prot · G109130 · 1977-12-31 00:00:00 — Delta projekt genomfördes i , ochjag är övertygad om att ifall det är mening alt gå vidare meddagspressannonsering, så är denna typ av annonsering väl motiverad och myckelangelägen. Del är på den här punkten som jag har förhoppningar om att såvältalmanskonferensen som konstitutionsutskotlet är beredda att tillmötesgå deanspråk som följdriktigt framöver kommer atl ställas, om utredarnas intentionerskall realiseras. Jagtror all informationsgruppen är helt enig om all med samma självklarhet somfullmäktigeförsamlingarnas föredragningslistor förs in som annonser i pressenborde kommande veckoprogram med god redigering på samma sätt blitillgängligt för allmänheten. Jag är övertygad om att vi- trots att det nu inte föreligger något förslag när del gäller dennaflermiljonerssalsning som det kan bli fråga om - så Nr 130 småningom kommertillbaka lill denna fråga. Detprojekt som vi har att ta ;ställning lill gäller alltså utgivningen av enriksdagsjournal som skulle täcka hela . Utgångspunktenför delta förslag är, som jag erinrat om, att en politisk upplysningsverksamhetgenom lemaannonsering är svår att genomföra av utrymmes- och kostnadsskäl.Delta lalar lill förmån för all i stället välja den metod som nukonstilutionsutskottet ställt sig bakom. Informationsgruppenhar utarbetat en skiss till en 32-sidig journal, där regeringspartier ochopposition i princip ges jämbördiga möjligheter all komma lill tals. Denna kanalltså komma lill användning under förutsättning att bifallerförslaget. Uppgiftenär alt berätta något om hur arbetar och om riksdagsarbetet medtyngdpunkt på de stora frågor som ligger framför oss. De ämnen som utvaltsgäller främst rikets affärer, beskrivning av det statsfinansiella lägel ochhur man frän olika håll vill bemästra problemen, strukturproblemens 1970-tal,arbetsmarknadsproblemen och energifrågorna. De fem partiledarna får utrymmeförsina pan;iers ideologi och politiska målsättningar under arbetsrubrikenSverige under 80-talel. Jag har med detta inlägg i all korthet önskat markera atlinformationsgruppen är i gång med det arbete som ålagt oss. Arbetetsomfattning har kraftigt reducerats sedan utredningen en gång lade fram sittförslag. Gruppen har själv aiktivt medverkat i ansträngningarna atl hålla nerekostnaderna genom alt begränsa sina önskemål. har gått ännulängre i samma riktning. Det betyder att de förslag som nukonstitutionsutskottet presenterar är atl betrakta som etl minimiprogram. Omriksdagen till äventyrs skulle komma på tanken atl följa reservanternas förslaginnebär detta all verksamhet;n läggs ned och alt vi inte kantillgodogöra oss och vidareutveckla de erfarenheter som vunnits genom denförsöksverksamhet som bedrivits under . Framställningen handlaralltså om all vi i något vidgad omfattning vill fortsätta försöksverksamheten. Jag yrkar mot denna bakgrund bifalllill ulskollets hemställan. Jag har i motionen 1866 föreslagit alt de medel som talmanskonferensenbegärt, 3 920 000 kn, i sin helhet skall användas till kontinueriigdagspressannonsering. Jag motsätter mig alltså utgivandet av en s. k.riksdagsjournal, dvs. Anslårriksdagen medel enligt utskottets hemställan under p. 2, så skulle det innebäraatt man kunde införa tio informalionsannonser, var gch en , i landets samtliga dagstidningar. 1 000 spaltmillimetermotsvarar en annonsstorlek pä en dryg A 4-sida. Det är detsamma som enkvartssida i del större dagstidningsformalet och en halvsida i tabloid, dvs.kvällstidningsformat. En ansenlig a[inonsmängd med riksdagsinformation skulle således kunna gå ullill allmänheten, om man satsade pengarna pä etl sådant förnuftigt säll. Skulleman däremot satsa dessa nära 4 milj. kr. på en trycksak, skulle det bara räckalill ett enda nummer, om man - som förslaget lyder - skall täcka samtligahushåll i landei. Meden dagspressannonsering när man också i slort sett samtliga hushåll -inte baraen utan tio gånger. Dessutom uppnår man i stor utsträckning en dubbeltäckningoch även en tre- och fyrdubbel täckning i en del av hushållen. Som bekant harmånga hushåll, familjer och enskilda i vårt land både tvä och flera tidningardagligen. Här skulle man alltså få den angelägna upprepnings-effekten redan meden enda annons. Den effekten får man i högsta grad genom en kontinueriigannonsering. Riksdagensinformationsgrupp har tidigare prövat en sådan kontinuerlig annonsering i ellpar kortare omgångar. Därvid konstaterade man - vilket redovisas italmanskonferensens förslag till - atl lidningsannon-seringen pekarpä en hög läsfrekvens och alt läsfrekvensen utvisade en fördubbling vid andraannonsomgången, dvs. Jagär övertygad om, herr talman, att läsfrekvensen på dagspressannonsering fränriksdagen skulle bli ständigt högre efter hand som de aktuellainformationsannonserna skulle dyka upp i tidningarna. De 15 96 tidningsläsaresom 1977 hade läst riksdagsannonserna så väl alt de kunde återge innehålletskulle sannolikt öka till etl mycket högt procenttal om man nu ginge in för enkontinuerlig annonsering, förslagsvis tio gånger under det här året.Erfarenheterna på annonsmediaområdet ger nämligen klara besked omannonseringens stora effekter, inte minst genom upprepning. Vadsom allmänt lalar för kontinueriig informationsannonsering i stället förutgivande av en separat, gralisuigiven trycksak är den genomslagskrafl annonsenotvivelaktigt har bl. a. genom tidningsläsarens vanemönsler. Man köper ju entidning för att läsa den, för att få information. Man är mottaglig ochreceptiv. Man lär snart känna sin tidning eller sina tidningar. Man observerarsärskilt vissa avdelningar i tidningen som ständigt återkommer. På samma sättobserverar man i ständigt högre grad annonser som återkommer i den tidningeller de tidningar man läser. Närdet gäller trycksaker - och i all synnerhet gratisutgivna sådana -förhåller delsig annoriunda. En broschyr är som regel en enstaka företeelse. Den är inledelsamma som en tidning. En tidning läser man ju eller så ofta den utkommer,och i allmänhet saknar man den enormt om del skulle brista i utbärningen någondag. Tidningen vill man ha med hela dess innehåll - även annonserna. Trycksakeni brevlådan har man inte ens bett om. 1 våra brevlådor hamnar ju nästandagligen trycksaker, s. k. direktreklam. Jag skall här inte göra någon egentligbedömning av dessa företeelser, bara konstatera alt Irycksaksreklamen iallmänhet går i papperskorgen eller soppåsen mer eller mindre direkt i deflesta hushåll. Många människor ber t. o. m. att få slippa direktreklam ochtrycksaker i sina brevlådor och brevinkasl. I kan man för resten fylla ietl formulär och lämna in lill posten för all därigenom slippa - som manuppfattar det - delta elände. Detframgår också av infomiationsgruppens redovisning, som finns med italmanskonferensens förslag lill , att hälften av mottagarna av denriksdagsjournal som lidiganj gett ut på prov över huvud taget intehade uppmärksammat denna utgåva. Det anges nämligen att 50 96uppmärksammat trycksaken, som i förslaget nu alltså kallas riksdagsjournal.15-20 % uppgav att de hade läst den. Egentligenär del väl ganska uppenbart alt en informationsdrive från sida -ävenom den är temporär eller enstaka -enbart beslående av en trycksak är tokig, närman betänker atl en enda satsning kostar nästan 4 milj. kr. och att det dåendast är av svenska folket som verkligen tar del av den. Det är dyraläsare man dä skaffar sig, och det har vi knappast råd med i nuvarandestalsfinansiella läge. Delär också en ytterst väsentlig sak som informationsgruppen missar, om riksdagenbeslutar att följa gruppens och utskottels förslag, och del är den högaktuellaoch löpande informationen. Jag anser i likhet med de flesta andra, som funderatöver frågan om allmänhetens behov av information från , altallmänheten hell enk{;lt har rätt att kräva fortlöpande och aktuell informationfrån denna vår lagsitiftande församling i landei. Endast ett besväriigtstatsfinansiellt läge kan motivera att denna information uteblir -och dä endasttemporärt i avvaktan på alt de ekonomiska förutsättningarna förbättras. Dagspressenger förvisso en daglig information om vad som i stort tilldrar sig i ,men denna information är i första hand inriktad på nyhetsbevakning och ger intealltid en allsidig bild av riksdagsarbetel. En komplettering som är aktuell itiden i informalionsannonseringens form är angelägen. a. lalar mot ens. k. riksdagsjournal är atl en sådan absolut inte kange aktuell information. Detta är informationsgrupp tydligen också pådel klara med, men gruppen påslår atl riksdagsjournalen överträffardagspressannonsering när del gäller mera utföriig och grundläggande informationom . Jag tror personligen först och främst all informationsgruppen idet fallet har kommit litet ;>nett i sin bedömning. En trycksak är knappastbilligare och effektivare -det är dessa båda faktorersom skall ställas samman -än dagspressannonseringen. Det har gjorts undersökningar om effektiviteten pädetla område. Framförallt måsle , i der kärva ekonomiska läge som råder, i första handprioritera del främsta informationsbehovet hos allmänheten, och del gälleraklualiteter - av fattade beslut som är av betydelse för hela svenskafolket eller för större eller mindre grupper av medborgare. Den informationenkommer man inte ati kunna ge förtän den är minst sagt nattsländen, om mankastar ut hela den aktuella summan på nära 4 miljoner pä en enda trycksak, somtydligen skall ge djupinformalion och omöjligen kan ge aktualiteten UtskoUelstalesman har gjort den bedömningen i en replik lill mig alt dethär är fråga om ell biåde-och. Del är inle fråga om alt annonseringen skullevara sämre än en riksdagsjournal, ulan här är det fråga 8 protokoll 1977/78:130-131 Jag är helt pä del klara med detta, herr talman, och detframgår av min motion 1866. Men den försöksverksamhet som det skulle innebäraatt nu ge ut en enda trycksak en enda gång tillsammans med all annantrycksaksreklam kan knappast ge någon som helst värdefull erfarenhet. Endaskillnaden mellan detta och det tidigare utgivandet är att trycksaken skullenu nå hela svenska folkel. Då kan vi väl konstatera att de prov som gjorts välkan svara mot ungefär samma populalion som bildar underlag för och andragallupinslituts mätningar. Man kan inle få fram någonting med alt nu dela utdenna trycksak över hela landet. Jag yrkar bifall till min motion1866. STUREPALM (s) kort genmäle: Jag kan försäkra Gölhe att vi i informationsgruppen angripitdessa frågor mycket förutsättningslöst. Vi har arbetat med olika metoder ochkom lill den slutsaisen att om man valde journalen skulle vi få utstörre effekt och mer utrymme för del budskap som riksdagspartierna har atl gåut med till människorna. Delta är inle något påfund enbart av oss. Vi har ståtti nära kontakt med professionella informatörer med stor erfarenhet pä justdessa områden. 20 96 läsare av en journal av detta slag som spridils iUddevalla ansågs vara en hög siffra bland dem som sysslar med dessa saker,vilket har gjort det föreliggande projektet ganska intressant. Närvi sysslar med annonser visar det sig vara svårt atl få en nyanseradbeskrivning av de problem som man vill göra allmänheten bekant med. ger mera svängrum för atl klara ut de frågeställningar som gruppentänkt belysa, om nu beslutar bevilja dessa pengar. Efter kriget hade vi någonting som hette ekonomiskinformation. Den upplysningsverksamheten bedrevs i ell läge när de ekonomiskafrågorna diskuterades myckel livligt i olika sammanhang. Den giorde säkert sinnytta, och man hade ett visst utrymme för att beskriva de olika problemen. Jagär övertygad om alt det bör flnnas ett ganska allmänt intresse för atl delsvenska folket blir bekant med de något större frågeställningar som vi har althanlera . Det kan ge huvudgrupperingarna i svensk politikmöjlighet att åskådliggöra sin syn på olika problem. () kortgenmäle: Jag kan myckel väl tänka mig att det finns professionella informatörersom påstår att en trycksak är utomordentligt effektiv. Men del finns ocksåprofessionella informatörer pä annonsmediaområdet, som påslår att annonsen ärdet bästa. Jag kan för egen del konstatera all jag här har pläderat för den enaformen av informationsmedia, nämligen dagspressannonsering. Men det har jaggjort utifrån den utgångspunkten att om man har en summa på nära 4 milj. kr.och detta belopp inte räcker för alt ge ut mer än en enda trycksak en endagång, då skall man inte välja den metoden, ulan i stället välja den metod somkan ge den information som allmänheten har störst behov av, nämligenfortlöpande information om arbete och beslut. Detta när man genomdenna informationsannonsering, som det också talas positivt om i en motion medOlle som första namn. Om man väljer den föreslagna storieken, en A4-sida inne i samtliga landets dagstidningar, får man ul informationen 10gånger. BERTILFISKESJÖ (c): Jag kan konstatera att när del gäller möjligheterna att räddastatsfinanserna med hjälp av att avslå det här anslagsförslaget är meningarnatydligen delade inom moderata samlingspartiet. Partiets representant iinformationsgruppen har från början tillstyrkt förslaget om två journaler.Gölhe vill använda samma summa lill annan information än en journal.Allan vill inte bevilja några pengar alls. GölheKnutson säger alt han är medveten om att det här är ett led i enförsöksverksamhet. Men argumenterar han precis som om bandsig för hur den utåtriktade informationen skall läggas upp för all framlid. Somjag framhöll i mitt inledningsanförande är inte en informationsskrift av delhär slaget etl medium som utesluter användandet av annonser för helt andrasyften. Delär kanske värt alt påminna om all vi som har jobbat med den tidigareförsöksannonseringen vet att det inte är det lättaste all i allmän enighetmellan fem partier och med myckel knappa tidsmarginaler komma överens om vadsom skall finnas med eller inre i dessa annonser. Det är också ganskabesväriigt atl på rent allmänna grunder göra ett urval ur det stora flöde avbeslut som fattas här i . Men syftet med den riksdagsjournal vi nuutger är att i del stora perspektivet ge underlag för en samlad bedömning avvilka satsningar skall göra för framtiden. Jagvill betona atl vi inle låser oss för hur informationen skall varaupplagd genom atl nu bifalla utskottels förslag. Riksdagsinforma -tion till allmänheten () kortgenmäle: menar atl jag skulle göra mig skyldig till eninkonsekvens genom atl dels säga att jag är medveten om alt det här rör sig omförsöksverksamhet, dels vilja binda mig för den ena formen. Detta har jag litetsvårt atl se logiken i. Jag har konstaterat atl när vi bara har en viss summapengar -om nu anslår den isumman; det finns mycket som talar för inle skulle göra det - bör vi rimligen använda den på bästa sätt. Föratt uttrycka mig enklare skulle jag vilja säga alt vi bör lägga pengarna där deger den bästa effekten. Det gör vi enligt min bedömning inte om vi lägger dempå den här journalen. Urvaletär svårt atl göra, säger ocks;å hert Fiskesjö. Del gällde annonserna, om jagförslod räll. Jag kan försäkra alt det skulle varaprecis lika svårt i så fall att göra urvalet i en trycksak, även om dennainnehåller 30, 40 eller t. o. m. Det är som bekant så att riksdagstrycketomfattar betydligt större volymer. () kortgenmäle: Jag vill påminna om vad jag sade i milt inledningsanförande. Närdet gäller annonseringen har vi en omfattande erfarenhet av de problem som deninnebär och de fördelar som den ger. När det gäller den typ av information delnu är fråga om har vi inte denna breda erfarenhet. Av det skälet skall vi nusatsa på alt se vilka effekter vi får fram av riksdagsjournalen. Det är som ettled i våra strävanden atl få fram ell så gott beslutsunderiag som möjligt somdenna satsning bör göras. GÖTHEKNUTSON (m) kort genmäle: I likhet med vad hert gjordetidigare tillåter jag mig atl ställa följande fråga till : Vilkenerfarenhet tror man sig få utöver den man har genom alt ge ul enriksdagsjournal en enda gång tillsammans med all annan brevlådereklam? Jag skulle vilja sätta den här frågan i samband med den diskussion somf n. pågår om förtroendet för våra folkvalda. Om man ser på deväljarundersökningar som genomförts av bl. a. såframgår det att en ökad andel av intervjupersonerna nu instämmer i negativauttalanden om politikerna. Den negativa tendensen har stadigt ökat. Detär klart atl denna allvariiga utveckling har olika orsaker. En är säkertbristande information till allmänheten om riksdagsarbetet. Då bör vi nog varatillräckligt självrannsakande gentemot dem som har atl bevaka dessa frågor altvi konstaterar alt värt arbete inte alllid är organiserat pä etl fördelaktigtsäll då del gäller alt få så god och kontinuerlig information som möjligt. Vibedriver oftast arbetet under sena kvällar så alt del ligger i massmediemörker.Tidningar, radio och TV tvingas då att koncentrera sill intresse till merspektakulära händelser, där partiledarna och regeringsledamöterna uppträder.Det mer tålmodiga vardagsarbetet och mycket av informationen om olika beslutsom fattas, kommer därmed bort. Jaginstämmer i vad och sagt om behovet av förbättradinformation. Och jag missförstår självfallet inte någon av dem då jag ändåstarkt vill understryka att den största informationsmängden självklart skall gågenom de reguljära nyhetskanalerna. Men den bör - del har diskuterats av olikainformalionsulredningar - kunna kompletteras med olika former av information. Enförsöksverksamhet har genomförts. Läser man rapporterna i frågan finner man,tycker jag, positiva erfarenheter av både annonseringen i dagspress ochförsöket med utgivning av en särskild s. k. riksdagsjoumal, som distribueratstill hushållen i en del av landet. Jaghar i en motion understrukit behovet av alt man inle stannar upp medannonseringen i den försöksverksamhet som pågår. När motionen nu besvaras medvad utskottet anfört så innebär det etl positivt ställningstagande till fortsätter med sådan information genom annonsering. två informationskanalernaär inte, vilket har sagts här, konkurrerande alternativ, utan de tillgodoserolika informationsbehov. Förmig är dock annonseringen en mycket värdefull kanal. Jag vill i fråga om deninstämma i vad Gölhe sagt. Och framför alll vill jag påpeka alt s. k.påannonsering om vad som kommer att hända i är viktig. Del skullevara värdefullt atl använda sådan information när man fullföljer försöket. Motbakgrund av atl jag uppfattar majoritetens ställningstagande här i utskottet säatl utskotlei stödjer tankarna pä ett fullföljande även av annonsinformationensom medel att förbättra intresset för riksdagsarbetet, så vill jag tillstyrkautskottets förslag, som jag gärna vill instämma i de synpunkter tillförmån för en annonsering som framförts av Gölhe . Överläggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall till l:o) ulskollets hemställan, 2:o) reservationen av AndersBjörck och i motsvarande del samt 3:o) motionen nr 1866 av GölheKnutson i motsvarande del, och förklarades den förstnämnda propositionen varamed övervägande ja besvarad. Då begärde votering upptogs förbestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna,av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. I enlighet härmed blev följandevoteringsproposilion uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller konsiitulionsutskottets hemställan i betänkandet nr 37 mom. 1röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av och Schötl i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä AllanHernelius begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Formernaför statligt stöd till företag Propositionergavs på bifall till dels ulskollets hemställan, dels reservationen av AndersBjörck och i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller konstitulionsutskoitets hemställan i betänkandet nr 37 mom. 4röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av och Schötl i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: 1977/78:30 med anledningav propositionen 1977/78:80 om ändring i lagen (1928:281)om allmänna arvsfonden /78:31 med anledning av propositionen 1977/78:140med förslag om allmän beredskapsbudgetför /79 jämte motion Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. § 9 Formerna förstatligt stöd till företag Föredrogs finansutskottets betänkande 1977/78:32med anledning av motioner om formerna för statligt stöd till företag m. m. Idelta betänkande behandlades motionerna 1977/78:356 av TageAdolfsson m. fi. (m), 1977/78:650 av BarbroEngman (s) och 1.977/78:894av m. fl. (s), vari hemställts att i enlighet med vad somsagts i motionen 1977/78:893 som sin mening gav regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för förenklade former för flnansiellt statligtstöd till företag. aU skulle avslåmotionen 1977/78:356, au skulle avslåmotionen 1977/78:650, att skulle avslåmotionen 1977/78:894. Reservation hade avgivits av , , , , , ochTorsten Karisson (samtliga s) som ansett att utskottet under 3 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1977/78:894 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört om åtgärder för förenklade former förfinansiellt statligt stöd till företag. Formernaför statligt stöd till företag Arbetsmarknadspolitiken är etl viktigt instrument i strävandena attklara den fulla sysselsättningen. Det var iregeringsställning som sysselsättningspolitiken blev ett av samhälletsviktigaste områden. Såväl individens trygghet och välfärd som samhälletsutveckling kom alt stå i förgrunden f jr denna målsättning. Med detta somutgångspunkt lades grunden till den moderna arbetsmarknadspolitiken som vi settså mänga goda resultat av. Ianslutning härtill har ett stort antal bidragsformer vuxit fram för statligtstöd lill företagen. Stödet har utgått både i form av bidrag och som lån iolika former. Jag skall inte här gå in på att försöka beskriva hela avstöd och bidragsmöjligheter som är introducerade och jag skall inte räknaupp alla de myndigheter som sköter hanteringen av stödet. Men del lär finnasett hundratal sådana bidragsformer. Sysselsättningsutredningenhar direktiv att överväga nuvarande instrument inom arbetsmarknads- ochregionalpolitiken. Därvid kommer utredningen även att beröra formerna förbranschstöd m. m. Som ett led i beredningen av utredningens kommande förslagbör ingå att inventera övriga former för finansiellt stöd till företagen inomområden som företagsservice, miljö, energi, forskning, utveckling rn. m. Dennagenomgång bör ligga till grund för överväganden rörande möjligheterna attreducera antalet stödformer, harmonisera bidragsvillkoren samt förenklaföretagens och myndigheternas hantering av stödet. Ivår partimotion, nr 894, tar vi upp frågan om formerna för del statliga stödetlill företagen och myndigheternas hantering av delsamma och kräver eninventering i syfte att förenkla stöde:t. Liknande krav framförs i motion 650av . Bådamotionerna har varit hos , statens industriverk,förvaltningsutredningen och sysselsältningsutredningen för yttrande. Av deyttranden som lämnats framgår klart etl behov av en sådan inventering avsamtliga former för finansiellt stöd till företagen som påtalats i motionerna650 och 894. En positiv attityd intas dll kravet i vår partimotion 894 alt ensådan inventering bör ligga till gruml för överväganden rörande möjligheternaatt reducera antalet stödformer, harmonisera bidragsvillkoren samt Formernaför statligt stöd till företag förenklaförelagens och myndigheternas stödhantering.