prot · G109146 · 1977-12-31 00:00:00 — inte fö om vi använde pengarna på annat säll. Jag vill inte pä något sätt påstå atl vi skall göra så, men jag lycker alt det kan vara intressant i alla fall att Trafikpoliliken m. m. nämna några siffror. Vihar I olönsamma järnvägar. På dem körs tre ä fyra dubbellurer per dag.Det är alltså en ganska liten trafik, men den kostar 715 milj. kr. Om vi istället överför denna trafik lill buss och .sätter målet så högt som 12dubbellurer per dag - vilket är ganska myckel men vad folk behöver för atlkunna uträtta sina ärenden i tätorterna, besöka doktorn eller tandläkaren,handla, hälsa på en moster osv. -vad skulle dessa 1 kosta? Jo, deskulle kosta ungefär 480 milj. kr. , om vi inte log någon avgift av demänniskor som utnyttjade dessa bussar. För 480 miljoner av de 715 miljonernaskulle vi fö 12 dubbellurer per dag på etl linjenät av 1 och kunnalillhandahålla den trafiken gratis. Jagvill inte på något säu atl ni skall tro att jag vill genomföra en sådan ändringeller rekommendera er att göra del. Jag vill bara liksom visa att det iblandkan löna sig att fundera litet på om vi använder pengarna på det meslförnuftiga sättet och om vi gör den allmänhet som har behov av kollektivtrafikden slörsla tjänsten genom att hålla fasl vid den metod som vi harbegagnat. Om vi för 480 milj. kr. kan fö ett sådant här fantastiskttrafikulbud, har vi ju av de 715 miljonerna 235 miljoner över, med vilka viskulle kunna göra en massa fina insatser för handikappade, gamla ochskolungdomar. Jag skall inte fördjupa mig i detta. Men när jag har sett dessasiffror och räknal på dem, var det rätt intressant atl få delge mina vänner ikammaren resultatet av funderingarna. Märk väl, de är inte orealistiska ulanhelt realisliska. SvenMellqvist sade att dröjsmålet med den trafikpolitiska propositionen har varittill nackdel för järnvägstrafikens ulveckling, alltså i moLsats till BertilZachrisson som framhöll all alla utredningar är passé. Jag skulle vilja frågaSven : Vad menas med della uttalande? Kan jag fö ell svar på denfrågan i konkreta termer? Tala om pä vilket säll järnvägens utveckling här ilandel under de etl och etl halvt år som denna regering suttit har blivit såförskräckligt dålig och så lidande av att vi inte lagt fram denna proposition!Tala om detta i konkreia termer! Begagna inte några fraser utan tala om påvilka punklerdel harblivit en sådan försämring av järnvägens ulveckling! Jag ärmycket intresserad av att fö veta detta, för jag vill naturligtvis genast rättalill bristerna. Sanningen,som jag ser det, är atl SJ har utvecklats kolossalt. SJ harinfört de styva tidtabellerna med elt låg varje timme på fasta minutslag mellanSiockholm och , och , och samt i andraförbindelser, vilket har medfört att SJ blivit mer lättåtkomligt förtrafikanterna. Räknalpå Irafiksiffror har anlalel resande ökat med 20 96 - i en kontinuerlig stegring - vilket är uiomordeniligt glädjande. Jag har därför 125 Nr 146 väldigl svårl au förstå vad menar med altjärnvägstrafikens Torsdaeen den utvecklinghar blivit så lidande för au vi på elt och etl halvt är inte har lagt 18 mai 1978 '""'' irafikpoliliska propositionen. Tacksam för svar! Såsäger reservanterna att det gäller alt vidta åtgärder för alt utveckla den Ja visst, del är vi hell överens om. Men jag vill inte vela av ijj IJ.J några tvångsåtgärder-till skillnad från , somjag antarvill det, lika väl som han vill detför att begränsa privatbilismen i städerna. Jag vill också begränsaprivatbilismen, men jag skulle vilja all det gjordes på det säliei allkommunerna lillhandahåller en kollekiivtrafik, som är så alirakliv attmänniskorna av omtanke om sitt egel bäsla söker sig till den i stället för atlåka i egen bil. Kollektivtrafikenskall vara attraktiv i fråga om snabbhet - korta restider och lättframkomlighelalltså - i fråga om turtäthet, i fråga om linjedragning som gör att man fårkorta avstånd till hållplatserna, osv. Kanske bör den i någon mån varaattraktiv med hänsyn till priset, men del tror jag är av sekundär betydelse.Den som har råd atl silta och åka i sin egen bil flera mil harnaturligtvis råd att betala bråkdelen av den kostnaden för alt åka kollektivt.Jag tror inte alls atl man främjar kollektivtrafiken genom att hålla för lågapriser. Då hamnar man ju i del läget atl man inte har råd atl görainvesteringar, inte har råd atl utveckla trafiken. Då blir del stagnation, ochdet kan inte vara lyckligt. skall öppna en ny fabriksanläggning i , och där kommer manatl presentera de innovationer som har gjorts för alt få en bekväm ochhandikappanpassad busslrafik. Det är etl myckel iniressanl projekt som harulvecklals och som vi från departementets sida med stortintresse har studerat. Det är min förhoppning att viskall kunna medverka lillatt någon kommun etablerar sysiemel i full skala, så alt vi fär erfarenheter avdet. Delär etl sätt för regeringen alt främja den kollekliva trafikens utveckling.Andra sätt är naturligtvis alt SJ för tillräckligt stor vagnpark för alt kunnata emot det ökande antalet passagerare. De150 nya personvagnar som skall byggas på Verkstad och som har bliviiså kriiiserade kommer, del försäkrar jag er, närde väl är i irafik alt visa sigvara oerhört myckel bekvämare - både alt komma in i och ur och all åka i - ängamla järnvägsvagnar är. De har fått dålig PR på grund av atl människor harskaffai sig förhasiade uppfauningar om dem utan atl ha sen dem. Jag har senmodellen i full skala, och jag är övertygad om att det är en vagntyp som kommeratt göra det mycket lättare för människor, även människor med rörelsehinder,att åka tåg än det någonsin har varit tidigare. Vagnarna är inte fullständigthandikappanpassde för rullstolsbundna, men regeringen har givit SJ i uppdrag att utveckla en handikappanpassad järnvägsvagn. Delhåller man på med, och jag följer arbelel. Man säger alt vi är sålångt efter här i landel. Ja, del kan hända alt det finns andra länder som har varitföre , men det må väl inte vara den 126 nuvarande regeringens fel alt vi är efter idet här fallet.Emellertid ärjag intesäker på att de svenska handikapporganisationerna skulle gilla t. ex. dennorska vagnen. Där är del ett kategoriåkande som inte alls överensstämmer medde krav som åtminstone framförts til) mig av handikapporganisationerna. Dessavill all de rullstolsbundna skall åka tillsammans med människor med vanligrörelsefrihet. Det är efter den modellen vi håller på alt utforma den nyavagnen, inte som en kategorivagn där bara rullstolsbundna föses in ensamma. Närdet gäller godstrafiken är det självfallet angeläget att vi försöker få såmycket som möjligt av del tunga, långväga godset på järnväg. Jag delar där hellBertil Måbrinks uppfattning, och jag tror ingen vill motsäga oss. Men vi har en etablerad situation som uppställ efter några årtiondens ulveckling, ochvi må väl medge att del inte är län atl ändra den och plötsligt göra något heltannat. Man för försöka atl få över en allt störredel av trafikökningen, ökningen av transportarbetet, lill rälsbunden trafik.Men vart skulle det ta vägen om vi genom mer eller mindre hårdatvångsingripanden försökte stoppa lastbilstrafiken? Del skulle vara dömt atlmisslyckas,och ingen skall påräkna attjag vill medverka i någol sådant. Däremotbör vi försöka locka över så myckel som möjligt av transportökningen varje ärtill rälsbunden irafik. Då kommer del att ge ett gott resultat. Jagkanske inte har så mycket tid kvar , men jag får väl ålerkomma. Jag skulledock vilja nämna att på en annan nivå inom trafikpolitiken, nämligenbelräffande luftfarten, kommer en utredning att tillkallas inom de närmasteveckorna för all se över vissa frågor som rör luftfartspoliliken. Direktiven ärf n. föremål för behandling i . Jag räknar med all pådel säUei kunna få underlag för förslag lill , de ekonomiska relationerna mellan stal, kommun ochlandsting för flygplatserna och en rad andra vikliga frågor. Det är angelägelatt vi får elt inrikes flyglinjenät, som tillgodoser människornas behov och somär så konstruerat alt man kan hålla en prispolitik som gör alt även andramänniskor än s. k. port följ bära re kan utnyttja del. BertilMåbrink ställde fem frågor till mig. Han läste upp dem mycket snabbt, men jagfö ilar snabbi och skri ver snabbi, så jag tror all jag har fått med det mesta. Hanfrågar när den trafikpolitiska propositionen kommer. Jag har fiera gånger sagtatt den kommer i börian av . Att den inte kan komma lidigare beror päatt vi rimligtvis måste vänta på att fö trafikpolitiska utredningens sistabelänkande remissbehandlai. Remissmyndigheterna för sex månadei på sig, ochsedan behöver vi någon månad i departementet för att göra det färdigt. Denandra frågan: Vad vill regeringen föreslå för riktlinjer föratt begränsabilismen i tätorterna? Jaghar redan sagl att tvångsåtgärder är mig främmande. Naluriigtvis finns detvissa regler som måste tillämpas, men i stort sett gäller det alttillhandahålla etl kollektivt trafiksystem som är så attraktivt alt människorav egen drift förslår alt del är bättre all använda det för de rutinmässiga Trafikpolitiken, ni. Trafikpolitiken, 111. m. pendelresornatill och från jobbet. Dentredje frågan: Vilka åtgärder vill man vidta för alt minska den lungalastbilstrafiken och överföra de lunga transporterna till järnväg? Det harjagredan svarat på. Denfjärde frågan: Hur ställer sig regeringen till utvecklingen av de inrevattenvägarna? Ja, det är naluriigtvis lockande atl länka sig, särskilt efteratt ha sett de mellaneuropeiska vattenvägarnas enorma trafikkapacitet ochenergibesparande transportsystem. Men skillnaden är atl där nere har man ingenvinter. Man har ingen is och alltså inga sådana svårigheier som den för med sigi våra trånga kanaler. Därför är det inte så lätt all här an vända de inrevattenvägarna för reguljära nyttotransporter, i vart fall inte årel om. Och kanman inte använda dem årel om, måste vi ha elt alternativt system förvintern,och då blir det svårt att göra transporterna lönsamma. Denfemte frågan gällde handikappanpassningen och den kollektiva trafiken. Denfrågan har jag redan svarat på och kan således här hoppa över den. Såhärvi dä min gamle vän . Först vill jag fråga honom vad han menarmed attjag har lovat SJ 575 milj. kr. i mina uttalanden på olika ställen här ilandet. Del fordrar en förklaring. Sådana lösi ulkaslade påståenden kan mangivelvis inte la på allvar. Sedanmåsie jag säga all särskill konsirukliv är opposilionen inte, men BertilZachrisson är desto mera receptiv. Del är egenlligen beundransvärt hur han harsugit åt sig, vad han kommer ihåg och hur han delger kammarens ledamöter en raduppgifter frän tal som jag har hållit -delvisnaluriigtvis med mer eller mindre inbyggd kritik mot den gamla regeringen. Jaghar t. ex. talat om bristen på samverkan mellan stadsplanering ochtrafikplanering. Det är en gammal synd i det svenska samhällel, och egentligenfinns det bara en enda tätort i detta land som kan uppvisa en mönstergillsamordning av stadsplanering och trafikplanering. I övrigl är det skräp meddenna samverkan,och det harjag kritiserat. Och det är klarl alt den kritikenhar varit riktad mol dem som har haft makten lidigare här i landet. Delta harslagit rot hos , och är det ett av hans slagnummer. a lalal om trådbussar. Ja, de revs bort här i staden för 15är sedan - eller kanske det var . Och jag har hela lidenbeklagat det och tagit initiativ föratt på nytt skallgöra försök på en linje med den nya typen av trådbussar, den s. k. ,som kan gå på nätström i ytterområdena och på batterier i innerområdena. Det ären utomordentligt iniressanl företeelse, och jag har sagt att vi frånregeringens sida är beredda atl stödja en sådan försöksverksamhet, omStockholms Lokaltrafik vill sälta i gäng med den. Den frågan har vi nu hållitpå med etl halvår. har accepterat den linjen -och detär bra! Jaghar också vid upprepade tillfällen nämnt atl vi har san i gång elt slortforskningsprojekt vid närdet gäller samåkning ipersonbilar. Det ärett mycket bra sän all minska anlalel fordon och skära ned energiåtgången,att minska miljöförstöringen och all öka trafiksäkerheten. Samåkning är, såviitjag kan bedöma, den enda modell varigenom vi kan minska privatbilismen medomedelbar verkan vid trafik lill och från norr- och söderifrån,eftersom pendeltågen inte har någon överkapacitet vid de högfrekventa tiderna.Jag har ibland kritiserat människor som sitter ensamma i sina privatbilar ochåker till och från jobbet . Jag har sagt all de är dumma som inte åkerpendeltåg. Den kritiken har jag fört ända till dess jag fören lid sedan börjadeåka pendeltåg själv för atl se hur del var - och fann alt detinte finns plats för en enda människa ytterligare! Vart skall de människorna dåla vägen? Hur skall de komma lill jobbet, om de ställer bilen hemma? Och delkommer all la lid alt öka pendeltågens kapacitet! Del kommer också all blimyckel besvärligt finansiellt, eftersom har så lågataxor all man inte har några investeringsmedel. Under liden skulle man kunnaminska anlalet privatbilar genom samåkning. Vi tog initiativet sedanatl sälta i gång forskningsprojektet på för all få erfarenheter fränAmerika om hur man kan fä förelag och statliga arbetsplatser m. m. alt hjälpatill att koppla ihop människor som har samma resväg och samma restider. Får mandubbelt så många personer i varje bil, 2,6 i stället för 1,3 som är genomsnitti dag, blir det strax hälften så många bilar. Det är en utmärkt idé. Även i detavseendet gläder jag mig åt att har tagit upp min lanke ochvill medverka lill den. Jagåterkommer lill det sista sade, som var lilel rörande: Brysig nu inte om vad jag har sagl, kommunikationsministern, när jag har givitintryck av all alla ulredningar är överkörda, för gamla osv., ulan görenproposition i alla fall! Ja, del är lätt att bevisa för mycket, BertilZachrisson. Man skall vara lilel försiktig. Jag tror inte all någon behövervara orolig för all jag skall känna mig så skärrad och skrämd av hansförkastelsedom över de ulredningar som hela liden har gåll förbi, att jag intelägger fram en trafikpolitisk proposition för . Trafikpoliliken,ni. () kortgenmäle: sade om att han kåserade. Del var enpratsam minister vi fick höra här alldeles , men det var faktiskt intemyckel som sades. Jag uppfatlar del som en oerhörd nonchalans emot -jag har inte sett del själv, men vittnen har sagt det - omkommunikationsministern i TV har talat om atl han länker föreslåavgiftsbeläggning av vägar men inte har något att säga om det här. Del är ettsensationellt beslut om det är sant. Jag frågar: Är det ell privat hugskotteller är del regeringspolitik? Jag vill ha reda på om det är förankrat ifolkpartiet och i . Del är rimligt alt ni redovisar det omkommunikationsministern i TV talar om något så sensationellt, men här italarstolen inte har någonling alt säga. Det finns ingen anledning att la uppen debatt innan delta är bekräftat, men ge oss elt besked! Delfinns, , ingen anledning atl ägna sig ål en så enkel demagogi somatt påslå att jag säger att alla utredningar är överkörda m. m.- 9Riksdagens prolokoll 1977/78:145-146 Trafikpolitiken, m. ni. detharjag inte gjort. Men för att vara myckel enkelt pedagogisk -del kan varanyttigt ibland att ta fram sin folkhögskolelärarstil: Den gamla kollektivtrafikutredningen,, som lades fram , byggde på material ochbörjan av 1970-lalel. Där föreslogs en rad ålgärder, vilkas genomförande ni harförhalat i två år-det har inte funnils någon anledning, men det har ni gjort.Genomför de ålgärder snabbi som går all genomföra! Det krävs nämligen snarainsalser för alt komma till rälla med della. Men en hel del av uppgifterna ärförlegade, eftersom de bygger på 1960-talserfaren-heter. Därför krävs en bättrehandlingsberedskap. Skafferiet ärju snart tomt i kommunikationsdepartementetefter alla de utredningar som fanns när ni kom dit och som ni har skrivit ellerskall skriva propositioner på. Men vilken framförhållning finns ikommunikationsdepartementet nu? Vi säger därför. Tillsätt nu påkolleklivtrafikområdet - det är etl vikligl område - en beredning som gör detmöjligt atl få en snabb och bra framförhållning! Jaghinner inte så myckel mer nu eftersom tiden snart är ute, men jag hoppas altkunna komma tillbaka i ylleriigare en replik för att la upp SJ, för det ärintressant. talade mycket om atl den gamla regeringen inte hadevisat någon förståelse för samhällsekonomiska synsäll. Det är fel. Anslagetlill det olönsamma järnvägsnätet och mycket annal utgör bevis på alldet inte ärpä det sättet. Men har uppenbariigen fåll kalla fötter,eftersom han står här och säger: Vi kanske på ell annal sätt måste göranågonting ät det här icke lönsamma nätet. SJ har en sits medmiljardskulder. Jaghinner inte utveckla delta ytterligare , men har tagit upp denhär frågan, och jag skall komma tillbaka lill den i min nästa replik. (vpk) kort genmäle: Jag har inte, som kommunikationsministern försöker göra gällande, lalalom ivångsålgärder. Kommunikalionsminisiern glider undan frågeställningarna ochhela problematiken genom all säga: Jag är inte för tvång, men ärtydligen det. Jaghar redovisat siffror över bilismens, som jag påstår, ohämmade ulveckling. Delär en ulveckling som fortgår. Samhällen, siäder och tätortskärnor är planeradehelt efter privatbilismen, som den kollektiva irafiken har fältstryka på foten. Jag kan medge all det har blivit en minskning när det gällernedläggningen a v järn vägarna -jag skall gärna ge del erkännandet - men detinnebär ju i och för sig inte atl det blivit en förbättring. Det innebär inteheller någol alternativ till privatbilismen. Man måsle i stället se på de storagrupper människor i tätorterna som inte har tillgång till bil. Jag harredogjort för dessa grupper. Man kan mot den bakgrunden säga alt justprioriteringen och satsningarna på privatbilismen innebären tvångsåtgärd, någolsom man tvingar på ell slort anial människor i del här landet. Jaganser alt man måsle bryta den här ulvecklingen. Den kollektiva trafiken misteöverordnas, vara del primära, och privatbilismen måsle bli del sekundäranär del gäller trafikplaneringen och övrig samhällsplanering. Jagar myckelmedveten om att man inte kan åstadkomma delta i en handvändning. Det sade jagockså i mitt inledningsanförande. Men man måste börja med del hela,och del anser jag att regeringen inte har gjort. Kommunikationsministernsanförande gav heller inget besked om att man tänker göra del. Och när detgäller talet om konkurrens på lika villkor, , så vel vi ju vad delhar lett lill hitintills. Vilka krafter är del som gjort sig gällande? Jo, delär bilindustrin och dess enorma reklamapparat. Det är den som har fölldominera. Om man fortsätter att föra det här resonemanget, blir detbilindustrin och sådana krafter som också i fortsättningen kommer att bestämmatrafikens inriklning i det här landel. Trafikpolitiken, ni. () kortgenmäle: ställde en direkt fråga till mig som gällde om jag hadesagl att den trafikpolitiska utredningen medverkat lill en försämring avjärnvägens utveckling. Jag kan inte erinra mig att jag sagt något liknande. Omjag verkligen har gjorl mig skyldig lill ell sådant uttalande, är det en renlapsus. Vadjag sade när det gäller den trafikpolitiska utredningen var att den kunde hautlämnats lidigare, men jag kanske talade om förhalning från departementetssida. Jag nämnde tidigare att ni bytte ut folk i utredningen. Del berodde i ochför sig på regeringsskiftet, och del kan jag förstå. Men det uppstod ett vacuumi sammanhanget. Om man hade utnyttjat detta vacuum, skulle utredningen hakunnat presenteras mycket lidigare än . sade vidare atl del inte sken någon försämring. Nej, men det har sketten massa improvisationer under den gångna liden på något över ell och ell halvtår som den nuvarande departementschefen svarat för kommunikationsdepartementet.Stor osäkerhet kommer i högsta grad genom del resonemang som herrTuresson för här . Meninie heller anser alt vi kan fortsätta planlöst. själv svarel pä den fråga han slällde till mig - med tankeexperimentet ifråga om den busstrafik som skulle ersätta mer av den nuvarandejärnvägstrafiken. Jaglycker alls inte atl del jag råkade säga om den irafikpoliliska utredningen varnågot förfluget. Jag vidhåller att den blev fördröjd av omständigheter som mani och för sig kan förstå men som ni hade kunnat påverka så att intefördröjningen blivit så stor som den blev. Dethar päståtts att vad vi frän värt håll säger svävar i luften. Ja, men är detnågonting som svävar i luften är del väl alla de olika förslag, som man spottatfram vid lämpliga tillfällen från departementet utan alt lägga fram förslag omen enhetlig lösning på de problem som vi så länge väntat att få en lösning på. Trafikpolitiken,m. Jag beklagar all jag glömde all svara på fråga omavgiftsbelagda vägar, men del kan möjligen skyllas på all jag var så fascineradav hans fantasifullhet. Jaghar länge haft den uppfattningen all man i liksom i många andra länderskulle kunna tillföra allmänheten en del vägar och broar vid myckel lidigarelidpunkt än eljest skulle bli möjligt om man i vissa fall infördeavgiftsfinansiering. Del har man gjort i , , , Amerikaoch litet varstans i världen. Den socialdemokratiska regeringen i ärmycket väl lill freds med atl man har 22 avgiftsbelagda broar. Min nuvarandenorske kollega och hans företrädare, som för ell halvår sedan lämnade jobbet,är båda belåtna och har sagt all del är ett utomordentligt bra system. Dettycker också jag. Jagvill inte all vi skall ha alla vägar avgiftsbelagda, men i det läge då man harmöjlighet all bygga en slor bro som väsentligt kommer atl förkorta avståndetmellan ell par orter men man inte kan få den byggd förrän om 20 är är delganska lockande att bygga den nu i stället och avgiftsfinansiera kostnaden förlidigareläggningen. Jag är säker på atl 99 av 100 människor i detta land, somär beroende av en sådan bro och som skulle bli tillfrågade om huruvida de villeha den uppförd , med uppräckta händer skulle säga ja. De tjänar ju pengar påarrangemanget därför all de får en kortare väg att åka än den gamla omvägen. Jaghar bett göra vanliga enkla beräkningar på hur det skulle ställa sigi några fall som kunde länkas vara lämpade för en sådan åtgärd. Det behövs ingaregeringsbeslut för en sådan begäran från min sida lill . Det ärganska självklart att jag har befogenhet au begära underlag av denna typ för minaställningstaganden och milt agerande. Jag behöver inte alls fö något beslut avregeringen föratt göra det. Ett svenskt statsråd må väl ändå ha friheten - denär ändå inte så stor -atl ta initiativ för atl skaffa sig underiag för enbedömning av olika frågor. Omdetta skulle vara någonting alt kritisera, sä må ni gärna göra det -denkritiken tål jag. Men ingenting är sagt-det kan inte göras förrän jag fått framde där beräkningarna - om huruvida jag skall försöka få elt sådant förslag allgå igenom. Det blir en senare fråga. Då får jag samråda med minaregeringskolleger. Jag vel inte hur de ställer sig, och jag har inte haft någonanledning att fråga dem om den här saken . Så enkelt var det med densensationen, . Jagvel inte om det ärjag eller som har missuppfattat saken. Den delav anförande som jag ställde en fråga om uppfattade jag så, allSven menade atl det var den borgerliga regeringens försening av dentrafikpolitiska propositionen som hade varit till nackdel för SJ:s utveckling.Det är möjligt attjag hörde fel. I så t~all ärdet ingenting an orda vidare om. BERTILZACHRISSON (s) kort genmäle: Del var en mycket sensationell uppvisning vi just nu bevistade! Härstår privatmannen och säger att han har gjorl en beställning tillvägverket. Han har inte vänt sig lill som statsråd, dvs. i sinkompetens som regeringsmedlem, och talat pä kollekiivels vägnar. Som privatmansäger : Jag har haft den här idén länge; om den är förankrad hosmina regeringskolleger har jag ingen aning om. Om , andra tycker så här bryr sig inte om. Delär lydligen sä att familjefilosofi har lett till attvägverket numera aren viss del av privatmannen fömiljebolag. Hanvänder sig dit och frågar för atl få litet synpunkter på sina privala idéer.