prot · G109140 · 1977-12-31 00:00:00 — Man fortsätter att bygga, och det tycker jag i och för sig ärganska naturtigt eftersom varje kommunalman måste inse alt den här verksamhetenär av slort värde och alt man därför är beredd all fortsätta planering ochbyggande. Man känner ju dessutom genom riksdagsbeslutet till atl staten senareär beredd att ta över det ekonomiska ansvaret till största delen då del gällerdriftsunderskottet. Jag hardelvis förståelse förarbelsmarknadsministern när han säger atldet kanske skulle verka litet underligt om regeringen gick in i den härförhandlingssituationen. Men vi skall ha klart för oss atl det inte är normalaförhållanden som gäller . Utslagningen av människor är nu slörre ännågonsin lidigare. får vi varsel om permitteringar och industrinedläggningar.Vilka människor kommer då i första hand att hamna i en besvärlig situation? Jo,just de människor som inle kan beredas arbele på den öppna arbetsmarknaden utani skyddade verkstäder. Del är därför vi ser så allvarligt på alt dessa beskedinle kommer, och av den orsaken borde man försöka få en slörre aktivitet. Övertäggningenvar härmed slulad. §8 Föredrogs men bordlades åter Konslitutionsulskottets betänkanden /78:45och 46 Socialförsäkringsutskolleis betänkanden /78:32-35 Socialutskottetsbetänkanden /78:37-39 Näringsulskollets belänkande 1977/78:61 § 9 Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna Nr140 m. m. Föredrogs ulbildningsulskottets betänkande1977/78:23 med anledning av proposilionen 1977/78:106 om anslag för budgetåret1978/79 lill byggnadsarbeten m. m. inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde jämte moiioner. 1fråga om detta belänkande hålles gemensam överiäggning för punkterna 1 och 2.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas belräffande bådapunkterna i betänkandet. Inredningoch utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m. m. 1 det följande redovisas endast den punkt, vidvilken under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Regeringen hade iproposilionen 1977/78:106 föreslagit atl 1. bemyndiga regeringen alt besluta om anskaffning avinredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m. m. inom dekostnadsramar som förordats i proposilionen, 2. lill Inredning och utrustning av lokaler vidhögskoleenheiernam. m. för /79 under nionde huvudtiteln anvisaell reservalionsanslag av . I della sammanhang hade behandlals moiionen1977/78:1807 av Slig Alemyr m. fl. (s), vari yrkals all lillInredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m. m. för budgelårel1978/79 anvisade etl i förhållande lill regeringens förslag med 14 000 000 kr.förhöjl reservalionsanslag av . 1. alt med avslag på motionen 1977/78:1807 idenna del bemyndigade regeringen alt besluta om anskaffning av inredning ochutrustning av lokaler vid högskoleenheterna m. m. inom de kostnadsramar somförordals i proposilionen 1977/78:106, 2. att med bifall tillproposilionen 1977/78:106 och med avslag på moiionen 1977/78:1807 såvitt gälldemedetsanvisningen under förevarande anslag lill Inredning och utrustning avlokaler vid högskoleenheterna m. m. för /79 under niondehuvudtiteln anvisade ell reservalionsanslag av . Reservalionhade avgivils av Bengl , , , LennartBladh, Margil Sandéhn och (samiliga s) som anseii atl utskottetbon hemställa 1. all riksdaucn med bifall lill moiionen 1977/78:1807 i denna del Inredningoch utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m. m. bemyndigade regeringen altbesluta om anskaffning av inredning och uirusining av lokaler vidhögskoleenheterna m. m. inom de kostnadsramar som reservanterna förordat, 2.att med anledning av propositionen 1977/78:106 och med bifall tillmotionen 1977/78:1807 såvitt gällde medelsanvisningen under förevarande anslagtill Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m. m. /79 under nionde huvudtiteln anvisade etl reservalionsanslag av90 . Genomvår reservalion lill utbildningsutskottets betänkande med anledning avproposilionen om anslag till byggnadsarbeten m. m. inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde fullföljer vi socialdemokratervårl arbete för ökad satsning på teknisk utveckling och forskning. Vimotionerade månad under allmänna motionstiden och slog då fastvår principiella ambition och framhöll betydelsen av alt kraftigt öka anslagentill teknisk ulveckling och forskning. Vi påpekade att mycket lydde på atl detförelåg en eftersläpning i fråga om den teknologiska utvecklingen i vårt land.Vårl förslag innehöll materiellt sett ökade anslag till olika sektorer, och viframhöll alt den tekniska utvecklingen och det naturvetenskapliga forsknings-och utvecklingsarbetet spelar en avgörande roll för näringslivels och därmedindirekt för hela samhällets utveckling. Till forskningen ochutvecklingsarbetet i företagen föreslog vi stimulans genom bl. a. skalleavdrag. 1sin snart etl år gamla anslagsframställning framhåller UHÄ att tilluniversitets- och högskoleämbetets disposition finns en rampå 42 milj. kr. Vidare säger att kostnaderna för ersättningsanskaffningmotsvarande värdet av inredning och utrustning av lokaler kan uppskattas till 740 milj. kr. Om ett anslag på 42 milj. kr.per budgetår skall ersätta det totala beloppet underen tioårsperiod på 740milj. kr., så betyder det en avskrivningstid . UHÄ slår fast följande:"Delta är med hänsyn lill utrustningens syfte och beskaffenhetuppenbarligen en alldeles för lång genomsnittlig avskrivningstid. En avskrivningstidpå skulle kräva närmare en fördubbling av UHÄ-ramen eller från 42 milj.till 75 milj. UHÄunderströk alltså att det behövs en kraftig ökning av anslaget tillåteranskaffning av utrustning och alt målet måste bli att avskrivningstidenminskas frän 20 till . Med hänsyn lill budgeilägei anhåller UHÄ dock attanslaget ökas med 10 milj. kr. från 42 till 52 milj. kr. Föredraganden följerUHÄ:s förslag och har ingen ambition atl ta kratttag på deUa för vårt land såstrategiska område så att förhållandena ändras till det bättre. Socialdemokraternahar vid sin stora konferens i Slockholm hösien 1977 slagit fast all det ärgenom en satsning på den tekniska forskningen och utvecklingsarbetet och pådenna utbildning som vi kan få en vändning av den negativa trend som vi nu ärinne i. När regeringens propositionframlades men inte visade några krafttag i detta avseende motioneradevi igen. I den motionen föreslår vi att utöver föredragandens förslag på 52milj. såsom ram för utruslningsanskaffning yttertigare bör anvisas 28 milj.kr. Det anslag som UHÄ egentligen vill ha, dvs. nära en fördubbling, får viinte fram med den försiktighet som propositionens och utskottsmajoritelensförslag visar. Vårt förslag är alltså all för /79 skallanvisa ytterligare 14 milj. kr., vilket innebär att kostnadsramen höjs med 28milj. under de två budgetår som del av tekniska skäl här gäller. Egentligenger oss regeringssidans ledamöter rätl i vår principiella bedömning alt vi måstesatsa mycket mera än vad som föreslås i majoritetens hemställan. Det är närdel materiella innehållet i förslaget skall realiseras som majoriteten inteställer upp. Del är tyvärr den realitet vi får konstatera. Visocialdemokrater förordar naturtigtvis det anslag som vi motionsledesföreslagit, och jag yrkar bifall till reservationen i utbildningsutskotleisbetänkande. Inredningoch utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m. m. Jag noterar-jag vet inte för vilken gäng i ordningen - med stortillfredsställelse det slora intresse som finns från socialdemokratiskthåll håll närdet gäller den tekniska utvecklingen och forskningen här i landet.Det finns starka skäl att understryka del som här har sagl, ävenom det är litet sent, men bäUre sent än aldrig! Delär rikligt att näringslivets utveckling och möjligheter all hävda sig iinternationella sammanhang självfallet ärstarkl beroende av hur vi hardet påden här sektorn. Regeringen har också vid olika tillfällen markerat della, ochjag vill erinra om alt det har lagts fram förslag i när det gällerökad satsning på teknisk utveckling och forskning, även om det skett från annaldepartement än . Jagkan göra den här diskussionen mycket kort genom atl säga att anslagets storleknaturligtvis är beroende av tillgängen på resurser . Det vi behandlari samband med det här belänkandet är anslag för inredning och utrustning avlokaler vid högskoleenheterna och då den del som skall ställas lill UHÄ:sdisposition. UHÄ har, som påpekade, begärt all få 52 milj. kr.Det har regeringen föreslagit och det ställer sig ulskottsmajoritelen bakom.Jag vill ge UHÄ etl erkännande föratt man har tagit hänsyn till delsiaisfinansiella lägel. UHÄ har gjort den här bedömningen och gjort deprioriteringar som UHÄ är mest skickat att göra. Ulskottsmajoritelen har alltsåställt sig bakom regeringens förslag, som är identiskt med vad verket självthar begärt. Jagber alt mot bakgrund av del anförda få yrka bifall till utskottets hemställanpå samtliga punkter. Överläggningenvar härmed slutad. 2Riksdagens proiokoll 1977/78:140-142 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av BenglWiklund m. fl..och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt volering uppläsles och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller utbildningsutskotleis hemställan i betänkandet nr 23 punklen2 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då HelgeHagberg begärde rösträkning verkställdes volering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resullal: Ja- 143 Nej - 133 1977/78:24 med anledning av proposilionen1977/78:125 med förslag om lilläggsbudgel 111 lill slalsbudgeien för budgelårel1977/78 såviii gäller vissa anslag inom uibildningsdepariemenleisverksamhelsområde jämle moiion 1977/78:25 angående verkställd granskning avStiftelsen verksamhei och förvaltning Kammarenbiföll vad utskottet i dessa belänkanden hemställt. §11 Statligt övertagande av Kanalbolag Föredrogsirafikutskolteis betänkande 1977/78:22 med anledning av proposilionen1977/78:119 om statligt övertagande av Kanalbolag, m. m. jämle motion. Ipropositionen 1977/78:119 hade regeringen (kommunikaiionsdeparie-menlei)föreslagit all dels bemyndiga regeringen an godkänna en mellan sialenoch träffad överenskommelse omförvärv av aktier i , dels lill Förvärv av aktier i på lilläggsbudgel III lill slalsbudgeien för budgelårel 1977/ 78under fonden för statens aktier anvisa ett invesleringsanslag av . 1proposilionen hade föreslagits all sialen köpie Göia Kanalbolag för 5,7 milj.kr. Bolagel skulle placeras l. v. som ell frislående bolag underkommunikalionsdeparlemeniei. I detta sammanhang hade behandlals motionen1977/78:1876 av ., . m. fl. (vpk), vari föreslagits att beslutade att med godkän- i ". nande a v propositionen1977/78:119iövrigtsomsinmeninggeregeringen till Knnnlholng känna vad som imoiionen anförts rörande finansieringen av driften vid . 1. bemyndiga regeringen alt godkänna en mellan statenoch träffad överenskommelse om förvärvav aktier i , 2. lill Förvärv av aktier i påtilläggsbudget III lill statsbudgeten för budgelårel 1977/78 under fondenförståtens aktier anvisa etl investeringsanslag av , 3. avslå moiionen 1977/78:1876. Tillbetänkandet hade fogats etl särskilt yttrande av , ,, ,, Margil Sandéhn och Sten-OveSundström (samtliga s). (vpk): Från kommunisternas sida har vi tidigare liksom isamband med denna proposition framhållit att vi betraktar som entrafikled som bör utbyggas för fraktirafik och inte enbart upprustas somturisttrafikled och kulturminnesmärke. Vi har också tidigare hävdat atl statenborde överta kanalen och tycker naturtigtvis att det är bra att vi nu kan fattaett sådant beslut i . Vikan emellertid inle godta att staten undandrar sig driftkostnader och sökeröverflytta sådana kostnader på landsting och kommuner. Vi menar att staten heltskall svara även för driften och underhållet av . Som bekant anfördevi från vpk detta även vid behandlingen av propositionen om upprustningav kanalen. Undersenare år har det från olika håll väckts ett antal motioner om en utbyggnad avGöta kanal, och det har anförts många goda argument för en utbyggnad. Lål migerinra om några: Det skulle stimulera näringslivets utveckling i kanalområdet,det skulle ge förbättrade förutsättningar för lokalisering av arbetstillfällen,del skulle möjliggöra billiga och miljövänliga transporter, osv. Man har kortsagl pekat på angelägenheten av att utvecklas till en viktigtransportled. Flerautredningar har sysslat med frågan om kanalens framtid, men dessa har enligtvpk:s mening haft den gemensamma svagheten atl de i alltför hög grad begränsatslill alt studera kanalens skick och atl från nuläget söka framräknatransporlekonomiska och andra effekter av olika ålgärder. Någon verkliggenomlysning av kanallrafikens belydelse i samhällsekonomisk, regionalpolitisk,sysselsätlningspolitisk och miljöpolitisk mening har inle förelagils. Vi harlidigare från vpk:s sida sagl - och vi upprepar del - all del är angelägel attGöta kanal upprustas och utbyggs så all den också kan fungera som entransportled för bl. a. godsirafik. Delföreligande belänkandet behandlaren proposition och en vpk-moiion, som gällerfrågan om ett statligt övertagande av , men jag har ändå velat göradessa erinringar. Den begränsade syn på kanalens roll som kommit till uttryck iolika utredningar, i propositionen och i utskollsbetänkandet är emellertidoroande mot bakgrunden av den slora opinion som finns för en ökad satsning päkanallrafiken och den större roll som både enskilda människor, förelag, fackföreningaroch kommunala myndigheter vill ge kanalen. Vihar i vår motion nr 1876 kritiserat den ekonomiska uppgörelsen för statensövertagande av aktierna i kanalbolagel. Uppgörelsen innebär i realiteten ettgodtagande av kanalbolagets uppfattning att de av vinstmedel inköptamarkområdena inte ingår i den egendom som utan ersättning överlämnats lillstaten. Vpk har redan i lidigare sammanhang hävdat all all egendom tillhörigkanalbolaget borde övergå i statlig ägo på samma villkor som i fråga om självakanalen och donationsegendomen. har frågan om ett statligt överlagande avkanalen kopplats lill villkoret alt slaien skall förvärva aktierna i bolaget. Desocialdemokratiska ledamöterna i trafikutskottet har gjort samma bedömning somvi gjort i vpk-motionen, och de framför dessa synpunkter i etl särskiltyttrande. Vi är alltså överens om uppfattningen all del gamla kanalbolagelborde ha fått bidra till de kostnader som staten nu måsle ta. Vi delar ocksåuppfattningen alt man trots delta nu bör kunna accepiera den föreslagnalösningen. Vi beklagar emellertid atl inle socialdemokraterna i sill särskildaylirande-och naturligtvis även utskollsmajoriteten-också velat ge uttryck förvpk:s uppfallning att staten helt börsvara för driften av ochföreslagit alt borde ge regeringen denna uppfattning lill känna. Jag yrkar bifall tillvpk-motionen nr 1876. När vi nu skall fatta beslut om statens övertagande av Kanalbolag,kan man konstatera all den slulliga lösningen lill alla delar bygger på denuppfallning som vi socialdemokrater under en följd av år har hävdat, nämligenatl kanalen skall riisias upp och all staten i fortsättningen skall varahuvudman men också atl de egendomar som förvärvals genom utnyttjande avtidigare vinstmedel skall överföras till staten. Detta är naturligtvistillfredsställande från vår synpunkt. Jagär övertygad om att kanalen efter denna upprustning skall bli en ovärderligtillgång inte bara för båtfolket och över huvud tagel för det rörligafriluftslivet utan också för de kring kanalen boende. Trotsdetta, herr lalman, har vi funnit anledning atl avge ett särskilt yttrande,vari vi har markerat alt vi inle är tillfredsställda med den ekonomiskauppgörelsen, som bl. a. innebär atl staten skall betala hela 5,7 milj. kr. [)el har blivil en dyr affär för siaien och en mycket förmånligaffär för kanalbolagel. Enligl vår uppfallning borde slörre hänsyn ha lagilslill atl de lillgångar som staten nu löser in i slorl sell är sådana somuppkommit genom tidigare vinster i kanallrafiken. Vi har ändå anslutit oss lillförslagel i propositionen, eftersom vi är mycket angelägna om all den slulligalösningen när del gäller inte på något säll yllerligare skallfördröjas. Mot denna bakgrund yrkar jag bifall lill irafikutskolteis hemställan. Slatligtöver lagande av Kanalbolag CARL-WILHELMLOTHIGIUS (m): Jagvill först ta upp och socialdemokraternas särskilda yttrande idelta ärende. De säger där: "Den tidigare inställningen från de borgerligapartiernas sida angående framlid har kraftigt fördröjt fråganslösning." Jag vill framhålla för kammaren att detta påstående är alldelesfelaktigt. Den socialdemokratiska regeringen har i många Herrans år ända sedan1930- och 1940-lalen haft möjlighet an driva på och lösa problemet med Götakanal. Därför kan inle den nuvarande regeringen bära ansvaret för atl enfördröjning i praktiken har skell. 1samband med regeringsöverlagandet gick den nuvarande regeringen igenom deönskningar, äskanden och motioner som framförts såväl från socialdemokraternaoch kommunisterna som från borgerligt håll. Motionärer m. fl.var inte hell nöjda med utredningsresultatet ulan ville i likhet med vad ToreClaeson här säger bygga ut kanalen för slörre frakter. Delvar då naturtigt alt regeringen tog sig en funderare på hur den skulle handlamot bakgrund av de utredningar som skell under den socialdemokratiskaregeringen och de motioner som väcktes . har regeringen fattal ettbeslut. Den har naturligtvis måsl tillsätta en undersökning föratt kunnaupprälla ell avial med kanalbolagel. Del måsle ju ske innan en proposilionkunde föreläggas . I avialel anges under vilka former ett övertagandeskall äga rum. Dåar jag inne på själva kostnadsfrågan. Från socialdemokratiskt håll säger man,inte i en reservation men i ett särskilt yttrande, atl delta är en dyr affärför staten. Den som följt vad som hänt instämmer nog inte i detpåståendet, men det är klart all man kan ställa frågan: Ärdet verkligen på detviset? Är detta en för dyr affär för staten? Statsmakternahar haft insyn i kanalbolagel både genom och genom lillsiitlande avrepresentanter i bolagels styrelse. Kanalbolaget har investerat vinstmedel bl.a. i skog. alliså i lillgångar som behållit sitt värde och t.o.m. ökai i värdeunder de senaste årtiondenas kraftiga inflation. De tillgångar som kommeratl tillfalla staten är myckel stora. Del rör sig inle om bara II milj. kr., som del hur sagls. Enligt min bedömning är skogstillgångarnas värdebetydligt högre, nästan det dubbla. Jag skulle vilja säga att bolagel har vid överlagandellillgångar på mellan 30 och 40 milj. kr. placerade i fastigheter och sådant. Settutifrån den utgångspunkten är det, , ingen dyr affär för staten.Det är en billig affär för staten. Sedan kan man naluriigtvis kritiserakanalbolaget för att det inte i tillräcklig grad har underhållit kanalen.Därvidlag finns det brister, och bolaget borde alltså ha använt mer av sinalillgångar lill underhåll. Men har kanalbolagetbefunnit sig i den situationen att staten har hållit på atl utreda frågan omkanalens framlid, och man har inte velat hur del skulle komma alt gå medkanalen. Skall den byggas ut till fraktdrift i större skala, skall den byggasul för fritidsändamål eller skall man lägga ner den? Del är därför förståeligtatt bolagel inle har varit särskilt aktivt när det gäller underhållet. Dessulomkommer en upprustning nu att innebära en teknisk förbättring a v kanalen på ettsådant sätt alt den fortsatta driften förbilligas, även om det kommer att kostamera pengar att driva kanalen i fortsättningen. Lätmig sedan säga till att det naturligtvis ligger i landstingensintresse att delta i kanalens upprustning. Det är inga slora summor det rör sigom i förhållande till driftkostnaderna, men ett deltagande från landstingenssida skulle vara ett bevis för alt de är beredda atl ta ett visst ansvar förden förbättring av verksamheten som skall ske. Jag ber mot denna bakgrund att få yrka bifall till trafikutskottetshemställan. Jag skall inte dra upp någon längre debatt med omhistorieskrivningen kring . Jag bara rekommenderar attgöra ett ytterligare studium av protokollet förraårel. Där finns historien kring klart och tydligt återgiven. Detframgår också klart av detta protokoll att del är ett partilakliskt agerandefrån de borgerliga partiernas sida som har fördröjt den mycket nödvändigaupprustningen. Jag skall nöja mig med del. Lålmig i slällel gå över till frågan om köpeskillingen och om det är en bra affäreller ej. Desko,gstillgångar som funnits i kanalbolaget och överförts till staten hargivetvis ett visst värde. Men man kommer aldrig ifrån det faktum alt staten för5,7 milj. kr. köpt in ett förlustbolag. Förlusterna på kanalrörelsen har för1978 beräknats uppgå till 1,8 milj. kr. och kommer alt successivi öka till 3,5milj. Denna förlust skall reduceras genom de inkomster man fårifrån skogsavverkningarna. Trots detta kommer nelloförlusten alt uppgå till . Tilldetta, , kommer kostnaden för upprustningen av kanalen, beräknadtill 45 miljoner penningvärde. Med den galopperande infiation vi hari dag kommer denna kostnad naturligtvis alt stiga rätt väsentligt. Det är motdenna bakgrund som vi från socialdemokra- tiskt håll tycker att detär litet magslarkl att betala för delta förlustbolag. TORECLAESON (vpk): Det finns en motion från vpk lill denna proposition. 1 den motionen harkommunisterna tagit upp problematiken om övertagandet av aktierna i bolaget ochdet pris detta har betingat, vilket vi skarpt kritiserat. Men jag skall inteytterligare uppehålla mig vid delta. Jagtycker också del är meningslöst atl nu tvista om orsakerna lill fördröjningenav upprustningen av kanalen och statens övertagande. Det är mera meningsfulltatt diskutera hur man nu bäst skall reparera lidigare försummelser. Cari-WilhelmLothigius berörde någol del yrkande vi framfört i moiionen om atl staten heltborde svara för driftkostnaderna. Till det villjag säga alt i de förhandlingarsom förts med landslingen har förutsatts att samtliga fyra landsting, dvs.Östergötlands, , och läns landsting, eller underalla förhållanden de två stora, nämligen och , skullevara beredda att medverka. står det klart alt läns landsling intekommer alt medverka lill finansieringen av driftunderskoltel. I proposilionendras därav slutsatsen alt hela konstruktionen med landstingsbidrag åtminstonef n. måste överges. Dåsäger vi, och jag vill upprepa vad vi tidigare framfört i detta sammanhang, attden naturliga slutsatsen väl ändå måste vara att staten helt bör svara fördriften. Men den, som vi tycker, naturliga slutsatsen drar varkenulskollsmajoriteten eller socialdemokraterna i del särskilda yttrandet. Jag vill till säga au det inte är något partilaklisktagerande i detta sammanhang. Kammaren måste ha rätt att få ett fullgottunderlag för sina beslut. Del är del som är bakgrunden lill vårl sätt att agerai denna fråga; så enkelt är det. Närdet gäller kostnaderna har under den här liden slora värden skapats. Om detinte råkar vara kanalbolaget som har medverkat till detta utan det ärsocialdemokraternas och andras sätt att sköta penningvärdet i landet som harmedverkat till det, så är dock de facto situationen den alt stora värden finnsi skogstillgångarna. Sålde man dem , skulle man få 30-40 milj. kr. som mansedan kunde använda för kanalens drift-och för investeringar, om man så vill.När det gäller vissa fasligheter, som f n. är av mindre intresse förkanalbolaget och som är så disponerade atl de kanske inte är tillräckligtrationella, säger man ju också alt del skall vara möjligl alt sälja dem. TillTore vill jag säga all jag förstår att man från kommunistiskt hållville se på framliden, bygga ul kanalen från samhällsekonomiska synpunkter, fåen kanal som kan ingå i vårt svenska kommunikationsnät också frånfraklsynpunkt. Det var även från början min tanke att det vore intressant au haen sådan vattenled genom .