prot · G10982 · 1977-12-31 00:00:00 — Statsrådetåberopade i sill svar hälsovårdsstadgeutredningen, och det är väl möjligt atthälsovårdsnämndernas uppgifter kan komma att ändras efter en översyn avhälsovårdsstadgan, men sannolikt kommer inte hälsovårdsnämndernasarbetsuppgifter alt bli enklare . Då kvarstår givelvis behovet avväl utbildad personal, som kan klara av de här ofta mycket svåraarbetsuppgifterna. Trendensedan i börian av 1960-lalet har också varit atl endast omkring 60 96 av deutbildade hälsovårdsinspektörerna väljer atl arbeta vid en kommunalhälsovårdsnämnd. Många slutar i sitt yrke, vilket också skapar bekymmer i vissakommuner. Jagvill ställa en följdfråga till statsrådet. gjorde ju den 13december förta året på grund av den rådande bristsituationen en framställningtill om en extra kurs för utbildning avhälsovårdsinspektörer. Anledningen var atl antalet vakanta tjänster ökat. Vadhände efter framstöt? Jag är väl medveten om alt vissa kommuner har svårt att rekryterahälsovårdsinspektörer, och har i viss mån försökt attunderiätta rekryteringen genom atl ge dispenser från den föreskrivnautbildningen. Naturligtvis måste vara restriktiv i dettaavseende, eftersom hälsovårdsinspektörerna - del är vi ju helt överens om -har utomordentligtviktiga uppgifter som berör hälsovården och allmänhetens säkerhet. I mångafall har kommunerna genom länsläkarorganisalionens medverkan kunnat finnapraktiska lösningar när det gäller personalbrislen, bl. a. genom atl enansvarig hälsovårdsinspektör slår till förfogande för två kommuner. Del ärsällsynt all någon kommun helt saknar hälsovårdsinspektör, men jag är medvetenom alt har speciellt stora svårigheter. Jagkan också nämna alt har rekommenderatnaturvårdsverkels omgivningshygieniska avdelning all som extra elever antasådana personer vid hälsovårdsnämnderna som utför vissa inspektörsuppgifler.Socialstyrelsen följer fortlöpande tillgången och efterfrågan påhälsovårdsinspektörer, och har styrelsen genomarbetsmarknadsstyrelsens försorg tagit initiativ till utbildningskurser förhälsovårdsinspektörer. Närdet gäller den fråga som ställde är jag ledsen atl jag inte kanlämna etl svar just . Jag vill minnas atl ärendet ännu inte är slutbehandlat,men jag skall undersöka närmare hur det förhåller sig med det. Jagvill också understryka yttrande atl det är etl problem althälsovårdsinspektörerna på gmnd av sin allsidiga utbildning är slarkt efterfrågade för likartadeuppgifter inom andra samhällssektorer och inom det privata näringslivet. Menmed den nuvarande utbildningskapaciteten räknar man ändå med all balans mellantillgång och efterfrågan på hälsovårdsinspektörer kommer alt uppnås i börianpå 1980-talel. GUNNAROLSSON (s): Det gläder mig att statsrådet har en positiv syn på denna fråga och ärmedveten om de svårigheter som vi har framför allt ute i glesbygderna.Statsrådet nämnde också utbildningskapaciteten, vilken uppgår till 60inspektörer . Enligt beslut som vi har fatlat här i skall dennautbildning i fortsättningen vara treårig, och den skall förläggas tillsocialhögskolan i . Mendetta räcker tydligen inte. Enligt vad jag har kunnat utläsa ur tillgängligstatistik är del inte alls ovanligt alt utbildade hälsovårdsinspektörer lämnarsina anställningar i kommunerna. har signalerat all en enkätunder våren kommer att genomföras bland de ca 340 inspektörer som inte ärverksamma som sådana, för atl söka utröna orsakerna till alt så många lämnarsina befattningar. Jag lyder denna enkätundersökning som ett uttryck för attdel finns flera problem, som bidrar till den bristsituation vi har . Jagvill påpeka all detta är en brist, som bl. a. återspeglas i varie nummer avKommun Aktuellt, där kommun efter kommun annonserar efter hälsovårdsinspektörerdärför atl så många tjänster är vakanta. Fredagenden 17 febmari 1978 Överiäggningenvar härmed slutad. §4 Föredrogs och hänvisades 1977/78:1752 och 1753 tillfinansutskottet §5 Anmäldes och bordlades 1977/78:94 om höjning avbensinskatten, m. m. §6 Anmäldes och bordlades 1977/78:9 med anledning av propositionen1977/78:101 angående tilläggsbudget Il till statsbudgeten för budgetåret1977/78 såvitt avser verksamhetsområde 1977/78:21 med anledningav propositionen 1977/78:101 med förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /78 såvitt avser garantilånför arbetsmiljöförbältringar m. m. 1977/78:11med anledning av motion om lokalkostnaderna i samband med Fredagenden 17 febmari 1978 omorganisation avkronofogdemyndigheterna 1977/78:12 med anledning av motion om ersättning förekonomisk skada vid lokal trafikreglering Anmälanav inter pellation § Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1977/78:134 av MargotHåkansson (fp) till statsrådet om läromedelsinformationen: ,vanligen kallat SIL, inrättades . Namnet anger alt institutetskall ge erforderiig information om läromedel och därmed hjälpa skolansrepresentanter atl välja lämpliga sådana för olika ämnen och stadier. Närpropositionen 1973:76 skrevs förmodade man att registret skulle varasjälvfinansierat. Läromedelsproducenten skulle betala en viss avgift för atl fåetl läromedel registrerat, och den som rekvirerade information skulle betalaefter en viss taxa. Vägenför en bok från producenten till konsumenten är lång och krokig. Man kanifrågasätta om inte en onödig byråkrati på detta sätt fördyrar läromedlen. Vissaböcker skall som bekant objektivitetsgranskas av skolöverstyrelsensläromedelsnämnd, tidigare av statens läroboksnämnd. En ny bok, för vilkengranskningsplikt förekommer, skall inlämnas till SIL, som avgör om den är attbetrakta som ett centralt läromedel och i så fall skall översändas tillskolöverstyrelsens läromedelsnämnd. För den utomstående verkar denna tjänslevägnärmast som etl onödigt arbete. bör varakompetent atl själv avgöra om ett läromedel är att betrakta som ett centraltläromedel. Förrsändes ett sådant läromedel, som då kallades lärobok, till . Efter granskningen av insända läroböcker infördesi Aktuellt från en förteckning över godkändaläroböcker. Del dröjde tidigare endast , innan beslutetom en godkänd bok blev publicerat. Nudäremot kan det dröja innan SIL informerar om en godkänd bok. Detär också märkligt att man skall behöva splittra denna informationsverksamhetpå och . Vår centrala skolmyndighet bör också varakompetent att informera om centrala läromedel. Det är ju lätt förskolöverstyrelsens läromedelsnämnd, som verkställer författningsenliggranskning av läromedlen, att också publicera uppgifter om godkända läromedelpå än som upp . anses rationellt atlsplittra en verksamhet genom atl förlägga den till både SÖ och SIL. 1978 ger Föreningen , , ut en kalalog somi själva verket ersätter SIL:s katalog. Praktiskt taget alla läromedelsförlagfrån de största, t. ex. Studium och Liber, och ned till de allra minstatillhör FSL. Förteckningar från läromedelsnämnd övergodkända, granskningspliktiga läromedel och FSL:s katalog över föriagenssamtliga läromedel bör kunna ge erforderlig läromedelsinfor-malion. Visserligensvarar läromedlen fören liten del av kommunernas skolbudget, men många kommuneranser sig ändå inte ha råd att anskaffa ens de centrala läromedel som enaktuell undervisning kräver. Underår 1974/75 var kostnaden för SIL . i anslag över statsbudgeten. /76 varkostnaden för SIL . /77 varkostnaden för SIL . /78 varkostnaden för SIL . Enligt1978/budgetproposition beräknas kostnaden för SIL till . SILorsakar väsentligt högre läromedelsutgift än vad som motsvarar SIL:srena driftkostnader. Förlagens hantering av SIL-ärenden leder till avsevärdakostnader. Reglerna om prover o. d. är också sådana atl SIL-registrering medförlängre tids kapitalbindning än vad som annars vore nödvändigt. Föriagen måstekalkylera in de direkta och indirekta SIL-kostnaderna i bokpriserna. Men ävenpå den SIL-orsakade prisdelen utgår förfaltarroyally och bokhandelsrabatl,vilket ytteriigare stegrar kalkylpriset. På SIL-delen av prisetbetalas moms precis som på resten. Totalttorde kommunernas kostnader öka med ett belopp som ligger mellan två och tregånger SIL:s driftkostnader. SIL:splaner på eller önskningar om all fö vidga verksamheten kan snart leda till såhög extra kostnad att det märkbart påverkar läromedelsanslagens storlek. SIL:sverksamhet kan inte ersätta förlagens och FSL:s information. är detdessutom nödvändigt alt de som väljer läromedel har haft tillfälle att granskasjälva böckerna. Ingen katalogtext kan ersätta det beslutsunderlaget. Härfinns alltså ett exempel på hur en statlig, knappast nödvändig verksamhet ledertill ökade kommunala kostnader. Skall man få bukt med en sådan utveckling måsteman börja någonstans. Här finns ett utsökt tillfälle all gör en översyn av enstatlig verksamhet som fördyrar ledet mellan konsument och producent. Medhänvisning till del anförda hemställer jag om kammarens tillstånd att tillstatsrådet ställa följande fråga: 1.Avser statsrådet att göra någon utvärdering av SlL:s verksamhet efter dentreårsperiod som har förflutit? Fredagenden 17 febmari 1978 2.Kan inte ansvara för erforderiig information om granskningenav läromedel, enär den övriga informationen tillgodoses genom FöreningenSvenska läromedelsproducenters försorg? § 8 Meddelande om fråga Meddelades att följandefråga framställts 1977/78:308av A/fl/Te/jrssoff (c) till utbildningsministern om ökad utbildning ireumatologi: Reumatiska symptom är synneriigen vanliga. För atlfö en tidig diagnos och en riklig behandling är det angeläget attsjukvårdspersonalen har en utbildning som gör dem skickade alt klara enbehandling av reumatiker. Undervisningen i reumatologi är eftersatt påvårdyrkesskolorna. En uppmslning av kunskaperna i behandlingen av reumatiskasymptom är nödvändig hos såväl sjukvårdspersonal som sjukgymnaster,arbetsterapeuter och kuratorer, och del är också en nödvändig del i enförbättrad reumatologi. Medhänvisning till del anförda vill jag till utbildningsministern ställa följandefråga: Ärutbildningsministern beredd alt genom ändring av utbildningsplaner eller påannat sätt verka för en utökad utbildning i reumatologi för depersonalkategorier, inom och i anknytning till sjukvården, som i sin verksamhetbehandlar reumatiker? §9 Kammaren åtskildes .