prot · G10946 · 1977-12-31 00:00:00 — Enligt vad jag erfarit från SJ - jag utgår från att uppgiften ärriktig - är det totala antalet anställda i SJ:s godsmagasin 1 500. Därmed intesagt att alla skall rationaliseras bort, långt därifrån! Fleratalare har sagt att delta innebär så stora försämringar, men pä fiertalet orteri större delen av landet råder redan de förhållanden som ni kritiserar. Om jagminns rätt har vi haft den här organisationen eller 1969 närknutpunktssystemet infördes. Vad som sker är vissa modifieringar. Om dessamedför försämrad service i fråga om snabbhet i befordran av styckegodset ellerom de medför väsentligt ökade kostnader, så ärjag villig att underkasta dem enkritisk granskning just med hänsyn till de regionalpolitiska strävanden somriksdag och regering är helt överens om. Detfår inte vara så, att staten för alt skapa försörjningsmöjligheter och sysselsättningpå en ort med ena handen hjälper företag att lokalisera sig till denna ochhjälper dem med lån och bidrag, och att sedan samma stat med andra handenlägger pä dem så höga kostnader att de inte kan klara sig på den orten. Då ärregionalpolitiken rätt meningslös. Det är den sammanhållna, samhällsekonomiska,regionalpolitiska, näringspolitiska, sociala -ja, vad ni vill - synen pä detsom staten, företrädare av regering och riksdag, skall lägga på sådana härting. Men SJ gör det inte. SJ anlägger de företagsekonomiska synpunkterna. Ja,nu är liden ute för mig. Jag får väl återkomma med ytterligare en replik närnågon av mina meddebattörer har haft ordet. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. antyder något förvånande att han kunde den här frågan förlitet, men han slog fast att del här rörde sig om en förändring från 34taxepunkter till 31. Detta gör mig verkligen förvånad. Jagkan bara ta exempel från mitt eget län där skall bli den endalaxepunkten, vilket innebär att , , och påden stora sträckan blir ulan dessa taxepunkter. På min egen bana,Fryksdalsbanan, har vi , och sedan hela sträckan ner till Säfflesom drabbas. Såvitt jag kan förstå måste här föreligga något missförstånd. säger att anledningen härtill är att SJ:s styckegodstrafik hargått med en föriust av 200 milj. kr. Det må sä vara, men är det riktigtkonsekvent att företa så radikala förändringar efter ett är med en såexceptionellt stark lågkonjunktur? Enligt erhållna uppgifter gick i ställetSJ:s styckegodstrafik med en vinst av några . Sedan sägerkommunikationsministern att SJ-styrelsen självklart skall ta ställning till sådanahär frågor och att regeringen skall pröva frågor av den här digniteten. Dettaavviker litet från det svar som kommunikationsministern lämnade till minlänskollega på en fråga i samma ärende, vilken konkret gälldeuppbyggnaden av godsmagasin som hade brunnit ner. Man hade frågatvarför magasinet inte skulle byggas upp igen. Svaret blev att det inte skullebli någon styckegodslrafik på . frågade då hur det kommeratt se ut i och i landet i övrigt, och om kommunikationsministern harnågon uppfattning om hur godslrafiken på SJ kommer all se ul. säger så här: "Det kan jag inte yttra mig om förrän jag settdem." Det gäller planerna alltså. "Jag vill erinra om att det är SJsom beslutar, men frågan kan naturiigtvis genom besvär komma under regeringensprövning, och då blir del min tur att ta ställning och föreslå regeringen hurden skall handla." Detär alltså först när del har gått så långt att det kommit in besvär som regeringentänker ingripa. Detta är fel, menar vi. Vi anser att regeringen skall ingripapå planeringsstadiet, och min fråga är: Var det rätt uppfattat att regeringenkan gå in redan i planeringsskedet i sädana här övergripande frågor? Sedanskulle jag vilja ta upp ytterligare en fråga. Det gäller ju här enrationalisering som syftar till bättre lönsamhet för slyckegodstrafiken. Börman då inte titta på den samordning eller brist på samordning som föreliggervad beträffar statens olika transportföretag? Jag vill återigen åberoparegeringsdeklarationen, där det heter att en ny trafikpolitik skall vara byggdpå trafik i samverkan. Det måste självfallet, tycker jag, innebära samverkanmellan statens egna transportföretag. Denförutvarande regeringen gav postverket och SJ i uppdragatt gemensamt utreda förutsättningarna för en ytterligare drifts-, marknads-och transportmässig samverkan, som det hette, i fråga om verkenspaketgodshantering, syftande bl. a. till bättre kapacitetsutnyttjande ochdärigenom större konkurrensförmåga på lättgodsmarkna-den. skulle jag viljafråga kommunikationsministern vad som har hänt med den utredningen. Enligtuppgift har den inte dragits tillbaka av den nya regeringen. Är det intelämpligt att först, innan man genomför den av SJ föreslagna omorganisationen,titta pä vad en samordning mellan statens trafikföretag kan föra med sig? Talmannentillkännagav att anslag utfärdats om sammanträdets fortsättande . Styckegodset på SJ har inte alls, som vill göra gällande,gått med någon vinst. Det är i så fall väldigt många är sedan. Vi skullenaturligtvis gärna önska att styckegodsrörelsen var en så lysande affär att dengick med flera hundra miljoners vinst , men förlusten är faktiskt 200miljoner och omsättningen drygt 600 mil- Då förstår var ochen att det är nödvändigt att göra någonting, om man inte kan få attbevilja extra för att täcka underskottet. Iannat fall har inte SJ, som jag sade , pengar att betala sin personalslöner med. Regeringenkan ingripa först sedan SJ fattat beslut, om regeringen finner anledning tilldel. Om del inte vore så - och det är som vi väl vet inskrivet iregeringsformen och i SJ:s instruktion - skulle vi sköta SJ direkt frånkommunikationsdepartementet ulan någon styrelse och utan någon generaldirektör,men så är det ju inte konstruerat. På två sätt kan ärenden som rör SJ behandlasi sådana fall. Det ena är om det blir besvär över SJ:s beslut, och det andra omregeringen finner anledning ingripa sedan SJ fattat beslut. Beträffandefrågan om utredning om pakelgodset kan jag svara följande. Det finns ettutredningsuppdrag som gäller SJ och posten. Det gäller att anpassa SJ:slaxesyslem mera direkt till den del av paketgodsverk-samhelen som passar förSJ. Inte allt gods gör del. Posten barett betydligt mera finmaskigt nät ochpassar av den anledningen bra för småpaket-sändning. Posten har också ett annattaxesystem som är oberoende av avståndet, och det är också en bra modell för del av dessa transporter. Den har ännu inte lett tillnågot konkret resultat som jag känner till. Jagskulle - för att skingra alla missförstånd och för att dämpa den oro som manuppenbarligen på sina håll känner beträffande regeringens inställning tillolika trafikmedel och beträffande regeringens avsikter i fråga om förslagentill om en trafikpolitisk nyordning - vilja säga, att del för dem somvarit i denna kammare torde vara väl känt all såväl jag somregeringens övriga ledamöter är varma anhängare av ett väl fungerandespårbundet transportsystem. Själv åker jag mycket tåg. Jag förordar tåg i deallra flesta fall vid transporter inom det här landet. Jagockså glad för att andra gör det i allt större utsträckning. SJ har kunnatglädja sig åt en 20-procentig ökning av antalet passagerare i förhållande till1972. Det var den s. k. energikrisen som gjorde att många människor började åkatåg, när bensinpriset steg och det var tal om ransonering. De upptäckte dä attdet var bekvämt och praktiskt att åka tåg. Delta sammanföll med att SJ vidtogen rad åtgärder som gjorde järnvägsåkandet attraktivt, bl. a. att man infördede styva tidtabellerna, så att man vet att ett visst antal minuter efter varjetimme från kl. 8 till går tåg från tillGöteborg, från till , från till osv. Dettagör del betydligt enklare att åka tåg . Eftersomman vet att över varje hel timme går ett tåg från centraltill , kan den som är på tillfälligt besök i slippa vara såängslig att han inte skall bli färdig med sitt arbete till ett visst klockslag.Han vet alt över varje hel timme går det ell tåg till . Dettahar verkligen uppfattats positivt av resenärerna, som fått del bekvämare när deåker låg. De slipper slå i kommunikationstabellen. Samtidigtutkom del nya rabattkortet för andra klass som halverar kostnaden för att åkasedan man betalat kortels pris. Allatrodde väl, när passagerarökningen satte in vid den s. k. energikrisen1973-1974, att passagerarna skulle gä tillbaka igen när man vant sig vid dethögre bensinpriset. Men så har inte blivit fallet. Siffran har ökat ett parprocent därefter och är nu uppe i 20 96. Jagmåste säga att jag anser det utomordentligt angeläget alt kanbehälla de nytillkomna passagerarna, liksom naturligtvis de gamla. Det kan manåstadkomma genom att göra det attraktivt att åka tåg, t. ex. genom fler låg,kortare restider, bestämda avgångstider, olika rabatlformer och bekväma låg.Det måste man naturligtvis försöka fortsätta att utveckla. Likaviktigt är det givetvis att SJ lar större och större andel av tillskottet ivarje fall av del långväga lunga godset. Jag är medveten om att det är oerhörtsvårt att minska på det som är - där har vi enormt stora intressen, inte minstpå transportsidan. Men det finns säkeriigen myckel att göra för att öka SJ:sandel av det tillkommande transportarbetet, och det är väldigt viktigt, för detär detta som är den tunga inkomstposten för SJ. Men innan vi kommer dit krävsdel stora anslag för att täcka de ökande underskotten, som kommeratt fortsätta att öka ytterligare, tills vi passerat någon sorts brytpunkt. Dåskulle jag vilja ställa en motfräga, efter alla frågor som ni har ställt tillmig: Är ni allesammans villiga att här i medverka till att riksdagenbeslutar om så stora anslag till SJ att de täcker de här underskotten? Jag kanförsäkra er att flera av de talare som varit med i den här debatten och somsuttit i den här kammaren har tidigare inte visat benägenhet attmedverka till någon sådan anslagstilldelning till SJ. Jag har däremot gjortdet, både som ledamot av och som ledamot av den här kammaren, närjag dellagil i voteringar, och jag fortsätter att sträva efter att göra det i såstor utsträckning som budgetläget tillåter. Tyvärr är del litet magert f n.,men min omtanke om SJ:s möjligheter att få sådan ekonomi, att SJ kan utvecklasig till alt bli ett attraktivt företag för både persontransporter ochgodstransporter, är djupt liggande hos mig av flera skäl, främst därför att vidärigenom sparar energi, förbättrar miljön och ökar trafiksäkerheten på våravägar. () kortgenmäle: Jag är självfallet helt ense med kommunikationsministern när del gällerdet sista som han sade. Jag älskar också att åka tåg, . Jag åkermyckel låg, och jag är glad över de förändringar och förbättringar som skerinom SJ. Det är därför att jag tycker om SJ som jag engagerar mig så pass hårti de här frågorna. Men jag lider när jag ser all det är så stora delar avlandet som drabbas av försämrad service och inte får den här möjligheten som viandra får - vi som åker mest på de storabandelarna. Det är väldigt många som är beroende av de små bandelarna, därservicen försämras nära nog månad för månad. Sånågra ord om utredningen posten-SJ. Hade det inte varit lämpligt att inväntadenna utredning, innan man kommer med den här nya slycke-godsutredningen frånSJ:s sida? Vidareskulle jag vilja fråga statsrådet vad han menar i interpellationssvaret - omdetta är en sak som skall beslutas inom SJ och som inte kommer till regeringenför avgörande förrän del är etl fullbordat faktum. Jag syftar på följandeuttalande i svaret: "Om utredningen skulle visa sig leda också tillförändringar som strider mot viktiga sysselsätlningsmål eller andra mål förregionalpolitiken och samhällsekonomin kommer regeringen självfallet attöverväga åtgärder för att mildra de negativa effekterna. Vilkaåtgärder avses, ? Kan jag få ett enda konkret exempel som jag kanåberopa för all lugna alla de många människor i vartenda hörn av landei som äroroliga för de nya intentionerna från SJ:s håll? Del kan inte vara så, herrTuresson, att det bara gäller tre taxepunkter, för då skulle del inte haupprört praktiskt taget hela landet. Del måste vara en missuppfattningnågonstans, och det kanske jag kan få en förklaring pä. Sedanen fråga till som vi inte fått svar på: När kommer den trafikpolitiskapropositionen? De tre frågor som ställde skall jag försöka besvara påföljande sätt: Deåtgärder som kan sällas in för alt mildra de negativa effekterna sammanhängernaturiigtvis med vilka dessa effekter är. Men om man anlägger ensamhällsekonomisk och regionalpolitisk syn på dessa ting kan det inte varariktigt att staten med ena handen ger regionalpolitiskt stöd och med den andraföranstaltar sädana taxor att detta stöds effekt försvinner. Även om jag härinte kan konkretisera detta i några bestämda punkter bör man kunna uttolka urmitt svar alt man från samhällets sida måste vara beredd att mildra de negativaeffekterna - annars blir regional- och lokaliseringspolitiken i enskilda fallrätt meningslös. Vadsedan beträffar frågan om hur många s. k. taxepunkter det gäller vill jag göraelt tillrättaläggande. Jag talade inte om laxepunkter, utan om knutpunkter. Vihar ju en knutpunktstrafik för godshanteringen sedan ett tiotal år. Det finns fn. 34 sådana knutpunkter. SJ har i sitt förslag sagt att man vill lägga ner 3,men ville man göra en ny knutpunkt. Antalet knutpunkter minskaralltså frän 34 till 32 - inte 31, som jag sade i min förra replik. frågade slutligen när vi kan vänta oss en trafikpolitisk proposition.Vad mig och beträffar kan vi expediera en sådan påmycket , kanske någon månad. Vi har en mycket hög beredskap och vi hargjort etl myckel väl utfört förberedelsearbete, men eftersom en nytrafikpolitik i vissa avseenden kostar pengar har budgetlägethittills inte medgivit att en proposition har kunnat lämnas. .Sedan jag ficklov att acceptera det beklagliga förhållandet att statsfinanserna inte är vadde borde vara, har jag i olika sammanhang sagt att jag inte skall försummanågot tillfälle att försöka lägga fram propositionen så fort som möjligt, menmera kan jag av naturliga skäl inte säga. Vi är dock 20 ledamöter av regeringensom skall arbeta med denna fråga, och jag är bara en av dem. ELVYNILSSON (s) kort genmäle: Om vi talar om knutpunkter eller taxepunkter är väl egalt. Vad det härgäller är att man nu inte kommer att frakta något styckegods till de platserjag talar om utan bara till de 31 stora orterna - jag fastslår all det är 31,så alt det inte blir någon förväxling. Till en enda stor ort i varje län kommerdet alt fraktas styckegods, och resten kommer att fraktas med lastbil. Det ärden konkreta följden av detta förslag, och sedan må det hela knutpunkter,taxepunkter eller vad som helst. Det är detta som har upprört såväl kommunersom SJ-anställda, och det är detta som kommer att medföra att så många SJ-anställdablir av med sina nuvarande anställningar. KURTHUGOSSON (s): Det är litet svårt att diskutera med kommunikationsministern när detgäller målsättningen för trafikpolitiken. Kommunikationsministern nämner härtre viktiga ting som motiverar en ny trafikpolitik: energifrågorna,miljöfrågorna och trafiksäkerhetsfrågorna. Jag delar uppfattningen alt detta ärtre viktiga ingredienser i en ny trafikpolitik. Jagär också helt övertygad om all om kommunikationsministern hade fått som hanhade velat, så hade fått ta ställning till en ny trafikpolitik redannu. Jag noterar med stor tillfredsställelse att kommunikationsministern i sittsenaste inlägg sade att vad honom och anbelangadeså skulle man mycket snabbt kunna lägga fram en proposition om en nytrafikpolitik. Det är ganska intressant - det är alltså andra krafter inomregeringen som hindrar att vi får ta ställning till principfrågor och läggafast ett samhällsekonomiskt synsätt på trafikpolitiken. Tillden aktuella frågan. Kommunikationsministern säger all det är ett litetproblem, egentligen rör del sig om 0,1 °/oo av transporterna som skall förasöver på landsväg, eller 65 000 lon. Om man säger att varje bil tar 10 toninnebär det ändå 6 500 lastbilar. Men det är ju ointressant; det gäller inteantalet lon ulan tonkilometer, alltså hur myckel som transporteras. Problemetär inte 0,1 °/oo, för då skulle vi inte ha den oro som finns ute i regionernaoch bland de anställda. Dethar sagts här att det blir betydande personalinskränkningar, ochkommunikationsministern har sagt att det inte blir så myckel som I 500. Men omman skall komma till rätta med detta genom den här åtgärden måste det innebärapersonalinskränkningar. I mitt tidigare inlägg pekade jag på tänkbara positivaåtgärder som ej skulle få negativa effekter på personalsidan. Jagdelar kommunikationsministerns inställning att vi kan inte driva enföriuslbringande verksamhet år , utan vi måste vidta åtgärder. Men detär fel att kapitulera. Följ personalorganisationernas förslag och gå ut och selill att få en ökad volym på godshanteringen! Se till att SJ marknadsförs! Setill att besluten fattas på en lägre nivå osv.! Det är andra sätt alt försökanedbringa kostnaderna. Kommunikationsministernställde frågor till ledamöter, och det må naturligtvis vara honomtillåtet. Självfallet är vi i samma båt allesammans när det gällersamhällsekonomin. Jag tror alt alla parter i denna riksdag kommer att medverkatill - och vill medverka - all få SJ:s ekonomi så god som möjligt. Jag sade imitt inlägg, och jag vill säga det i denna replik, att det finns en annan väg,herr kommunikationsminister, nämligen den positiva vägen att söka få lillstånd en ökning av omsättningen och därmed en bättre ekonomi. Självfallethälsar vi med tillfredsställelse att man utreder förhållandet för allfå till stånd en bättre samordning. Jag har haft förmånenatt vara ute i olika delar av landet och diskutera med samarbetsorganen för destatsanställda i olika län. Där har jag fått åtskilliga exempel på att detföreligger ett behov av samordning, framför allt mellan posten och SJ, men ävenmellan andra statliga verk och myndigheter. Jagtycker därför inte att man skall säga att problemet är 0,1 °/oo. det är fråga. Jag förstår alt SJ måste fatta sitt beslut innankommunikationsministern har möjlighet att ingripa. Jag har ändå uppfattal enpositiv grundsyn hos kommunikationsministern under den här debatten, och detnoterar jag med stor tillfredsställelse. Jag förutsätter därför att när vi fåralla uppgifter om kostnadsfördelning och effekter på personalsidan kommerregeringen att se till att det inte får de följder som man är orolig för hospersonalorganisationerna, men framför allt hos kunderna, ute i kommunerna och iglesbygderna. Det gläder mig att också kommunikationsministern ställer sig bakomtrafikpolitiska utredningens målformuleringar. Med tanke på att han gör dettycker jag att det inte skulle vara så svårt för honom att lägga fram enproposition i ärendet. Men han har redan gett besked om var haken sitter,nämligen att han inte möter tillräcklig förståelse från sina regeringskolleger.Det tycker jag är ganska förbluffande med tanke på de stora krav och önskemålsom framförts när det gäller trafikpolitiken från de f d.oppositionspartierna. Ocksåjag tillhör de personer som åker tåg och som tycker om detta transportmedel,och jag gläder mig åt att man i de södra delarna av landet har fått en bättreservice på det området. jag tidigare hänvisadetill gällde en tidtabellsändring i glesbygden, innebärande att resande medBottenviken skulle få sitta och vänta 3 tim. . i innan de kanfortsätta sin resa. Självfallet väljer de andra trafikmedel, ominte delta rättas till. Jag är överraskad över detta orimliga förslag, som dockbara är en liten del i det stora sammanhanget. RUNEJOHANSSON i (s): Kommunikationsministern säger att han vad gällergods-hanleringsomläggningen inte kan ta ställning förrän han blivit informerad.Jag vill verkligen hoppas att kommunikationsministern blir informerad innan SJfattar ett beslut i frågan. Då har vi i alla fall ett hopp kvar om alt detskall kunna ske någonting positivt pä det området. Jagtycker vidare att kommunikationsministern gör del litet för enkelt för sig närhan säger till att det bara rör sig om en nedbantning från 34till 31 knutpunkter. Det är i och för sig riktigt, men det är det nyataxesystem som är knutet till förslaget som är det allvariiga, och det kännerkommunikationsministern myckel väl till. Jag avser inte att fastna i någottekniskt resonemang men vill ändå slå fast, att del är just detta som är detallvarliga i omläggningen. Jagdelar slutligen helt kommunikationsministerns uppfattning att vi alla har ettansvar för att se till att SJ blir så lönsamt som möjligt. Men vi måste väländå vara överens om att det inte är helt klart all lönsamhet totalt ökari och med att man placerar om några hundra människor, som blir utan arbete isamband med alt statens järnvägar- såsom nu planeras - lägger ut sin verksamhett. ex. till privata åkare. För att ni inte skall missförstå mig och tro att jag menar att denreform som SJ planerar är så obetydlig, att den totalt kan beskrivas i termerav 0,1 °/oo av något vill jag än en gång tala om varför jag anförde dennasiffra. Jag fick ett intryck av att flertalet av talarna i denna debatt gjordegällande eller trodde att den godsmängd som skulle överföras från järnväg tilllandsväg, om SJ genomför denna förändring, skulle bli så enormt stor att detskulle bli trängsel på vägarna. Jag redovisade därför att den totala mängdengods som skulle komma att överföras till vägarna bara skulle bli 0,1 °/oo avden totala transporterade godsmängden. Överföringen kommer alltså praktiskttaget inte att märkas. Det blir bara en och annan lastbil ytterligare, somkommer att köra med paket på vägarna. Jaghar inte sagt detta för att därigenom på något sätt uttala ett värdeomdöme omreformförslaget utan har bara velat rätta till vad jag uppfattat som ettmissförstånd, nämligen att förslaget skulle medföra att det blev trångt påvägarna. Det kan det uppenbarligen inte bli om man genomför denna lillaändring. Del är, som säger, naturligtvis när det gäller taxesystemet som denallvarliga konsekvensen för kunderna uppstår. Ändringen innebär såvitt jagförstår nu att kunderna får en väsentlig ökning av sina fraktkostnader. Detskulle man ha fått ändå. Hade man fortsalt med del gamla systemet och velathöja taxorna sä mycket att man skulle täcka underskottet på 200 miljoner hadedet naturligtvis blivit kraftiga ökningar. Självfalletär just delta kärnpunkten i hela frågeställningen, och vi får naturiigtvis taställning till och se särskilt allvariigt pä detta, så att det inte blirnegativa verkningar samhällsekonomiskt, lokaliseringspo-liliskt, socialt osv. Detär inte så. , att mina regeringskolleger inte har tillräckligtintresse för transportpolitiken. De har precis lika stort intresse som jag ochvet hur viktig den är. Men felet är att regeringen inte har tillräckligt medpengar i kassakistan. Det är därför vi får lov att skjuta på en reform. Så fortvi har möjligheter alt klara de ekonomiska konsekvenserna av en reform påtrafikpolitikens område kommer jag alt lägga fram den trafikpolitiskapropositionen. Låtmig säga: Jag har lyssnat med stort intresse på den här debatten. Denhar varit nyttig och kommer att utgöra en mycket bra bakgrund till mitt ochregeringens agerande i den här frågan i fortsättningen. Menjag hoppas ni har förståelse för att det är för tidigt för mig att göranågra bestämda uttalanden om vad del kommer att resultera i. Genom den härdebatten har jag fått en bra bakgrund, ett koncentrat av vad ni som, liksom jagsjälv, representerar den svenska allmänheten känner inför de här förslagen. RUNEJOHANSSON i (s): Jag har en känsla av all kommunikationsministern nu vill avslutadebatten, och jag skall inte förlänga den ytterligare. Det är helt riktigt att ökningen med 0,1 °/oo förvåra landsvägar i och för sig är betydelselös. Men i och med att det nyataxesystemet införs är risken stor att det blir en helt annan belastning pålandsvägarna än vad SJ trott och man har planerat för. Det är dettajag velat slå fast, och jag tror vi kan vara överens i den delen också.