prot · G10989 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:89 §1 Justerades och upplästes protokollet för . §2 Upplästes och lades till handlingarna följande till inkomnaskrivelse: Jaghar på hans egen begäran entledigat statsrådet och chefen förarbetsmarknadsdepartementet Per . Jag har lill statsråd ochchef för utsett riksdagsledamoten . Tillställföreträdare för statsministern har jag utsett statsrådet . Talmannen meddelade alt Per denna dagåtertagit sin plats i kammaren, varigenom i uppdragsom ersättare för honom upphört. §3 Talmannen anmälde atl () fr. o. m. skulleinträda som ersättare för under tid denne är statsråd. OlleWästberg i (fp) inträtt som ersättare för under tid denneär statsråd samt atl C(7r/7'/7aw(fp)inträtt som ersättare för under tid denne är statsråd. UnderCarl Thams ledighet från riksdagsarbelet skulle hans uppdrag somriksdagsledamot fullgöras av (), varigenom som ersättare för upphört. § 4 Meddelande om val Jagfår meddela att vid morgondagens sammanträde val kommer att företas av ombudjämte suppleanter i Europarådels rådgivande församling. Omombyggnad av vissa vägar §5 Om ombyggnad av vissa vägar Kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1977/78:309,och anförde: i har beslutat att inte ta med beläggningav vägen i sin flerårsplan med motivering alt de störstabristerna på vägen finns i . Med hänvisning till detta harÅke frågat mig, om jag avser att vidta särskilda åtgärder för altlösa angivna problem med vägar som går genom två eller fler län i allmänhet ochvägen i synnerhet. Riksdagenantog så sent som de förslag som regeringen lagt fram om enytterligare decentralisering av vägplaneringen. Sålunda har numeralänsstyrelserna faslställelseansvaret i vad avser flerårsplan för byggande avlänsvägar. För atl bl. a. tillgodose kravet på samordning över länsgränsernaskall emellertid yttra sig över plan innan denna fastställs.I del fall och inte är överens om planen prövas dennaav regeringen. Motbakgrund av detta anser jag inte atl några särskilda åtgärder krävs för attsamordna länens flerårsplaner. Jag ber atlfö lacka kommunikationsministern för svaret. Detär egentligen ganska beklämmande att en landsdel skall behöva ha så dåligavägar . Jag förstår atl många delar av vårt land inte kanglädja sig åt särskilt goda vägförhållanden, men jag är inte så säker på attbefolkningen i dessa delar under nära 30 års tid utan alt lyckas har arbetatför atl få en ändring lill stånd. Det ärjust vad innebyggarna i gamla Hasselakommun och invånarna i kommun fått göra. Jag har en diger listasom sträcker sig så långl tillbaka som , och den innehållerskrivelser, uppvaktningar, inbjudningar till närkontakt när det gäller vägarnai orten, protestuttalanden m. m. harjag fyllt på listanmed motioner i , men ingenting tycks hjälpa. gjorde ett besök i trakterna , trodde jag att deltaskulle kunna bli upptakten lill vissa förändringar. Tyvärt färdades ledamöternainte med bil eller buss på vägen mellan och . Då hade deförmodligen halvvägs stigit ur bussen eller bilen och frågat efter hacka ochspade för att kunna jämna tilldel värsta. Det är nämligen den del som liggeriVästernorrlands län som är den särklassigt sämsta, och del är detta förhållandesom gjort alt i inte tagit upp sin länsdel vidplaneringen. Motiveringen är den att det ändå inte blir någon förbättring avhela vägen. understryker i atl vägenbehöver beläggas. Man är villrådig när del gäller frågan om hur ett sådantärende principiellt bör handläggas. Del är väl rimligt all ellerkommunikationsdepartementet går in för atl påverka arbetet i de två länen. Så här för det intefortsätta länge till. undviker man vid lunga transporterftån att köra den genaste vägen lill och väljer i stället enannan, något mindre dålig väg över för att komma till . Delbetyder i stället för , dvs. en ökning med 63 96. Genom de tunga ochmånga transporter som går denna omväg ökar givetvis åtgången av drivmedelavsevärt, vilket väl inte kan vara rikligt . som man får ta är f ö. också en av de tre vägar som Nordansligs kommunuppvaktat statsrådet om. Det betyder alt kommunikationsministern ärväl informerad om förhållandena i dessa trakter. Föregåendekommunikationsminister var lika väl informerad, eftersom också han uppvaktades.I har varje landshövding med självaktning variti för att titta på och pröva denna väg. På samma sätt harlandshövdingarna i varit uppvaktade och själva besökt området.En av landshövdingarna i , , var f ö. född iHassela. Också den nuvarande landshövdingen är född i . Men ingentingtycks hjälpa när det gäller denna väg. Mankan och bör naturiigtvis lägga också sysselsättningspolitiska synpunkter påfrågan. ärdet län som just nu näst ärdet mest drabbade iNorrland närdet gäller brist på sysselsättning. Det är alldeles givet att AMSkan göra mycket genom all änlligen böria göra om den här vägen. Flera får sysselsättningen lid. Men ändå betraktar jag det som viktigare att man gör vägen i ordningför att klara den sysselsättning som redan finns på orten. Det är också viktigtför turismen att vi får det tillskoll som en riktig väg betyder. Det är jufråga om ett numera mycket viktigt turistområde. Jag undrar om statsrådet ändåinte har möjlighet att ta initiativ i denna fråga. Omombyggnad av vissa vägar sade att det var beklämmande alt en landsdel i nära 30års tid fått dras med så dåliga vägar. Del hållerjag gärna med om, men jag villsamtidigt påpeka att det är den nuvarande regeringen som tagit initiativ föratt råda bot på sådana missförhållanden genom att prioritera åtgärder för atlförbättra länsvägarna. Del kommer atl ske mycket på det området inom denärmaste åren, dels i fråga om förstärkningsarbelen, dels i fråga ombeläggning. Det är ett initiativ som regeringen tagit i samråd med ,och vi väntar oss goda resultat av det lill båtnad för människorna framför alltute i glesbygderna i länet. Jagvill också nämna alt nu 1,6 milj. kr. av beredskapsmedel har anvisatsför förbättringsarbeten i på vägen mellan Héissela ochSundsvall. Det är ett visst avsnitt, de s. k. Lindsjöbackarna, som företrädareför såväl kommun vid besök hos mig som den av nämndaindustrin i framhållit som .särskilt besvärligt för företagenstransporter. Jag nämnde i mitt svar att det förslag till fierårsplan för vägamai länen som görs upp i länsstyrelserna kommer att prövas av . I defall där det är delade meningar om en väg som berör två län och som sträckersig över länsgräns kommer förslaget atl underställas regeringens prövning. Omlokalisering av statlig.förvaltning till En av de sakkunniga i regeringen, nämligen som ärsakkunnig på skidsport, har besökt delta område och sett på turistanläggningen.Dagen efter angav en av lokaltidningarna i sin rubrik att detta var ettblivande paradis för . Jag bävar verkligen om vi skall draturisterna från upp till dessa trakter med de vägar som finns därf n. Därförär det naturligtvis glädjande atl statsrådet säger att den nyaregeringen är på alerien i varie fall när det gäller denna punkt. Vi har juinte sett särskilt mycket av detta på andra punkter. Det återstår väl att se,om det verkligen blir någonting av den satsning som den nya regeringen kan görapå vägarna. Kan detta möjligen bli det första fall där slatsrådet får rycka insom samordnare därför att två län inte kan komma överens om all satsapå samma väg? Överläggningenvar härmed slutad. §6 Om lokalisering av statlig förvaltning till BudgetminislernINGEMAR MUNDEBO erhöll ordet föraU besvara () den 16 februarianmälda fråga, 1977/78:303, och anförde: har frågat mig om jag är beredd att överväga Södertäljesom ett alternativ vid framlida lokalisering av statlig förvaltning. Fråganhar ställts mot bakgrund av den inventering som har gjort avde lokalförsörjningsmässiga förutsättningarna för lokalisering av ytterligarestatliga arbetsplatser till södra . Fördrygt beslutade regeringen om lokalisering av viss statligverksamhet till olika delar av södra . angavsvissa allmänna riktlinjer för planeringen av lokaler för statlig förvaltninginom Storstockholmsområdel. a. skall inrikta sinlångsiktiga lokalförsörjningsplanering på att anskaffningen av nyaförvaltningslokaler bör bidra lill att förbättra den bristande balansen irelationen mellan arbetsplatser och bostäder inom Slorstockholmsområdets skildadelar. Som etl led i denna lokalplanering uppdrogs åt attredovisa de lokalförsörjningsmässiga förutsätlningarna för all lokaliseraytterligare statliga arbetsplatser till och . Jagförutsälter alt den allmänna bakgmnden till regeringens ställningstaganden ärväl känd. Jag har utvecklat min sy n på dessa frågor iett svar på en interpellation av om fördelningen av statligaarbetsplatser inom . Denutredning som nu har redovisat omfattar en inventering avförutsättningarna för att anskaffa ytterligare lokaler i och Botkyrkaför statlig verksamhet. Dessa kommuner har av bl. a. ochlandstinget ansetts ha ett stort behov av tillskott på arbetsplatser.Byggnadsstyrelsen har även sett över lokalsituationen i slort för myndigheterinom Slorstockholmsområdet. Styrelsen har därvid redovisat vilka myndighetersom kan behöva flytta till nya lokaler . Statenmåste som en slor arbetsgivare aklivi bidra lill atl en bättre balans mellanarbetsplatser och bostäder uppnås inom olika delar av Slorstockholmsområdet.Självfallet måste hänsyn härvid även tas till personalens intressen samt lillpraktiska och ekonomiska konsekvenser vid skilda lokaliseringsalternativ.Regeringen kommer att allvarligt pröva olika lokaliseringar av statligaarbetsplatser mol denna bakgrund efter hand som behov av nya lokaler uppstår. Delär naluriigl att regeringen därvid, mot bakgrund av det uppdrag som har lämnatsbyggnadsstyrelsen, i första hand kommer att överväga lokalisering avytterligare statliga arbetsplatser till och . Givetvisutesluter detla inte atl andra kommuner kan komma att övervägas för framtidalokaliseringar av statlig verksamhet. Jag är emellertid inte beredd alt nuredovisa någon uppfattning om vilka verksamheter och kommuner som härvid kankomma atl beröras. Omlokalisering av statlig.förvaltning till Jag ber att få tacka budgetministern för svaret på min fråga. Deninriktning som kommit till uttryck i svaret och i den utredning sombyggnadsstyrelsen har gjort tyckerjag är myckel positiv. Jag har under den tidjag varit ledamot av drivit just dessa frågoroch betonat vikten avatt staten som den störste arbetsgivaren i tar ett ansvarockså för att bidra till en bättre balans mellan boende och arbete i regionen. Jaglog upp denna fråga interpellationsvis med den förre finansministern, som inteuttalade särskilt slor förståelse för dessa synpunkter. Som framgår av svarethade jag också en debatt med den nuvarande budgetministern för ungefär ett årsedan och fick då betydligt större gehör för mina synpunkter. Och kan vikonstatera att regeringen går lill handling och verkligen har en strävan att selill att det kommer ut statliga arbetsplatser i de underförsöridaförortsområdena. Detär helt klart att och hör lill, kanske är de kommuner som harstörst behov av arbetsplatstillskotl. Därförär del naluriigl alt man ser särskilt på de kommunerna, men det kan inte vararimligt atl helt bortse från andra kommuner i samma område med relativtlikartade problem. Jag har svårt att förstå varför,man inte tagit med t. ex.Södertälje, och i bedömningarna. Det går inte någonoöverstiglig mur mellan och Östertälje, dvs. Jag hoppas emellertid att de något vaga uttalanden som herrMundebo gör i sitt svar ändå skall innebära att vid framtida lokalförändringarockså kan bli aktuellt. Låt mig, för atlunderlätta detta, ge elt konkret förslag. Omåtgärder med anledning av innehållet i visst av riksskatleverket utgivetutbildnings-paket har tänkt skaffa sig nya lokaler. SJ har begärt att få byggapå ett område längs mellan och . Medden inriktning som regeringen nu har vore det naturligare att se lill att hamnade utanför centrala staden, och då tyckerjag attSödertälje skulle vara ett ganska naluriigl lokaliseringsalternativ. Det kaninte vara nödvändigt alt SJ:s centralförvaltning ligger vägg i vägg medCentralstationen. Vill man ändå ha tillgång till stambanor och en stor fjärrtågsstalionfinns det möjlighet lill del även i . Jag skall inte kommentera konkreta exempel som nämner,utan jag vill bara påminna om attjag i svaret på frågan .säger att regeringenkommer att allvarligt pröva alternativa lokaliseringar av statligaarbetsplatser varie gång en lokalisering blir aktuell. Fårjag sedan - eftersom nämnde att man inte skall dra bestämdagränser mellan söderkommuner och säger atl exempelvis , Nynäshamnoch kan vara aktuella orter för lokaliseringar -påminna om attutbildningsradion kommer att föriäggas till kommun. Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Om åtgärdermed anledning av innehållet i visst av riksskat-teverket utgivetutbildningspaket BudgetministernINGEMAR MUNDEBO erhöll ordet föraU besvara £r/A: Hovhammars (m) den 27 februarianmälda fråga, 1977/78:315, och anförde: har frågat mig om jag avser atl vidta någon åtgärd medanledning av innehållet i etl av riksskatleverket ulgivet utbildningspaket förtaxeringspersonal som sysslar med fåmansföretag. Enligt användsi vissa av de övningsexempel som ingår i utbildningspaketet sådana namn påföretag och företagare som är ägnade att sprida fördomar om förelagarna. Jaghåller med om att vissa av övningsexemplen är mindre tilltalande när del gällervalet av personnamn. Ambitionen att göra skatteutbildningen roande ochlättillgänglig får inte innebära att man framställer de praktiska exemplen såatt de kan upplevas som stötande av vissa grupper av skattskyldiga. Fråganom utformningen av utbildningspaketen har numera tagits upp avriksskalteverkets styrelse. Styrelsen har beslutat all förstöra återståendeupplaga av del undervisningsmaterial som det här är fråga om. Vidare kommerpersonnamnen i övningsexemplen att ändras i den nya upplaga som ges ul lillhösten. Jaghar sålunda anledning anta att den berörda frågan får en tillfredsställandelösning för framtiden. ERIKHOVHAMMAR (m): Jag ber att få lacka budgeiminister för det positiva svaret påden fråga jag har tillåtit mig ställa. Riksskatteverketsbeslut att den resterande upplagan av det aktuella utbildningsmaterialet skallförstöras samt alt i den nya upplagan av utbildningsmaterialet som trycks under1978 de exemplifierade personerna skall förses med neutrala, vanliga namn,tycker jag är glädjande. Utantvivel har företagarna här i landet en mycket utsatt position. Förutom kravetalt de skall sköta sina företag så att sysselsättningen hålls uppe, med alltvad det innebär av nytänkande och framåtanda, krävs alt de exemplariskl skallföljaden svårtolkade arbetsrättsliga lagstiftningen. Någonuppskattning för sin insats röner företagarna knappast, speciellt inte imassmedia. Endast när det går riktigt illa är de intressanta. Sedanden borgerliga regeringen tillträdde har emellertid åtgärder vidtagits för attunderiätta -jag vill gärna understryka del - såväl nyetablering av förelag somvidareutveckling av redan existerande företag. En hel del återstår ännu allgöra, men utan tvivel har det psykologiska klimatet förbättrats här i Sverigeunder den senaste liden. Därförblev man både förvånad och upprörd närdet framkom att fördomar av den mestkränkande karkakiär gentemot företagarna sprids med statsmedel - del är delsom är del anmärkningsvärda - i del av riksskatleverket utgivnaulbildningspaketet för laxeringspersonal som sysslar just med de mångafömansförelagen. ulbildningspaket har väckt den största indignationhos såväl företagare som laxeringstjänstemän. Och del är knappast att förundrasig över, om man ser på innehållet. I detta ulbildningspaket förekommernämligen som exempel fiktiva namn som på ett förolämpande sätt antyder attalla företagare är skojare och mest sysslar med ekonomisk kriminalitet. Budgetministernssvar på frågan vilka åtgärder som skall vidtas - eller har vidtagits - är bra.Men jag frågar: Vad gör man för alt förhindra elt upprepande i framliden? Omåtgärder med anledning av innehållet i visst av riksskatleverket utgivetutbildningspaket Vi ärju överens om atl utbildningsmaterial inte bör se ul på dettasätt. händer ibland olycksfall i arbetet. Sådana bör inte hända. I allaverksamheter händer de likväl . När ett olycksfall har hänt, brukarman ju ute på arbetsplatserna förstärka skyddsanordningarna. Så sker också idet här fallet, och jag vet att riksskatleverket redan har vidtagit åtgärderför att undvika alt händelser liknande denna skall upprepas. Omåtgärder med anledning av innehållet i visst av riksskatleverket utgivetutbildningspaket Herrlalman!Budgetministern talarom olycksfall i arbetet,och så kan man väl säga. Jagtycker kanske inte att del är tillräckligt, och jag vill ställa frågan: Finnsdet inte på riksskatleverket en enda omdömesgill person som kan se till atlsådana här - jag måsle uttrycka det så - dumheter inte sprids i en av verketshandledningar? Eller tycker de ansvariga i detta verk inte atl det är på tokall på det här sättet diskriminera en hel grupp av vårt folk? Mankan ju säga atl i och för sig skulle vi kunna rycka på axlarna och la dettamaterial som etl bevis på dålig humor. Men i del här fallet gäller det faktisktallvar. Det handlar ju om utbildning av den personal som direkt skall sysslamed laxeringen av fåmansförelagen. Använder man då ständigt namn som disponentT.Rassel, direktör och ekonomichef -som inneharvillafastigheten - så måsle del ge dem som utbildas envanföreställning om vilka människor de skall ha alt göra med. Arbetet tordevara nog så komplicerat ändå utan att man sprider sådana här fördomar. Entaxeringsintendent vid en länsstyrelse i förklarade för mighäromdagen att han kände sig chockad av den utformning delta ulbildningspakethade fått. Vi har försökt åstadkomma ett gott samarbete mellan förelagarna ochtaxeringsmyndigheterna, men allt delta rivs nu ner, förklarade han. Jagfrågar: Är det verkligen meningen att myndigheterna bakom ryggen på regeringenskall riva ner allt det positiva som bl. a. småföretagarpropositionen byggtupp? Jagär tacksam för det svar som jag fåll av budgetministern och har noterat dessinnehåll. Jag och många med mig förväntar att det inte blir en upprepning avden här saken. Det finns mycken omdömesgill personal inom vår skatlead-ministrationsom utför elt svårt arbete på ett gott sätt. Men visst finns det också exempelpå misstag och sådana fall där man gjort fel och hanterat ärenden på ett mindrelämpligt sätt. Jag vill emellertid inte, och det tror jag inie heller all ErikHovhammar vill, att det exempel vi nu talar om skall fö ligga till grund förett generellt omdöme om personal som utför detla svåra arbete. Vi är överens om alt utbildningsmaterial inte skallse ut på det här sättet. kommer förvisso atl med alla lillbuds stående medel verka för atl någol upprepande inie skall ske. Jag utgår förmin del från att det utbildningsmaterial som kommerait produceras ifortsättningen fåren annan utformning än del nu aktuella, för det materialet ärolämpligt. Låt mig allra sist säga att vad vi behöver i det här landet ärinte en återgång till det tidigare frostiga föreiagarklimalet ulan ytteriigarestimulans för nyföretagande. Just pågår aktiviteter runt om ilandet hos handelskammare, företagarföreningar osv. för att animera männi- skoratt bli nya företagare. Detla utbildningspaket från riksskatleverket förtaxeringspersonal som sysslar just med egenföretag och fåmansföretag har gjortde ökade satsningarna besväriiga. Det har gjort nyförelagsamheten en riktigbjörntjänst. Därför noterarjag, herr talman, än en gång budgelministernssynpunkter på det inträffade. Överiäggningenvar härmed slutad. Omökad utbildning i reumatologi §8 Om ökad utbildning i reumatologi Utbildningsministern erhöll ordetför aU besvara () anmälda fråga, 1977/78:308,och anförde: har frågat mig om jag är beredd alt genom ändring avutbildningsplaner eller på annat sätt verka för en utökad utbildning ireumatologi för de personalkategorier, inom och i anknytning lill sjukvården,som i sin verksamhet behandlar reumatiker. Jagdelar uppfattning atl man genom åtgärder inom utbildningen avvårdpersonal bör kunna bidra lill att förbättra situationen för en speciellgrupp sjuka, t. ex. för reumatiker. Enligtden högskoleförordning som gäller fastställsutbildningsplaner för allmänna utbildningslinjer av de ansvariga ämbetsverken,dvs. i de fall som här är aktuella av universitets- och högskoleämbetet ellerav och ämbetet i samråd. Innan utbildningsplanerna fastställsskall linjenämnderna för resp. utbildningslinje beredas tillfälle att lämnasina synpunkter. Kursplanernaför de kurser som ingår i en utbildningslinje fastställs av linjenämnden. 1linjenämnden ingår - förutom representanter för de lärare m. fl. som undervisarinom nämndens område samt för de anställda och för de studerande - ocksåföreträdare för yrkeslivet med anknytning lill nämndens verksamhetsområde. Det ankommer alltså i första hand på dessa organatt bevaka alt de reumatikersjukas problem, liksom problemen inom andra viktigaområden, på ett rättvisande sätt beaktas i undervisningen. MAJ (): Jag vill tacka slatsrådet för svaret på min fråga, som jag tycker varpositivt. Det gladde mig att statsrådel också har den uppfattningen attutbildning är viktig för att man skall kunna ge de reumatikersjuka en ökadvård. Jaghar ställt frågan därför alt reumatikerna i vårt land känner slor oro inför denringa utbildning som förekommer för allmänläkare, sjuksköterskor,sjukgymnaster och arbetsterapeuter. Vi har i landet närmare en miljon människorsom lider av ledgångsreumatism eller förslitningssjukdomar i lederna. Manräknar också med all sjukdomen är så svår all många Omökad utbildning i reumatologi Men vad som är positivt är att det klart kan konstateras alttidig behandling betyder oerhört mycket. Många kan också berätta hur de blivithjälpta av bl. a. sjukgymnaster, sjuksköterskor och terapeuter. Och jag harställt min fråga till statsrådel eftersom resurser för vård måste vägas motresurser för utbildning. Del behövs enligt min mening ökad utbildning för skall kunna förbättra och bygga ut vården. F. n. ingår endast några limmarsutbildning i reumatologi för de kategorier som jag här har nämnt. Jag kan laelt par exempel. Viden sjuksköterskeskola i en region omfattar grundutbildningen endast fyra limmarläkarledd undervisning i reumatologi. Vidare kan eleverna komma i kontakt medreumatikervård i sin praktik. När det gäller vidareutbildning ges fyra-sextimmars föreläsningar i reumatologi. Också där finns beskedet att man kan fåvårdpraktik på avdelningar för reumatiker. Man kan få - det står inte skall. Närdet gäller sjukgymnaster som har fem terminers utbildning ges lio timmarsutbildning i reumatologi. Man kan även där få en särskild klinisk praktik vidreumatologisk klinik, men endast där del finns klinik - och del är f n. bara iStockholm och . Delär mot den här bakgrunden som jag tycker att det är nödvändigt atl någontinghänder och händer snabbt. Med tanke på det intresse som statsrådet har uttalathär hoppas jag alt det också kan finnas vägar alt nå fram till ökad utbildningför de här kategorierna. Del kan ske genom tilläggsdirektiv till VÅRD 77 ellerpå annat säU, så atl de här grupperna sjuka får den vård de behöver och deyrkesverksamma ges den utbildning de behöver för att fullgöra sitt värv. Ulöverdet jag sade i mitt skriftliga svar vill jag gärna nämna alt närdet gäller läkarutbildningen fastställer socialdepartementetssjuk-vårdsdelegaiion s. k. block för läkarnas fortsattavidareutbildning. har delegationen prioriterat reumatologin vidfördelning av block för specialiletsutbildning. Antalettjänster för specialister i reumatologi har ökat betydligt , nämligen från 32 tjänster till 45 tjänster år 1977.1 det avsjukvårdsdelegationen fastställda läkarfördelningsprogrammet räknar man med altdet skall finnas 100 helårsarbelande specialister 1985. Dennautökning av antalet läkartjänster kommer naturiigtvis även att underlättautbildning och handledning av övriga personalkategorier.