prot · G109112 · 1977-12-31 00:00:00 — Såsom framgår av näringsutskottels betänkande har de mindreverken inför stälortsgruppen lämnat klara besked om att även de behöverstatligt finansierat stöd för sin medverkan i strukturförändringen.Industriministern uttalade i propositionen att han finner det angeläget attdessa mindre stålverk även kan bevara sin konkurrenskraft. Delta ärett viktigt målsättningsutialande, som jag vill la fasta på. Industriministernförutsätter också att de mindre verkens intressen inte åsidosätts genomåtgärder som vidtar. Även detla bör poängteras. Jagtar också fasta på vad näringsutskottet säger i sitt betänkande, nämligen: "Närdel gäller de mindre handelsstålsverkens situation vill utskottet understrykavad som anförs i propositionen (s. 46 f) om det angelägna i att dessa verk äveni framtiden kan bevara sin konkurrenskraft. Åtgärder som vidtar som eltled i sin strukturomvandling får inte utformas så, att de leder lill väsentligasvårigheter för de mindre verken. Det statliga engagemanget inomhandelsstälsindustrin i form av får alltså inte medföra alt mindrehandelsslälverk slås ut och problem sålunda flyttas från en ort lill enannan." Dengrupp som arbetar under ledning för samråd mellan de mindreverken haren utomordentligt viktig uppgift. Det borde därför vara ensjälvklarhet atl inga avgörande beslul om förändringar i de mindrehandelsstålverkens verksamhei fattas innan rapport är klar. Men så ärtydligen inte inställningen på alla håll. Somframgått av redovisningar i massmedia, vilket också har refererats här ,så kommer enligt ett beslut verksamheten vid Horndalsverken attläggas ned i en första etapp och slutligt . Handelsstålsindu-strin, m. m. Handelsstålsinduslrin,m. ca200 personer som direkt berörs, och lillsammans med ASSLs beslul 1975 att sågeni skall avvecklas- vilket också sker i vår och berör nära 100 personer-är det ett förödande slag som riktas mot människorna som arbetar i företagen,mot orten och mot hela kommunen. Horndalsverkenägs av men utarrenderas till BoxholmsAB-dotterföretag lill AB Bruk. kontrakt går ut . Idelta läge är det tydligen så, att inget av företagen känner något primärtansvar för en fortsatt verksamhet i . Fackel har inte heller haft någraframgångar i de överläggningar som förevarit. Det uppkomna läget är synneriigenolyckligt och kan helt enkelt inte accepteras. Företagen måste ta ett gemensamtansvar och medverka till en fortsatt verksamhet i Horndalsverken, åtminstone iförsta hand tills utredning är klar och en klariäggandeframtidsinriktning i anslutning till denna utredning också har tagits. Kjell-OlofFeldt har redovisat som sin synpunkt att det är regeringens skyldighet alt nugå in och verkligen säga ifrån, att någon förändring inte kan ske förrän justdenna Geijerska utredning är klar. Jag vill bara erinra om alt den förändring iansvar för Horndalsverken som skedde 1972 var en förändring som gjordes underden förra regeringens tid. Det är det nu uppkomna läget i anslutning till attarrendet går ut, som har gjort situationen synnerligen besvärlig, i detavseendet alt man har svårt atl få fram en direkt ansvarskänsla hos någol av deberörda företagen. Jagvill därutöver tillägga att det som sägs i den redovisning som sker frånFagerstakoncernen, om alt det kan bli aktuellt all riva delar av Horndalsverkenför försäljning till ett u-land, är en förhastad åtgärd i en situation då manmåsle stanna till och pröva de förutsättningar som kan finnas och är möjliga.När säger att det är de 2 milj. kr. i årshyra som tarut av som har stjälpt förutsättningar atl fortsätta verksamhetendär, sä är del väl, enligt den redovisning jag har fält, inte hela sanningen.Jag tror det är andra saker som har varit avgörande när beslutade omsin förändring i . Men självfallel - det underströk jag också viddemonstrationen och sammankomsten i - måste del vara svårtför att hämta hem 2 miljoner från i arrende om verksamhetenläggs ner och hela bruket stannar. Då finns således ingen sådan möjlighet atthämta hem ens arrenden för Fagerstakoncernen. Detär lika olyckligt att ASSLs nedläggningsbeslut nu skall träda i kraft. Vi menaratl det finns anledning för att i den nya situationen ompröva sittnedläggningsbeslut. Del finns råvara, och det finns en hygglig såg. Alla måsteta sitt samhällsansvar i - också det statliga förelaget . Det ärgivetvis omöjligt för att komma ifrån sitt samhällsansvar i det här lägel,då del gäller människorna och bygden som sådan. Del är självklart atl ocksåalla näringspolitiska insatser bör sättas in för att rädda den utsatta bygden.Det gäller alt ge den verksamhet som finns forlsaila möjligheier, och detgäller naturligtvis också all få till stånd nyetablering av verksamhet som kanersätta eventuella förändringar av de verksamheler som finns. satsningpå den mindre företagsamheten som regeringen föreslagit och beslutatom och som ytlerligare kommer att förstärkas är synnerligen angelägen. Dettagör att det ändå i botlen kan finnas en optimistisk ton även i orter avHorndals typ. Lägetinom kommun när det gäller sysselsättningsutvecklingen inom denindustriella sektorn är synneriigen negativt. Det finns inte stora möjligheterlill alternativ sysselsättning. Kommunen i samarbete med länsmyndigheterna görstora ansträngningar för att öka sysselsättningen men utan någrastörre framgångar. Enstark manifestation för sysselsättningen i och för framtid varden demonstration som ägde rum i . Ca 1 000 personer deltog,och den resolution som antogs vill jag gärna instämma i. Jag skall också införkammaren redovisa innehållet. Resolutionen lyder som följer: "Ingennedläggning får ske förrän ersättningsindustrier hinner ordnas för bådaindustrierna, så att full sysselsättning för de hotade arbetstillfällenaanskaffas. Genomdet hårda svek de tongivande industrierna i har visat oss genom sinabeslut att upphöra med verksamheterna: Horndalsverken och , innebärdet att närmare 300 arbelstillföllen försvinner från orten. Detta är enkatastrof för samhället, som är helt beroende av denna sysselsättning. Därförkräver vi att regeringen måste se till att Horndalsverken skall drivas vidarelills utredning förde mindre stålverken är fullt klar, så atl detmed utgångspunkt från den går atl fatta beslul." Jag vill, herr lalman,helt instämma i delta. Handelsstålsindu -strin, m. m. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. (vpk) kortgenmäle: Som jag i mitt anförande klart gav vid handen gör vi från vpk:s sidaoss inga som helst illusioner om vad den borgeriiga regeringens stålpolilikegentligen avser. Men det kunde ju vara intressant att med utgångspunkl i vadKari sade känna regeringssidans företrädare litet på pulsen. KariBoo betonade ett avsnitt på s. 21 i utskottsbetänkandet som handlar om de mindrehandelsstålverkens situation. Utskottet understryker där vad som anförs ipropositionen, nämligen "det angelägna i att dessa verk även i framtidenkan bevara sin konkurrenskraft. Åtgärder som vidtar som elt led i sinstrukturomvandling får inte utformas så, att de leder till väsentligasvårigheler för de mindre verken." Manvill alltså med denna något krångliga skrivning ge sken av att man slår vakt omde mindre handelsstålverken. Del passar ju bra ihop med centerpartietsofficiella decentralism. Sedan bläddrar jag ensmula i samma utskottsbetänkande, bläddrar tillbaka Handelsstålsindu-strin, m. m. Där finner man följande allmänna syn på handelsslålsinduslrins villkor iEuropa i modern tid: "Produktionsteknikeninom stålindustrin har inte nämnvärt förändrats. Däremol harstordriftsfördelarna fått en allt slörre betydelse. För länder som i huvudsakär hänvisade till en relativt liten, svagt växande hemmamarknad kanstordriftens fördelar inte alltid tillgodogöras. För att detta skall kunna skemåste man i dessa länder räkna med en nedläggning av äldre enheter samtidigtsom man bygger upp nya anläggningar." Manskall alltså ä ena sidan bevara de små och äldre handelsstålsverken, å andrasidan skall man räkna med en utveckling som pä grund av stordriftsfördelarnagör del nödvändigt att lägga ned dem. Var någonslans mellan dessa fullständigtoförenliga yttranden, som på ett så elegant sätt slår ihjäl varandra, liggeregentligen regeringens politik? () kortgenmäle: konstaterade helt riktigt all en nedläggning av Domnarvetskulle fä förödande konsekvenser för . Sedan söker han tröst i attriksdagsbeslutet inte är någon låsning, han ställer sin förhoppning till deutredningar och analyser som pågår. Då vill jag ställa en fråga till förutsättningar gäller enligt för de här utredningarna? Är detatt skall bli företagsekonomiskt lönsaml? Är det alt delta kräver enbortralionalisering av ungefär 4 000jobb? Om inte, vilka förutsättningar skallman arbela med i de här utredningarna? Sedangjorde en annan träffande anmärkning när han sade atl det är eltförödande slag mot om Horndalsverkel och försvinner därifrån. Hansade att det läget inte kan accepteras. Han sade vidare atl del är företagensskyldighet alt medverka lill fortsatt verksamhet i . Men sedan kom enmystifikation. Han citerade vad jag sade i mitt inlägg, nämligen att jag ansågatt det var regeringens skyldighet atl gå in och se till alt Horndalsverkel kanfortsätta. Han sade sedan atl förändringen som har lett fram till dagenssituation skedde 1972. Därefter övergick han till alt tala om någonting annat.Då mäsiejag fråga: Om den här förändringen, som anser vara pä någotvis orsaken lill det som hände i är, skedde 1972, undandrar det den nu sittanderegeringen från dess ansvar? Betyder det atl inte tänkervidarebefordra till regeringen de karska ord som han fällt här i ? Detär tydligen inte regeringen som skall ta något ansvar. Han vill alt ansvaretskall stanna i företagen. KariBoo aren man med betydande inflytande i det slörsta regeringspartiet. Därför ärdel av intresse och betydelse hur han tänker utnyttja delta inflytande. Om detär så att han med sitt uttalande här gav den borgeriiga regeringen och sinpartivän något slags frisedel vad gäller utvecklingen i , dåvar det ett anmärkningsvärt uttalande gjorde. KARLBOO (c) kort genmäle: Jag vill säga till att han drar felaktiga slutsatser. Dehär två uttalandena i proposiiionen och utskotlsbetänkandet strider inte motvarandra. Självfallet kan man länka sig en strukturförändring där ocksåstordriftsfrågan kommer in i bilden, men därifrån lill att dra den definitivaslutsatsen att de äldre slålverken skulle vara de små och därmed de som skulleläggas ned är steget verkligen alltför långt, . Sedanvill jag förtydliga milt tidigare uttalande, om inte förstodinnebörden i det: Den förändring som skedde i , då gick inoch arrenderade bruk av , inträffade alltså under den tidigareregeringens tid. Jag vill ställa en fråga direkt till : Vilkenbedömning gjorde den dåvarande regeringen av den förändring i ansvaret förverksamheten i som dä skedde? Detvar ett tidsbegränsat arrende som går ut nästa är som då övertog. Vadhade den dåvarande regeringen för information och vilka propåer framlade manvid det tillfället? Jaganser del självklart att regeringen har anledning atl observera utvecklingenoch gä in när det är så stora förändringar som i och när del berör enbygd så oerhört starkt som den nu av de tvä förelagen beslutade förändringen iHorndal gör. Det underströk jag också i slutet av milt anförande. Närdet gäller konsekvenserna av att metallurgin eventuellt skulle försvinna frånDomnarvet vill jag understryka vad jag sade lidigare -det är en uiveckling somskulle få betydande konsekvenser för många gruvorter i . De bedömningarsom nu görs inom företagen får vi hoppas blir sådana att den malmbaseradeverksamheten i handelsstålverket i Domnarvet kan bestå. Handelsstålsindu-strin, m. m. JÖRNSVENSSON (vpk) kort genmäle: Låtmig med utgångspunkt från vad som står i utskoltsbetänkandet, som han stårbakom, förenkla frågan åt honom, så kanske jag kan fä elt rakare svar. Om man nu har den allmänna uppfattningen att stordriftsfördelarnanär det gäller handelsstålsinduslrin har avgörande betydelse, vill då representantenKari från det parti som uppger sig ha decentralismen på sitt program lalaom för mig vilka konsekvenser denna satsning pä slorieksför-delarna i den kommandestrukturomvandlingen kommer att fö? Vilka av de mindre handelsstålverken här iSverige kommer all drabbas av del? Vilka bruksorter får räkna med att drabbasav nedläggning? () kortgenmäle: Med någon möda lyckades jag dra ur en mycket viktigtuttalande, nämligen atl han anser att det är regeringens skyldighet alt gå in iHorndal. Jag lovar atl vi verkligen skall bevaka vad regeringen tarsig för. Vad den gör, bör den göra snart, skulle jag vilja påstå. Handelsstålsinduslrin,m. Däremot sällade sig till den långa rad avborgerliga talare som har försökt dra sig undan ansvaret förkonsekvenserna av innebörden i det beslut sorn snart skall fattas. Man sägerattman hoppas på att utredningarna skall leda till ett bra resultat. Man utgårifrån all några otrevliga saker inte skall inträffa. Men något som helst beskedtill företagsledningen i , till de representanter för arbetare ochtjänstemän som snart skall ta ställning, ger man inte. Något besked omhuruvida de skall ha en möjlighet att beakta de samhällsekonomiskakonsekvenserna, det öde som kommer atl drabba orter och län, och ha en vidarereferensram än den mycket snåla ram som har angivits i utredningoch som sluter upp bakom får man inte. Därför blir ansvaret dubbelti framtiden om och andra centerpartister som har talat här försökerhävda att ni har ställt upp för Domnarvet eller för eller för någonannan stålort, när ni inte har velat ge dem en enda chans att ta slällningutifrån den utgångspunkten atl företaget har stöd för alt ta socialaoch samhällsekonomiska hänsyn. Del ansvaret kommer att utkrävas av er. KARLBOO (c) kort genmäle: har liksom mänga andra socialdemokrater i debattenfört ett yvigare resonemang än vad det finns underiag för i de reservationersom finns fogade vid betänkandet. Jag har påvisat vad som står i reservationen2. Vilken betydelse har förslaget i den reservationen för ärendenas avgörande ? Jag vill inte förneka att vad som där skisseras kan vara av intresse, menjag vill understryka att regeringen självklart som helstkan återkomma till med förslag beträffande denna fråga. ville inte acceptera mitt resonemang om vad som står i propositionenoch betänkandet. Jag vill därför hänvisa till vad som står på s. 22 ibetänkandet: "Som framhålls ipropositionen------------------- hänger de problem som svensk handelsstålsindustribrottas med till slor del samman med de stordriflsför-delar som är förknippademed nuvarande processteknik. Utskottet underslryker vad industriministernanför i detta sammanhang om det angelägna i att utveckla nya metoder förstålframställning som är bättre anpassade för tillverkning i mindreanläggningar." Denpassusen bör begrunda. (apk): fattade beslut om byggandet av 80. Jagminns den dagen som en av de få dagar då man kunde sitta i kammaren och kännaslor glädje och tillfredsställelse över ett beslut som fattals. Det kändes somen högtidsdag för . Äntligen var de bestämmande instanserna, riksdagoch regering beredda att lämna en rejäl återbäring för allt vad detla länlämnat ifrån sig . Äntligen skulle ges en chans anbryta den koloniala strukturen. Ja, del tändes faktiskt enstråle av hopp. Hela kom atl präglas av Man såg det som utgångspunkten för en bred industriellutveckling av hela länet. Äntligen skulle vi få en chans alt på hemmaplanförädla råvarorna. Detblev en enorm byggrush, och den långa marschen bakåt när del gällerbefolkningssiffrorna bröts. på myckel länge ökadebefolkningstalet, bl. a. därför all ivångsförflyllade norrbottningar böoadeflytta hem igen. Del var människor, unga och gamla, som med enkel biljett säntsiväg till , , och andra storstäder, men som aldrigupphört att hoppas på att de skulle fä chansen att flytta hem igen. Eller för alllala med i "Drömmen i Babel": Handelsstålsindu -strin, m. m. AllBabels härlighet såg de men blundade i förakt. De längtade hem till sin egenstad och alll som var ödelagt. var de fria mot Kanaan gick deras tåg. Allt skulle de återuppbyggaoch bygga med villig håg. Allt skulle deskönare bygga och ingenting hade de glömt, nej ingenting hade de glömt. Menfattigt blev deras Mot del de i Babel drömt. Ja, fattigt känns del verkligen att uppleva dagens deball ochförväntade beslut. 1 stället för en stark utveckling av den statliga järn- ochstålindustrin med NJA och 80 som utgångspunkt ärdel nu frågan om attdelvis privalisera vårt lands enda slatliga järnverk. 1stallet för 2 300 nya jobb i den direkta produktionen för vi nu uppleva atttusentals jobb skall försvinna. I stället fören sammantagen sysselsättningseffektpä 8 000 nya jobb direkt och indirekt får Nortbotten nu uppleva hur allt flerblir arbetslösa. Kanman egentligen länka sig slörre svek mot en landsända än det som har begåttsmol ? År1976 fattade det nya beslutet om 80. Det innebar attbyggnationen av 80 förändrades till stälämnen per åri stället för 4, som en utbyggnad av valsverkskapacitelen skulle ske. 1botten läg alt denna förändring skulle ge lika många arbetstillfällen som vadsom angavs beslul och att det skulle bli ell melallurgiskl cenirum iLuleå. Blevdet 2 300 nya jobb? Blev det en utbyggnad av valsverkskapacitelen? Blev detnågot melallurgiskl cenirum? 8Riksdagens protokoll 1977/78:111-112 Handelsstålsindu-strin, m. m. Vi vel svaren. De är på samtliga frågor nej.Riksdagsbesluten har systematiskt saboterats, och skall projektetStålverk 80 fullständigt likvideras. Sveket skall alltså fullbordas! Iregeringens proposition använder man flera sidor för atl dödförklara Stålverk80 och motivera varför del nu är helt borta ur bilden. Ja, nu skall riksdagenanslå pengar för själva avrättningen. 1974 satt vi här i och fattadebeslul om 80. skall vi, enligt propositionens förslag, lämnaStatsföretag ett bidrag på 181,3 milj. kr. för en avveckling av projektet. Jagfinner del alarmerande att man inte heller i den socialdemokratiskapartimolionen reagerar mot avvecklingen och aktualiserar 80 i detlasammanhang. Har ni också nu kapitulerat? Men ändå säger ni ju i skildasammanhang atl bara socialdemokraierna kommer lillbaka lill maklen sä skallSiälverk 80 byggas. Vore det inte på sin plats att ge ett klart besked, nu närvi diskuierar den svenska stålindustrins framtida utformning. Blirdet ettbeslut om byggandet av 80, om ni kommer lillbaka i regeringsmaktenI979eller inte? Jag är övertygad om atl del finns ett stort inlresse för svaretpå den frågan - inte bara i . Arbetarpartietkommunisterna har i molionen 1733 ställt krav om atl 80 återupptas isill ursprungliga omfång och kompletteras med valsverk och andra åtgärder fören långtgående förädling. Vi gör det därför atl vi ser dessa åtgärder som dennaturiiga utgångspunkten för en planmässig industrialisering och en strukturellförändring av del norrbottniska näringslivet. Viframhåller i vår motion att regeringens förslag i väsentliga delar bygger påden utredning som lades fram av professor . Den utredningenär en partsinlaga frän en framträdande representant för storkapitalet. Den vardefensiv till sin karaktär och skräddarsydd för att passa del svenskasiålkapiialels intressen. Man förutser kallt att de ålgärder som föreslåskommer atl leda till minskad sysselsättning med över 4 000 personer under femär. Här finns ingenling klart angivet om hur alla dessa skall beredas nysysselsättning. På del planet rör sig regeringen i proposiiionen medsynnerligen luftiga formuleringar om utbildningsprogram och andra ickekonkretiserade åtgärder för alt "stärka möjligheterna för den personal somberörs alt erhålla nya arbetsuppgifter". Detlåler föga betryggande för dem som går med hjärtat i halsgropen av rädslaför att mista sina jobb i , , , , , påorterna inom gruvnäringen och på andra plalser. Vadhar regeringen för nya jobb atl erbjuda? Jag tycker att det är ettansländighetskrav all man klargör den frågan i samband med all man lägger framell förslag som innebär all minsl 4 000 människor inom stålbranschen blirarbetslösa. Man finner visserligen i proposiiionen välvilliga formuleringar omalt man måsle salsa på nya sysselsällningsskapande ålgärder, men ulvecklingenhittills förskräcker. De svikna löftena om 2 300 nya jobb i visar vad ordkan vara värda, när del verkligen gäller. Det stårklart atl svensk stålindustri i sin helhet befinner sig i en mycket allvarligsituation. Krisen är i slor utsträckning självförvållad av den svenskastorfinansen, och dess verkningar drabbar främst arbetarklassen, men ocksåSverige som industrination betraktad. I proposiiionen snuddar man vid orsakenlill branschens svårigheter, men inte myckel mer. Del framhålls alt andraländer har modernare produktionsutrustning och all man där i slörreutsträckning har gäll in för stordrift och teknisk utveckling. Man nämner Japansom exempel. Javisst, svensk stålindustri har kommit i bakvatten. Jo, därför attdet svenska slälkapitalet inte har satsat tillräckligt pä uteckling ulan nöjtsig med atl ta hand om vinsterna under många goda år och på så sätt kört ner desvenska anläggningarna. Propositionens slulsals borde mol den bakgrunden hablivit dels atl man inom svensk stålindustri nu måste satsa djärvt påforskning, utbyggnad och en långt driven förädling för all kunna möla deninlernationella konkurrensen, dels atl man måste ta ifrån profitörerna derasmakt och ägande. Mensä är icke fallet. Propositionens linje är defensiv och innebär ett avtal påstorfinansens villkor, den storfinans som bär ansvaret för den nuvarandekrisen. har dess loppar kommit i det läget alt det är lämpligt alt gå sammanmed staten. Den tanken aktualiserades aldrig dä det gick bra och man kammade inde stora vinsterna. Den överenskommelse som är föreslagen innebär altstorfinansen smiter undan ansvaret och konsekvenserna och alt staten belalaraffären. Det är verkligen en magstark politik. Detriktiga vore i stället atl hela branschen nationaliserades och fick en nyinriktning. Det som föreslås ske är bara atl Slora , ochNJA slås ihop och an delar av företagen avvecklas. NJA tilldelas rollen sområslålsproducent och blir en filial lill en slor koncern. Man kommer med lillvisshet gränsande sannolikhet att gå vidare pä den dåliga iraditionella vägennär det gäller politiken gentemot NJA. Företagel tilldelas det minsl lönsamma,och russinen i kakan tar andra hand om - precis som lidigare. För NJA kan dethär trepartssamlaget sluta med en omfamning lill döds. blir av med metallurgin och skall salsa pä tunnplåt, och fårgrovplålen. Viiir självfallet inte motståndare till en samordning av den svenskastålindustrin, tvärtom. Men en sådan samordning bör inte ske inom ramen för ellblandekonomiskt missfoster, där privatkapitalet de facio får en avgörandeinflytande. Staten får enligt förslaget stå för fiolerna, men utan atl hatillförsäkrat sig en majoritetsställning. Avtalet är dessutom skrivet så alt deprivata, närde finner det lämpligt, kan lösa ut sig ur bolaget på fördelaktigavillkor. De är sanneriigen helgarderade, trots alla sina lidigareförsyndel-ser. Arbetarpartietkommunisterna föreslår i sin motion att hela branschen nationaliseras och atten ny, utifrån hela samhällets synpunkl genomtänkt stålpolitik utformas. Medstålbranschen avser vi ogkså specialslålsindustrin. Allt detta bör överläs'avsamhället och privatkapitalet ställas åt sidan. stålpolilik måste utformas så, alt den blir till största möjliga nylla förde arbetande människorna och de regioner som är beroende av branschens Handelsstålsindu-strin, m. m. Handelsstålsinduslrin,m. utveckling.Det får inte innebära all bruksorter offras och all människor kastas ut iarbetslöshet. Huvudinriktningeni framliden måste bl i en långt driven förädling som ger flera arbetstillfällenpä satsat kapital. Den svenska malmen måsle göras säljbar och vinslgivande föreexport, och del var också den konsirukiiva tanken bakom 80.