prot · G109135 · 1977-12-31 00:00:00 — Mitt inlägg kommer attbegränsas till det avsnitt som rör bostadsbidragen och bostadstilläggen. Vpkhar tvingats acceptera bostadsbidrag som ett medel atl klaraboendekostnaderna för en allt större andel av hushållen, även om vi anser altdet inte ger en tillfredsställande lösning med tanke pä de ständigtstigande hyrorna. Med nuvarande bostadspolitik hamnar bostadsbidragen slutligeni spekulationskarusellen i människors behov av bostad. Bostadsbidragen utgör,trots de positiva effekterna i övrigt, en garanti för bygg-, mark-ochbankkapitalets profiter och gör det i själva verket lättare alt ta ut orimligthöga hyror. Dagensbostadssituation utmärks av växande köer av bostadssökande. Trots statsrådetFriggebos försäkran att vi har den högsia bostadsstandarden i väriden har vikvar en stor andel omoderna och dåliga bostäder som fortfarande bebos och entrångboddhet som vi inte lyckas råda bot på, vilket Anslagtill bostadsbyggande, m. m. tyvärrgör bostadsbidragen nödvändiga. Alla undersökningar visar att det är deekonomiskt svaga i samhället och de äldre som har den lägsta bostadsstandarden. Enav de främsta uppgifterna i bostadspolitiken måste gälla att alla som så önskaroavsett familjeförhållanden kan disponera en anpassad lägenhet till överkomligakostnader ulan anlitande av särskilda bidrag. Men i avvaktan på en sådanlösning är del nödvändigt att genomföra förändringar och förbättringar av denuvrande bostadsbidragen. En viktig förändring som vpk framförtförslag om är all staten tar över hela kostnaden för bostadstilläggen, della avflera skäl: dels därför alt slörre delen utgörs av statliga bidrag,dels därför atl det är en krånglig, kostsam och byråkratisk administration medetl delat ansvar. Ettstatligt övertagande av bostadsbidragen kunde leda till en förbättring avkommunernas ekonomi men framför allt till en större rättvisa, eftersom debidragsberättigade inte är jämnt fördelade mellan de olika kommunerna.Pensionärerna drabbas extra hårt och orättvist beroende på att bostadsbidragentill större delen är kommunala och därtill olika frän kommun lill kommun.Stockholms kommun är, som här sagts, ett föredöme, då man oreserverat ger heltbostadsbidrag utan hyrestak för en lägenhet om två rum och kök. För slörrelägenheter sker en avtrappning. Men del kan också skapa problem, då valmöjlighetenför bosläder är starkt begränsad genom bostads-brislen. Många sitter enligtegen uppfattning i en onödigt stor lägenhet när barnen flyttat ut, men devarken kan eller vill byta därför att de då också tvingas byta bostadsområde.Och ofta blir inle heller bostadskostnaden lägre för en mindre lägenhet inybebyggelse. Ennaturlig röriighet på bostadsmarknaden hindras av bostadsbrist och dåligplanering av våra bostadsområden. I mänga kommuner är också bostadsbidragenmycket lågt tilltagna och läcker på intet sätt de ökade bostadskostnaderna.Visseriigen skall, som statsrådet sagl, bostadskostnaderna ge utslagpä konsumentprisindex, som reglerar basbelopp och pensioner, men de senasteåren har hyrorna stigit snabbare än levnadskostnadsindex, vilket inneburit attkompensationen släpat efter och köpkraften för många ytteriigare urholkats. Jagskall, herr talman, inte föriänga debatten genom att närmare gå in på desiffror som motiverar de konkreta förslag som ställs i vpk-motionerna eller påutskotlsmajorilelens motiveringar för avslag pä våra yrkanden. Det är bara attkonstatera alt vi har helt olika uppfattning i bostadspolitiken i stort. Jagkan hänvisa till de inlägg som gjorts av vpk:s representanter i dagensbostadsdebatt, varav klart framgått att den enda möjligheten till en totalrättvisa på bostadsmarknaden är en i grunden förändrad bostadspolitik med densociala inriktning som är nödvändig för en rättvis fördelning av såvälbostadskostnader som bostadsstandard. Deförändringar på bidragssidan som statsrådet hänvisade lill anser viinle vara tillräckliga med vetskap om hyresutvecklingen, som är anledningentill motionerna. Sammantagna utgör yrkandena i moiionerna 491 och 496, som jaghär yrkar bifall till, förslag till ökade möjligheter för de sämstställda i samhället att förbättra sin bostadsstandard. Man kan exempelvis intebeteckna det som förbättringar atl man lägger pä i den ena änden men tartillbaka i den andra, vilket sker om man som man höjer inkomsttaketoch hyrestaket för bidrag också höjer den nedre hyresgränsen - della med tankepå vilka som bor i de dåliga och omoderna lägenheterna. En punkt i motion 491 vill jag ändå ägna några ord. Det gäller enbestämmelse som drabbar vissa ungdomar mellan 17 och 18 är och som innebär enorättvisa som borde rättas till. Den som inte har nätt 18-årsgränsenmen som har egen bostad har inle rätt till bostadsbidrag annal än underförutsättning att han eller hon har egna barn. Bor ungdomarna kvar hemmaerhåller inte heller förälder bidrag längre än t. o. m. det år de uppnår16-årsålder. Vpkhar yrkat en ändring som innebär en anpassning till den verklighet vi i daglever i, där ungdomar i allt större omfattning är självförsörjande och sökeregna lägenheter i en lidigare ålder. Att hänvisa bostadssökande ungdomar allförsöka hitta någon snäll tant att bo hos är ingen godtagbar lösning. Vi kaninte fortsätta atl på olika områden i samhällslivet diskriminera ungdomen närdet gäller självklara rättigheter. Meddetla, herr talman, yrkar jag bifall till samtliga vpk-molioner i debelänkanden som behandlar bostadspolitiken. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. i Slockholm(fp): För handikappade människor är alltför ofta bristen på en lämplig bostaddet stora hindret för ett liv iite i samhället. Själva handikappet - det kanvara ett rörelsehinder, utvecklingsstörning, synskada eller någonting annat -är isolerande i sig. Till detta kommer alt bostadsformen ofta skapar beroendeoch isolering. Specielltstora är problemen för de handikappade som är i behov av service dygnet om, somär beroende av tillgång till hjälp under alla dygnets timmar. Om detta har jagväckt en motion. Delfinns ungdomar som känt sig tvingade att fortsätta en utbildning som deegentligen varit ointresserade av bara för alt vara garanterade en bostad vidskolan. Vi har exempel på unga människor som hänvisats till långvärden, därföralt kommunerna inle kunnat ställa upp med handikappbostäder med service. Variationenmellan olika kommuner när det gäller den standard man kan erbjuda handikappade människorär myckel stor. Alt ha en bostad som är anpassad till handikappet borde vara enrättighet. Det är det inte . Trotskrav under flera är från handikapprörelsen har det inte i alla kommuner gjortsinventeringar av behovet av handikappbostäder och av tillgången på sådana. Defå kommuner som giorl sådana inventeringar har kunnat visa på en gapande klyftamellan behov och verklighet. Här skulle behövas ett beslutsunderiag i form aven riksomfattande inventering. Nusäger utskottet att det är kommunernas uppgift alt göra en sådan inventering.Det är klan att vi får förutsätta att de bostadssociala invente- Anslagtill bostadsbyggande, m. m. ringarsom kan vara kopplade till kommunernas bostadsförsörjningsprogram verkligenkommer att innefatta en ordentlig inventering av behovet av handikappbostäder,också sådana med service. Men det är då viktigt att alla kommuner användersamma mättstock, att undersökningarna också inkluderar servicebehovet och attvi för garantier för att sådana inventeringar och undersökningar sker i allakommuner. Därför behövs det rekommendationer från regeringen ochbostadsstyrelsen på denna punkt. Jag har inget yrkande. Men jag tror att det är nödvändigt alt vifår normer som styr produktionen, så att vi för en snabb utbyggnad av bostädersom inte bara är handikappanpassade rent fysiskt utan också har en högservicegrad. Det får inte fortsätta sä, att handikappade ungdomar tvingas in pälångvård därför att kommunerna inte kan ställa upp med handikappbostäder. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Jag har begärt ordet för att få tillfälle all betona viklen av allbostadsdepartementet äntligen tar sig an frågan om äldreboendel. Det saknasmycket påtagligt en samordning och ledning av utvecklingen på detla område fränregeringens sida. Många myndigheter har delansvar - det gäller både päriksplanet och ute i kommunerna. De boendeformer som utnyttjas involverar ocksåde sociala myndigheterna och faktiskt också sjukvårdens huvudmän. Olikastatsbidrag både för byggandet och för stöd till de boende har inte samordnatstillräckligt. Det uppstår inte sällan villrådighet ute i kommunerna inför vilkabostadsformer man skall satsa på för de äldre, då man vill utnyttja alla bidragmaximall både för kommunens och för de boendes räkning. Det gör att mängairrationella former av boende på det sättet uppstår. Jagvill för min del också starkt ifrågasätta en hel del av de äldrebosläder som fn. kommer till både i vad det gäller storiek och i vad det gällerutrustningsdetaljer, t. ex. i kök. Redanår 1976 begärde i enlighet med ett enhälligt utskottsbetänkande enöversiktlig karlläggning, som skulle vara utgångspunkten för en diskussion omlämpliga bostadsformer för de äldre. Denna kartläggning har äntligen kommitlill stånd via sektionen för arkitektur vid Tekniska högskolan i . Desschef , som f ö. själv hade aktualiserat dessa frågor,har orl denna kartläggning eller i varje fall varit med i ledningen. Hon harinte haft särskilt lång lid pä sig - hon fick uppdraget först ,alltså en avsevärd tid efter det atl hade fattat beslut. Men dennarapport är utomordentligt intressant. Jag vill nu bara uttrycka förhoppningenall den verkligen leder till några konkreta åtgärder. BostadsministerElvy har på frågor i vid ett par tillfälleii svaratatt man skulle ta itu med de här sakerna när olika utredningar skulle jag vilja fråga: Finns det några fler utredningar somskall avslutas innan man kommer att göra någonting? Kan man nu tro attbostadsdepartementet kommer att ta inititativ föratt få till stånd diskussionermed kommuner, med landsting, med , med , medKommunförbundet, med , med olika byggare, med pensionärernasorganisationer och andra som alla är intresserade av att det här kommer tillstånd någonting? Denkommentar som statsrådet gjort till den här rapporten tycker jagnärmast tyder på att hon hoppas att kommunerna skall beakta rapporten. Jag hadeför min del trott atl rapporten skulle intressera även departementet. Jagskulle bli ytterst glad om statsrådet ville yppa någonting av vad manämnar göra i departementet pä den här punkten. Handlingskraften i departementethar verkligen inte varit särskilt uttalad i dessa frågor. Majoriteten icivilutskottet tycks vara alldeles nöjd med den takt som departementet håller.Men jag kan försäkra att det är många andra -organisationer och enskilda - sominle är nöjda. Deäldres antal ökar betydligt vartenda år. Bostadsräkningarna visar alt de äldrebor sämst av alla i värt land. Det behövs riktlinjer för hur man skall kommatill rätta med alla problemen. Det skulle vara ytterst tacknämligt om nu någon- statsrådet eller talesmannen för utskottet - ville göra ett uttalande som kange en vägledning för oss som vill att någonting skall hända på den här punkien.Jag ställer frågan och förväntar mig att jag får någon form av svar somvi kan lita till. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Lål mig bara få göra några kommentarer till debatten och svara på endel av de frågor som har ställts. Beträffandebostadsbidragen kommer det enligt de förslag som ligger i budgetpropositionenatl totalt ske ökade utbetalningar med ca 150 milj. kr. Det måste naturligtvis innebäraförbättringar för människor, framför allt för dem som bäst behöver det, eftersom vi inom bidragssystemei prioriteratdem med låga inkomster, hög försörjningsbörda och höga boendekostnader.Socialdemokraterna vill späda på litet grand och gör det för de merinkomslstarka inom bosladsbidragssyslemet och ger, likaså i relativa termer,mer åt hushåll med färre barn än hushåll med fler barn. Den inriktning som vårtförslag har i fråga om bostadsbidragen innebär naturiigtvis klara förbältringarför de sämst ställda grupperna. Maj-LisLandberg kommenterade en del skrivningar i ochbostadsdepartementets förslag vad gäller Iwstadsförmed-lingarnas möjligheteratl arbeta. Lät mig säga att man inte skall se konspiration i allting. Del förekommerfaktiskt ibland olyckshändelser som gör atl del inte sker en exakt koppling iolika departements skrivningar om samma sak, och det här är ett sådantolycksfall i arbetet. Jag har tidigare i ett interpellationssvar sagt att viarbetar med den inriktningen att kunna lägga fram ett förslag som kan träda ikraft , och del är vad som gäller. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Sä en liten kommentar lill , som togväldigt illa vid sig tidigare. Det är riktigt att har stött deförslag som har lagts fram. Det har naturiigtvis sin grund iregeringsförklaringen, där regeringen har kommit överens om vilkenbostadspolitik som skall föras. Men det är inte och har aldrig varit någonhemlighet att gärna skulle ha sett atl den regeringsförklaringensåg annoriunda ut. Det innebär att stöder bostadspolitiken, men destyr den inte. Jag tycker inte att det är någonting som skallskämmas för. Tvärtom kan jag ge dem en eloge för atl de står för vad vi en gångkommit fram till genom förhandlingar. Men det är fulll klart att moderaternagärna skulle se en annan inriktning på bostadspolitiken. DeUa gör alt del blirnödvändigt för mig att avvisa socialdemokraternas påstående om att en litengrupp i den parlamentariskt sammansatta skulle styrabostadspolitiken. BirgittaDahl säger att hon upplever del som om skulle vilja omfamnasocialdemokraterna i fråga om bostadspolitiken, och hon inviterar dem attställa sig bakom socialdemokralernas förslag. Men det är inte ensocialdemokratisk regering som lägger fram förslag i , ulan en annanregering. Det har varit intressant att notera hur litel i sakreservationema skiljer sig från de förslag som regeringen har lagt fram.Visseriigen finns det en mängd reservationer, men i sak innehåller de intespeciellt mycket. AnnaLisa tog upp åldringarnas boende. har begärt enredovisning, och den är nu klar, vilket har sagts fiera gånger lidigare fråndenna talarstolen mängd utredningsmaterial finns i pensionärsutredningen, isocialutredningen och i denna kartläggning. Vi har i uppdrag atl se påförbättringslångivningen och annal sådant. Självfallet måste det inomregeringen ske en samordnad beredning när det gäller samtliga dessa frågor, somju nära berör varandra. (vpk): Statsrådet säger att de ökade utbetalningarna på 150 milj. kr.i bostadsbidrag naturligtvis måste innebära förbättringar förde sämst ställda.Men är det så säkert? Det finns mänga aspekter på hur ekonomiska beslut kanverka. Jag kan nämna att exempelvis de höjningar av olika taxor och avgiftersom kommunerna genomför drabbar hyresgästerna hårt. Dessa höjningar har i mångafall blivit en metod atl bakvägen beskatta hyresgästerna. Man har i debattenom verkningarna, som blir kännbarast för vanliga lönearbetare, sökt komma medargument som skall skymma bort detla. Man har t.o. m. sökt ge taxehöjningarnasociala motiv. De påstås sålunda ha' inkomstutjämnande effekter, eftersom delågavlönade kan kompenseras just med höjda bostadsbidrag. Vitycker atl detta är en underiig skaltefilosofi. Det måste naturiigtvis vara enoacceptabel ekonomisk politik att medvetet göra alll fler människor beroende avbostadsbidrag och sociala bidrag. I stället måsle man eftersträva alt dearbetande får sådana löner att de kan klara sina hyror utan bostadsbidrag. Detär i varje fall vpk:s uppfattning. Jag förstår att det behövs en samordnad beredning. Men vad jag är merintresserad av är att denna samordnade beredning ger något resultat, somriksdagen kommer att märka. utföste sig bostadsministern att inom etl halvår lämna besked lill om vilka ålgärder somskulle vidtas för att få i gång en pä debatt fotad planering och initiativ avolika slag ut till alla dem som sysslar med detta. Det var alltså för mer änett år sedan. får vi höra att det skall ske en gemensam beredning. Men, somsagt, kommer den att leda lill någonting som medför ålgärder för ett annat ochbättre äldreboende? Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Överiäggningen var härmedslutad. TALMANNEN:Propositioner ställs först särskilt beträffande utskottets motivering såvittavser målen för bostadspolitiken och konsekvenserna av ett ökat småhusbyggande.Därefter företas utskottets hemställan och därtill hörande motivering tillavgörande momentvis. Propositionergavs pä godkännande av dels utskottets motivering, dels utskottets motiveringmed det tillägg som föreslagits i reservationen nr 1 av Per m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan PerBergman begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren godkänner civilutskotlets motivering i betänkandet nr 27beträffande målen för bostadspolitiken röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarengodkänt utskottets motivering med det tillägg som föreslagits i reservationennr 1 av Per m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Per Bergmanbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 163 Nej - 151 Konsekvensernaav ert ökat småhusbyggande Propositionergavs på godkännande av dels utskottets motivering, dels den i reservationen nr2 av Per m. fl. anförda motiveringen, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan Per begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Densom vill att kammaren godkänner civilutskottets motivering i betänkandet nr 27beträffande konsekvenserna av ett ökat småhusbyggande röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarengodkänt den i reservationen nr 2 av Per m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Per Bergmanbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 163 Nej - 152 Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 856 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 27 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 856 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Inga Lantzbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motionen nr857 av . i motsvarande del samt 3:o) utskottets hemställan med den ändring därisom föranleddes av bifall till moiionen nr 1367 av och motsvarande del, och förklarades den förstnämnda propositionen vara medövervägande ja besvarad. Då begärde votering upptogs förbestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, avvilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Ienlighet härmed blev följande voteringsproposilion uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 27 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifall till motionen nr 857 av m.fl. i Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då ToreClaeson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motionen nr 857 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 27 mom. 4 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifall till motionen nr 857 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då ToreClaeson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 301 Nej - 13 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Propositionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 3 av PerBergman m. fl. samt 3:o) motionerna nr 272 av m. fl. samt nr 1367av och i motsvarande 8Riksdagens prolokoll 1977/78:134-135 Anslagtill bostadsbyggande, m.m. delar,och förklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad.Då Per begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionenånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärt voteringbelräffande kontrapropositionen upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angående civilutskottetshemställan i betänkandet nr 27 mom. 7 antar reservationen nr 3 av PerBergman m. fl. den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit motionerna nr 272 av LarsWerner m. fl. saml nr 1367 av och Lövenborg i motsvarandedelar. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä ToreClaeson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 1 enlighet härmed blev följandevoteringsproposilion uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 27 mom. 7 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av Per Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Per Bergmanbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 av PerBergman m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan Per begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottels hemställan i betänkandet nr 27 mom. 8 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av Per Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Per Bergmanbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall lill motionen nr 857 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 27 mom. 10 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifall till motionen nr857 av m.fl. i Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen.