prot · G109160 · 1977-12-31 00:00:00 — Elt fåtal ansökningar är f n. föremålför prövning. Ärendena behandlas med förtur. Om AMS i något fall inte anser sigkunna medge bidrag, kan beslutet överklagas hos regeringen. ALFLÖVENBORG (apk): Jag ber altfä tacka statsrådet för svaret på frågan. Jagär inte ute efter att ställa till med någon stor debatt med arbetsmarknadsministern- det kan ske i andra sammanhang. Men del kändes angeläget att få ell klart ochauktoritativt besked i den här frågan. Jag har ställt fråganefter upprepade samtal med bolivianska flyktingar i Omekonomisk hjälp åt bolivianska flyktingar som önskar återvända till hemlandet De anser atl deinle fåll någol klart besked om sina möjligheter all få hjälp till hemresasedan de politiska förhållandena har förändrats i deras hemland. Delfinns ca 400 bolivianer i . De kom hit på flykt undan en brutal regim iBolivia. Många kom från , där de först hade funnit en -den varadelill dess att Pinochels blodhundar log över. Jagtalade med bolivianer , och jag tycker inle atl det flnnsnågon anledning atl betvivla deras uppgifter. Del handlade här om en grupp somkommit från med hjälp av den svenska ambassaden. De har hänvisat lill där - var ambassadör då - myckel klart sagt ifrån all så fort depolitiska förhållandena i förändrats skulle de få hjälp från Sverigeför all komma hem lill sill fosterland igen. Och de har hänvisat till alt sammalöften utfärdats av representanter för invandrarverk och departement sedan dekom hit. Nuhårde politiska förhållandena förändrats. Några har på egen bekostnad återväntlill Bolivia-deslällerupp i parlamentsvalen. En av dem som besökte mig i gårförklarade alt den politiska situationen är diametralt annorlunda i nu.De behöver inte längre vara rädda för sina liv. Bolivianernahänvisar till löften som har getts och tycker att de fått vaga muntliga beskedom alt del hela skall ordnas. De har haft konlakl med tjänstemän på UD somklarlagt alt del i princip inte flnns några problem. De har skrivit lill fruSöder ulan att få svar. Då har de ställt frågan: Är regeringen inställd på althjälpa de bolivianer som fått amnesti att återvända? Jagtolkar svarei som ett ganska klart och auktoritativt besked. Men del harfunnits olika uppgifter. Del kan möjligen bero på kommunikalionssvårighe-ler.Men jag lycker del går alt ta fasta på della besked, och jag skall uppmanadebolivianersom jagharhaft konlakl med i skilda sammanhang och som vill åka hemall de skall sätta sig i förbindelse med arbetsmarknadsverket. Jag utgår dåifrån all de får sin hemresa. Jag lycker svarei är klart i sina formuleringar, och jag tror all AlfLövenborg mycket väl kan åberopa del i sina kontakter med bolivianerna. Fårjag sedan med anledning av resonemang om all bolivianerna inlekänner till della säga all den här frågan har varit under beredning en tidsåväl i som hos oss. Svar har gått till bolivianerna,så jag tror all även de är underrättade i den här frågan. Överiäggningenvar härmed slutad. § 5 Om åtgärder för atttrygga erforderlig forskning på arbetarskyddets område Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför all besvara () anmälda fråga, 1977/78:506,och anförde: har frågat mig vilka åigärder jag avser all vidla föratl trygga forskning på arbetarskyddets område även utanförarbelarskyddsstyrelsens ram, Arbeiarskyddsforskningbedrivs i vårt land, förutom vid arbeiarskydds-slyrelsens arbeismedicinskaavdelning, vid en rad institutioner inom universitet och högskolor, institut,sjukhus, myndigheter m, m. Verksamheten vid många av dessa institutionergrundfinansieras via statsbudgeten, andra av sjukvårdshuvudmännen etc. De olikaprojekten finansieras med bidrag från fonder, stiftelser, organisationer ochmyndigheter. inrättades efter riksdagsbeslut arbetarskyddsfonden meduppgift alt bl. a. siödja forsknings-och utvecklingsarbete inomarbetsmiljöområdel. Dess verksamhel finansieras främst genom enarbetarskyddsavgift. Fonden leds av en styrelse med arbetsmarknadsparterna iöverväldigande majoritet. Arbelarskyddsfondenbeviljade ca 50 milj. kr. för forskning och ulveckling inomarbetsmiljöområdel. Av dessa har ca 4,4 milj. kr. beviljats forskningsprojektinom arbetarskyddssiyrelsen. Vid sidan härav föreskriver regeringen altarbetarskyddsstyrelsen skall få disponera medel ur fonden för särskildaarbeiarskyddsprojeki. har 7,3 milj. kr. avsatts för della ändamål. Delfaktum atl forskningsmedel finns tillgängliga hos arbetarskyddsfonden.Riksbankens jubileumsfond, andra fonder och stiftelser, organisationer ochmyndigheter tryggar enligt min mening forskning på arbe-larskyddsområdet ävenutanför arbetarskyddsstyrelsens ram, och jag anser inle all några ytterligareåtgärder i delta syfte behövs. Omåtgärder Jör atl tiygga eijör-derlig forskning på arbetarskyddets område YLVAANNERSTEDT (fp): Jag vill tacka arbetsmarknadsministern för svaret, som redovisar deresurser som finns för forskning på arbetsmiljöområdet. Svarei visar också anforskningsprojekt sprids ut på flera händer. Bakgrunden lill min fråga liggerdelvis på ett annal plan. Som jag påpekade i min fråga träder en nyarbetsmiljölag i kraft . Den innebär i jämförelse medarbeiarskyddslagen av alt arbetarskyddsstyrelsen som tillsynsmyndighetfår en väsentligt starkare ställning. Arbelarskyddsstyrelsens nuvarandekompelens att utfärda anvisningar för t. ex. hantering av vådliga och giftigaämnen och för arbete i särskilda lokaler eller miljöer har varit av storbetydelse för att påskynda en ulveckling mot en säkrare och bättre arbetsmiljö- detta trots att anvisningarna huvudsakligen har varit av rekommenderandekaraktär. 1och med den nya arbelsmiljölagen kommer ell nytt moment in i bilden. Den nyalagen är en ramlag och det kommer an på myndigheten all utfärda föreskrifterinom lagens ram som får laga kraft. Nr 160 tolkning kan leda lill straffpåföljd. Torsdaeen den styrelsendet samlade ansvaret för kontrollverksamheten i landets alla yrkesinspekiionsdisiriki.Styrelsen bedriver dessutom vid sin arbelsmedi- cinskaavdelning forskning inom arbetsmedicin och arbetshygien, och den Om åtgärder lör bedriver undervisning, som bl. a. omfattar förelagsläkare, företagssköterskoratt tiygga etjör- °' skyddsingenjörer. clerlig forskning Arbelarskyddsstyrelsensverksamhet blir på så sätt heltäckande. på arbetarskvddets fddelar utbildning, den bedriver forskning, den meddelar föreskrifter och område " utövar kontroll. Ur demokratisk synvinkelter sig detta betänkligt. utrednings- ochforskningsarbete vid kontrollmyndigheten i princip kan länkas läggas till grundför beslut med rättsliga följder är inte tillfredsställande urrättssäkerhetssynpunkt. Arbelarskyddsstyrelsens forskning utsätts i praktikeninle för kritik på samma villkor som den fria forskningen vid andrainstitutioner inom och utom landei. Detta är bakgrunden till att jag har tagitupp frågan om möjlighet att bedriva forskning på detta område också utanförarbetarskyddssiyrelsen. sade i sitt svar har man inga planer på att vidta åigärder, men motbakgmnd av atl det faktiskt på flera håll har funnits och finns farhågor förden fria forskningen på detla område, villjag ändå fråga arbetsmarknadsministernom han inte anser alt t. ex. en utredning som kartlägger för- och nackdelar meden samlad forskning utanför arbetarskyddsstyrelsen kunde vara av värde. Den organisation som vi har för arbetarskyddet har beslutats i olikaomgångar här i och just forskningen inom arbetsmiljön baseras på 1972års beslut. Del logs i stor enighet här i , och jag tror inle att detför dagen finns någon anledning att ompröva det. Jag tror att det krav som YlvaAnnerstedt nu ställer-att den forskning som bedrivs på annat håll skall ha stöd- är väl tillgodosett. Det har jag redovisat i svarei. Jag kan också hänvisalill atl man vid arbelarskyddsstyrelsens senaste sammanträde log uppframställningar från olika håll om pengar lill andra institutioner, däriblanden rad vetenskapliga organisationer; där finns också privata företag som fåttmedel för alt bedriva forskning på arbetsmiljöområdel. Del finns alltså enöppenhet från arbetarskyddsstyrelsens sida som jag tror tillgodoser de önskemålYlva har framfört. Lålmig också hänvisa till att man även har ett mycket intimt samspel mellanarbelarskyddsstyrelsens forskare och praktiker å ena sidan och forskarna vid devetenskapliga institutionerna vid högskolorna å andra sidan. Det förs alltså envärdefull dialog mellan olika parter som jag tror är till gagn för båda sidor.Det är värdefullt för professorer på högskolorna att få kontakt medarbetarskyddssiyrelsen och fl del av de erfarenheter man där har avfältarbetet. Omvänt är del naturligtvis av värde alt arbelarskyddsstyrelsenspersonal har vetskap om vad som händer på högskolorna. F. n. fungerar den härorganisationen bra. Arbelarskyddsstyrelsens forskningsresurser tillkom i och med all man1972 överförde arbeismedicinska institutets resurser dit. verksamhet kom på grund av alt institutet hade dåliga ekonomiskaförutsältningar inte alt la den betydelse som var avsedd. Avsikten var allsamla landels expertis för all möjliggöra bl. a. en effektiv samordning avlångsikliga utvecklingsprojekt som kunde aktualiseras t. ex. avföretagshälsovården eller av arbetsmarknadens parter. Men finns delekonomiska förutsättningar för en samlad och långsiktig insats på arbetsmiljöforskningsområdet. Delär också så alt landets expertis ibland inle räcker till utan man måste sökakontakter internationellt. Alltsedan arbeismedicinska insliiulet upphörde harde internationella kontakterna minskal. Traditionen inom universitet ochhögskolor gör alt utländska forskare inle lika naturligt söker kontakt med enkontrollerande myndighet som med kolleger vid fristående institut. Detta ärbakgrunden till de farhågor som i detta sammanhang kommil till uttryck. Omåtgärder för att trygga erforderlig forskning på arbetarskyddets område Låt mig först ta upp vilket utfallet skulle bli om man samlade de -jaghåller med om del - rätt knappa personella resurser vi har på detla områdeunder ett tak. Det skulle innebära, tror jag, alt man utarmadeuniversitetsorganisationen. Man skulle då inte få kvar några forskningsresurserpå della område på högskolorna. Tillväxten skulle troligen avstanna, om maninte hade den spridning vi nu har av tillgångarna på del personella området. Närdet gäller de internationella kontakterna tror jag har fel iall de skulle ha minskat. Jag har tvärtom uppfattningen all man har myckel tätakontakter med internationella institut och att vi här i på detta områdehar en livlig besöksfrekvens från andra länder. Man kan säkert påstå alt bärfinns åtskilligt av intresse för internationella forskare på arbetsmiljönsområde. Jag har intrycket all de internationella kontakterna har tilltagit. YLVAANNERSTEDT (fp): Arbetsmarknadsministern och jag har nog något olika uppfattning när detgäller omfattningen av de internationella kontakterna. Enligt de uppgifter jaghar fatt var kontakterna mer högfrekventa när del fristående institutet fanns. Sedantalade arbetsmarknadsministern om de forskningsresurser som finns på olika hålli landet och om den eventuella utarmning som kunde ske. Jag tror emellertid när del gäller forskningen måsle akta sig för all splittra resurserna - detgäller både de personella och materiella resurserna. Annars är risken att destora satsningarna och de långsikliga utvecklingsplanerna kommer bort. Överläggningenvar härmed slutad. §6 Om förbud mot permittering Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara (vpk) anmälda fråga, 1977/78:512,och anförde: har mot bakgrund av elt träffat avgörande iarbetsdomstolen frågat mig om jag avser atl la initiativ till en sådan ändringav lagen om anställningsskydd atl permittering förbjuds eller atl permitteringbara kan ske med bibehållande av full lön. Somsvar vill jag erinra om atl det är en huvuduppgift föranställnings-skyddskommittén, som tillsattes , alt utredade frågor som har all göra med anställningsskyddet i arbelsbristsiluaiioner.Enligt direktiven skall kommiilén la lill ulgångspunkt både de erfarenheter somhar gjorts av hur bräckligt anställningsskyddet kan vara för de arbetstagaresom berörs av driftsinskränkningar eller permitteringar och de svårigheter förföretagen som följer av det ekonomiska ansvaret för de anställda i sådanalägen. Del är fråga om all tillgodose arbetslagarnas behov av ett fullgottanställningsskydd. Men del gäller också att finna anordningar, varigenomarbetsgivarnas möjligheter all betala uppsägnings- eller permilteringslönerförbättras i de situationer då andra alternativ inle står lill buds. Ävensådana andra alternativ - t. ex. omplacering, omskolning eller vidareutbildning-skall övervägas av kommiilén. Fråganom permittering ingår alltså redan i det utredningsuppdrag somanslällningsskyddskommiltén har fått. Jag ser därför inle anledning alt nu taelt ytterligare initiativ i frågan. LARS-OVEHAGBERG (vpk): Jag får lackaför svaret på min fråga. Bakgrundentill frågan äralltså arbetsdomstolens mycket ulmanandedom i fråga ompermitteringar. Domen innebär all företag kan permiitera i åttaveckor utan alt betala ut någon som helst lön. Man kan förstå den facktigaorganisationens upprördhet över ett sådant utslag. Del avslöjar ocksåihåligheten i den tag som antogs . Att förelagen på deltasätt kan permiitera betyder all de som drabbas hamnar i enmyckel besvärlig osäkerhetssituation. Det ärju heller ingen tillfällighet atldetta har förekommit. Under den långa tid då krisen i vårt samhälle undan förundan har ökat har permissionshotet varit elt sätt för arbetsköparna alt skapaoro, atl hålla tillbaka krav på arbetsplatserna och även alt pressa statsmakternapä pengar. Man har alltså i del här läget utnyttjal luckor i lagstiftningen föratt på olika sätt pressa till sig förmåner och försälta arbetarna i en sämresituation. Minfråga till arbetsmarknadsministern var om han är villig all förbättrasituationen, helst genom all förbjuda alla permitteringar. En permitteringinnebär an man försvinner från arbetsplatsen ; den innebär ettslort orosmoment i arbetet. annal sätt är alt det skapas säkerhet för fulllön under permitteringar. Då har arbetsköparna i en sådan här situation inga möjligheteratt skapa oro och misslämning. Arbetsmarknadsministernssvar är alt anställningsskyddskommitlén redan har i uppdrag atl utreda den härfrågan. Jag skulle kunna vara myckel positiv i min bedömning av svaret ochkonstatera all arbetsmarknadsministern ställer sig bakom min uppfattning; detframgår inle minst av formuleringen all det är fråga om alt tillgodosearbetslagarnas behov av elt fullgott anställningsskydd. Jagskulle kunna tolka detla som att arbetsmarknadsministern helt svarar ja på denfrågan. Det vore i så fall en väldig styrka för arbetslagarrepresen-tanierna ikommittén, närde för fram kravet på att lagen skall ändras i detta syfte. Jaguppfattar svarei så, alt det är arbetsmarknadsministerns mening att han,omkommittén inteskulle komma fram till något resultat, kommeratt ta initiativtill atl lagen förbättras så alt det inle finns några håligheter ilagstiftningen när del gäller permitteringarna. tolkningar får givetvis stå för honom själv. Jag harredovisat att anställningsskyddskommittén har detta utredningsuppdrag. Jagtycker alt vi skall invänta kommitténs utredningsresultat. Sedan får vi taställning till sakfrågan. LARS-OVEHAGBERG (vpk): Man kunde kanske vänta sig att del var en för långt gående slutsats alltro alt arbetsmarknadsministern skulle vara positiv till en förbättring avlagen i detta hänseende. Med sitt senaste yttrande lar han tillbaka allting ochställer hela frågan öppen. Man undrar då vad denna mening i svaret egentligeninnebär. Jagfrågade arbetsmarknadsministern om han var beredd atl la några initiativ tillförbättringar. Jag ville ha en viljeyttring från statsministern. Vill hantillåta en lagstiftning, som tolkats så av arbetsdomstolen atl man kanpermiitera ulan lön, eller är arbetsmarknadsministerns syfte medutredningen alt den skall täppa lill luckorna i lagen? säger arbetsmarknadsministern alt man får taställning lill den frågan när utredningsresultatet föreligger. Jag tycker altvi måste fl en viljeyttring . Varför tillsätter man annars enutredning? Det kan väl inte vara fråga om en opartisk utvärdering? Här finnsdirekta problem som en utredning måste ta ställning lill. Vad innebärdirektiven i detta hänseende? Kommer utredningen att eliminera lagensolägenheter? Del är synnerligen viktigt atl arbetsmarknadsministern klargör sininställning till denna fråga. Jag tar inte lillbaka något av vad jag sade i min förra replik. Jaghänvisar till atl denna fråga är under utredning och atl direktiven ger klarabesked om utredningens uppdrag. Det är en mycket komplicerad fråga och denmåsle vägas ihop med andra spörsmål i samma frågekomplex. 2Riksdagens protokoll 1977/78:160 jag all mycket medveien om. Därför måsle vi invänta utredningsresultatet. Jagkan också meddela kammaren alt jag har hört av ordföranden all utredningen vidnästa sammanträde tänker diskutera om jusl denna fråga kan priorileras iutredningsarbelel. Därmed borde vara lill freds. LARS-OVEHAGBERG (vpk): Till freds kan jag bli bara om man rältar till denna lag.Arbetsmarknadsministern kan tydligen inle lala om vilken viljeinriktning hanhar. Även om utredningen behandlar ärendet med förtur återstår frågan: Är åttaveckoren vettig permiiteringsperiod? Tänker utredningen vidla några åigärder?Del är utredningens sak atl utforma själva lagstiftningen så att den täpper lilldenna lucka. Men frågan är: Vad tänker man göra åt det förhållandet alt delinte går att permiitera en så och på ett så utmanande sätt? Del är juhuvudfrågan, vilken arbetsmarknadsministern tydligen inte vill ta ställningtill. Överläggningenvar härmed slutad. §7 Om trafikövervakningen i Justitieministern erhöll ordet för atlbesvara () anmälda fråga, 1977/78:494, ochanförde: har frågat mig om jag anser att polisen undersommaren har tillräckliga resurser för att upprätthålla trafikövervakningen iStockholms län och vilka eventuella åigärder jag ämnar vidta. Trafikövervakningeni utförs av länstrafikgruppen som är stationerad i finns del i flera av polisdistrikten i länet trafiksektioner somsvarar för denna övervakning inom resp. distrikt. I polisdistriktfinns en trafikavdelning som har motsvarande uppgifter för del. Enligtvad jag har erfarit från polisen är situationen ansträngd fördetrafikövervakande enheterna i . Detta beror till en del på devakanser som finns inom polisviisendet i men också på de påfrestningarsom semesteruttaget medför. Jag har emellertid också erfarit att man arbetar påatt förbättra läget genom att föriägga tjänstgöringen för personalen undersommaren lill delvis andra tider än normalt. Samarbete kommer också att äga rummellan trafikavdelningen i och enheterna i Stockholmslän i syfte alt även genom gemensamma insatsernå bästa möjliga samlade resultat inom regionen. Jagvill betona att jag är övertygad om atl polisen i och länöver huvud laget vidtar alla de åigärder som är möjliga att genomföra idagsläget för att komma till rätta med situationen. måste emellertid debakomliggande problemen lösas. Jag syftar här bl. a. på vakansläget inompolisen i . Föratt förbättra situationen i det hänseendet hardetta budgetår antagningen av aspiranter till polisskolan ökat starkt ijämförelse med de närmast föregående budgetåren. /79 skallantalet aspiranter utgöra 800. Det är en högre siffra än någonsin tidigare.Vidare bedrivs nu en intensiv kampanj för att få flera ungdomar frånStockholmsområdet att välja polisbanan. Genom det ökade antalet aspiranter ochgenom att flera ungdomar från regionen kan beräknas bli rekryterade bör det påsikt vara möjligt att i stort sett fylla vakanserna och hejda utflyttningen avpolismän från regionen. Även de överväganden som förekommer på skilda nivåerangående polisens arbetsförhållanden i allmänhet inom regionen kan leda tillpositiva resultat. KARL-ERIKSTRÖMBERG (fp): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret och vill på en gång säga altjag i mycket hög grad uppskattar speciellt den senare delen av svaret, därstatsrådet går in på de väsentliga bakomliggande problemen och visar pålösningar. Jag skall någol ta upp detta sedan. Vihar i länge varit medvetna om de stora svårigheter sompolisen har arbetat under, alt man har haft svårt atl få tillräckligt antalpoliser i och att polispersonal gärna velat lämna regionen. Vihar också känt till att det varit särskilda svårigheter under semestrarna. Nuhardet kommit upplysningar som säger att del kanske blir ännu svårare ,speciellt när det gäller personal för traflkövervakningen. Statsrådet svararinte direkt på om han anser att man kan klara situationen . Jag läsermellan raderna en viss oro, och jag undrar om statsrådet på något sätt kan lalaom vilka resurser man har för att klara trafikövervakningen . Föratt sedan kommentera det allra sista i svaret vill jag säga att jag tror attdet är en utomordentligt viktig och riktig linje som statsrådet är inne på. Detär alldeles nödvändigt att öka rekryteringen av ungdomar från Stockholmsregionenlill polisyrket. Jag tror att del är främst av två skäl som vi skall försöka fåungdomar från att träda in i polisyrket. Dels hårde ungdomar somvuxit upp här en större benägenhet alt stanna i regionen därför att de kännersig hemma här, dels tror jag att de ungdomar som vuxit upp här också bättrekänner miljön och förhållandena och därför upplever arbetssituationen någotgynnsammare än de som kommer från andra delar av riket. Enligt min uppfattning är del en av de viktigasteinsalserna som polisen har gjort för oss här i på länge när mannu så intensivt gått ut och sökt få Stockholmsungdomar lill utbildning inomyrket. Det tror jag att väldigt många människor i regionen har upplevt sommycket positivt. Jag vill gärna säga alt som riktigt uppfattat mittsvar är situationen ansträngd på trafikområdet . Omhandläggningen av visst stadsplaneärende det har den varit desenare åren, och det är inte påfallande värre . Jagtror också att de kommer alt klara upp del genom de olika organisatoriskaåigärder som planeras och det intima samarbete som sker. Jagvill gärna undersiryka att det viktiga är alt lösa frågan. Jag är heltense med om att en av de allra viktigaste åtgärderna voreom man kunde förmå ungdomen från att i slörre utsträckning rekryterasoch därmed vilja stanna i . KARL-ERIKSTRÖMBERG (fp): Jag tackarstatsrådet för dessa kompletteringar. Påalla områden har polisen i regionen en myckel ansträngd situation. Jag förstårmycket väl att det är svårt att inom den samlade poliskåren fä någol spelrumför att fiytta över tjänster från del ena området lill det andra därför atlläget överallt är ansträngt, men jag är ändå tacksam för att statsrådetdeklarerar att han anser att del finns en god chans alt klara upp trafikövervakningeni sommar även om läget är ansträngt. Överläggningenvar härmed slutad. §8 Om handläggningen av visst stadsplaneärende Bostadsministern erhöll ordet för attbesvara is) anmälda fråga, 1977/78:513, och anförde: har frågat om orsaken till den långa behandlingstidennär del gäller ett regeringen underställt förslag till ändring av stadsplanenför del av kvarteret i kommun. har vidarefrågat när regeringen avser all falla beslut i saken. Ärende!inkom lill departementet . Därefter har yttrandeninhämtats från statens planverk och . Kartskrona kommun har därefter kommil in med en skrift. Planförslagetförutsätter rivning av befintlig bebyggelse och nybyggnad på tomter utmed Drottninggatanoch Alamedan i . Området har riksintresse ur kulturhistorisksynpunkt. Mot bakgrund bl. a. av della föranleder saken särskilt ingåendeöverväganden. Regeringenkommer alt fatta beslut när ärendet är slutligt berett. Jag tackarbostadsminislern försvaret på min fråga. Bakgrundentill den är ett stadsplaneärende som varit ett problem i i nu över30 år. Stadsplanen för kvarteret som ärendet gäller har ritats om vid eltflertal tillfällen utan att vinna beslutande myndigheters godkännande. Nuföreligger ännu elt förslag lill stadsplan, där man föreslår utbyggnad med 28lägenheter, elt förslag som myckel väl kommer att smälla