prot · G10956 · 1977-12-31 00:00:00 — Den särskilda bestämmelsen om värdering avbilförmån i fåmansbolag avses bli upphävd och ersatt av värderingsregler somgäller generellt för anställda i alla företag. En uppmjukning föreslås av denregel som gäller för få-mansföretagens avdrag för laniiemavsätlningar o. d.Vidare föreslås viss utvidgning av rätten till det exportkreditstöd som medgesi form av extra avdrag för exportkredilkosinader. Förslaget i denna del innebärall även export av konsulttjänster i fortsättningen skall kunna medföra rätttill extra avdrag och att den beloppsgräns som gäller beträffande omfattningenav slödberättigad kredit sänks från 1 milj. kr. till 0,5 milj. kr. Ipropositionen aviseras slutligen all en särskild småföreiagsdelegation skalltillkallas med uppgift all fortlöpande följa och bevaka utvecklingen påsmåförelagsområdet." Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. Ipropositionen 1977/78:19 om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken hade bl. a.hemställts att skulle anta vid propositionen fogat förslag till lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370). Propositionenhade i denna del hänvisats till skatteutskottet och i övrigt tilljordbruksutskottet. Blandde förslag, som behandlades av jordbruksutskottet, ingick bl, a. att ensärskild låneform infördes för all underlätta nyetablering inom jordbruket förpersoner med god jordbruksulbildning men med litet eget kapital. I dennalåneform skulle räntan på lånet kunna läggas lill kapitalet under högst fem år.Det till skatleutskoltet hänvisade förslaget innebar alt avdrag för denuppskjutna räntan fick medges vid beskattningen först när den erlades. Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. I detta sammanhang hadebehandlats dels de med anledning avproposilionen 1977/78:40 väckta motionerna 1977/78:37 av . (fp, c, m), 1977/78:148av m.fl. (m), 1977/78:151 av Axel () och (), vari hemställts att beslutade 1. alt hos regeringen begära en noggrann uppföljningbeträffande icke avsedda effekter som kunde bli en följd av den föreslagnaförändringen i förmögenhetsbeskattningen, 2. att hos regeringen begära att frågan om jord- ochskogsbrukets avgränsning från regler som generellt gällde vidförmögenhetsbeskattning beträffande rörelsefastighet blev föremål förutredning, 3. all hos regeringen begära att frågan omförmögenhetsbeskattningen vid nyförvärv av fastigheter utreddes i enlighet medvad i motionen anförts. 1977/78:157 av RolfSellgren (fp), 1977/78:159av m. fl. (m, c), 1977/78 177 av m. fl. (vpk), varisåvitt här var i fråga (yrkandet 2) hemställts alt beslutade attavslå de i proposilionen föreslagna ändringarna i lagarna om förmögenhets-,arvs- och gåvobeskattningen, 1977/78:189 av m. fl. (s), varihemställts att skulle avslå propositionen i fråga om 1. ändrade värderingsregler vid beräkning avkapitalskatter, 2. ändrade regler för fåmansbolagsdelägaresbilförmåner och 3. nedsättning av schablonavdraget för egenavgifterfrån till 2 96, delsde under allmänna motionstiden vid 1976/väckta motionerna1976/77:320 av m.fl. (m), 1976/77 615 av m. (m, c, fp), 1976/77:619 av Axel () och (), varihemställts alt hos regeringen skulle anhålla om uiredning och förslagangående de problem beiräffande markförvärv och förmögenhets-redovisning somredovisats i molionen, 1976/77:624 av () och 1976/77:1019 avBengt (). 1. beiräffandeändrade värderingsregler vid kapitalbeskattningen m. m. a. altriksdagen med avslag på motionerna 1977/78:177 yrkandet 2 i denna del och 1977/78:189 yrkandel 1 i denna del skulle bifalla pro posilionen 1977/78:40 i denna del, b. attriksdagen skulle avslå motionerna 1976/77:615 och 1976/77:624 i den mån de inte var besvarade genom vad utskottet ovan hemställt, 2. beträffande anstånd med skatt och eftergift avskatt alt med avslag på motionen 1977/78:177 yrkandel 2 i denna delskulle bifalla proposilionen 1977/78:40 i denna del, 3. beiräffande ikraftträdandet alt medavslag på molionen 1977/78:159 skulle bifalla propositionen 1977/78:40 i dennadel, 4. beträffande 80/85-procentsregeln alt riksdagenskulle avslå motionen 1977/78:148, 5. beträffande prisbildningseffekter m. m. attriksdagen skulle avslå motionerna 1976/77:619 och 1977/78:151, 6. beträffande avskrivningsunderlaget vidvederlagsfria förvärv all med avslag på motionen 1977/78:189 yrkandet1 i vad del kunde anses innefatta yrkande om avslag på proposilionen 1977/78:40i denna del skulle bifalla proposilionen i denna del, 7. beträffande beskattningen av medel på skogskonto,m. m. alt skulle avslå motionen 1976/77:1019, 8. beiräffande beskattningen av förmån av bil förprivat bruk all med avslag på motionen 1977/78:157 yrkandet 2 ochmolionen 1977/78:189 yrkandel 2 skulle bifalla propositionen 1977/78:40 i dennadel, 9. beträffande avdragsreglerna för tantiem o. d. attriksdagen med avslag på motionen 1976/77:320, i den mån den inle vartillgodosedd, och motionen 1977/78:157 yrkandet 1 skulle bifalla propositionen1977/78:40 i denna del, 10. beiräffande resultatuljämning för fiskare attriksdagen skulle avslå motionen 1977/78:37, 11. beträffande schablonavdraget för egenavgifter attriksdagen med avslag på molionen 1977/78:189 yrkandel 3 skulle bifallaproposilionen 1977/78:40 i denna del, 12. beiräffande avdraget för exporikreditkoslnad allriksdagen skulle bifalla propositionen 1977/78:40 i denna del, 13. beiräffande avdrag för ränta på lån med uppskjutenränta all med anledning av propositionen 1977/78:19 beslutade allavdrag för ränta på lån ur statens lånefond för lån med uppskjuten ränta skullemedges då räntan hade betalats, 14. beiräffande förfatlningsförslagen att medanledning av vad utskottet ovan hemställt och i betänkandet anfört skulle antade vid propositionerna 1977/78:19 och 40 bilaga 3 fogade förslagen till 1. lagom ändring ikommunalskattelagen (1928:370) med de ändringar Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. delsall punkt 1 av anvisningarna till 41 § skulle erhålla av utskottet föreslagenlydelse, delsalt ikraftträdandebestämmelserna skulle erhålla av utskottet föreslagenlydelse, 2. lag om ändring i lagen (1947:577) om statligförmögenhetsskatt med de ändringar att 4 § och anvisningarna lill 3 och 4 §§skulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse, 3. lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt ochgåvoskatt med den ändringen all 23 § skulle erhålla av ulskotlet föreslagenlydelse, 4. lag om ändring i lagen (1973:423) om avdrag vidinkomsttaxeringen avseende kostnad för exportkredit. /.beiräffande ändrade värderingsregler vid kapitalbeskattningen m. m. av ErikWärnberg, , , , iHofors, och (samtliga s) som ansett alt utskottetunder 1 och 14 i motsvarande del bort hemställa 1. beiräffandeändrade värderingsregler vid kapitalbeskattningen m. m. a. allriksdagen med bifall till motionerna 1977/78:177 yrkandet 2 i denna del och 1977/78:189 yrkandet 1 i denna del skulle avslå propo silionen 1977/78:40 i denna del, b. attriksdagen skulle avslå motionerna 1976/77:615 och 1976/77:624 i den mån de inte var besvarade genom vad som anförts i reservationen, a. attriksdagen skulle avslå del vid propositionen 1977/78:40 fogade förslaget lill lag om ändring i lagen (1947:577) om statlig förmögenhets skatt, b. attriksdagen med avslag på del i proposilionen 1977/78:40 fram lagda förslaget till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt skulle anta av reservanterna framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 2. beträffande prisbildningseffekter m. m. avValter () som ansett att utskottet under 5 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionerna 1976/77:619 och 1977/78:151 yrkandet 3begärde utredning och förslag från regeringen beiräffande den i motionernaberörda frågan om förmögenhetsbeskattningen vid nyförvärv av fastigheter, 3. beiräffande beskattningen av förmån av bil förprivat bruk m. m. av , , , , i , och (samtliga s) som ansett all utskottet under 8 och 14 i motsvarande del bort hemställa 8.beträffande beskattningen av förmån av bil för privat bruk att medbifall lill motionen 1977/78:189 yrkandel 2 skulle avslå proposilionen1977/78:40 i denna del och molionen 1977/78:157 yrkandel 2, 14.beiräffande förfatlningsförslagen alt skulle avslå det vidpropositionen 1977/78:40 fogade förslaget till lag om ändring i kommunalskallelagen(1928:370) i vad avsåg ändring i 42 S med tillhörande anvisningar. Till betänkandet hade fogals ell särskilt yttrandeav , , , , OlleWeslberg i , och (samtliga s). Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. Iproposilionen 1977/78:41 hade regeringen () -efter hörandeav lagrådet - föreslagit att anta i propositionen framlagda förslaglill 1. lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385), 2. lag om ändring i lagen (1919:426) om floltning iallmän flollled. Beiräffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Ipropositionen föreslås all aktiebolagslagens regler om förbud för aktiebolagatt lämna lån till aktieägare m. fl. skall gälla även dem som lever sammanunder äktenskapsliknande förhållanden. Vidare föreslås en vidgad möjlighet altmedge undanlag från låneförbudei vid förvärv av aktier i bolaget. Dessutominnehåller proposilionen förslag lill vissa andra smärre ändringar iaktiebolagslagen. Ipropositionen föreslås vidare all de anslällda i flotlningsföreningar skall fåsamma rätt lill siyrelserepresentation som anslällda i aktiebolag ochekonomiska föreningar. Lagstiftningen föreslåsträda i kraft ." I della sammanhang hade behandlats de med anledningav proposilionen väckta motionerna 1977/78:160av m. fl. (m), vari yrkats all hos regeringen begärdeförslag till sådan ändring i aktiebolagslagen all därav uttryckligen framgickatt s. k. 50/50-bolag icke ansågs som koncernbolag, såvitt inle framgick attdet ägande bolaget hade ett i positiv mening bestämmande inflytande över detägda bolaget, 1977/78:178av () och (), vari yrkats att skulleanta av motionärerna framlagt förslag lill lag om ändring i aktiebolagslagen(1975:1385), innebärande bl. a. nedsättning av reservfond, som skullemöjliggöra nyemission till underkurs av aktier i bolag noterade på fondbörseneller på fondhandlarlistan, samt 1977/78:191av m. fl. (s), vari yrkats all skulle 1. avvisa förslaget om ändring i aktiebolagslagen,såvitt angick 12 kap. 8§, 2. ge regeringen till känna vad som anförts i molionenom förnyat övervägande av den personkrets som avsågs med låneförbudei. 2 protokoll 1977/78:56 Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. 1. beiräffandelåneförbudels personkrets alt skulle avslå mo lionen 1977/78:191 i denna del (yrkandet 2), 2. att skulle anta 12 kap. 7 § i del ipropositionen 1977/78:41 framlagda förslaget till lag om ändring iaktiebolagslagen (1975:1385), 3. beträffande dispens från låneförbudei att riksdagenmed avslag på motionen 1977/78:191 i denna del (yrkandet 1) skulle anta 12 kap.8§ i förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen, 4. beiräffande emission till underkurs alt riksdagenskulle avslå motionen 1977/78:178, 5. beträffande koncernförhållanden alt riksdagenskulle delsmed anledning av motionen 1977/78:160 som sin mening ge regeringen till kännavad ulskotlet anfört om översyn av koncernreglerna, delsavslå del i propositionen framlagda förslaget lill ändring i 11 kap. 11 §tredje stycket aktiebolagslagen, 6. alt skulle anta förslaget till lag omändring i aktiebolagslagen i den mån det inte omfattades av utskottetshemställan ovan, 7. alt skulle anta del genom proposilionenframlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1919:426) om floltning iallmän flottled. 1. beträffandelåneförbudets personkrets av , , , i , , mar och (samtliga s) som ansett att ul skotlet under 1 bort hemställa allriksdagen med bifall till motionen 1977/78:191 i denna del (yrkandel 2) som sinmening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört om en utsträckning avlåneförbudei, 2. beträffande dispens frånlåneförbudet av , , , i , , mar och (samtliga s), som ansett att ut skottet under 3 bort hemställa allriksdagen med bifall till molionen 1977/78:191 i denna del (yrkandel I) skulledels avslå förslaget lill ändring i 12 kap. 8 S aktiebolagslagen, dels antasådan ändring av ingressen till förslaget till lag om ändring iaktiebolagslagen som föranleddes härav, 3. beträffande emissionlill underkurs av () och kim Ollen (m) som ansett att utskottet under 4 bort hemställa all med anledning av motionen 1977/78:178som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört. Jag vill ta delta tillfälle i akt att inför kammarens ledamöter någotredovisa bakgrunden till den proposition som ligger på bord förbehandling. Iregeringsförklaringen som föregick bildandet av den nuvarande regeringen slogsfast att en väl fungerande samhällsekonomi kräver.ett decentraliseratnäringsliv. De tre partierna är också överens om att näringspolitiken skallutformas så, att mindre och medelstora företag får; goda utvecklingsmöjligheter. Detregeringsförslag som vi nu har alt ta ställning till är den första delen i enfortlöpande reformverksamhet i vad gäller de mindre företagen och så till vidaockså ett viktigt inslag i den aktiva näringspolitik som regeringen bedriver. 1den gemensamma regeringsförklaringen sägs vidare att skall hålla fastvid biandekonomin och ta vara på enskilda människors vilja till initiativ ochansvar. Det betyder att vi avvisar socialism och en byråkratiskcentralstyrning av näringslivet, men del betyder inte att vi anser attsamhället skall vara passivt och låla de s. k. marknadskrafterna spela fritt.Den näringspoltiska akiiviieiel som vi har utövat i kanslihusethar ju också på allt sätt bekräftat detla övergripande mål för regeringensarbete. Vi företräder en social och ansvarskännande marknadshushållning. Ävenom del föreligger en ideologisk skillnad mellan den här regeringen och dentidigare, blir skillnaden i praktiken inte så stor. Det är det, förmodar jag,som är anledningen lill att oppositionen i realiteten har varit ganska tomhäntvad gäller konstruktiva, reella alternativ och i desammanhang där vi framlagt förslag för beträffande näringspolitiken. Oppositionenskritik har då närmast centrerats kring bristen på planmässighet, som dethetat, men när vifrån regeringens sida har bett om en precisering av vad enökad planmässighet skulle innebära konkret i form av detaljregleringar och flerföreskrifter beträffande företagens sätt att agera har oppositionensföreträdare i allmänhet stått svarslösa. Detta upplevde vi i sambandmed diskussionen om specialstålet. Ettannal huvudmoment som oppositionen har försökt framställa som ett alternativ inäringspolitiken har varit den diskuterade socialdemokratiskastrukturfonden. Sedan denna mognat lill sin form och behandlats i olikamotioneroch reservationer visar det sig att den inle är någonting annal än endubblering av Invesleringsbanken. Till hela sin funktion är fonden en kopia avden investeringsbank som vi redan har och som fungerar som ett värdefulltinstrument i näringspolitiken. Det berättigade i att på delta sätt dubblerainstitutionerna när vi behöver öka effektiviteten kan ju verkligen i hög gradifrågasättas. Denhär situationen känner vi väl till . Den förelåg , som kommer att gå till historien som jämviktsriksdagenslid. Inte heller då kunde socialdemokratin, under de omständigheter som rådde,göra verklighet av sina mera socialistiskt inriktade målsättningar. De fick istället leva sitt eget stilla liv i partiprogrammet Demindre och, -. medelstora företagens utveckling, m. m. Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. och i förkunnelsen fråntalarstolar vid tillfällen när marginalväljare inle kunde länkas ta anstöt. Detfanns väl en och annan som fruktade - någon kanske också hoppades - attsocialdemokratin i opposition skulle driva en mera utpräglat socialistiskpolitik. Så har det inte blivit. Det visar också reservationerna vid delnäringsutskolisbeiänkande som behandlas . Det är ändå ett uttryck försocialdemokratins anknytning till verkligheten, och den omständigheten vill jaggärna ge oppositionen några erkännsamma ord för . Det har alltså inleblivit som man kunde tro, och det är Jag glad för. Detlainnebär att meningsskiljaktigheterna i näringspolitiken inte blir större än auvi kan vara överens i t. ex. frågan om hur strukturförändringarna inomspecialstålindustrin skall gestaltas i princip och i verkligheten. Sammaomdöme kan gälla andra branscher, där strukturförändringar är nödvändiga ochofrånkomliga. Inom textilindustrin, där det gäller all banta ytterligare enredan hårt pressad näring med problem , kan denna syn tillämpas.Det gäller glasinduslrin med sina speciella problem - kraven all förenarationaliseringar med en gammal fin haniverksiradiiion, de svåraarbelsmiljöproblemen och brukens stora betydelse för de orter där de ärplacerade. Det gäller även dataindustrin, där del inte i första hand är frågaom att rädda en bransch i kris ulan att garantera en viss teknologisk nivå inomlandet för en viktig produktion. Totalt utländskt beroende i en sådan branschhar många nackdelar, inte minst för vårt tekniska och ekonomiska oberoende. Detgäller också varvsindustrin, den bransch i som torde ha svårast attinom nuvarande struktur återfå tidigare lönsamhet, omfattning och ocksåsysselsätlningsvolym. har varil och är alltjämt, trots sin relativalitenhet, en av de ledande varvsnationerna i världen. Det är en ställning somnu inle kan hållas ulan orimliga ekonomiska uppoffringar. Ävenandra branscher har problem, och vi får i tillfälle alt återkommalill en del av dem . Jag syftar bl. a. på han-delsslålverken, dären överenskommelse träffats om ett samgående mellan de tre ilora tillverkarnaNJA, och . liksom i departementets regi pågår åtskilliga branschsludier.Jag vill särskilt nämna alt delar av skogsindustrin -Jag tänker närmast på sågverksindustrinoch skivindustrin - är föremål för ingående analys och översyn. Också pappers-och massaindustrierna kommer att kräva skärpt uppmärksamhet under nästa år.Den internationella marknadsutvecklingen för skogsindustrin har ju skapat storalikviditets-problem för denna näringsgren. De blommar också ut isoliditetsproblem, som vi blir tvungna att på ett eller annat sätt gripa ossan, eftersom delta är en nyckelbransch av avgörande betydelse för hela vårekonomi. Utvecklingsmöjligheternaför den svenska bilindustrin håller på att analyseras av en särskildutredningsman. Del är också en integrerad del av svensk industri med storbetydelse för den framtida utvecklingen. Dennoggranna genomgången av problembranscher som vi arbetar med ingår, liksomanalysen av de mindre företagens situation, i ett långsiktigt arbete med ettnäringspolitiskt handlingsprogram, där även frågor som teknisk forskning ochutveckling kommer att spela en central roll, kanske betydelsefullare i dettautvecklingsskede av svenskt näringsliv än . Avsiktenär, som jag har aviserat, att regeringen skall lägga ett sådant brettframåtsyftande näringspolitiskt program på bord . Jagsade alt den socialdemokratiska delen av oppositionen inte framhärdat isin vilja att genomföra sitt socialistiska program och att det vill synas somom skulle kunna nå bred enighet om stora delar av näringspolitiken.En sak har man emellertid noterat när man läst dels den socialdemokratiskapartimotionen, dels reservationerna vid del betänkande som behandlas ,nämligen att den gamla kända socialdemokratiska motviljan - hämningen skullejag vilja kalla del - inför de mindre förelagen finns kvar. Delmärks kanske alldeles speciellt i delta skede därför att del finns enambivalens i socialdemokratins agerande. Dels vill man hänvisa till att mycketav vad som föreslås i proposilionen är tankar som har framförts i utredningenom företagarföreningarna, som tillsattes av den gamla regeringen, dels något motsägelsefullt ge sken av att i själva verket har de mindreförelagen inte några speciella problem som motiverar detta särskilda förslag.Det märks också i debatten ute i landet omkring della ämne, även om man då intevill gå emot huvudlinjerna i förslaget. Även utskottsbelänkandel visar att mani allt väsentligt ansluter sig till propositionens huvudlankar. Dethär draget att inte vilja erkänna de mindre företagens betydelse och särartmåste väl ha någon form av ideologisk bakgrund. Del är en stark ideologiskblockering som Jag tycker är beklaglig med tanke pä att socialdemokratin i alltväsentligt accepterar regeringens förslag. Småföretagenhar ändå stor betydelse för utkomstmöjligheterna på många orter och därmedockså för dessa orters möjligheter all behålla sin livskraft. Småföretagen äralltså en nödvändig komponent i näringspolitiken. Det gäller nu alt la tillvara de outnyttjade möjligheter som finns inom småföretagen för att ökaproduktionen och sysselsättningen, all ta till vara den vitalitet som den härföretagsgruppen representerar. Detkrävs att vi effektiviserar samhällets utvecklingsfrämjande insatser förindustrin i varje län, för alt göra näringspolitiken effektivare och merainriktad på den vardag i vilken företagen arbetar. Det är därför som vi harföreslagit inrättandet av de regionala utvecklingsfonderna, som skall avlösaföretagarföreningarna. Det skall ske genom att en stiftelse med staten ochlandstinget som stiftare och huvudmän bildas i varje län på den grund somföretagarföreningarna representerar. Fondernaföreslås, i likhet med vad som gäller företagarföreningarna, även handha vissamyndighetsutövande uppgifter. Det är också ganska Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. betydande resurser som viföreslår att dessa regionala utvecklingsfonder skall få, eftersom medlen ihantverks- och induslrilånefonden, som f n. uppgår lill ca 575 milj. kr., skallöverföras till fonderna. Jagtror alt man därmed i väsentlig mån kommer alt få en ökad regional aktivitet,eftersom fondernas finansiella stadga och del egna ansvarsområdet på dettasätt får en mera påtaglig betoning. Del blir alltså en plattform för denregionala näringspolitiska aktiviteten av hell annan karaktär . Viföresliir också att de medel som finns i statens utvecklingsfond fördelaspå de nya fonderna. Vi har med viss förundran noterat att oppositionen, dvs.socialdemokratin, går emot detla förslag ulan att egentligen kunna hänvisatill några bärande argument för detta. Propositionen får ses som ett förstasteg i en reformering av näringspolitiken, och vi har aviserat alt i nästa stegkommer forsknings- och utvecklingsfrågorna upp till behandling. Men det harvarit angeläget att , när vi gör denna genomgripande organisatoriskareform, lösa frågan om utvecklingsfondens organisatoriska status. Jag är någotförvånad över oppositionens agerande beträffande utvecklingsfondens framlid.Här gäller det ju att stärka den organisatoriska grundvalen för aktiviteternapå området. Och det har vi gjort med vårt förslag om decentralisering också avutvecklingsfonden. Vidbehandlingen av förslagen från regeringen om att stödja de mindre ochmedelstora företagen har en oproportionerligt stor del av uppmärksamhetenägnats hur styrelsen för fonderna skall utses. Förslaget innebär attstyrelserna skall utses av de politiskt valda landslingen utan inskränkningar,med fullt förlroende för landslingens kompetens och förmåga att utsenäringspolitiska organ inom sitt område. Detta är en hell acceptabelföreteelse för andra delar av samhällslivet, och jag skulle vilja säga att detär en principiellt klar linje i den politiska demokratins namn. Jag är någotöverraskad över de dimensioner debatten tagit i den här frågan. Jag noteraremellertid med tillfredsslällelse utskottsmajoritetens stöd för regeringensförslag. Jagtycker också alt systemet för alt föra ut näringspolitiken så nära förelagensom möjligt innebär en välmotiverad decentralisering av både inflytande ochekonomisk makt. Regionerna får ell hell annal inflytande över sin egensituation, får mer att säga till om, och del är en utveckling som jag trorinnebär väsentligt ökad kraft i del näringspolitiska arbetet.