prot · G1094 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:4 §1 Föredrogs och bifölls interpellalionsframställningarna 1977/78:1-18. §2 Anmäldes och bordlades Motion 1977/78:2av m.f. med anledning av propositionen 1976/77:157 ominriktning och organisation av försvarets hundskolas verksamhet §3 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1977/78:19 av RalfLindström (s) lill arbetsmarknadsministern om ökat antal arkivarbetsplatser: På den allt hårdare arbetsmarknaden i slåsav olika anledningar alll fler människor ut. Många av dessa har inle fullarbetsförmåga på grund av handikapp av något slag. Ofta är handikappet inlesärdeles stort, men den hårda konkurrensen på arbetsmarknaden gör del ändåomöjligt för dem all få ett meningsfullt arbete. Föralt bereda flertalet av dessa hårt prövade människor arbete hararbetsmarknadsstyrelsen kunnat inrätta s. k. arkivarbeisplaiser i ideellaföreningar, vid förelag och i den samhälleliga förvaltningen. Somriktpunkt för planering av verksamheten skall r n.gälla att antalet i arkivarbete sysselsatta under /78 inle fåröversliga 15 000, inräknat även personliga tjänster som debiteras kontot förarkivarbete. Eftersomdetta mål beträffande antalet i arkivarbete anställda uppnåddes under våren1977 och fler personer lämpliga för liknande anställning sökte arbete,som lämpliga arbetsplatser fanns att tillgå, ansöktearbelsvårdsdelegalionen hos AMS om all få utöka antaletpersoner i arkivarbeie till 16 500. Denna ansökan har avslagils. Detta beslutanser jag vara myckel olyckligt. De arbetssökande som av denna anledning nuuteslängs från en meningsfylld sysselsättning kommer med stor säkerhet inte attfå någon annan anställning. nalivet för dem är nu attantingen belasta , om denna möjlighet bjuds, eller att få sittuppehälle ordnat genom kommunernas socialvård. Dessa alternativ kan svårligenaccepteras, då arbetet som sådant är det viktigaste i ett meningsfyllt liv. Församhället måste det vara ekonomiskt rikligare att få ett arbete utfört för löni stället för att del från någon annan samhällelig kassa utbetalas bidrag utanatt arbete utförs. Länsarbetsnämndeni har som riktpunkt för antalet i arkivarbete sysselsatta fåll enkvot på 350. har överskridit denna kvot och har omkring390 arkivarbelare. Av dem är ganska många långtidssjuka, men de är ändåinräknade i kvoten. har tillhållitlänsarbetsnämnderna att nedbringa antalet arkivanställdalill gällande kvot. Detta innebär att länsarbetsnämnden i , exempelvisi där arbetsmarknadsläget f. n. och för den närmaste framtiden kanbetecknas som katastrofalt dåligt, måste skära ned antalet arkivarbelen.Verkligheten är i stället sådan all elt stort behov finns av en utökning avantalet arkivarbelen. Kommer en utökning inte lill stånd, blir situationen ännuvärre, arbetslösheten ökar och många människor åsamkas psykiskt lidande. Med hänvisning till delanförda vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Ärstatsrådel beredd all åter la upp frågan om en utökning av antaletarkivarbelsanställda; om inte, vilka andra effektfulla åtgärder kommer allvidtas? 1977/78:20 av ChristerNilsson (s) till bostadsminislern om ökat bostadsbyggande, m. m.: Del finns oroande tendenser på hyres- ochbostadsmarknaden. Behovet av nya bostäder kan i många kommuner inletillgodoses, och landels hyresgäster hotas av rekordhöga hyreshöjningar. Bostadsbyggandetunder kommer inle au motsvara de målsättningar som lades fast ipropositionen 1974:150. Delta beror på att kostnaderna inombostadsproduktionen har ökat mycket snabbi under del . Följden harblivit alt man tvekar att sätta i gång nya bostadsprojekt. Enundersökning som gjort bland kommunerna visar all del på mångahåll finns risk för en allvarlig bostadsbrist med svåra sociala ochsamhällsekonomiska följder. Produktionsminskningen gäller i första handflerfamiljshus. Del är därför ungdomar, ensamslående och nybildade familjer somdrabbas av den minskade bostadsproduktionen. Allatecken lyder på all årets hyresförhandlingar blir myckel besvärliga. Landetshyresgäster hotas av rekordhöga hyreshöjningar, och situationen förbättras inteav den borgerliga regeringens ekonomiska politik. starka inflationen ochupprepade devalveringar har tvingat många hushåll all sänka sin standard. Motden bakgrunden måste åtgärder vidtas som begränsar de väntade hyreshöjningarna. Enannan allvarlig effekt av den sjunkande bostadsproduktionen ärsysselsättningsproblem inom byggbranschen. Sammanfattningsviskan man säga att bostadsproduktionen minskar, som vi har bostadsbristi vissa delar av landet. Aviserade hyreshöjningar kommer all drabba landelshyresgäster och ytterligare sänka levnadsstandarden för vissa grupper. Enkombination av bostads- och socialpolitiska insatser är nödvändig för att lösadagens problem på bostads- och hyresmarknaden. Motbakgrund av del anförda hemställer jag all lill bostadsminislern få ställaföljande frågor; Vilkaåtgärder överväger statsrådet all vidta för att öka bostadsbyggandetsomfattning och då särskilt när del gäller flerfamiljshus? Vilkaåtgärder överväger statsrådet alt vidta för alt reducera de aviseradehyreshöjningarnas effekt för den enskilde? 1977/78:21 av Lars-OveHagberg (vpk) till industriministern om stålpolitiken; Efter del alt stålutredningarna -handelsstålutredningen och specialstålutredningen - lagt sina förslag rådersamma passivitet som tidigare inom svensk slålpoliiik. innebär att företagsekonomiska vinstintressen helt bestämmerutvecklingen. Detta framgår klart av de s. k. handelssiålförhandlingarnamellan Statsföretag, och i syfte att bilda ett bolagav de tre stora handelsstålverken. Dagenskris inom handelsslålbranschen står all finna i alt storfinansen underårtionden utgått från kortsiktiga vinstintressen. Del har tagit sig uttryck irovdrift på malm genom att man kört vidare i gamla hjulspår, medmyckel liten förädlingsgrad. Investeringar, forskning och utveckling förframtiden har därigenom blivit eftersatta. Därförhar handelsstålverken svårl att hävda sig i konkurrensen med de utländskaståljättarna. Därför får järnbruksarbetarna och gruvarbetarna betalastorfinansens kris genom minskad sysselsättning, om-fallande rationaliseringaroch ökade prestationer. Därför drabbas hela bruksorter när anställningsstoppoch personalminskningar genomförs. k. handelssiålförhandlingarna om elt samgående mellan NJA, och Domnarvets har samma gamla utgångspunkter som känns igenfrån andra krisbranscher: rationaliseringar främst på personalsidan,nedläggningar och inskränkningar samt statliga kapitalsalsningar för att räddastorfinansens kapital. Målet måste vara attnationalisera hela den svenska stålindustrin - både handels- och specialstål- samt gruvorna, en från storfinansen helt oberoende politik och en långsiktigplan för övergång till högt förädlade produkter, som ger fler och säkrarearbeten framför allt i och Bergslagen. Viden nalionalisering av stålindustrin skulle i en första etapp handelsstålverkenbilda elt statligt bolag. Ett statligt handelsslålbolag kan då inte forisälladen tidigare misslyckade stålpoliliken. Andra värderingar måste in. Någragrundläggande krav måste uppfyllas: attnuvarande sysselsättningsnivå garanteras på bruksorterna och i de berördajärnverken, allalla handelssiålverk ulan ersättning skall övergå i ett nytt statligt bolag, atl berörda gruvor ochberörd kraftförsörjning skall ingå i bolaget, atten genomgripande förändring av stålindustrin sker genom satsning på ny teknikoch ökad förädling, som i en nära framlid ökar behovet av arbetskraft, altde nuvarande ägarna till stålindustrin åläggs att bidra med investeringar idet nya bolaget för all återställa handelssiålinduslrins omfattning ochslagkraft, allarbetarnas fackliga organisationer ges vetorätt i vikliga frågor sompersonalpolitiken, nedläggningar, inskränkningar och rationaliseringar,investeringar och löneformer. Bakomdessa grundläggande krav ställer sig en av de personalorganisationer somberörs av de nuvarande handelssiålförhandlingarna, nämligen iDomnarvets . Motbakgrund av vad som händer i handelssiålförhandlingarna, ovanför huvudena påarbetarna, vore det välgörande om regeringen klargjorde sin syn på vikligadelar av stålpoliliken. Därför vill jag ställa följande frågor tillindustriministern: Vilka garantier är regeringen beredd att ge berördastålörter och järnbruksarbelare för atl inle sysselsättningen skall minska närett nytt slålbolag bildas? Varför omfattas inte handelssiålförhandlingarna avalla handelssiålverk? Tänker regeringen tillse all berörda gruvor ochberörd kraflförsörj-ning ingår i ett nytt slålbolag? Är regeringen beredd all satsa del kapital som ärerforderligt för all i en snar framlid genom ny teknik och ökad förädling ökasysselsättningen inom stålindustrin? 5.Har regeringen för avsikt atl ålägga de nuvarande ägarna lill stålindustrinalt bidra med investeringsmedel för all gottgöra tidigare in-vesteri ngsförsu mmelser? 6.Avser regeringen all verka för atl de fackliga organisationerna skall gesvetorätt i del nya bolaget när del gäller investeringar, nedläggningar,inskränkningar i driften, rationaliseringar, personalpolitik och löneformer? Kommer regeringen atl ompröva sina tidigareställningstaganden Nr 4 när del gäller storfinansen som delägare i ett nytt slålbolag och istället Onsdaeen den helt förstatliga handelsslålverken? 1977/78:22 av GunnelJonäng (c) till utrikesministern om en opinionsbildning rörande förhållandenai : försöker i olika internationella sammanhangoch på olika sätt föra deras talan som lider oförskyllt under hårda regimer ochsom lever i diktaturer utan frihet. Idenna kamp för mänskliga rättigheter har vi ett stort ansvar och får ejförtrollas, även om resultaten kan låta vänta på sig. Detfinns elt land i , mot vilket väridens strålkastarljus nu måsteriktas. har landets brutala regim, tämligen ostörtoch i skymundan, drivit sin smutsiga politik av våld och korruption. måstetortyren och våldet fram i ljuset och en opinion, skapas mot de fruktansvärda förhållandenai landet. Sedan40 år styrs landet av den beryktade familjen i en hård diktatur av våldoch terror, som har koslat tiotusentals människor livet. Familjen har lagtunder sig de 46 största företagen i landet, äger mer än 5 miljoner acres jordoch dominerar helt ekonomin. Denlegendariske generalen mördades 1934 av general . År 1961bildades den befrielserörelse som fått Sandinos namn, Sandinisla ofNational Liberation (FSLN). De flesta ledarna har fängslats eller dödats, ochdet är nu bara en spillra .som finns kvar av organiserat motstånd motSomozaregimen. Sandinohade böndernas stöd, men dagens bönder har blivit brickor i maktspelet. Del ärframför allt bönderna som lider. Om de inte ger mat till gerillan hotas de tilllivet, och om de ger mal dödas de av militären. Nicaraguahar 2,2 miljoner invånare och är den största staten i ochsamtidigt den fattigaste. Det är i den östra delen av landet, Zelaya, somförföljelserna och massakrerna på bönder varit värst. Trotsall gerillan sällan haft böndernas stöd har militären utplånat hela byar underförevändning atl bönderna samarbetat med gerillan. Enligtkatolska kyrkans i uppgifter har 224 bönder dödals av National Guardsedan februari 1976. I Sofanadislriklel i västra dödades i Qol 40bönder. De 50 familjerna i Sofana levde i skräck sedan ett 15-lal bönder frångranndisiriktel hade förts till Sofana och skjutits. De sökte skydd hosmililärmyndigheierna. Efter ett gerillaanfall 1976 samlades familjerna ikapellet för all besluta om eventuell flyttning från bygden, men de hann aldrigflytta. Byn stormades av National Guard som gick ur hus och i hus, grep männen,slog och torterade dem inför familjernas ögon. Sedan fördes de ut på fälten ochsköts. Bland dem var sju bröder, vars jordägor sedan tillföll dåvarandemilitärbefälhavaren i regionen. 5 protokoll 1977/78:1-6 JesuitprästenFernando Cardenal har vittnat inför amerikanska kongressen om förhållandena iNicaragua. Han anklagade också Somozaregimen för missbruk av biståndsmedel föruppbyggnad av huvudstaden efter jordbävningen 1972, då 10 000 människordödades och 250 000 blev hemlösa. Genom korruption och ekonomiska favörerbinder Somoza den nicaraguanska administrationen till sig. Så t. ex. försiggåren stark koncentration av jorden. I 800 rancher äger av den odlade jorden,medan 96 000 småjordbruk äger övriga . Del innebär också alt bönderförjagas - 200 000 bönder har ingen jord alls. Detråder total rättslöshet i landet. Det 1974 proklamerade undan-tagslillståndelger ytterligare möjligheter till fängsligt förvar av människor ulan rättegång. Avgörandeför den framtida utvecklingen i är ;s hållning. På senare lid harvissa hoppingivande tecken på en förändring av den amerikanska politiken kunnatregistreras. President har uttalat sig mot förhållandena i ,och militärbiståndet har hållits inne t. v. PresidentSomozas hälsa är dålig, men liksom tidigare i delta familjeföretag väntar enny Somoza i kulisserna. Kongresseni har tillsall en kommission för mänskliga rättigheter. Den haringen möjlighet all undersöka förhållandena i de utsatta områdena eftersomSomozaanhängarna har majoritet i kommissionen. Människor vågar f. ö. inteställa upp som vittnen av rädsla för repressalier. Ävenom mycken orätlfärdighet råder i världen har man svårl all länka sig något såbrutalt som denna våldsregim, som koncentrerar sig på att skaffa makt ochpengar åt den ledande familjen. Detnicaraguanska folkels tragedi måsle lyflas fram i ljuset, och en opinion måsteskapas för demokrati och mänskliga rättigheter i landet. Är utrikesministern bereddall medverka i denna opinionsbildning? §4 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 4oktober 1977/78:36 av RalfLindström (s) till industriministern om den fortsatta verksamheten vid : Det statligt dominerade företaget efter beslut av riksdag byggt upp ett effektivt arbetande företag,förlagt till . Efter några hårda års uppbyggnadslid såg företaget medtillförsikt mot framliden, och man räknade med all med en effektiv produktionsapparatoch goda utkomstmöjligheter för företag och personal kunna göra stora insatserinom svenskt näringsliv. Den av statsmakterna sedanoktober 1976 förda energipolitiken har inneburit atl hela grunden förUddcombs produktion gått föriorad. Företaget har en personal omfattande omkring750 anställda, av vilka 142 nu varslats om uppsägning. Lyckas man inle erhållabeställningar på lämpliga arbetsobjekt , kan vi se fram motvarsel om uppsägningar av betydligt större omfattning. Med hänvisning till vadsom anförts vill jag ställa följande fråga: Vad avser regeringen göra för attbistå Uddcomb i den besväriiga situation företaget i viss mån oförskyllthamnat i, och vilka planer har regeringen för Uddcombs fortsatta verksamhet? 1977/78:37av () till statsministern om avvecklingen av kärnkraften: , och den 27 maj1977, har jag till statsminister ställt frågan om han står fast vidsitt löfte från valrörelsen att kärnkraften skall vara avskaffad 1985. Vid bådadessa tillfällen har jag fått svaret alt statsministern står fast vid dettalöfte. Dethar nu gått mer än sedan jag senast fick svar på frågan om hanstår fast vid löftet från valrörelsen. Under denna lid har utbyggnaden avkärnkraftsreaktorer fortsatt och ytteriigare material har tagils fram, bl. a.av , som belyser konsekvenserna av en avveckling lill 1985. Mot denna bakgrundupprepar jag nu min fråga; Står sialsminisiern fast vid löftet frånvalrörelsen att kärnkraften skall vara avvecklad 1985? 1977/78:38 av KarlHallgren (vpk) lill kommunikationsministern om utformningen av SJ:s nyapersonvagnar: har man från de handikappadesorganisationer ställt krav på all tillgängligheten, främst för rörelsehindrade,av allmänna kommunikationsmedel på ett avgörande sätt skall förbättras. Detfinns exempel runt om i väriden som visar att detta också är möjligt attåstadkomma. De tekniska lösningarna finns, det är närmast en fråga om att väljavilken modell som passar bäst. I har förslag presenterats, somriksdagen kommer alt få ta ställning till. Idelta läge har beställt ett hundratal nya personvagnar, somav allt att döma kommer alt vara ännu mer otillgängliga för rörelsehindrade ände gamla vagnarna. Jag vill därför ställa följande fråga lillkommunikationsministern: Överensstämmerstatens järnvägars inköpspolitik i del här avseendet med regeringensuppfattning, eller kommer åtgärder att vidtas för att ändra på utformningen avde beställda vagnarna? 1977/78:39 av IngridDiesen (m) lill arbetsmarknadsministern om trygg-helslagsliftningenstillämpning inom det konstnärliga området: Är statsrådet beredd atl vid den kommande översynenav trygghets-lagstiftningen också ge de sakkunniga i uppdrag att överväga enmjukare tillämpning av denna lagstiftning inom det konstnärliga området, t. ex.vid teatrar eller ? 1977/78:40av () lill jordbruksministern om hanteringen av miljöfarligtavfall: - del samhällsdominerade avfallsbolagei somtillkommit på statsmakternas initiativ - skall enligt beslut tahand om och oskadliggöra miljöfarligt avfall. Enligtuppgifter i massmedia har inte möjlighet atl la hand om del farligaavfallet från BT Kemi i Teckomalorp. Medhänsyn lill dessa uppgifter vill jag rikta följande fråga lill jordbruksministern: Äruppgifterna riktiga att saknar möjligheter alt la hand om delmiljöfarliga avfallet från BT Kemi, och om så är fallet, vilka åtgärder ämnarjordbruksministern vidta för all tillse atl riksdagsbeslut i dessaavseenden kan fullföljas? 1977/78:41av (vpk) lill socialministern om åtgärder för all underiältabarnstugeutbyggnaden; 1 flera kommuner planerar man kraftigahöjningar av taxorna på dag- och fritidshemmen, höjningar som hårt kommer attdrabba barnfamiljerna. Taxehöjningarna innebär ett sätt atl skenbart minskaköerna och pressa lillbaka kvinnorna från arbetslivel. Medanledning av del anförda vill jag fråga socialminisler Guslavsson följande: Finns några planer på elt statligtövertagande av personalkostnaderna i syfte alt underiälta barnstugeutbyggnadenoch i syfte atl förhindra alt de ay pris- och hyresstegringar redan hårlansatta barnfamiljerna yllerligare drabbas? 1977/78:42 av £vaHjelmström ivpk) lillsocialminislern om normer för personaltäthet ochgruppstorlek inom förskolan: 1 regeringsdeklarationen för sägs altnormer skall fastställas för personaltäthet och gruppstorlek inom förskolan. Såhar ännu inte skett. 1flera kommuner, bl. a. , planeras kraftiga ökningar avbarngruppernas storlek. Syskongrupperna skall sålunda ökas lill 20 barn. Detnya bidragssystemet medger atl kommunerna skenbart löser köproblemen på detta sättoch därmed kraftigt försämrar kvaliteten på barnstugorna, vilket främst drabbarbarnen men också personalen. Endasättet all komma lill rätta med elt sådant lillvägagångssätt är eil statligtöverlagande av personalkostnaderna samt all normer fastställs för kvaliteten,personaltätheten m. m. Medanledning av del anförda vill jag ställa följande fråga till socialministern: Ansersocialministern alt detta är i överensstämmelse med den uttalade målsättningenom kvalitativt bra barnomsorg och flnns några planer på att uppfylla 1977 årsregeringsdeklaration om normer för personaltäthet och gruppstorlek? 1977/78:43av Per () lill socialministern öm åtgärderna för att fastställafaderskap: har en tendens lill ökning av antaleticke fastställda faderskap kunnat iakttagas på en del håll i landet. Inom vissasocialförvaltningar, bl. a. i ett aktuellt fall i , har man motiveratförhållandet med kvinnans ökade självständighet, hennes större förmåga allsjälv försörja sig och en vilja all själv klara sig som ensam mor. Ur barnssynvinkel måste denna utveckling betraktas med största oro. Varje barn måstekunna lita på all samhället gör alll som är möjligt för alt fastställa vem somär fadern. Jag vill därför frågasocialministern: Anser statsrådet alt det är rimligt om de socialamyndigheterna minskar sina ansträngningar all fastställa faderskap medhänvisning till kvinnors frigörelse och jämställdhet? 1977/78:44 av (vpk) till bosladsministern om vidgad räll lill bidrag lill förbättring avboendemiljön; har för innevarande budgetåranslagit 35 milj. kr. i bidrag till förbättringar av boendemiljön. Ännu haringet belopp utbetalats av dessa pengar, men en rad ansökningar har inkommitlill boendemiljödelegalion, som handlägger dessa ärenden.Uppseendeväckande är au de kommunala bostadsstifielser som främst är i behov avbidrag för upprusining av de yttre miljöerna inle återfinns bland dem som söktbidrag. De har helt enkelt inle råd atl betala den - i bästa fall - andrahalvan av upprustningen. Delhär är en galen ordning. Bosiadsslyrelsen har i sina petila påpekat detta ochkrävt all bidragsdelen i särskilda fall höjs till . Boendemiljödelegationenvill gå längre och anser all bidragsdelen i undantagsfall bör utgå med upptill . Vpk ser detta som eii rällvisekrav. Hyresgästerna i de fattigarekommunerna i områden med många tomma lägenheter har rätt att kräva en bättreoch levande miljö. Med en kraftig uppräkning av beloppet tillmiljöförbättringar lill och med änd- rade bidragsbestämmelserkan mycket göras för att förändra tillvaron i våra segregerade betonggetlon.Förutsättningen är givelvis all hyresgästerna redan från börian kommer med iplaneringen och aktivt kan påverka utformningen av sin egen miljö. Jag vill motdenna bakgrund fråga bostadsminislern: Är statsrådel beredd atl medverka sådan ändring av reglerna för bidrag lill förbättring av boendemiljön attdessa kan utgå upp till 100 96? §5 Kammaren åtskildes .