prot · G10939 · 1977-12-31 00:00:00 — Ett beslut om totalavveckling kan i dagens läge starkt försvåra arbetsgruppens ansträngningar. Ettbeslut enligt SJ:s planer innebär i nuvarande situation att man tar på sig ettmycket stort socialt ansvar. Det kan komma att innebära en total utarmning avLandskrona kommun och Landskronaregionen. SJ:sensidiga sektorsplanering kan inte få lov att fortsätta. Kommunikationsministernmåste nu säga ifrån att indragningar och nedläggningar av det slag som härplaneras inte nu får ske. Bedömningarna måste göras i ett sammanhang och då isamband med att frågan om den framtida trafikpolitiken i fastläggs. Attnedläggning och indragningar nu genomförs kan komma att innebära bindningarsom sedan inte passar in i en helhetslösningav trafikpolitiken. Denframtida energiförsörjningen i landet utreds f n. Även detta talar för alt maninte nu gör dellösningar som försvårar en samlad lösning på det trafikpolitiskaområdet. Järnvägarnas betydelse kan bli helt omprövad i ett sådant sammanhang. Medhänvisning till del anförda anhåller jag att till kommunikationsministern fåställa följande fråga: Vilkaåtgärder avser kommunikationsministern att vidta för alt förhindra alt SJgenom ensidig sektorsplanering motarbetar eller försvårar myndigheternas ochkommunernas strävanden på andra viktiga områden? 1977/78:92 av JörnSvensson (vpk) till industriministern om varv: Det vore en katastrof för om varvgick i konkurs. De alltmer ihållande konkursryktena måste nu avlivas. Från bådeföretagsledning och stat är man nu skyldig arbetarna ett ordentligt besked.Det måste bli slut på de halvheter och det hemlighetsmakeri som hittillskarakteriserat spelet kring varv. Både regeringen och det socialdemokratiskapartiet måste visa flagg. På vad skall dess framtidbyggas? Dessa frågor måste definitivt besvaras . Kockumskoncernenhar uppenbart planer på att skära bort varvsdelen ur sin verksamhet. Regeringenå sin sida handlar som om den tänker prisge Malmövarvel till förmån för den nyastatsledda varvskoncernen. Dettaläge är fullständigt ohållbart. Det är en ansvarslöshet av stora mått att lämnaut del bäst utrustade och mest rationella av de svenska varven åt konkursen.Det blir en skada som aldrig kan repareras. Delär ett skakande exempel på det kaos och det godtycke som karakteriserar kapitalistiskproduktion, att man sedan förutsåg den situation som nuutvecklar sig. Den starka specialisering på stora tankers som blev Kockumsframgång måste uppenbart leda till problem i samband med vändningen isjöfarlskonjunkluren och oljekrisen. Detta kunde ha mötts. Densocialdemokratiska fackliga ledningen borde ha vetat bättre än att så passivtförlita sig på den kortsiktigt agerande företagsledningen. Också de ansvarigainom kommun borde ha planerat för de svårigheter som kommit. Inteminst borde kommunledningen nu ha gjort långt starkare aktioner för att tvingastaten och regeringen att ta ställning. ,i elfte timmen, är det lid att skapa klarhet. Besked måste ges före den 18december. Jag får därför ställa följande frågor till industriministern: 1.Är staten inställd på alt ta ansvar för Kockumsvarvets framtid, eller ämnar manlåta varvet gå till nedläggning? Hur stor kan en statlig satsning väntas bli? Är regeringen beredd att på nytt övervägagasprojektet för att rädda sysselsättningen? Vilka kontakter har regeringen mednaturgasproducenter i väriden? Vad har gjorts för att utveckla andra alternativför den framtida produktionen vid varv? Vilka kontakter ämnar regeringen ta med länder somär intresserade av att bygga ut sina flottor? 1977/78:93av () till utbildningsministern om regeringensställningstagande till förslaget om en nordisk : Statssekreterargruppens betänkande angående nordiskradio och television via satellit har remissbehandlats. Engenomgång av de svenska remissvaren visar att de allra flesta remissinstanserär negativa. De som avstyrker förslaget om en nordisk satellit betonar framförallt de kulturpoliliskt negativa effekter som en sådan anses medföra. Blanddessa kan nämnas LO, som anser att förslaget måste prövas mot dekulturpolitiska mål som gäller för den svenska kulturpolitiken och finner attde torde bli svåra att uppnå genom det föreslagna projektet. varnarför en oreflekterad entusiasm för de distributionstekniska perspektiv somsatellittekniken och andra innovationer öppnar inom kulturområdet. Rådet menaratt det kan vara dags att fundera över vad som skall fylla de nyadistributionskanalerna, helt enkelt kvaliteten på programmen. är ännu mera negativt och skriver att en satellit skulle bliett direkt hot mot de nordiska ländernas egna kulturer. Konstnärliga ochlitterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS) framhåller de uppenbara riskernaur kulturpolitisk och yttran-defrihetsmässig synvinkel. Deremissinstanser som tillstyrker förslaget om en nordisk synesfrämst ha bedömt de tekniska aspekterna. Detta gäller , och radioleverantörer. Motdenna bakgrund vill jag till utbildningsminister ställaföljande fråga: Hurkommer den svenska remissopinionen i frågan om nordisk att påverkaregeringens ställningstagande i ? § 23 Meddelande omfrågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1977/78:187av () till justitieministern om tidpunkten för förslag tillriksdagen om arbetsmarknadsmässiga löner vid kriminalvårdsanstalterna: Frågan om arbetsmarknadsanpassad lön vidfångvårdsanstalterna har diskuterats ingående under senare år.Kriminalvårdsstyrelsen har i tidigare petitaäskanden velat utvidga denförsöksverksamhet som f n. pågår vid och till fleraanstalter, och yrkanden om ar-betsmarknadsanpassade löner har också framförts iriksdagsmotioner. Medanledning av en sådan motion framhöll justitieutskottet i betänkandet1975/76:28 alt en närmare utvärdering av verksamheten vid ansesmotiverad. I anslutning till denna utvärdering bör utredas en utvidgning avverksamheten med arbetsmarknadsanpassad lön. Viden frågestund hänsyftade justitieministern tilljustitieutskottets uttalande. Frågan är f. n., på grund av en framställan frånriksdagen, under övervägande i , sade statsrådet. Medanledning av det anförda vill jag rikta följande fråga till justitieministern: Närkan vänta förslag från om arbetsmarknadsmässigalöner vid fångvårdsanstalterna? 1977/78:188av () till kommunministern om omfattningen av statlig ersättningför skador vid naturkatastrofen i : Enfruktansvärd naturkatastrof har inträffat i stadsdelen i . Fleramänniskor har fått sätta livet till och än fler har blivit skadade. Dessamänskliga tragedier kan naturiigtvis icke ersättas med pengar. Då detinträffade jordskredet betecknas som en naturkatastrof synes oklarhet föreliggaom hur långt försäkringsbolagens ansvar sträcker sig. Kommunministern har redanuttalat att samhället måste inskrida och bistå de drabbade. För min del är detsjälvklart att samhället måste tillse att såväl de direkt som indirekt drabbademänniskorna i hålls ekonomiskt skadeslösa. Mot denna bakgrund vill jagtill kommunministern ställa följande fråga: Kommer regeringen att tillse att demänniskor som direkt eller indirekt drabbats av naturkatastrofen i stadsdelenTuve i blir skadeslösa i ekonomiskt hänseende? 1977/78:189 av () till industriministern om regeringsåtgärder med anledning av varsladindustrinedläggning i : Invånarna i kommun har den senaste tidendrabbats mycket hårt av varsel och övriga varningarom företagsnedläggning ochinskränkningar i drift. Den30 november meddelade företaget att man avser att lägga nedverksamheten i och flytta produktionen till Arenco Partshuvudfabrik. 46 anställda varslas om avsked. Även andra företag i meddelat planer på inskränkningar i sysselsättningen. Dessa åtgärderdrabbar hårt den myckel induslrisvaga kommunen. Medanledning av detta ber jag att till industriministern få ställa följandefråga: Övervägerregeringen några åtgärder med anledning av den varslade industriavvecklingen iVilhelmina? § 24 Kammaren åtskildeskl.