prot · G10946 · 1977-12-31 00:00:00 — Det borde vara enrättighet för patienterna att ha personal som har åtminstone någon litengrundutbildning. Jag tycker också att det borde vara rimligt att man får lärasig lyftteknik och lära sig använda de lyftanordningar som flnns. All personali vårdarbete borde också lä-karundersökas innan de själva börjar sitt arbete.Så är det inte f n. Ryggskolornasom har startats pä en del ställen är något av det mest positiva som har hänt.Det är viktigt för de vårdanställda att de också får en fortlöpandeundervisning och träning i lyftteknik och att sköta sin egen rygg. Sedan har vien riskgrupp som måste uppmärksammas just , nämligen alla de ungdomar som färberedskapsarbete inom vården. Hur tar vi hand om dem? Jag skulle gärna viljafråga arbetsmarknadsministern: Hur skall vi göra för att de ungdomar som fårberedskapsjobb också skall få introduktionsutbildning - som jag tror ärväldigt viktig? Och hur skall vi förbättra de förebyggande åtgärderna för redananställda? har helt rätt i att det här är en mycket viktig fråga. Detär som jag sade i svaret: att lyfta patienter är elt av de tyngsta arbetena isjukvården, och del är många människor som har skadats av det. Därför har manfrån arbetarskyddsstyrelsen och på annat sätt vidtagit åtgärder för att försökakomma till rätta med den här typen av problem. Menproblemet är naturiigtvis allvarligt även för unga och minderåriga inomsjukvården. Därför har arbetarskyddsstyrelsen gett ut eninformationsskrift om arbetarskydds- och arbetstidsbestämmelser för minderårigai vårdsektorn. Det framhålls i den skriften bl. a. att arbetsuppgifter förminderåriga skall väljas med största omsorg och att hänsyn skall tas till denminderåriges psykiska och fysiska mognad. här informationsskriften anger man vidare de arbetsuppgifter som ärlämpliga och olämpliga för minderåriga. Nyanställd skall genomgå en grundligintroduktionsutbildning i bl. a. bär-, lyft- och vändleknik. Den här informationsskriftenhar spritts till arbetsgivarna i vårdsektorn, och jag förutsätter attyrkesinspektionen följer upp de här frågorna och vidtar deåtgärder som det ger anledning till. Jag delar helt mening att delsjälvfallet inte får förekomma att ungdomar sätts på jobb som är så lunga ochså krävande att det finns risker för skador. Omåtgärder mot ryggskador hos anställda inom vårdområdet Vi har mycket fina regler och bestämmelser här i landei - det voreglädjande om verkligheten rättade sig efter de reglerna. Jagtalade i går med en ung flicka som började sitt beredskapsarbete . Honskall sluta nu till nyår. Hon hade ännu inte genomgått någonintroduktionsutbildning och inte fått någon undervisning i lyft- och bärteknik.Hon hade kommit direkt till avdelningen och lärts upp av personalen där och,som en av dem sade, "lärt sig alla de felaktiga lyft och grepp som vianvänder oss av". Att hon inte hade fått del av utbildningen i den s. k.ryggskolan som man har på lasarettet berodde på att hon inte var fast anställdutan var beredskapsarbetare. Dethär visar, tycker jag, att vi måste vara uppmärksamma på den här gruppenungdomar som kommer in i vårdarbetet. Det gäller för oss att skydda dem. Överläggningenvar härmed slutad. Omåtgärder för att förbättra sysselsättningsläget för byggnadsarbetare iVärmlands län § 7 Om åtgärder för attförbättra sysselsättningsläget för byggnadsarbetare i Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1977/78:170,och anförde: har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för attförbättra sysselsättningsläget för byggnadsarbetare i . Underde har sysselsättningen för byggnadsarbetare varit god i så gottsom hela landet. I vissa regioner har problem förelegat och de har mötts medsärskilda insatser frän regeringens och arbetsmarknadsmyndigheternas sida.Under hösten 1977 har läget försämrats på flera håll i landet, och utsikternainför utgjorde bakgrunden till regeringens beslut i oktoberom tidigareläggning av statliga byggen, förhöjda statsbidrag tillberedskapsarbeten och slopande av investeringsavgiften i bl. Statsbidragettill beredskapsarbeten i höjdes från till . Detta innebär en väsentlig stimulans för kommuner och enskilda att ta frambyggnadsarbeten för utförande under den kommande vintern. Samtidigttidigarelades statliga byggen för 23 milj. kr. Av dessa märks t. ex.Orretorps kriminalvårdsanstalt, rikssågverksskolan i och en vägstationi . Den 15-procentiga investeringsavgiften för vissa byggnadsobjekttogs då bort i . I syfte alt ytteriigare stödjabyggsysselsättningen under den kommande vintern har regeringen beslutat sättain nya åtgärder på byggnadssidan. MAGNUSPERSSON (s): Jag får tackastatsrådet för svaret på min fråga. Anledningentill att jag ställt frågan är det bekymmersamma läget i vårt län - ca 1 000byggnadsarbetare beräknas bli sysslolösa enbart i vårt län. Siffrorna stigeroavbrutet, och byggbranschen drabbas hårt. En klar nedåtgående tendens ibyggandet har medfört de arbetslöshetssiffror vi kan registrera. Trotsvidtagna åtgärder fruktar vi en hård och kall vinter för våra medlemmar. Länsarbetsnämndeni har lagt fram en åtgärdskatalog som skulle ge mångaefteriängtade arbetstillfällen. Ett snabbi besked om hur AMS och regeringenställer sig till de föreslagna åtgärderna skulle skingra ovissheten hos mångafamiljer. Ett tidigareläggande av investeringar samt ytteriigare investeringari offentliga byggnader och anläggningar, t. ex. i skolor och andrasamhälleliga nyttigheter, skulle ge oss många välkomnasysselsättningstillfällen. Omvi inte får ett ytteriigare ökat byggande inom den offentliga sektorn kan viförvänta oss en mycket dyster säsong. Det gäller inte minst kre-dilivsidan.Kreditiv måste pä ett eller annat sätt ordnas och garanteras. Många kommuner ochförvaltningschefer brottas f. n. med problemet att säkra pengar för attfinansiera aktuella projekt. Det är regeringen som måste säkrapenningtillförseln, om kreditiven skall ge den sysselsättningseffekt somåsyftas. Kan statsrådet garantera kreditiv för igångsättning av projekt typIlandaskolan och AMU-center i min hemkommun? Kan utfästelse ges för en säkrarekreditgivning för dessa och många andra aktuella projekt i vårt län? Isamband med höjningen av statsbidraget frän har i vissa kommuneruppstått en del gränsproblem. De kommuner som var förutseende och planeradeberedskapsarbeten samt startade dem före får ibidrag, men de som inte har sett om sitt hus får i bidrag. Det kan välinte vara rimligt? Borde inte regeln vara den all för de jobb som pågår ävenefter utgår bidrag med 50 96? De s. k. enskildaberedskapsarbetena för ungdomar uppjusteras automatiskt efter ,och här bör det vara en liknande tillämpning. Kan vi vänta att statsrådet tarkontakt med AMS och alt generösa övergångsbestämmelser tillämpas för berördakommuner? En sådan åtgärd skulle utan tvivel ge ökad sysselsättning även förbyggnadsarbetarna. Men den måste vidtas omgående. Omåtgärder för att förbättra sysselsättningsläget för byggnadsarbetare iVärmlands län Vi hade i denna kammare en debatt om kreditläget, därbl. a. deltog. Dagen därpå hade vi en debatt omsysselsättningspolitiken, och i den debatten log vi också upp de här frågorna. Detär sant att arbetslösheten för byggnadsarbetare i är hög -enligt räkningen var av byggnadsarbetarna utan arbete, och detkan bli allvarligare för vintern. Detta var alltså bakgrunden till att vi togbort investeringsavgiften i och höjde statsbidraget förberedskapsarbeten från i tre län - , ochVärmland - och att vi nu gör detta i ytterligare nio län för alt inför vinternstimulera nya byggen och bekämpa arbetslösheten på byggsidan. Somjag sade här i kammaren förbereder regeringen nu ytterligareåtgärder för att hålla byggsysselsättningen uppe. Vi lägger ut en ram förtidigareläggning av offentliga och andra byggen på ungefär 200 milj. kr. Nudiskuteras vilka projekt som skall utföras. Där diskuteras också åtgärder förVärmland, men det är ännu för tidigt att säga vilka. Fören dryg månad sedan var jag i och resonerade om arbetsmarknadspolitiken.De tidigareläggningar på 23 milj. kr. som vi då gjorde uppfattades mycketpositivt i . Antalet människor i arbetsmarknadsutbildning ochberedskapsarbeten har ökat mycket kraftigt. Men igångsättandet av byggandemåste ytteriigare stimuleras föratt byggarbetslösheten skall hållas nere. Omåtgärder för att förbättra sysselsättningslägel för byggnadsarbetare iVärmlands län Jag noterar att jag inte fick svar pä frågan om regeringen kommer attha en generös bedömning i fråga om bidraget på 33 eller . PerAhlmark sade att han hade varit i för sedan. I det sammanhangetvill jag nämna att vi värmlänningar inte önskar fler tomma löften av det slagsom tillhandahöll för sedan, närstatssekreterare var i . Han ville inte komma tomhänt ochordade vitt och brett om att hela nu hade intagits i stödområdet. Bra,tänkte man på olika håll, t. ex. i , egen hemstad.Man kallade på länsmyndigheterna för att fä veta vad regeringens beslutinnebar. Byggnadsarbetarnai berörda kommuner irodde på det lämnade beskedet. Det visade sig emellertidatt inte hade haft tillräckligt på fötterna. Det var riktigt attregeringen hade utvidgat den s. k. grå zonen med några kommuner, men de låg iSmåland. De värmländska kommuner som statssekreteraren hade åberopat tillhörderedan den s. k. grå zonen. Där hade de hamnat för elt par år sedan genom ettbeslut av den dåvarande socialdemokratiska regeringen. Sädanahär falska besked är vilseledande. De skapar förvirring. Jag förutsätter allstatsrådet tar sin statssekreterare i upptuktelse så att vi slipper liknandefagra löften med politiska vinklingar, även om vi i nu har lärt ossalt se upp med den sakliga information som lämnar. Egentligen är detta ett fall för konsumentombudsmannen, eftersom delkan rubriceras som falsk varudeklaration i ordets rätta bemärkelse. Låt oss ifortsättningen slippa liknande intermezzon! Byggnadsarbetarna blev självfalletdjupt besvikna i likhet med många kommunalmän i berörda kommuner. Isitt svar säger arbetsmarknadsministern: "I syfte att ytterligare stödjabyggsysselsättningen under den kommande vintern har regeringen beslutat sättain nya åtgärder på byggnadssidan." Kan statsrådet konkretisera sig litetnärmare på den här punkten? Åtgärder behövs nämligen om vi skall få en ökadsysselsättning . Den sista frågan är ju redan besvarad genom vad jag har sagt. Istället för att föra en debatt med mig, som har rätt att diskutera med MagnusPersson här i kammaren, försöker föra en debatt med statssekreteraren,som inte får gä upp här i talarstolen och bemöta osakligheter. När jag var i komföljande tvä besked: Fördet första alt vi hade höjt statsbidraget till beredskapsarbeten i ochtvå Norriandslän från . Det mottogs utomordentligt positivt av demänniskor jag träffade i , inte minst Fördet andra all vi hade tidigarelagt byggprojekt pä 23 milj. kr., nämligenOrretorps kriminalvärdsanslalt, väg 234 Bro Osebol-Värnäs, vägstation iKristinehamn, arbelscentraler i och för ,rikssågverksskolan i , skola i , oljecistern iKarlstad för förenade fabriksverken. Även detta mottogsutomordentligt positivt i . Kominte och säg att vi lämnar tomma besked! För dessutom debatten med mig och intemed en person som inte har rätt att begära ordet i kammaren! Omökade utbildningsmöjligheter för vapenfria MAGNUSPERSSON (s): Statsrådet kan väl inte förneka att dessa uppgifter lämnades avstatssekreteraren vid hans besök i . Jag kan hänvisa till de bådalokaltidningarna, och jag har även vid samtal med länsarbetsnämndens personalfått dessa uppgifter bekräftade. Detta var en vilseledande reklam som jagtycker att en statssekreterare inte bör gå ut med. Sedanvill jag, herr talman, bara säga att det svar som här lämnats mer eller mindreär till intet förpliktande. Jaghar bett att få besked på några punkter. Den första frågan gällde degränsproblem som uppstått i samband med höjningen av statsbidraget från 33 %till . Den andra frågan gällde finansiering och kreditgivning till aktuellaoffentliga objekt. Den tredje frågan gällde vad som avses med de sista radernai svaret: "I syfte att ytterligare stödja byggsysselsättningen under denkommande vintern har regeringen beslutat sätta in nya åtgärder påbyggnadssidan." Kommer man att lyssna på Byggnadsarbetareförbundetscentrala krav och kommer man att ta hänsyn till länsarbetsnämndernasätgärdskatalog? Jag tror all det är myckel viktigt om vi skall kunna klarasysselsättningen. Den här debatten tjänaringet mera till. Överiäggningenvar härmed slutad. §8 Om ökade utbildningsmöjligheter för vapenfria Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför alt besvara () anmälda interpellation,1977/78:17, till försvarsministern, såvitt interpellationen avsåg ökadeutbildningsmöjligheter för vapenfria, och anförde: har i en interpellation frågat försvarsministern delsom regeringen avser att vidta några åtgärder för att ökautbildningsmöjligheterna för vapenfria för att därmed nedbringa kön av sådanasom väntar på att få fullgöra sin grundutbildning, dels när, enligt regeringensbedömning, en ny vapenfrilagstiftning kan genomföras. 2 protokoll 1977/78:46-47 Omökade utbildningsmöjligheter för vapenfria ligt fastställdärendefördelning ankommer det på mig att svara på den första frågan. Ramenför inkallandet av vapenfria tjänsiepliktiga har - uttryckt i antalettjänstgöringsdagar - under en följd av år varit 325 000. Denna ram har medgivitutbildning och repetitionskurser för ca 1 000 vapenfria ärligen. Antaletpersoner som har beviljats vapenfri tjänst har varit något större vilket - sominterpellanten framhåller - lett till att ett relativt stort antal vapenfria fn. väntar på att få fullgöra sin grundutbildning. Möjligheternaatt bereda de vapenfria erforderiig utbildning är beroende av vilkatjänstgöringsallernaiiv som finns och av möjligheterna för myndigheter ochorganisationer att ta emot vapenfria för utbildning. a. dessa frågorbehandlas i den proposition i anledning av vapenfriutredningens förslag somkommer att föreläggas . Frågan om ramen för antaletutbildningsdagar för de vapenfria återkommer jag till i regeringens budgetproposition. Jag tackar Per för svaret. Man kan ha olika motiv för attframställa en interpellation. är det nyfikenhet, alltså behov avsakupplysning. önskar frågeställaren fä till stånd en allmän debatt iämnet. vill den som frågar få tillfälle att driva fram en snabbarehandläggning av ärendet. Jagvill inledningsvis deklarera att önskemålet att påskynda handläggningen avfrågan om vapenfrilagstiftning var mitt motiv till att framställa deninterpellation som vi nu diskuterar. Jag konstaterar, efter att ha tagit del avPer svar, att jag skändligen har misslyckats. Trots att Per Ahlmarktagit tvä och en halv månad på sig för att utforma svaret, så innehåller detingen redovisning av handlandet från regeringens sida - tvärtom. Svaret ger nubesked om att propositionen om en ny vapenfrilag för tredje gången flyttatsframåt, och fruktar jag, av svaret att döma, att framflyltningen är påobestämd tid. Iregeringens förteckning över kommande propositioner, vilken lämnades tillkammaren , utlovades förslaget om vapenfrilagstiftning till den21 november. Försvarsminister sade i sitt interpellationssvar den 25oktober att propositionen skulle komma . Jag uppfattade redan avhans svar att han inte längre kunde slå för att propositionen skulle läggasunder november. lyder Per svar "". Vadär anledningen till denna fördröjning? Kan Per inte preciseratidpunkten bättre? Blir det våren eller , eller när? Jagär medveten om all arbetsmarknadsministern kommer all säga att det ankommer påförsvarsministern att svara på dessa frågor. Men sä lätt bör Per inteta på dem. De hör nämligen intimt samman med de frågor om de vapenfriastjänstgöringsmöjligheter som bär ansvaret för. Jag upprepar därförfrågan: Varför har propositionen om en ny va- penfrilag blivit fördröjdännu en gång? Bakgrundentill min interpellation är i korthet följande: I den s. k.besparingspropositionen begränsade regeringen tjänstgöringsutrymmetför vapenfria från tidigare beslutade . Detmotsvarar ca 750 man. I debatten varnade jag för konsekvenserna avdetta beslut. Beslutet innebar att regeringen medverkade till att förlänga könav vapenfria som väntar på att få fullfölja sin tjänstgöring. Jag fann deltavara särskilt olyckligt med tanke på att alla har uppfattat den föreståendeändringen av vapenfrilagstiftningen så, att den skulle leda till en ökning avantalet vapenfria. En sådan lagstiftning medför behov av att fleraorganisationer och myndigheter är villiga all ta emot vapenfria för utbildningoch tjänstgöring. Regeringens ryckiga politik kan i stället skapa osäkerhet ochkanske ovilja hos dem som skall svara för utbildning och tjänstgöringsplalser. Jagvädjade därför i debatten om att regeringen skulle försöka mildraverkningarna av sin ryckiga politik pä detta område. Jag vädjade också om eltsnabbi genomförande av den nya lagstiftningen om vapenfri tjänst. Inga av dessaönskemål har lillgodosetts. Jag beklagar det. Jag beklagar det å deras vägnarsom väntar på att fä fullfölja den tjänstgöring som anvisatsdem. De upplever i många fall svåra personliga problem. Jag beklagarregeringens handlingsföriamning å deras vägnar som har ambitioner att ge devapenfria tjänstgöringsplatser och utbildning men som inte ges någon möjlighetatt planera sin verksamhet. Många frivilliga organisationer har av detta skäldrabbats av svårigheter. Idebatten tog jag som exempel de problem som drabbar kristnaungdomsråd. För att mildra verkningarna av besparingspropositionen tvingadesSKU be vapenfritjänstpliktiga att frivilligt ta tillbaka sina inryckningsorder.Detta visar, tycker jag, i blixtbelysning vilka orimligheter som regeringenställt till med på detta område. kristna ungdomsråd har i ett upproptill arbetsmarknadsminister ställt följande krav: alten långsiktig planering igångsätts för alt skapa beredskap inför det ökadeantal vapenfria som kan förväntas vid tillämpning av nya vapenfrilagen, attAMS vapenfrisektion ges resurser att successivt utbilda den stora grupp somväntar på inkallelse, attvtp-verksamheten tilldelas sädana resurser att man kan kalla in det antal sombeviljas vapenfri tjänst, atttjänstgöringsalternativet vid fria organisationer väsentligt utvidgas. PerAhlmarks interpellationssvar vittnar om total ohörsamhet inför dessakrav. Detta är djupt olyckligt. För mig framstår det som obegripligt attregeringen inte vill göra något åt dessa problem - den bara skjuter dem framförsig. Jag trodde, i min enfald, att Per tagit extra lång betänketid fördelta interpellationssvar för att få möjlighet att redovisa en plan för hurverksamheten skall bedrivas. Men ack, vad jag bedrog mig. Omökade utbildningsmöjligheter för vapenfria Nr 46 Kom igen , det är innebörden av Per svar. Måndagenden '''" komma igen i denna fråga. Men medan tiden går ökarproblemen, 12december 1977 regeringen gör det allt svårare för sig ju längre denväntar. Om ökadeutbildningsmöjligheter för vapenfria har en specialitet i riksdagsdebatter: han diskuterargärna med det statsråd som han inte för debatten med den dagen! När fråga nr 2i interpellationen besvarades av - det är hansom har ansvaret för propositionen om ny vapenfrilag - polemiserade GeorgAndersson väldeliga mot mig. när jag svarar på fråga nr 1 begär GeorgAndersson besked om det som ligger inom försvarsdepartementets område. Omdet framställs en interpellation där en fråga gäller ett departement och enannan fråga ett annat departement, då delar vi upp svaret. Det måste vi göraenligt riksdagsordningen, och det gjorde den gamla regeringen också. Vi får laen debatt i laget. föredrar tydligen att föra båda debatternasamtidigt, men del är inte möjligt att göra på det viset. Det ankommer alltsåpä försvarsdepartementet att ge besked om den exakta tidpunkten förpropositionen om ny vapenfrilag. Utbildningsmöjligheternaför de vapenfria tycker jag personligen är en utomordentligt viktig fråga. Jagdelar, tror jag, väldigt många av de grundläggande värderingar på den härpunkten som har givit ullryck för. Jag har i många sammanhangtagit upp de sakerna. Frågan kommer att behandlas i budgetpropositionen, ochGeorg får alltså se än en månad vad den innehåller. Vapenfriahar en väldigt betydelsefull funktion att fylla, och jag syftar inte bara påsädana uppgifter som mera direkt kan anknytas till totalförsvaret såsomtjänstgöring vid eller vid andra myndigheter. /77 tjänstgjorde över två femtedelar av de vapenfria i direktsjukvård på landstingens sjukhus eller inom annan vårdtjänst såsom barn- ochåldringsvård inom primärkommunerna. Vapenfria utbildas också inomkriminalvården, och inom de ideella organisationerna fyller de vapenfria enviktig uppgift. Jag delar bedömning på den punkten. av de vapenfria tjänstgjorde i Svenska röda korset och kristnaungdomsråd. Utredningenom rätten till vapenfri tjänst har som bekant föreslagit att antalettjänslgöringsalternativ skall kunna vidgas till att omfatta också sådansamhällsnytiig verksamhet som kan anses höra till totalförsvaret i en meraallmän mening. Viss försöksverksamhet har pågått medtjänstgöring inom naturvårdsseklorn. De försöken har såvitt jag vet slagit välut. Fördet budgetår som vi nu är inne i, 1977/78, fastställde man ursprungligen enram på . Av den ramen flck AMS lidigarelägga 20 000tjänsigöringsdagar till /77. Som ett led i besparingsprogrammetsenarelade man 75 000 så att man hade samma siffra som man hade haft detidigare åren, alltså 325 000 tjänst- Åtgärden hargenomförts på så sätt att redan inkallade vapenfria har erbjudits attsenarelägga sin tjänstgöring. Räknat i antalet tjänsiepliktiga innebär det ennedskärning med drygt 400 personer av ursprungligen 1 288 vapenfria, som enligtplanerna skulle inkallas till grundutbildning under det budgetåret. a. disponeringar från repetitions- till grundutbildning har det här antaletkunnat minskas betydligt. Antalet tjänstgöringsdagar för innevarande budgetärär i stort sett oförändrat jämfört med tidigare budgetår. Nuhar AMS för /79 föreslagit att ramen fastställs till 500 000tjänstgöringsdagar - det är en fråga som vi i positiv anda har prövat under budgetarbetet-och om resultatet kommer att fä besked när budgetpropositionenläggs fram. De statliga myndigheterna svarar f n. för drygt halva antaletutbildningsplatser för vapenfria tjänsiepliktiga, landsting och primärkommunerför drygt en tredjedel och de ideella organisationerna för ca \. Föratt ge besked pä denna sista punkt kommer efter vad jag erfarit från AMSvapenfrisektion de ideella organisationerna - i första hand Svenska röda korsetoch kristna ungdomsråd - att i stort sett erhålla den tilldelning manbegär för innevarande budgetär trots den nedskärning av antalettjänstgöringsdagar i besparingssyfte som tidigare beslutat om. Omökade utbildningsmöjligheter för vapenfria talar om min debattspecialitet att polemisera mot felstatsråd. Jag väckte en interpellation om de vapenfria och derastjänstgöringsmöjligheter i men också med tanke pä deras tjänstgöringsmöjligheterefter genomförandet av en ny vapenfrilag. Det var då naturiigt att kopplasamman dessa båda saker i en interpellation, där jag frågar om vilka åtgärderman är beredd att vidta för att minska den nuvarande kön och förbereda sig förden väntade kön när en ny vapenfrilag-stifining genomförs.Interpellationen delades mellan två statsråd. Jag fick tillfälle att diskuterafrågorna vid tvä tillfällen. OK,men jag kan inte inse att dessa frågor är sä helt åtskilda. Det är det ena. Detandra är att regeringen rimligen måste betraktas som ett kollektiv. Även omherr nu vill framställa detta sorh en teknisk fråga i debatten, så harhan ju själv klampat in pä försvarsministerns område. När jag frågadeförsvarsministern om när en ny vapenfrilag skulle komma, fick jag svaret attden skulle komma . har alldeles spontant för sindel svarat att det inte blir ulan . Jag tycker altdet är OK. Regeringens talesmän måste naturligtvis svara för regeringenspolitik oavsett i vilken byrålåda den konkreta handlingen sedan ligger. Jagmåste därför i detta sammanhang fråga när en ny vapenfrilag kommer, och jaghar fått svar.