisso inte någonting unikt,snarare karakteristiskt, men kan man säga all en rad faktorer påell olyckligt sätt samverkat till en extremt negativ utveckling för helabranschen. Man kan här peka på kombinationen lågtkapacitetsutnyttjande, stora överlager, successivt fallande priser på viktiganyckelprodukler. minskade marknadsandelar och en i förhållande lill vårakonkurrentländer ofördelaktig produktionskostnadsutveckling. Branschen hardärmed lin vidkännas en negativ utveckling som i omfattning och varaktighetsaknar motsvarighet . Vadutvecklingen har inneburit för lönsamheten torde vara välkänt vid det Statliga garantier för låntill skogsindustrin, m. m. Statligagarantier för lån till skogsindustrin, m. m. För fleraförelag var lönsamheten myckel svag . Förde 16 största skogskoncernerna uppgick vinslenefter avskrivningar och räntor för till sammantaget endast 700 milj.kr. Detla kan jämföras med motsvarande resultat , dåresultaten var ca resp. . År1976 var lönsamheten negativ för inemot hälften av förelagen, och i vissa fallvar förlusterna av betydande omfattning. Detla har f ö. framgått vid näringsutskoltetsbehandling av propositionerna och motionerna. Resultatförsämringenår 1977 blev närmast dramatisk. En överslagsmässig beräkning visar alt densamlade förlusten för de 16 största koncernerna i branschen uppgick lillungefär . Detta innebär alltså att resultatförsämringen fördessa företag uppgick till mellan åren 1974 och1977, vilket måste betecknas som en dramatisk förändring ulan något som helstmotstycke i svenskt näringsliv. Några företag hade ell visserligen begränsat,men dock fortfarande positivt resultat även . Generellt gällde attföretag med särskilt stark inriktning på vissa bulkprodukter, i första handavsalumassa, kraftpapper och liner, fick vidkännas de största förlusterna. Destora förlusterna har inneburit all företagen tvingats till omfattandeupplåning. ökade de 16 koncernerna sina korta och långa skuldermed totalt . Härav utgjorde drygt 2 miljarder kronorkortfristig upplåning. Som en självklar följd av detla kom företagensräntebelastning att kraftigt öka. Upplåningen fortsatte alt öka ,dock i betydligt mindre omfattning än . Räntebelasl-ningen fortsatte attöka, och de 16 koncernernas finansnetto är nu ungefär större än år1975. Finansneitot har alltså utvecklat sig lill en tung börda för branschen. Företagensupplåning har i ökad omfattning skett på deninternationella kreditmarknaden. Del har varit en medveien strävan frånregeringens sida alt företagen - och då avses naturligtvis inle bara skogsindustrin,utan hela näringslivet - så långt möjligt själva skulle klara den upplåningengenom att gå ut på den internationella kapitalmarknaden. Den finansiellautvecklingen i kombination med de speciella villkor som ofta gäller för dessainternationella lån innebär alt situationen nu är besvärlig för vissalåntagande skogsföretag liksom för deras utländska långivare. Del är viktigtoch betydelsefullt att den utlandsupplåning som skett säkerställs. Del ärmot bl. a. denna bakgrund som regeringens nu aktuella förslag skall ses. Vilkenutveckling kan vi då vänta för det här året och för nästa? Även om bilden inleär helt entydig, kan man emellertid konstatera alt en viss förbättring harinträtt i branschen underdel . Närdet gälleravsättningslägel haren viss Ijusningdirekt kunnai noteras, vilket f ö. märkts iutvecklingen av vår handelsbalans. För sågade trävaror har våra exportleveranserhittills utvecklats gynnsammare än i Ijol. Ävenmassa- och pappersleveranserna har ökat märkbart. kanvi sålunda notera en ökning av leveranserna för avsalumassa med 16 96 och lörpapper med 11 96. Kapaciteisutnyiijandet i branschen ligger emellertid kvar påen låg nivå, och leveransökningarna har således skett i huvudsak genom enaccelererad lagerutveckling. Detta innebär att lagerhållningen kan komma nedtill en normal nivå . Följaktligen kan kapacitelsutnytljandetsuccessivt komma att stiga , naturligtvis underförutsättning all de marknadsförbäli-ringarsom vi nu med tillfredsställelsenoterar håller i sig och kanske också förstärks. Ävenen del prisökningar har skett . Detla gäller dock främst vissapapperskvaliteter, men även massaprisutvecklingen inger förhoppningar. Detfinns nämligen positiva tecken på alt en viss höjning kan komma under hösten.Alt prisuppgången blir så stor alt man uppnår den nivå som rådde innan prisernasänktes kan man dock inte räkna med skall inträffa underdet närmaste året. Densammanvägda bedömning som kan göras av leverans- och prisutvecklingen förmassa- och pappersindustrins produkter innebär att vi inle kan vänta någon meravgörande resultatförbättring för förelagen under detta år. Del innebär allflera av de förelag som fån vidkännas stora förlusterkommer att få ett negativt resultat även för innevarande verksamhetsår. Deåigärder som regeringen nu har föreslagit syftar lill att underlätta förföretagen att överbrygga de akuta finansiella problem som har uppstått. Jagvill emellertid understryka - vilket också framhålls i regeringens förslag -attavsikten med åtgärderna inte är att konservera en mindre rationellbranschstruktur. En fortsatt anpassning till de successivt ändrademarknads-förhålllandena i vår omvärld är nödvändig för all skogsindustrin skallvara internationellt konkurrenskraftig. Det är emellertid minst lika angelägelatt åtgärderna kan vidtas på ell planerat sätt och i nära samverkan mellanberörda parter. Detär en viktig indusiripolitisk uppgift att skapa förutsättningar för all denstrukturella utvecklingen inom branschen skall kunna genomföras på ett ur såvälföretagens som samhällets och de anställdas synvinkel ändamålsenligt sätt. Altregeringens indusiripoliiiska ambition ligger i linje med denna princip tordevid det här laget vara väl dokumenterat. De förslag till åigärder som riksdagenhar alt ta ställning till utgör direkta exempel pä dennaindusiripoliiiska filosofi. Lål mig nämna ytterligare några exempel. Somjagtidigare i annat sammanhang har informerat kammaren om pågår inomindustridepartementet ett omfattande utredningsarbete rörande skogsindustrin.Resultatet av arbetet och skogsutredningens betänkande avses utgöra underlagforell näringspolitiskt program för skogsnäringen. De frågor som härvid kommeratt tas upp kommer all i forsla hand avse de mer långsiktiga frågorna. Det ärför tidigt all gå in på vilka konkreta åtgärder som kan komma att aktualiserasfrån regeringens sida i detla sammanhang. Vadjag nu sagt kan också vara en svar på de frågor som lidigare under debattenställts till mig beträffande regeringens planeringsakliviiei. Statligagarantier för lån till skogsindustrin, m. m. Statliga garantier för låntill skogsindustrin, m. m. planeringsarbele måslestor uppmärksamhet naturligtvis ägnas skogsindustrins långsiktiga utveckling,utbyggnad mot vidareförädling etc. Det huvudsakliga problemet vid den lidpunktdå detta arbete saltes i gång var den kvantitativa konflikt mellan råvarubehovoch råvarutillgång som blev uppenbar och som avspeglade sigi en något yrvaken debatt med vissa överdrifter. 1 övrigl föreföllskogsindustrin i allt väsentligt problemfri, när debatten och arbetetstartades. Denfinansiella ställningen var god. Lönsamheten låg på en tillfredsställande nivålack vare högt kapacitetsutnyttjande, god efterfrågan och kraftiga prisökningarpå färdigvaror. Förutsättningarna för skogsindustrin all av egen kraft mötaframtiden framstod därmed i allt väsentligt som synneriigen goda. Situationennu är radikalt förändrad. Vi ser nu hur problembilden snabbt har vidgats.Strukturproblemen har blivit mer framträdande. Fråganom hur den framtida kapitalförsönningen skall kunna tryggas har blivithögaktuell. De nedjusterade prognoserna för den långsiktigaefterfrå-geuivecklingen internationellt kan bli ytterligare ett problem,särskilt mot bakgrund av del hårda konkurrenstrycket från andraproducentländer. Listan kan göras lång. men den exemplifiering som jag nu givitborde räcka för att alla skall inse att samtliga berörda parter i samverkanmåste arbeta konstruktivt för att den svenska skogsnäringen skall kunnabibehålla den internationella tätposition som den har haft. Bilden äralltså komplicerad. Den kräver en positiv och konstruktiv samverkan mellanalla berörda parter föratt man skall kunna hitta resultatmässigt riktigalösningar. Närdetgäller råvaruförsörjningen -den ursprungliga och centrala frågan i diskussionen- kan man konstalera att den inte utgör något generellt problem förskogsindustrin. Ett successivt ökat kapacitetsutnyttjande kan naturligtvismedföra all problem ånyo uppstår. De strukturella förändringarsom nu gjortskommerå andra sidan att medföra att nya råvaror tillförs marknaden. Frågan omskogsindustrins långsiktiga försörjning med vedråvara har emellertid ändå inteförlorat i aktualitet, eftersom den är nära kopplad lill de möjligheter tillvidareutveckling som branschen har. Råvarukostnadernai svensk skogsindustri är en annan fråga som varit central i denna debaii.Råvarupriserna avspeglar den allmänna ekonomiska situationen och äralltså inte.som man ibland tycks tro i den enklare debatten, påverkbara isolerade frånandra omständigheter som påverkar samhällsekonomin. En av domänverket utfördutredning visar att 70-75 96 av råvarukostnaderna är direkt hänförliga tillarbetskostnader i skogsbrukets olika led, för all nu la ett exempel på vad somstyr utvecklingen i detta avseende. Deändrade förutsättningarna för skogsindustrin har lett lill att lidigareframtaget utredningsmaterial nu måste kompletteras med ytterligare studier ochatt lidplanen förarbetet kommit att förskjutas. Arbetet bedrivs emellertid medstörsta möjliga skyndsamhel. Den akuta situationen visar angelägenheten av allarbeiei fortgår med all tänkbar målmedvetenhet. Regeringenhar tillkallat en kommitté, som skall göra en samlad analys ochbedömning av skogsägareförelagens nuvarande situation och utveckling pä någollängre sikt. Bakgrunden lill denna åtgärd är all dessa företag - på grund av snabb expansion, svag konsolideringoch därmed ogynnsam kapitalstruktur -drabbats särskili hårt av de senaste årenssiarki negaliva resullalulveckling, Kapilalsirukturen i skogsägarelöreiagenbetingas ju av dessa förelags alldeles speciella kooperativa karaktär. 1 de särskilda direktiv som meddelats framhålls även attkommittén - mot bakgrund av de strukturella och andra åigärder som kan aktualiseras-närmare skall studera frågan om skogsägareföretagens långsikliga finansiering.Jag vill peka på alt kommittén är oförhindrad alt undersöka strukturåtgärderdär även andra skogsindustriföretag berörs. 1 ett första skede arbetar nukommittén med de problem som uppstått inom NCB, Bakgrunden har tecknats i den proposition med förslag lillell speciellt villkorslån av Uddeholmsiypsom går alt beslutaom. Jag vill i detta sammanhang med tanke på den deball som förtsunderstryka alt det här inte är fråga om en subvention till industrin ulangäller en speciell låneform, avsedd för elt förelag med särskilda problemungefär liknande , tillkallade jag en särskild utredningsman förall närmare gå igenom boardindusirin. Denna bransch har sedan flera årkänneiecknats av överkapacitet och negativ resullalbild. Enkapaciletsneddragning framstod som helt nödvändig för att få lill stånd enanpassning lill det realistiskt tillgängliga marknadsulrymmet. Utredningsmannenhar i samråd med bl, a, företrädare för de enskilda förelagen och de fackligaorganisationerna utarbetat ett förslag till siruklurplan för boardindusirin, Boarduiredningen utgör ett bra exempel på hur regeringengenom en initierande och kaialyserande funktion kan få berörda parter alt kommafram lill en i allt väsentligt samstämmig uppfattning om vilka konkretaåigärder som måsle vidtas föratt få till stånden totalt sen hållbar ochframiidsinrikiad struktur i en bransch inom skogsindustrin. Denna insats från regeringenssida kommer lill uttryck även i del uppdrag an utreda vissa frågor rörandeskogsägareförelag som jag omnämnde. Del är angeläget att nu successivt knyta ihop de frågorsom sammanhänger med skogsnäringens situation och framtida utveckling. Dettakommer bl, a, att ske i skogsbranschrådet, som är ett naturligtdiskussionsforum för dessa frågor, Lål mig avslutningsvis, herr talman, än en gångunderstryka att regeringen ägnar skogsindustrin den allra största uppmärksamhet,inle bara belingai av den aktuella besvärliga situationen för en nyckelbranschi svenskt näringsliv ulan också i omsorgen om att säkra denna viktiga branschsframlida utvecklingsmöjligheter, flertal aktiviteter av utredande och annankaraktär pågår, och resultaten kommer all ligga lill grund för regeringenslartsalla överväganden. Statliga garantier för lån till skogsindustrin, m. m. GUSTAVLORENTZON (vpk) kort genmäle: De frågor som jag i milt lidigare anförandeställde lill indusiriminisiern fick jag inga svar på. a, frågade jag: Hurkommer del all gå med 140 sågverksarbetare därest ni går med på den nya ansökansom NCB Nr 158 har inlämnat till regeringen? Delskulle vara lämpligt all få svar på den frågan Q 1, ] i delta sammanhang, för om sågverket skall läggas ner kanman knappast 31 mai1978 använda de . Det ärjufråga om helt ny ersättningsindustri, visar på planlöshelen, och del är inle bara planlöshelen inom NCB, ulan den Statligagarantier '" funnits inom hela skogsindustrin. Det är självklart att närNCB har sett lör lån till skogs- skogsindustrin i övrigt uppträda på det sätt den har gjort,så kommer man industrin tn också all använda sig av sådanafördelar för alt del privata vinstbegäret skall tillfredsställas,så långt det är möjligt. Delta har också varit drivkraften. Industriministern talar härom del utvecklingsprogram sommöjligen skall komma, men detaljer kan han inle lämna. Jag skulle i detsammanhanget vilja knyta an lill de uppgifter som går genom pressen omhur japanerna har byggt hela kombinat för framställning av massa och papper. Dehar byggt dessa kombinat så de kan gå på vatten, och de forslas nu uppförAmazonfloden - är en av beställarna. Del skulle kunna ge jobb försvensk varvsindustri, men jag tänker närmast på svensk skogsindustri. Denprocessindustri vi har i detta land har ju kunnat upprätthållas på grund av allskogsindustrin har varit före med produkterna. Men närdet gäller vidareutvecklingarvi långt efter. Här föreligger en fara enligt min mening, all om den japanskautvecklingen fortsätter och skaffar sig massa- och pappersfabriker iden utsträckning del nu talas om. kommer det alt bf svårt för gamla Sverigesskogsindustri alt klara konkurrensen i fortsättningen. Då har vi ett nyttvarvsproblem i , Jag undrar om industriministern har uppmärksammat denfrågan. Del skulle vara intressant alt vela det och även att få svar på deövriga frågor jag har ställt, i (s) kort genmäle: Industriministerns anförande var välvilligtoch försiktigt och jag har ingen anledning alt söka strid för dess egen skull.Jag har klart deklarerat vår uppfattning i viktiga skogspoliiiska och allmäntindusiripoliiiska frågor, och den ligger läst. Jag skulle bara vilja ställaett par frågor. Industriministern säger att det programarbete sompåbörjats via skogs-branschrådet och de utredningar som genomförts har tagitlång tid. det har blivit en förskjutning framåt i liden. Vår avsikt varursprungligen att kunna presentera ett förslag för 1977 medtillämpning , Händelseutvecklingen har gjort alt vi inte fåtttillfälle till del. Min fråga är nu: Hur räknar industriministern medall det skall ta innan regeringen är beredd alt presentera ett långsiktigtskogsprogram? Jag hoppas vi är överens om alt del är utomordentligt viktigt. Jag skulle bara som en kommentar till vadindustriministern anförde vilja säga all historieskrivningen i slorl sen är riktig. Del fanns en optimism inom skogsindustrin i millen på 1970-lalet som var utomordentligt stor. Men det fanns en grupp - de anställda - som via sina fackliga organisationer uttryckte sin stora oro för vad som kunde komma att ske - denna överopiimism dämpade i någon mån intresset föratt bygga ul mer av vidareförädling. Och framförallt insåg man inle den utveckling vi var 48 inne i, nämligen mot enöverkapacitet som väsentligt översteg tillväxten i Råvarukostnadernahar påtalats, och industriministern menar all debatten delvis fåll slagsida.Men man kan ju ändå inte komma förbi all om man gör en jämförelse mellanSverige och resp. - våra två främsta konkurrentländer-så ärråvarukostnaderna i de två senare länderna ungefär hälften av vad de är iSverige. Därmed går jag inle in i polemiken om vad våra råvarukostnader beståri. Menjag vill upprepa vad jag sade i milt anförande, nämligen att generositeten frånindustriernas och inte minst skogsägarindusiriernas sida blev alltför stor, ochdel är bl. a. den som verkar . Statligagarantier för lån till skogsindustrin, m. m. Jag vill först till säga alt jag inle känner lill denärmare omständigheterna beträffande . Rent allmänt vill jag sägaalt det förhållandel att företaget nu fåll ett villkorslån inle skall innebära- del framgår f ö, av ulskottelsbeiänkandet att näringsutskottei delar minuppfattning - att förelaget inte kan genomföra nödvändiga strukturellaförändringar, naturligtvis efter sedvanliga förhandlingar med de anställdasorganisationer. Detta är del svar jag kan ge om företagetsdispositioner beträffande olika driftplalser. Det är en dialog som GustavLorentzon får ta upp med företagel. Jagkänner mycket väl till den verksamhet som bedrivs av bl. a. japanska företagmed att utveckla flytande massafabriker. Jag vet också att våra svenska varv,som söker alternativ produktion, är väl informerade och delvis också långtframme i förberedelserna föratt kunna gå in i samma typ av produktion. Med detförbättrarju inte situationen försvensk massaindustri -snarare tvärtom. Närdet gäller den allmänna utvecklingen inom svensk cellulosa- och pappersindustrijämfört med situationen i branschen internationellt är dåligtinformerad. Svensk massa- och pappersindustri är i de flesta avseenden teknisktoch marknadsmässigt på toppen av vad branschen kan erbjuda internationellt.Även om utvecklingsarbetet kanske inte har bedrivits i kombinat på det sättGustav Lorentzon talarom så finns de utvecklingsinsatser som genomförts väldokumenterade på olika driftplalser. TillRune vill jag säga all programarbetet tagit längre lid än beräknat.Skogsutredningen föreligger nu och remissbehandlas - det är en väsentlighörnsten i programarbetet. Jag räknar med alt före kunnaförelägga resultatet av detta programarbete, och det blir enväsentlig byggslen i del allmänna näringspolitiska program för 1980-lalel somden här regeringen då har för avsikt alt presentera.