prot · G109136 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:136 § 1 Fyllnadsval till utskott TALMANNEN: partigrupp har somsuppleant i utbildningsutskottet under ledighet anmälthennes ersättare . Talmannen förklarade därefter vald till suppleant iuibildningsuiskottet Per () §2 Justerades protokollen för den 25, 26 och . §3 Talmannen meddelade att till kammaren inkommit läkarintyg för ,som var sjukskriven yllerligare den 9 maj-den 3 juni. Talmannen anmälde all () även underdenna tid skulle tjänstgöra som ersättare för . § 4 Meddelande om interpellationssvar 1977/78:162om sysselsättningen inom den glasindustrin Jag har att anmäla atl jag pä grund av pågående utredningsarbete ejkan besvara interpellation nr 162 av om sysselsättningen inomden glasindustrin inom föreskriven tid. Enligt överenskommelse medinterpellanlen kommer interpellationen att besvaras . Omåtgärder för atl förhindra nedläggning av vissa textilindustrier § 5 Om åtgärder för attförhindra nedläggning av vissa textilindustrier Industriministern erhöll ordet för atti etl sammanhang besvara dels {s) anmäldainterpellation, 1977/ 78:160, dels () anmäldainterpellation, 1977/ 78:166, och anförde: har frågat mig dels omregeringen kommer att vidta några åtgärder för all förhindra en nedläggning avverksamheten vid anläggningar i , och , dels omregeringen kan, om företagels nedläggningsbeslut verkställs, garantera attalternativ sysselsättning erbjuds de Algolsansiällda på resp. orter. IvarHögström har frågat mig om regeringen kommeratt föreslå attytteriigare medel frän förslagsanslaget Regionalpolitiskt stöd utgår för atlupprätthålla driften vid AB Eisers fabriker i och intilldess förutsättningar för en varaktig lönsam sysselsättning skapats. Jag besvarar bådainterpellationerna i ett sammanhang. Riksdagenhar beslutat om ett kapitaltillskott pä 190 milj. kr. till StatsföretagAB att användas för att bilda en statlig tekokoncern med AB Eiser sommoderbolag (prop. 1977/78:73, NU 1977/78:41, rskr 1977/78:172).Kapitaltillskottet gör det bl. a. möjligl att bereda alla som f n. är anställdai koncernens anläggningar i Norriand sysselsättning . Eisersstyrelse har fattat vissa beslut om koncernens verksamhet efter år1978. Styrelsens beslut har fattats i syfte att uppnå den av regering ochriksdag antagna målsättningen 1980 för koncernen. a. alt koncernens enheter i Norriand skall avvecklas. Jagär medveten om att beslutet kan fl svära konsekvenser för berörda människor ochkommuner. För atl motverka dessa har regeringen redan lidigare inlett ettomfattande arbete för att fö fram ny sysselsättning på orter som drabbas avstrukturproblem inom bl. a. tekoindustrin. tillbaka arbetarindustridepartementets etableringsdelegation i samråd med berörda kommuner ochlänsmyndigheter med att skapa nya arbetstillfällen pä orter som drabbas avsysselsätlningsbortfall till följd av strukturomvandlingen. Regeringenhar vidare genom beslut i är lämnat ett bidrag på 2 milj. kr. åtStatsföretag för att under /79 söka fä fram nya produkter somkan ge alternativ sysselsättning i de regioner i och ;>om drabbas av väsentliga sysselsätiningsminskningar inom den statligatekokoncernen. Frånsysselsällningspolitisk synpunkt är det mycket olyckligt med en snabbnedläggning av koncernens alla Norrlandsfabriker. Regeringen har därföruppdragit ät AB Eiser att, efter samråd med , tillregeringen lämna offert rörande kostnaderna föratt under viss begränsad tidupprätthålla driften vid koncernens anläggningar i och iavvaktan på alt bärkraftigare sysselsättningsmöjligheter skall kunna skapas. Inom Statsföretag ABundersöks f n. ett projekt som går ut på att föriägga Nr136 tillverkning avarbetskläder till . Min förhoppning är atl delta Måndieenden projekt skall bliframgångsrikt. Någon möjlighet attgarantera alternativ sysselsättning för personer som kommer att friställasinom koncernens enheter i har regeringen q Ainnidpr för Föratt begränsa antalet friställningar har regeringen vidtagit .förhindra ned- de åtgärder som jagredan har nämnt. I övrigt slår sedvanliga arbetsmark- lännyjitwav vissa nåds- ochregionalpolitiska medel till förfogande för att bidra lill att lösa textilindustrier sysselsättningsproblemen på berörda orter. Jag tackarindustriministern för att jag fatt ett svar på min interpellation, men jag ärinte tacksam för innehållet i detta svar. 1min interpellation har jag mycket kortfattat beskrivit den djupa oro som nuråder i de kommunersom drabbas av beslutet att lägga ner fabriker i ,och . För de anställda innebär detta beslut en stor tragedi. Vadär dä regeringen beredd att göra? Det svar jag flit inger inte något hopp omatl regeringen är beredd alt göra någonting. säger i klartext atlregeringen inte har någon möjlighel att garantera sysselsättning för depersoner som kommer atl friställas. För de anställda och för de berördabygderna är detta ett "hårt tal". Jag tror att många med mig skullevilja ha en utförligare förklaring lill uttalandet och ett svar på frågan hurdet kan komma sig att regeringen inte kan garantera sysselsättning ät deanställda vid . Den13 firade segerfesl med partivänner i Östersund.Enligt referat i förutspådde då atl tekoindustrinskulle bli svär att rädda. Men, försäkrade han, vi skall garanterasysselsättning i Norriand. "Vi skall garantera", hette det enligttidningsreferatet, och jag utgår ifrån att detta stämmer med vad . Men uttalandet innebar en garantisedel av ringa och kortvarigt värde. , när nedläggningshotet går mot sin verkställighet, står regeringen tomhänt.Samme industriminister som talade om garantiertillstår nu att regeringen inte har någon möjlighet att garanterasysselsättning för de anställda vid . Varförsaknar regeringen denna möjlighet? Jag finner bara en förklaring: Regeringenhar avhänt sig möjligheten alt ge några garantier om fortsatt sysselsättningför de Algolsansiällda. När åtgärder för tekobranschen beslutades i riksdagenden i är ville socialdemokraterna atl en plan för tekoproduklion i värtland skulle upprättas och att några friställningar inte skulle fh ske förrän ensådan plan hade utarbetats. Detta skulle ha gett oss en bältre bild av lägetoch ett bättre beslutsunderlag och det skulle ha gett regeringen saml berördakommuner och förelag ett slörre rådrum för att planera för annansysselsättning, om nedläggning av något tekoföretag trots allt måste ske. Regeringenoch den borgeriiga riksdagsmajoriteten avvisade dessa våra förslag, och nutvingas i stället en snabb nedläggning fram. Omåtgärder för att förhindra nedläggning av vissa textilindustrier korta lid som återstårfram till genomförandel av nedläggningsbeslutet blir det utomordentligt svårtatt finna alternativ sysselsättning. Jaghar tidigare med industriministern diskuterat en likartadfråga med anledning av nedläggningen av gruvdriften i . Regeringen har intelyckats finna någon ersättningsindustri där, trots all arbetet med detla pågåttunder . Detta har lärt oss alt det behövs en väl tilltagenplaneringstid för att klara omställningar av den här arten i denna region. Minslutsats av detta resonemang blir att regeringen bör vidta åtgärder föratthålla verksamheten vid i gäng , så länge attalternativ sysselsättning kan garanteras innan en eventuell nedläggning sker,och jag frågar än en gång: Varför är regeringen inte beredd alt vidta sådanaåtgärder? Om regeringen kommer med ett sådant förslag till har denju, den socialdemokratiska gruppens stöd - del vel man ju på förhand. 1debatten sade industriminister att han "finner delnaturiigl att Nya inte helt koncentrerar verksamheten till en ort, utaninom givna ekonomiska ramar bedriver rörelse såväl i som iNorrland". Dettauttalande har tolkats så, att regeringen var beredd att garantera fortsattdrift vid minsl en av . NilsÅslings svar innebär att han har gett upp också denna tanke. Deantydningar som görs om fortsatt drift i kan enligt svarbara komma att gälla under en viss begränsad tid i avvaktan på att bärkaftigaresysselsättning skall kunna skapas. Hur kan det dä bli fråga om? Ävenom alltså tycks ha gett upp tanken på tekoproduktion i Västerbottenavslöjade han i sitt svar att det behövs än vadföretaget tänkt sig för atl klara omställningen till annan sysselsättning iNorsjö. Jag noterar detta med tillfredsställelse. Menfärjag då fråga hur ser på situationen i , en annaninlandskommun. Vad händer med de anställda i Lyckselefabriken? Del rör sig omca 110 personer, och många andra är också indirekt berörda. NilsÅsHngs svar ger inget nyt t hopp för och . Det framförs redankända synpunkter om pågående undersökningar för tillverkning av arbetskläder iSkellefteå och en viss begränsad övergångstid för . Men förbigåsmed isande tystnad. Man kan undra vad industriministern har emot . regionalpolitik har ofta utlovat. Det skedde av referaten attdöma också vid den nämnda valsegerfesten i . Ja, det är mänga i detinre stödområdet som har börjat märka den nya regionalpolitiken. Denna nyapolitik sammanfattas rätt bra i den sista meningen i : "I övrigt står sedvanliga arbetsmarknads- ochregionalpolitiska medel till förfogande för att bidra till att lösasysselsättningsproblemen på berörda orter." Men,, orter i det inre stödområdet behöver något utöver del sedvanliga.Jag har försökt hävda detla i tidigare debatter om Vindelådalen. Del var av detta skäl somman en gång drog en speciell gräns för atl markera del särskilda behovsområdesom de inre delarna av skogslänen utgör. håller denna gräns pä all bli likabetydelselös som odlingsgränsen, och skall också skillnaderna i fråga omarbetsgivaravgift avskaffas. Det är en successiv ulsuddning avregionalpolitiken. Enligtmin mening är det minsta man kan begära alt regeringen ger stöd till denindustri som redan finns inom detta område. Om vi inte kan 12 någon nyindustri, borde vi fl ett aktivt stöd för alt kunna behålla den industri viredan har. Vi behöver mycket mer. Lålmig slå fast all det måste vara samhällsekonomiskt slöseri atl nu tömma Algotslokaler i , och . För en sådan politik finns det ingenförståelse i , allra minst bland de anställda. De arbetar nuintensivt pä atl utveckla nya idéer om en samhällsnyttig tekoproduktion. I delarbetet behöver de samhällets stöd, och de behöver fl litet tid pä sig. Etthalvår är pä tok för alt del skall finnas någon chans alt lyckas.Är industriministern beredd att ge detta stöd? Hurde anställda ser på denna fråga kan sammanfattas enkelt i ett uttalande av enav deras företrädare som har sagt: "Det måste vara bättre för samhälletatt ge pengar till människor som arbetar och producerar något nyttigt än attgöra människor arbetslösa och betala arbetslöshetsunderstöd." Beslutetatt lägga ned är en dålig regionalpolitik. De regionalpoliliskamålsättningarna måste fullföljas oberoende av konjunktursvängningarna. Ennedläggning river nu ned del som tidigare regionalpoliliska satsningar medmöda har byggt upp. Det finns personer som är förvånade över atl encenterpartistisk minister svarar för denna nedläggningspolitik. Vilkamöjligheter har att erbjuda inland? fickingenting, Vindelådalen har inte filt något av den borgerliga regeringen, industricentrumi har stannat i växten, vattenkraftsutbyggnaden har gått pä kryckor-och till råga på allt kommer nedläggningen av . Vi börjar lindrigt sagtatt bli förtvivlade. Iett enigt uttalande av kommunfullmäktige i heter det:"Finns det allvar bakom löftet om regional balans,ja dä finns här enmöjlighet atl i handling beakta detla vid beslul om tekoindustrins framtidaverksamhet." Vill la den chansen, som etl enigtkommunfullmäktige i utmanar honom till? Sammanfattningsviskonstaterar jag följande: Del svar har lämnat på min fråga omåtgärder för de Algolsansiällda vittnar om att regeringen har gett upp tankenpå all garantera fortsatt sysselsättning. Nedläggningen drivs fram så snabbt attdet inle erbjuds någon realistisk möjlighel att skapa alternativsysselsättning. Jag anser att detta är djupt olyckligt, i första hand med tankepå de anställda, som tvingas ut på en arbetsmarknad där ingenting finns att få. Jaganser vidare att regeringen här visar prov pä en mycket dålig regionalpolitik.Det är orimligt att på det här sättet riva ned vad som tidigare Omåtgärder för att förhindra nedläggning av vissa textilindustrier Omålgärder för att förhindra nedläggning av vissa textilindustrier med stor möda har byggtsupp. inland har inte råd all förlora någoniing. Moldenna bakgrund vill jag än en gång vädja till industriministern och tillregeringenatt ta denna fråga under omprövning. Skulle inte , efterde uppvaktningar och uttalanden som har förekommit i det här ärendet, kunnatänka sig att åtminstone hejda nedläggningen av samtliga tre fabriker i Västerbottenytterligare , för att ge bättre rådrum för planering av annansysselsättning i , i och i ? Jagvädjar, som sagl, till industriministern att la denna fråga under omprövning,och jag ställer frågan: Finns del inga möjligheter till en föriängdövergångslid? IVARHÖGSTRÖM (s): Jag ber att till industriministern fl framföra mitt lack för det svarsom har lämnats på min interpellation, men i likhet med ärjaginte på något sätt nöjd med detta svar. Jag skall enbart hälla mig till del sommin interpellation rörde sig om, nämligen de två av Eiser i drivnafabrikerna, i och i . Svaretinnehåller det beskedet att fabriken i skall få en nådalid -det är ivait fall ett löfte - under det att den i skall läggas ned . Svaret kan inte tolkas på annat sätt. Det skulle vara intressantatt fa vela på vilket underlag denna skillnad i bedömning grundar sig. Låt migbara erinra om att sysselsällningssitutionen för kvinnor minsann är lika svår ide här tvä orterna. Jag skall senare återkomma lill ell litet siffermaterialomkring det. råder nämligen den situation som industriministernsjälv anförde i propositionen och som jag har citerat ur imin interpellation. Däranförde industriministern följande när det gällde stödettill Eiser: "Jagbedömer att sysselsättningsläget, särskilt för kvinnor, på de berörda orterna är sådant all det är ett stort samhällsintresse att verksamheten kan drivas vidare . En nedläggning av verksamheten skulle innebära betydande samhällsekonomiska kostnader.---------- En sam hällsekonomisk bedömning talar för alt regionalpolitiskt stöd bör beviljas Sedan fortsätter industriministern med att erinraom att han behöver ett rådrum för att på de här orterna åstadkomma en varaktigoch lönsam sysselsättning . På de grunderna skulle man upprätthållasysselsättningen . Avsiktenmed det beslul som fattade på industriministerns förslag var sålundaatt skapa ett rådrum för att man skulle kunna trygga sysselsättningen. Jagdelar mening att det är märkligt all man i svaret konstateraratt regeringen inte anser sig ha någon möjlighet att garantera alternativsysselsättning för de personer som här kommer att bli friställda. Inför dettabesked måste man fråga sig om staten inte har samma ansvar somindustriministern angav i den s. k. Åslingdoktrinen för drygt ett är sedan, när industriministern hävdadeatt de privata företagen borde ha moralisk skyldighet att inte lägga nedfabriker utan atl först ha skaffat fram ersättningssysselsätining. Gäller detinle för den verksamhet som bedrivs av de statliga företagen och de företag därstaten är delägare? 1 det här fallet är det staten som i allra högsia grad harägaransvaret. Innebär det här beslutet om nedläggning också att fabrikerna intehar samma stora regionalpolitiska betydelse som de hade vid tillkomsten av detsärskilda stödet? Detär dess värre så att arbetsmarknadssituationen inom de berörda kommunerna intehar förbättrats sedan godkände industriministerns förslag tillregionalpolitiskt stöd för en fortsatt drift. Läget är långt merabekymmersamt. Efter alla de uppvaktningar som företrädare för under detsenaste året har gjort hos industriministern bör den rådande situationen idenna bygd inte vara obekant för industriministern. Låtmig bara få ta några aktuella siffror, som jag så sent som pä förmiddagen i daghar kontrollerat med länsarbetsnämnden, där man konstaterar att i Kramforsfanns 561 sökande på 72 lediga platser. Det betyder att 7,8personer fanns tillgängliga för varje ledig plats. var siffranför 4,4 personer per ledig plats. Det är nästan en fördubbling. Tittarman på , finner man att på 68 lediga platser står 831 sökande eller12,2 personer per ledig plats. Siffran för var 8,4, en50-procenlig ökning. Det här skall jämföras med de aktuella siffrorna förlandet i övrigt, som var 1,4 personer per ledig plats. sedan till ålderssammansättningen i de här kommunerna -och den kan man i ettsammanhang som detta inte uraktlåta att beakta-så finner man enligt den senasteuppgiften från att i kommun avbefolkningen var folkpensionärer. För är siffran . Det skalljämföras med huvudkommunen i landet, , som har 17,8 96. Denhär utvecklingen i ärju ett resultat av de ständiga industrinedläggningarna.Enligt beräkningar kommer också -om ingenting kan görasföratt radikalt förändra sysselsättningssituationen där - i fortsättningen attvara en kommun som flr minskad sysselsättning inom industrin. Människorna iÅdalen frågar sig därför om industriministern i detta sammanhang övergivit sindoktrin och regionalpoliliska ambitioner. Industriministernhar i annat sammanhang när det gäller tekoindustrin sagt att omNorrlandsfabrikerna skall kunna behällas måste andra fabriker, i de södradelarna av landei, läggas ner. Låt mig dä säga att om det finns någonöverkapacitet inom svensk tekoindustri - vilket med rätta kan ifrågasättas -bordedel väl ändå för en industriminister med del regionalpolitiska synsätt som herrÅsling anses företräda vara enkelt atl ur regionalpolitisk synpunkt väljamellan två onda ting. Utan att i övrigt vilja ge mig in på några bedömningar avsysselsättningen i de båda orter söderöver som berörs -nämligen ochHalmstad - tror jag atl industriministern delar min mening atl utsikterna förmänniskorna - och särskilt för kvinnorna - alt fl Omåtgärder för att förhindra nedläggning av vissa textilindustrier Omåtgärder för att förhindra nedläggning av vissa textilindustrier sysselsättning är långtslörre både i och än vad de är i och . Sedanvill jag, herr talman, med några ord ta upp frågan om hurdet rådrum utnyttjatssom skulle skapas genom att anvisar de somavskrivningslån. Jag tror mig våga påslå att detla rådrum inte har utnyttjatspä det sätt som varit avsett; först , före nedläggningen, vidtasnämligen de åtgärder som skulle ha vidtagits . Del ärförst fören månad sedan som Statsföretag tillsammans med de anställda ochUtvecklingsbolaget har inlett diskussioner om förutsättningarna för att flfram alternativ sysselsättning vid dessa fabriker. Läggs fabrikerna nu ner, harenligt min mening det rådrum inte utnyttjats som medgav genom sittbeslut. Nog borde regeringen ändå ha kunnat invänta resultatet av del arbetesom har påbörjats innan beslutet om nedläggning hade verkställts. Ennedläggning av fabrikerna visar att talet om en samhällsekonomisk bedömning avfrågan inte varit annat än tomma ord. Endast en ren och skär förelagsekonomiskbedömning har legat till grund för beslutet om nedläggning, omindustriministern föreslår nedläggning och regeringen verkställer detta beslul.Varken de anställda eller de berörda kommunerna kan acceptera detta, och därförmåste industriministern ompröva frågan innan han förelägger regeringen sittbeslut. Eisersföretagsledning har f ö. i ett brev till industriministern,daterat den 12 april1978, redovisat ett förslag lill en tänkbar lösning av frågan om fortsaU driftvid fabrikerna i och . Låt mig citera några rader ur detbrevet: "Koncernledningenhar full förståelse för statsmakternas ansvar för arbetskraften, särskilt somstyrelsens beslut innebär synnerligen svåra följder för ett fiertal orter iNorrland. Koncernen är därför beredd att med statsmakterna upplaga diskussionerom de åtgärder, som kan tänkas kunna vidtagas för atl mildra effekterna avstyrelsens beslut. Redan nu anser vi oss emellertid böra framhålla attkoncernledningen liksom aktieägaren finner del angeläget alt den norriändska'överkapaciteten' föriäggs i ett särskilt bolag, som icke ägs av koncerneneller . Däremot är koncernledningen beredd att söka finna enväg för att biträda en ev. ny ägare till de ifrågavarande produktionsenheternamed produktionsledning och marknadsföring." Detlaskulle innebära alt man lade fabrikerna under ett särskilt saneringsbolag. Jagvill fråga industriministern vad som har orts åt detta förslag frånEiseriedningen. Eller ingår det i det arbete som leds av Statsföretag ochUtvecklingsbolaget? sade atl det skulle vara samhällsekonomiskt slöseri att lägga nedfabrikerna i . Jag vill understryka att det gäller i lika hög gradde två fabriker det nu är fråga om. Jagvill också, eftersom den debatten kommit upp, ifrågasätta den vinst samhälletskulle göra om de här två fabrikerna läggs ned. Enligt den utredning som legattill grund för beslutet skulle man tjäna 1,7 milj. kr. på att lägga ned dem.Avdelningschefen i arbelsmarknadssty- relsen har i en intervju iNya Norriand sagt all , om en nedläggning kommer lillstånd, kommer att återkräva de 5 miljoner som har utgått i lokaliseringsstöd.Då frågar man sig om del inte är ett långt större slöseri att i detta lägevälja nedläggningsalternativet. Jagvill i likhet med sluta med atl vädja till industriministernatt ompröva den här frågan innan regeringen tar ställning till den. JÖRNSVENSSON (vpk): Hur kan det komma sig, frågar , alt regeringen inte kangarantera driften vid de här industrierna? Ja, det är en minsl sagl retoriskfråga. Med den lekopolitik regeringen för kan man inle garantera någoniing. Detär ju deras avsikt, och det vet vi alla om, att tekobranschen skall bantas ned,att ytterligare tusentals arbeten skall försvinna. Detta är egentligen bara ettsteg i den riktningen. har inga garantier alls och tänker intelämna några sädana. Man har inte ens velat svara på vänsterpartietkommunisternas många uttryckliga frågor om vid vilken miniminivåsysselsättningsminskningen inom lekobranschen skall la slut. Jagmåste också säga, när jag nu blandar mig i den här debatten, att besluten den16 mars knappast heller för den socialdemokratiska oppositionens del var någrasärskilt hedrande beslul. Faktum var atl den punkt i propositionen som handladeom nedbantning av sysselsättningen inom den statliga tekoindustrin med 1 500-2000 jobb röstade också socialdemokraterna för. Visseriigen ville de ha en planför textilindustrin - skulle inga avskedanden äga rum - men närväl planen var framme är del tydligt att även det socialdemokraliskaalternativet innebar sysselsättningsminskningar. Det fanns inga reservationerfrån socialdemokraterna på den punkt som gällde målsättningen för den totalasysselsättningen. Och del visar ju det otillfredsställande resonemang IvarHögström för när han låter antyda alt det vore bältre om man lade nerindustrierna i och än i Norriand. Man kan i och för sig föra etlsådani resonemang, men det avslöjar alt man givit upp försvaret avsysselsättningen. Dä har man i praktiken böjt sig för den nedskärningspoliliksom bär signatur. Härvidlagmenar vi frän vpk -jag talar som representant för en stad som förmodligen inästa omgång berörs av dessa nedskärningar, och som f ö. drabbats av mångaandra inslag i den borgeriiga industripolitiken - att arbetarrörelsen måste haen egen politik när det gäller tekoindustrin. Man kan inte ställa upp på denpessimistiska utgångspunkt som den borgeriiga regeringen har. Det fanns sålitel intresse att fastlägga målsättningen beträffande sysselsättningen, ochdet innebar alt man försvarade tekoarbetarnas position, som vi tyckte varotillfredsställande och . På alla sådanaväsentliga punkter som gällde målsättningen för den totala sysselsättningen ochtekoindustrins allmänna utrymme och framtida utveckling röstade faktiskt socialdemokralernaför de väldigt pessimistiska synsätt och för de pessimistiska målsättningar somde gångerna uttrycktes i den borgeriiga regeringens propositioner. Omåtgärder för att förhindra nedläggning av vissa textilindustrier Ornåtgärder för att förhindra nedläggning av vissa textilindustrier