prot · G109143 · 1977-12-31 00:00:00 — Här har alltså gjorts väsentliga insatser, men trots delta harvi stora bekymmer till följd av strukturproblemen inom näringslivel och denallmänna ekonomiska utvecklingen, som skapar stora avsättningssvårigheter förvår industri. Delfinns en annan fråga som jag tycker atl vi måsle få ett entydigt svar på frånoppositionen: Är ni för eller emot de små enskilda företagen? Här stod BirgerNilsson och sade alt man raserar vad som har gjorts iregionalpolitiskt avseende. Vilka är det som raserar? Är det företagen? Tala utom detta i så fall, låt oss få korlen på bordel! Del är ändå dessa många småenskilda företag som bär upp sysselsättningen i våra bygder, och man kan inte -som socialdemokratin gör - ifrågasätta deras existens och kräva attde skall fortsätta sin verksamhet och hålla sysselsättningen uppe. Sluta meddetta dubbelspel! Vimåsle faen reell debatt om hur vi skall säkra sysselsättningen. Så långt vi kanbedöma utvecklingen nu spelar de enskilda, mindre företagen en strategisk roll,framför allt i glesbygderna i inland, som känner väl. måste ge ett klart besked här. Är ni villiga att främjaföretagsutvecklingen, nyförelagandel och de mindre föreiagens expansion, ellerär ni emot delta? () kortgenmäle: Den här senaste frågan som ställde är för mig lätt attbesvara. Jag kan bara hänvisa till den utveckling som vi hade under början av1970-talet, då regering och arbetsmarknadsstyrelse beviljade stora summor ilokaliseringsstöd. I allra största utsträckning gick de pengarna till småförelag. Där visade vi i gärning all vi är beredda att stödja även de småföretagen. Det kan vara lilel värre för industriministern; han har ju fått hårdkritik på sig från småföretagarna, eftersom de anser att han har satsat alltförmyckel på storindustrin. Det kanske ligger något i den kritiken, vad vet Sedanpåstod att jag inte talade om de problem som vi har i det härlandel. Del gjorde jag visst, men det är klart att i et 120 minuters anförandehar man en åstundan atl säga även andra saker, och jag valde den uppläggningenatt jag talade mera om de konkreta åtgärder som socialdemokratin har vidtagitför att rätta till den regionala obalansen. därför atl man frånborgerligt håll i debatter av den hårtypen siändigl brukar Nr 143 återkomma lill frågan:Vilka konkreta åtgärder har ni föreslagit från ert håll? Jag ville räkna uppnågra av de åtgärderna. Det får väl slå för egen räkning althan inte begriper de motioner och reservationer som vi skriver frånsocialdemokratiskt håll. Del börjar klarna för mig nu varför han mot denbakgrunden karakteriserar regeringens regionalpolitik som en ambitiös ochframåtsyftande politik. Del var inte så mycket svar i sak. Jag hade dock önskat all BirgerNilsson, som här företräder det ledande oppos''ionspartiet, hade varit bereddalt ge en mera direkt och rejäl deklaration för var man står när det gäller dendel av näringspolitiken som har ett direkt samband med den fråga vi diskuterarhär , nämligen regionalpolitiken. Visstär vi beredda atl stödja de mindre företagen, säger . Det är braalt socialdemokratin är beredd atl göra det. Men ifrågasättandet av åtgärdernanär del gäller småföretagarpoliliken och hela den agitation mot ansvarstagandelfrån de mindre företagarna som man möter ute i den konkreta politiska debatten- hur står det i samklang med det säger? Man måste la gemensammatag och acceptera all vi, för alt lyckas med den regionala sysselsättningen,behöver en positiv attityd mot de mindre företagen, vi behöver en chans altutveckla dem och vi behöver jämställa möjligheterna för de mindre förelagen medde möjligheter som finns för kooperativa, statliga och stora företag. I detarbetet är socialdemokratin välkommen med, men socialdemokratin har ägnat såmyckel av den näringspolitiska debatten just åt atl misstänkliggöra de mindreföretagen och deras roll i sammanhanget. Del var den deklarationen jag hadeväntat atl skulle avge. Sedansäger all han föredrar alt uppehålla sig vid konkreta förslag,och det tror jag är befogat. Socialdemokratin har etl stort behov av attkonkretisera sig när del gäller reella åtgärder. I reservationerna vid dettautskottsbetänkande sysslar man ju i stort med ett gammalkonservaiivinejsägande. Konkreta, offensiva åtgärder letar man förgäves efter. På s. 27 iutskottsbetänkandel avfärdar också utskottet den motion som stårsom första namn på genom atl säga: "Några konkreta förslag läggs intefram." Del är ganska betecknande för socialdemokratins agerande i fråga omregionalpolitiken. Välkommen med i etl konstruktivt och offensivt regionalpolitisktarbete! borde också tänka om när det gäller landstingens roll iplaneringsverksamheten. Jag förstår inte varför socialdemokratin med dess djupaförankring i demokratin, med de demokratiska traditioner som socialdemokratinofta, gärna och med rätta hänvisar till, är så rädd för länsparlamenlens,landstingens, aktiva medverkan i planeringen av verksamheten i det egna länet.Vi tror för vår del atl landslingen här har väsentliga bidrag atl ge. Vi haralltså inga betänkligheter och anser atl det vore en styrka Nr 143 för regionalpolitiken om landslingen aktivt vore med i den planeringsom nu Jag är förvissad om atl så också blir fallet. Talmannenanmälde att anhållit att till protokollet få Regionalutveckling ''"»ecknal alt han inte ägde rätt till ylleriigare replik GÖRDISHÖRNLUND (s): Jag har deltagit i de regionalpoliliska debatterna iriksdagen, och jag måste bekänna att jag, trots al t det förekommit smått smädligaangrepp såsom alt debatten gäller Hembygdens dag osv., alltid har tyckt att delvarit stimulerande att diskutera regionalpolitiken och dess innehåll. Yttersthar debatten dock gälli all invånarna i olika delar av landet skall fålikvärdiga sysselsättningsmöjligheter, likvärdig tillgång lill social,kommersiell och kulturell service och en god miljöliksomatt det inom länenskapas en bättre regional balans. Vivar på god väg all nå fram lill en sådan utveckling under densocialdemokratiska regeringstiden. Åtskilliga tiotusentals jobb kundetill-skap är del knappast meningsfullt atl diskutera de regionalpoliliska frågorna,eftersom den borgerliga regeringens ekonomiska polilik har dragit undanmöjligheterna att föra en aktiv regionalpolitik. Vad det ytterst trots alltgäller är ju alt landel har en regering och en riksdagsmajoritet som är bereddalt föra en aktiv och planmässig närings-, arbetsmarknads- och regionalpolitikoch som skaffar sig instrument och resurser för delta. Det slår helt klart altden borgerliga regeringen saknar vilja, eller möjligen förutsättningar, atlföra en sådan politik. Regeringen har ägnai sig mer ål nedläggningar än ål atlse till att det sker en expansion av näringslivet och en ökning avsysselsättningen, och den har frånhäni sig resurser genom skattesänkningar,slopande av arbetsgivaravgifter m. m. i stället för all salsa hårt påsysselsält-ningsskapande åtgärder och nyinvesteringar. 10 i utskoiisbetänkandet konstaterar den borgerliga majoriteten följande: "Desvåra strukturproblemen inom vissa krisdrabbade branscher har angripits medkraft. Därvid har använts såväl näringspolitiska som arbetsmarknadspolitiskamedel. Syftet har varit alt strukturförändringarna inom dessa branscher skallkunna ske i en kontrollerad och godtagbar takl som lar hänsyn lill deanställdas silualion." Stämmer verkligen dettaöverens med sanningen? Låt mig här som exempel la den bransch somjag bäst känner till och som brottas med stora problem, nämligenlekobranschen. Nedläggningarna inom teko sker med allt 48 snabbare takt. och beträfTande Boråsregionen räknar man frånlänsstyrelsens sida med atl över 10 000arbetstillfällen inom teko skall försvinna enbart inom Nr 143 denna region.Till delta skall läggas de många tusen arbetstilirällen som har försvunnitunder . kommun kommer att förlora drygt 7 000lekojobb. Vadhar den borgerliga regeringen gjort för atl se lill alt nedläggningarnainom teko sker "i en kontrollerad och godtagbar takt som lar hän.sy n lillde anställdas situation"? Vad ämnar man göra? Redannu är av arbetskraften i kommun arbetslös eller föremål förarbelsmarknadspoliliska åtgärder. Endast Norrbollens län ligger sämre till.Trots delta medverkar regeringen aktivt till atl den nya statliga tekokoncernenylleriigare skall krympas. a. Rydboholmsbolagets fabrik i skallläggas ner -jag skulle kunna räkna upp en lång rad företag med liknandeproblem. I en för kommunen och arbetskraften fullkomligt ohållbar silualion harregeringen inte ens tagit chansen att försöka bibehålla de arbetstillfällen somstaten myckel väl skulle kunna medverka till att bibehålla, nämligenarbetstillfällen inom de företag som staten själv äger. 1 stället medverkar manlill att öka nedläggningstakten. De ersättningsindustrier somindustriministern utlovat vid etl flertal tillfällen har vi ännu inte settnågot av, och jag föreställer mig, herr talman, atl situationen är ungefärlikadan i många andra regioner som drabbas av strukturproblemen. Istället för atl söka rådrum genom att bibehålla den sysselsättning som finnsåker omkring och talar om ersättningsindustri och hänvisar lill demånga särskilda delegationer som tillsatts. Men än har inte skapats några sysselsäitningstillfällengenom de här delegationerna. De saknar f ö. resurser för alt skapa nyaarbetstillfällen. Vad de kan göra är att komma med förslag lill åtgärder föratt stärka regionernas näringsliv. Men det har ju länsslyrelsema redan gjort,så det är sanneriigen ingenting nytt som sker genom tillsättandet av dessadelegationer. Möjligen vill regeringen frånträda sitt ansvar genom alt siändiglkunna hänvisa lill delegationer och arbetsgrupper. Denframtidstro som utlovades, om vi skulle begåvas med en borgerlig regering,tycks helt ha försvunnit. De 400 000 nya jobben som utlovade undervalrörelsen lyser med sin frånvaro. I stället fortsätter nedgången iindusirisysselsätlningen i snabb takl liksom investeringarna inom industrin.Arbetslösheten är hög, ungdomsarbetslösheten stiger, varslen har stigit ijämförelse med och arbetskraftsefterfrågan liggerfortfarande på en låg nivå. Förnågra år sedan konstaterade jag i en regionalpolitisk debatt att ropar under almama och prasslar i buskarna. Det var när skulle frälsa människorna i varje bygd och i varje by genom den berömda cenlerparlisliska regionalpoliliken. när cenlern silter i kanslihuset verkar del mer som om man skulle känna sig som katt på hett plåttak i den här frågan. Det har blivit ganska tyst på centerhåll, åtminstone när del gäller att vara ute i buskarna och prata om nya jobb. Det har onekligen skett en sinnesförändring när del gäller de yviga löftena från den centerpartisliska morgonrodnadens tid. 4Riksdagens protokoll 1977/78:143-144 Nr 143 har ingående redogjort för vår syn på regionalpolitiken Onsdaeenden liksom för reservationerna, och jag skall därför endast la upp ett par 17maj 1978 ''''- Denförsta gäller reservationen 2 om landslingens roll i länsplaneringsar- Reeional utveckling ''''- ' anser alt det ärsjälvklart alt landstingen skall medverka i planeringsarbetet, men vi tyckerockså all del är lika självklart att det är statsmakterna som bör ha detövergripande ansvaret för samhällsplaneringen. Det finns därför inte någonanledning att flytta över ansvaret för den regionala planeringen frånlänsstyrelserna till landslingen. Del skulle onekligen också innebära attlandstingen skulle bli etl överorgan, en överkommun om man så vill, överprimärkommunerna, och det kan vi inte acceptera. De tankegångar som deborgerliga har om atl landstingen skulle anta liinsplanen skulle också innebäraatl landstingen byggde upp ett länsplaneringsorgan vid sidan avlänsstyrelserna. Del vore ett slöseri utan like. vilket inte borde accepterasav de partier som talar om sparsamhel och minskad byråkrati. Påsocialdemokratiskt håll kan vi inte acceptera en sådan ordning. Närdet gäller orlsplanen vill jag påpeka att det är ett av de bästa instrumentennär det gäller atl konkretisera den långsiktiga inriktningen avregionalpoliliken. Genom att prioritera insatserna i primära , regionala ochkommunala centra, har man möjlighet alt styra arbelslillfällen och service påetl sådant sätt all alla länets invånare har någorlunda likvärdiga möjligheleratt nå en arbetsmarknad inom rimligt avstånd. Det intresserar mig i hög gradatt få vela vilket annat instrument man tänker välja för atl uppnå detta, omman nu lar bort orlskriterierna. Skall man förverkliga gamla önskedröm- all servicen och arbetstillfällena kan ligga litet hur som helst utan någonplanmässighet, bara de inte hamnar i primära eller regionala centra, även omarbetskraften och investeringarna flnnsjusi där och del är där man har defiesta arbelslösa? Jag emotser verkligen med intresse att få vela vilken metodman länker välja. Enligi vår åsikt bör principerna förorlsplanen och målen fördenna ligga fasta, och jag yrkar därför bifall lill reservationen 3. I Oolårels debatt förde cenlern ett sorglustigtresonemang om dessa. hade fattal beslut om atl ge etländrat innehåll åt de av statsmakterna angivna befolkningsramarna för länen.Den borgerliga majoriteten drev igenom alt planeringen för storstadslänenskall inriktas mot den undre delen av ramarna, i skogslänen mot de övre delarnaoch för övriga län mot mitten av ramarna. Delta var en klar eftergift av de tvåövriga partierna gentemot cenlern och dess gamla käpphäst om fastabefolkningstal. Man kompromissade sig fram i denna fråga - liksom i många andra- och resultatet blev därefter. Viklargjorde att detta beslut från befolkningssynpunkt är mycket märkligt. För måste man i. ex. få lill slånd en nettoutflyttning för att balanseraden befolkningstillväxt som sker genom de barn som kommer alt födas där. Skogslänen skall planera för en ökning med flera tiotusentals personer. Del blir alltså en folkomfiyttning av stora mått, 50 om de borgerliga intentionerna skall uppnås. Ochenligt en av bostadsminisl- rårna skall inte hellerbefolkningen tillåtas atl öka i sydvästra . Men vilka tvångsmeloder honskall använda för att uppnå detta lalar hon faktiskt inte om, inte heller var idet övriga landet människorna skall få sin försörjning, och det är viktigt nog. försökte cenlern krypa undan genom atl dels påstå atl det i själva verketinte rör sig om någon förändring, dels atl man genomfört en stor reform närdetgäller ramarna. framhärdar utskottet i sitt påslående atl det fortfarandegäller ramar och inte fasta befolkningstal. Då kan jag bara konstatera, att detinte "bidde" något av gamla käpphäst om fasta befolkningstaloch atl man inte nådde ända fram i regionalpolitiken liksom i så många andrafrågor. Men för klarhetens skull, med lanke på länsplanerare och andra, villjag yrka bifall till reservationen 4 liksom lill de övriga socialdemokratiskareservationerna. Jagkan heller inte undgå, herr talman, atl litet grand ta upp det som MargarelhaafUgglas var inne på här. Hon undrade hur det skulle ha sett ut om densocialdemokratiska politiken hade fortsatt i vårt land. Ja, den har jubedrivits så pass länge att människorna har god möjlighet alt bedöma de uttryckden tog sig under den socialdemokratiska regeringstiden. Men, afUgglas, del finns väl knappast någon som på allvar anser att det skulleha blivit sämre-ty sämre än vad det är nu kan det väl knappast bli. Vadhar t. ex. devalveringen betytt för varven, för tekoindustrin, förstålindustrin osv.? Det skulle vara intressant om afUgglas kundetala om det. har en myckel dyster prognos belräffandeindusirisysselsätlningen för . I den borgerligakomplel-teringspropositionen återfinns samma dystra prognoser. Varför är intebilden ljusare, om nu devalveringen skulle ha spelat den roll som Margarelha afUgglas m. fl. Sedanläste tydligen Margarelha afUgglas upp valprogram årsval, och jag finner ingen anledning all gå in på delta. Jag kan bara konstateraall tydligen också vill låna till folkpensionerna i fortsättningen.Del är ljusa framlidsplaner som svenska folket har all se fram emot. Närdel gäller resonemanget om laxfisket i och operan i kan mankanske slå fast att fru , om hon inte hade så exklusiva vanor, kanskekunde fiska löja eller annan fisk i strömmen. Men vad delta har medregionalpolitik att göra begriper jag faktiskt inte. Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. I del nu aktuella betänkandet behandlas propositionen om regionalutveckling jämte ett stort antal motioner. De bestämmelser som gällt för detregionalpolitiska stödet föreslås få förlängd giltighet t. o. m. den 30 juni1979. Detta har ett enhälligt utskott ställt sig bakom. Nr 143 Regionalpolitikens inriktning framöver kommer att fö ta Onsdaeen den ställningtill . 17 m' 1978 lilläggsdirekliv som innebar att man skulle göra en översyn av det Etl intensivt arbete pågår C n. i utredningen, och n . ,.,. avsikten är att lägga framett komplett förslag om hur det regionalpolitiska stödetskall utformas. Jagför min del vill nu i första hand kommentera de socialdemokratiskareservationerna 5 och 6. Ireservationen 5 tar man upp frågan om lokalisering av förädlingsindustri med anknytning lill jord- och skogsbruket. Det finns naluriigtvis anledning all understryka den stora betydelse som lokaliseringen av sådan förelag samhet har sett från sysselsättningssynpunkt. Utskottet utgår ifrån.atl sådana . här lokaliseringsfrågor, liksom även andra frågorav liknande art, uppmärk- sammas i samband med delpågående länsplaneringsarbelel. Nämnas kan också den överenskommelse som finnsmellan regeringen och LRF om samråd i lokaliseringspolitiska frågor. Deltainnebär att överläggningar äger rum i samband med etableringen av störreföretag. Närdetgällerskogsinduslrinsframtid,somnaturligtvisären myckel viktig fråga, har etlbetydande utredningsarbete pågått genom skogsulred-nings försorg. Dennautredning är under remissbehandling, och avsikten är alt regeringen i början av1979 skall komma med ett samlat program för den framtida skogsnäringensinriktning. Därför anser utskottet att det i dagens läge inte finns anledningall la ställning eller göra uttalanden i berörda frågor. Detfinns naturligtvis, herr lalman,anledning understryka atl det föreliggerproblem belräffande sysselsättningen inom den träbearbetande industrin.Utskottet utgår ifrån all det kommande regeringsförslaget leder till alt linjerför den framtida inriktningen av skogsnäringen slås fast i ell samlatnäringspolitiskt program. Därför avstyrker utskottet socialdemokraternasmotionsyrkanden. Närdet så gäller reservationen 6, angående ändrade villkor för bidrag lillkommunala industrilokaler, så behandlades denna fråga här i kammaren . Ulskottsmajoritelen ställde sig då bakom industriministernsförslag till bidragsbestämmelser, som innebar att bidragen till uppförande avkommunala industrilokaler inte skulle låsas fast vid en fix nivå utan prövasfrån fall till fall. Samma ställningstagande gör utskottet och avvisardärmed den socialdemokratiska framställningen om atl bidragsvillkoren skallgöras mera likformiga. På socialdemokratiskt håll anser man alt villkoren förstödet till kommunala industrihus i princip skall vara desamma som för statligaindustricentra. Erfarenheterna visar emellertid atl det inte finns någonanledning att ändra nu gällande bestämmelser. I årets reservation tarsocialdemokraterna också upp frågan om alt bidragsverksamheten bör administreras av . Utskottet delar inte dennauppfattning. förutsätter i varjeenskilt fall särskilda överväganden av samhällsekonomisk 52 och regionalpolitisk art. Därför bör regeringen även i fortsättningenvara Dennaordning är f ö. lika med den som sedan gammall gäller i de fall dåindustrilokaler uppförs som kommunall beredskapsarbete. Någon risk för atl delskulle kunna bli ell köpslående mellan olika kommuner föreligger enligiulskottels uppfattning inte om man bibehåller den beslutsordning som nutillämpas. Därför delar inte utskottet de betänkligheter mot detta som framförsi den socialdemokratiska partimolionen i denna fråga. Så,herr talman, några ord till . Det är med viss förvåning man kankonstatera socialdemokraternas tveksamhet när del gäller ökade möjligheler förlandstingen alt vara akliva i den regionala planeringen. Del måsle väl vara entillgång atl man breddar underlaget och även ger landstingen möjligheter attaktivisera sig när det gäller den framlida utvecklingen av del egna länet. Mendet är väl så atl man från socialdemokratiskt håll hellre sätler hoppet ceniralstyrning och därmed inte är beredd att föra ned beslutsfattandet pålänsnivå. GördisHörnlund var också kritisk lill de delegationer som regeringen har tillsatt ivissa län för all de skall kartlägga och komma med förslag till olikasysselsällningsskapande åtgärder. Men det kan väl inte vara fel atl man ifrånregeringens sida tillsätter dessa delegationer i och med all man då okarmöjligheterna för dem som är verksamma inom länen att engagera sig i de härfrågorna. Det är i myckel stor utsträckning kunniga och erfarna människor, desom bäst känner till länets eller kommunens förhållanden, som på det sättet iökad utsträckning kan bidra till att del förs fram konkreta förslag lillåtgärder för att stärka sysselsättningen inom regionen. GördisHörnlund nämnde av naturiiga skäl sin egen hemtrakt, med tanke på de bekymmersom där finns.Tekobranschen har haft och har problem, men man får inte glömmabort de åtgärder som regeringen har vidtagit för alt medverka till att upprätthållasysselsättningen inom tekobranschen på en något så när acceptabel nivå. Vi vetockså att regeringen har beslutat om att kommun skall tillhöra den gråzonen. Det måsle betraktas som positivt och visar att man ifrån regeringenssida på intet sätt har dragit sig undan utan bidragit med de åtgärder som stårtill buds för atl trygga sysselsättningen och skapa nya arbetstilirällen. GördisHörnlund påstod att del hade blivit en sinnesförvirring hos . Detkan jag självklart inte hålla med om. Hon menade att vår , ambitionsnivå blivitavsevärt myckel lägre sedan vi kom i regeringsslällning. Men lidigare underdebatten har man - bl. a. från sida -redovisat de förslagtill olika åtgärdersom vårt parti i olika sammanhang har framfört och som viockså fått beaktade i och med all vi kommil i regeringsställning - riksdagenhar ställt sig bakom förslagen. Jagtrodde att och jag var överens om ambitionsnivån -att detgäller att vidta alla de åtgärder som tänkas kan för att skapa arbete åt alla.Del var en enig sysselsätlningsulredning som ställde sig bakom del förslaget,och jag hoppas att vi även i fortsättningen skall vara överens omnödvändigheten av att vidta alla de åtgärdersom är länkbara för att uppnå den målsättningen. Nr 143 Med delta, herr talman, vill jag yrka bifall tillarbelsmarknadsutskotlets Onsdagenden hemställan på samtliga punkter. () kort genmäle: D / t pLi Herr lalman! säger all vi känner tveksamhet när delgäller Nej, vikänner ingen tvekan. Vi anser att man även från landslingens sida aktivtskall vara med när det gäller länsplaneringen, men de skall inte vara någraöverkommuner-del vill vi inte ha. Vi vill inte ha något delstatssystem, vilket vilidigare har försökt att förklara. Vi anser att del skall finnas ett centralt ansvarför hela det här landet när det gäller såväl regionalpolitik somnäringspolitik, arbetsmarknadspolitik etc. överlåta del ansvaret pånågon annan. Omlänsdejegationerna säger att de ökar möjligheterna för flermänniskor alt aktivt delta i planeringsarbetet. Jag vill påstå all det finnslika goda möjligheter för detta i länsstyrelserna . Del är praktiskt tagetsamma personer som sitter i länsstyrelserna och andra länsorgan som i delänsdelegalioner som har tillskapats. Jag kan inte förslå att det är någon vitsmed alt man flyttar från stolen i en egenskap och sedan sätter sig på den i enannan och fortsätter med det arbete som man faktiskt har bedrivit långt innanlänsdelegaiionerna tillsattes. Jag vill bara peka på det fina åtgärdsprogramsom har framarbetats i för och som icke harfullföljts av den nya regeringen. säger atl det har vidtagits en hel del åtgärder för tekoindustrin.