prot · G10928 · 1977-12-31 00:00:00 — Det skall väl en gångför alla sägas atl deras möjligheter all få sina motioner bifallna bör varabegränsade här i den svenska . Iett annat särskilt yttrande, som inle har någon talesman i debatten. Slår allvårval kan genomföras "även utan en omläggning av budgetåret". Jaghar utomordentligt svårt att föreställa mig hur del skulle gå lill. Del hadevarit intressant om denna sats blivit belyst ytterligare här i debatten. Mendet får vi tydligen inte lyssna till något anförande om. Till delta vill jag foga att jag inte lade framnågot förslag utan bara formulerade en tanke. Men kunde jag genom denna tankeinspirera någon att tänka ut något annat alternativ vore det mycket bra. Om enstund kommer , såvitt jag förstår enhälligt, att besluta om allbibehålla det nuvarande budgetåret. Följaktligen måste alla våra reformer ifråga om arbete utgå från det budgetår vi f n. har. Överläggningen var härmedslutad. Ulskollels hemställan bifölls. § 6 Föredrogs Nr 28 1977/78:1 med anledning avproposirionen 1976/77:130 med förslag till jg riktlinjer för moderniseringav det statliga budgetsystemet jämte mo--------- betänkande 1977/78:2 med anledning av motioner om en sedel avvalören och om en ny tiokronorssedel. Det är tredje gången jag motionerat om en ny sedelvalör istorleken . Första gången var 1971. Då hade del skett en revisionav myntlagslifiningen, och jag tyckte att skäl dä fanns för även en ändring avriksbankens sedelserie. Det hade under hand växt fram ett behov av en nysedelvalör . 500-kronorssedeln skulle, ansåg jag,underiätta många penningtransaktioner och affärsuppgörelser hos posten, ibanker och i butiker. Utskottetdelade inte den gången min uppfattning utan ansåg atl utvecklingen gick emoten vidgad användning av post- och bankgiro samt checkkonton. F. n. finnerutskottet, hette det då som svar på min motion, inget behov föreligga av en500-kronorssedel, men utskottet ansåg atl fullmäktige i borde följautvecklingen. 1975dristade jag mig till att återkomma med min sedelmotion. Då hade nämligengjorts en översyn av organisation, och i samband därmed hade i ettförslag hävdals atl väsentliga kostnadsbesparingar skulle kunna göras om5-kronorssedeln slopades i samband med införandet av ett modifierat5-kronorsmynt. Ytteriigare undersökningar visade alt besparingar kunde görasom vissa valörbyten skedde, enär hanteringskostnader i hög gradberor på antalet sedlar som är i omlopp. Jag föreslog med anledning av detta ensamlad översyn av vårt sedelsyslem. Vidremissbehandlingen av motionen ansåg riksbanksfullmäktige att skälen för en500-kronorssedel hade fått ökad tyngd och att man skulle följa utvecklingen föratt, om så befanns önskvärt, ta erforderiiga initiativ. Utskottet hade sammauppfattning som fullmäktige och avstyrkte min motion, som avslogs av . Närjag nu återkommer en tredje gång gör jag det i förvissningen om alt behovet aven 500-kronorssedel ökat genom den kraftiga prisutvecklingen. Mellan 1970 och1975 hade värdet av 100-kronorssedlar i omlopp stigit frän 6 893 milj. kr. till10 042 milj. kr. En förnyad studie av se- Straffrättsligtansvar för onykterhet vid förande av traktor delhanleringen skulle nusäkert visa, lill följd av den våldsamma inflationen, all antalet cirkulerande100-kronorssedlar kraftigt ökat . har man nu i på allvar börjat diskuterainförande av 500-lappar. Från bankhåll är man allmänt positiv lill delta. Jaghar också från andra håll - affärer, post, de som sysslar med auktioner, herrtalman, m. fl. - erfarit önskemål om en 500-kronorssedel. Utvecklingen, somman talade om både 1971 och 1975, har alltså gått i riktning mot milt förslag.Tiden torde nu vara mogen för all förverkliga detsamma. Jag noterar med tillfredsställelseall finansutskottet ullalar sill indirekta bifall, men alt del, som man säger,bör ankomma på att ta erforderliga initiativ. Jagväntar med intresse på initiativ från riksbanksfullmäktiges sida, och iavvaktan på detta kan jag vara med om avslag på min motion i ärendet. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. 1977/78:3 med anledning av motion om försäljningenav staten tillhörig fast egendom 1977/78:4 med anledning av motioner om riktlinjerför offentlig upphandling 1977/78:5 med anledning av motioner omfördelningspolitisk forskning m. m. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §9 Straffrättsligt ansvar för onykterhet vid förande av traktor betänkande 1977/78:3 med anledning av motion omstraffrättsligt ansvar för onyklerhet vid förande av traktor. Förare av motordrivet fordon kan dömas för rattfylleri ochrallonykterhel. Undanlag i detta sammanhang är förare av motorredskap ochtraktor utan släpfordon. Det innebär atl förare av de sistnämnda fordonen,även om det visar sig att alkoholkoncentrationen i blodet uppgår till l,/oo,inte kan dömas för rattfylleri om det inte föreligger bevisning angåendealkoholpåverkans inflytande pä körningen. Därtill kommer atl ansvar förrattonykterhet över huvud taget inte kan ådömas förare av traktor ulan släpfordoneller motorredskap. Ja,denna åtminstone för en lekman något märkliga skillnad finns iirafikbrottslagen frän 1951, som i det här avsnittet fortfarande gäller. 1en motion till förra - nr 1976/77:329 - har och jagföreslagit alt det skall göras en ändring av trafiknyklerhets-lagstiftningen,så att även förare av traktor eller motorredskap kan dömas för rattfylleriresp. rattonykterhet genom blodprovsbevisning. Vi har yrkat atl man skulle göraen anpassning och justering av lagen, så att kravet på irafiknykterhet gälleralla ulan undantag. Vi har sagt all del inte finns skäl att undanta förare avtraktor eller t. ex. väghyvel, eftersom det mycket väl kan vara en stortrafikfara om föraren i sådana fall har en begränsad eller avancerad onykterhetvid körningen. Atlobservera är också alt som traktor klassas även de bilar som genom vissombyggnad kommer in under beteckningen "epalraklor." Justitieulskotteldelar vår uppfattning alt det kan vara risker, öm onyktra förare av traktoreruppträder i trafiken - "inte minst", säger utskottet bl. a., "pågrund av storleken och tyngden hos en del av dessa fordon". Utskottethävdar, precis som vi motionärer, att promillereglerna bör göras tillämpligaäven på förare av de fordon som är undantagna. Ulskotletär dock icke berett att tillstyrka motionen formellt, även om man gör del isak. Man säger alt det behövs närmare lagtekniska överväganden och all en sådanförberedelse sker inom regeringens kansli. Nuborde kanske en motionär vara nöjd med ett sådant besked, och anledningen tillatt jag tagit lill orda är all jag från utskottets företrädare vill fåbekräftelse på att det utskottet lovar, nämligen att det skall komma enproposition lill , kan anses som ett definitivt löfte. Alljag som motionär känner osäkerhet och otålighet i frågan beror inte bara på attlagen har gällt . Förändringar har föreslagits . 1957års trafiknykierhelskommillé föreslog 1963 all samtliga ansvarsbestämmelser iirafikbrottslagen skulle bli tillämpliga även på traktorer utan släpfordonjämte motorredskap. Men trots atl det förslaget fanns kom del inle någonförändring i lagstiftningen. 1970 tog man emellertid ny sats, då kommittén förlagstiftningen angående trafiknykter-helsbroll log upp frågan. Utredningensäger att traktorer medför påtagliga risker i trafiken, inte minst med tankenpå den avsevärda storlek och tyngd som dessa fordon har. Man påpekar atl inlesällan har olyckor med sådana fordon fäll allvarliga skadeföljder. 1970 årsutredning ansåg alt del inle var rimligt att ha lindrigaretrafiknyklerhelsbestämmelser för traktorer än för t. ex. mopeder, som redanenligt nuvarande lagstiftning är underkastade irafiknyklerhetslagstiftningen idess helhet. Trotsatt det blev ett positivt mottagande av utredningen i detta avseende harförslaget inte lett till lagstiftning, och , , gällerdetsamma som lagstiftarna 1951 slog fast. Jag sätter alltså ett litet frågeteckenför möjligheten att få ett lagförslag . Utskottethar egentligen, i stället för all avge en klar meningsyttring, myckelförsiktigt gjort konstateranden ulan alt framföra krav till regeringen i dennadel. utredning talade som sagt bl. a. om "storiek Straffrättsligtansvar för onykterhet vid förande av traktor Straffrättsligtansvar för onykterhet vid förande av traktor och tyngd" som skälför atl göra en förändring. Ulskotlet har i sin argumentering inle redovisatvare sig styrka eller tyngd. Därförmenar jag, herr talman, att utskottets företrädare borde starkare här ikammaren bekräfta vad man i sak säger sig vara överens med oss motionärer om. BERTILLIDGARD (m): Eftersom nu pressar mig sä hårt pä ett uttalande i dennafråga, vill jag säga alt det behöver inle vara någon hemlighet alt utskottetvar mycket positivt till denna motion. Det som egentligen hindrade oss från attbifalla den var all vi under ärendets beredning kom underfund med alt detkrävdes vissa avgränsningar, som vi inte ansåg oss kunna göra i utskottet, utansom borde övertänkas och beredas i regeringens kansli. Vivisste också att man i regeringens kansli höll på med vissa närliggandefrågor, och vi visste att man även hade diskuterat denna fråga. Jagkan inte precis svara för regeringens löften i detta sammanhang - sådanamöjligheter disponerar jag inte över - men jag kan säga att jag har inhämtat påtjänstemannaplanet atl en sådan proposition är färdig som . Såvitt jag förslår finns det ingen anledning att tro attpropositionen inte skall läggas fram. Jag tror inte heller att ärendet kommeralt fördröjas på något sätt. ELVERJONSSON (fp): Jag tackar utskottets ordförande för det kompletterande svaret. Jagdelar självfallet meningen atl det krävs en rad avgränsningar, ävensombelysning av andra juridiska problem. Man behöver alltså diskutera frågan. Menman har, som jag sade tidigare, nu åtminstone ändådiskuterat och haft problemet klart för sig. Därför är det kanske inle såkonstigt om vi känner en viss otålighet. Jag lar emellertid herrLidgard pä orden och tackar för beskedel. Underden här förutsättningen yrkar jag alltså bifall till justitieutskol-telshemställan. Överiäggningenvar härmed slutad. 1977/78:4 med anledning av motion om tillämpning avnarkotikastrafflagen 1977/78:5 med anledning av motion om invandraresvalbarhet som nämndeman 1977/78:6 med anledning avmotion om omröstningsreglerna i brottmål 1977/78:7 med anledning avmotion angående försäljningen av Alcotest ochAlcolyser 1977/78:8 med anledning av motion om regler om obehörig befattning med hemliguppgift. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. Ansvar för funktio -närer i offentlig verksamhet m. m. §11 Ansvar för funktionärer i offentlig verksamhet m. m. Föredrogsjustitieutskolleis betänkande 1977/78:9 med anledning av motioner omtillämpningen av lagstiftningen angående ansvar för funktionärer i offentligverksamhet m. m. I detta belänkande redovisas två motioner, den ena av m.fl. som hemställer atl en arbetsgrupp skall tillsättas för all följa denpraktiska tillämpningen av lagstiftningen angående ansvar för funktionärer ioffentlig verksamhet m. m.; den andra av mig och syftande till all oaktsamhet imyndighetsutövning skulle bedömas som grov, om gärningen medför kränkning avenskilds fri- och rättigheter. Utskottetavstyrker båda motionerna; i det förra fallet med samma motivering som i Qol,nämligen att utskottet utgår frän att frågan om reglerna angående ansvar föroffentliga funktionärer följs av regeringen och att särskild uppmärksamhetdärvid riktas mot reglernas effekt när det gäller det allmännas intresse av attde offentliga funktionerna fullgörs på ett tillfredsställande sätt; i det andrafallet genom att anföra all den nya lagstiftningen varit i kraft sä kort lid -knappt tvä är - att det är för tidigt all vidta den föreslagna åtgärden. Jagvill lill detta bara foga all lagstiftningen egentligen bygger på enfelsyn. Man likställer den offentliga verksamheten med verksamheten i delprivata näringslivet och på arbetsmarknaden i övrigt och man förbiser denväsentliga skillnad som ligger i att fel i en faktura t. ex., ett tjänstefel,som regel bara drabbar de två parter som berörs av fakturan, medan denoffentliga verksamheten oftast inrymmer ett mått av myndighetsutövning som kaninnebära kränkning av den enskildes fri- och rättigheter. Jagtror atl en översyn av denna lagstiftning är nödvändig. Ett exempel som jaganförde i min motion var all en advokat anhölls och häktades på grunder somsedan befanns vara minst sagt svaga. Delta föranledde dock ingen åtgärd i frågaom ansvaret för vederbörande tjänsteman som hade stått för häktningen. säger att det är för tidigt atl bedöma frågan beträffande ingrepp ifri- och rättigheter, vill jag framhålla alt sådana fall kanske inträffardagligen utan all komma till offentlighetens kännedom på annat säll än all deregistreras i vissa diarier, som väl ingen direkt forskar Ansvar för funktio -närer i offentlig verksamhet m. m. Jag känner till ettfall där en domstol hade underlåtit atl underrätta en person om domstolensbeslut, vilket medförde förlust av klagorälten för vederbörande och därmedsannolikt också rättsförlust. Begäran om disciplinära åtgärder i sammanhangetavvisades med all oaktsamheten inte varit grov. Sådanafall förekommer alltså, och jag tycker därför det är nödvändigt atl enlagstiftning av den arten överses möjligt. Utskottetpekar på att regeringen skall följa tillämpningen av lagstiftningen, och i delsärskilda yttrande som är fogat lill betänkandet understryker man att det är"av synnerlig vikt atl frågor om tjänsteförsummelser som medfört skadaför enskilda personer ingående analyseras och föranleder prövning avlagstiftningens ändamålsenlighet." Meddetta inlägg har jag bara velat understryka vad som står i del särskildayttrandet. Jag vill uttala en förhoppning om alt regeringen tar itu med dennafråga. Förhållandena nu är inte tillfredsställande. Överläggningen var härmedslutad. 1977/78:10 med anledningav propositionen 1977/78:2 med förslag lill lag om ändring irättegångsbalken m. m. (ang. tillstånd all bedriva verksamhet som advokat iaktiebolag) 1977/78:5 med anledning avmotion om anvisningar rörande behandling medkortvåg, mikrovåg och ultraljud 1977/78:6 med anledning av motioner omakupunktur, hälsohem och 1977/78:1 med anledning av förslag av riksdagensrevisorer beträffande redovisningen av statligt understödda forskningsprojektvid universitet och högskolor 1977/78:2 med anledning av motion om viss forskningrörande fosterskador 1977/78:3 med anledning av motion om undervisningeni maskinskrivning i gymnasieskolan Kammarenbiföll vad utskotten i dessa belänkanden hemställt. Föredrogs uibildningsutskottels betänkande1977/78:4 med anledning av motioner om skolstart m. m. LARSAHLMARK (m): I motionen 1976/77:760 har och jag tagit upp frågan omen sänkning av skolpliktsåldern till och en flexibel intagning tillgrundskolans årskurs 1. Jag kommer att ge några kommentarer tillskolpliktsåldern, och min medmotionär behandlar den flexibla intagningen. Skolplikteni inträder sent: det kalenderår barnet fyller . I finnsen obligatorisk förskola från . börjar skolan.Frankrike har en obligatorisk förskola från . Även där börjar den"riktiga" skolan vid . , som saknar obligatoriskförskola, har skolstarten vid . Delta bara som några exempel frånVästeuropa - förhållandena är likartade i och i . Erfarenheternafrån utlandet visar alt barnen har intresse av atl lära sig läsa och skrivatidigare än vad som sker i vårt land. Försöksverksamhet i pekar i sammariktning. Dagens fem- och sexåringar möter dessutom ett rikareinformationsflöde än vad som var fallet för en och två generationer sedan. Inteminst TV spelar stor roll. De har därför en bättre beredskap inför skolan. Jagtror att det är värdefullt atl ta till vara barnens receplivitet isex-årsåldern. I gengäld skulle många elever se det som en fördel alt, genom enskolstart , kunna lämna för vidare studier ellerförvärvsverksamhet än . Ytterligare fördelar har vi pekat påi motionen. Enfullt genomförd sänkning av skolpliklsåldern lill är givetvis en mycketgenomgripande reform. Utskottet har också valt en försiktig skrivning, som dockframstår som ganska positiv. Man redovisar bl. a. en försöksverksamhet medintegrering av förskola och lågstadium. Jag har särskilt fäst mig vidformuleringen: "Från en på så sätt integrerad för- och grundskola ärsteget inte långt till en skolstart vid ungefär ålder." Utskottetanser alt resultatet av nämnd och annan liknande försöksverksamhet böravvaktas innan ställning tas lill frågan om en utredning av förutsättningarnaför att sänka skolpliklsåldern till . Jagkan, herr talman, acceptera en sådan ordning och yrkar därför bifall lillutskottets förslag. Onsdagen den 16 november1977 Jag ber först att få instämma i vad just har sagt. Jagvill dessutom kommentera den del av vår motion, 1976/77:760, där vi föreslår enutredning om flexibel intagning i årskurs Ett liknande förslagframförs i motion 1976/77:789 av m.fl. Mångaav de problem som elever i erfar har sitt ursprung i förhållandensom hänger samman med deras upplevelser av skolstarten. Det första skolåret äroerhört betydelsefullt, och skolan har ett ansvar alt ge varje elev en sägynnsam skolstart som möjligt. Men frågan är om det inle är svårt - för allinle säga omöjligt - alt uppfylla del ansvaret med del låsta system vi har iskollagens 30 >?. Där står det som bekant att skolplikt inträder med börjanav höstterminen det kalenderår dä barnet fyller . Dettainnebär att skillnaden i ålder och utveckling kan vara mycket stor mellaneleverna i en nybörjarklass. Den gynnsamma skolstart som vi alla eftersträvarkan bli myckel ogynnsam för decemberbarnet i förhållande till januaribarnet. Iextrema fall kan åldersskillnaden mellan sjuåringarna vara så när som påen dag. Det händer ju all i samma klass finns en elev som är född på nyårsdagenoch en som är född . Det kan inte anses rättvist attförsätta barn födda tidigt och barn födda sent i sammasituation, när de börjar skolan. Motbakgrund av detta har vi i motionen tagit upp frågan om flexibel intagning igrundskolans årskurs 1 som en länkbar väg atl göra elevernas första - ochkanske viktigaste - skoltermin elevtillvänd i en helt annan utsträckning än somnu är möjligt. Sedanmotionen väcktes har, som framgår av utskottels betänkande,initiativ i samma riktning tagits från andra håll. och skolahar hos regeringen hemställt om utredning i samma syfte, och skolstyrelsen iNorrköping har långt framskridna planer på försöksverksamhet med intagning tvågånger - hösttermin och vårtermin. Medanledning av dessa initiativ avstyrker utskottet vår motion. Av samma anledningavstår jag, herr talman, från att yrka bifall till motionen och ansluter migtill utskottets hemställan. Jag skulle kunna inskränka mig till atl i allt väsentligt instämma ivad de båda motionärerna anförde och yrka bifall lill utskottets hemställan,vilket jag härmed gör. Någraord bara med anledning av de många försök som pågår på det här områdetÖnskemålet om att fä till stånd en ändring av tidpunkten för skolpliktensinträdande börjar nog märkas alltmer, men det återstår myckel all göra, innanman kan ta ett sådant steg - om del nu skall las. Resultaten av denförsöksverksamhet som pågår på så många olika områden, t. ex. beträffandeintegrationen mellan förskola och grundskola, och av de initiativ som tagils avbl. Hem och skola samt får väl avgöra detta.Erfarenheterna härav får prövas i vanlig ordning. Jagvill bara göra en enda kommentar till inlägg om, som det uttrycktes,stelbenthelen i skollagen i vad gäller möjligheten för en elev att få börja vidtidigare ålder än . Den allmänna skolplikten är det ju ingen diskussionom. I skollagen finns det dock en öppning som gör det möjligt för barn som inteuppnått skolpliktsåldern atl, om del finns skäl härtill, få börja i grundskolanhöstterminen året före det år barnet fyller . Denna möjlighet är ingennyhet utan har funnits . Enelev kan i vissa fall också få börja skolan på vårterminen, om det finnsförutsättningar. Begreppet förutsättningar inrymmer i delta sammanhangsjälvfallet både de organisatoriska möjligheterna och elevens förmåga rentallmänt att börja mitt inne i ett läsår, vilket det naturiigtvis i så fall blirfråga om. Somsagt: Här försiggår rätt mycket försöksverksamhet och dessutomutredningsarbeten, och mot den bakgrunden har ulskotlet nu avstyrkt motionerna.Resultaten av utredningarna och försöksverksamheten får vi ta ställning lillsenare. Överläggningen var härmedslutad. 1977/78:5med anledning av motion om cancerforskning §15 Anmäldes och bordlades 1977/78:51 med anledning av vissa avinternationella arbetskonferensen är 1976 vid dess sextioandra sammanträde(nionde sjöfartskonferens) fattade beslut 1977/78:66 om ändring ilagen (1970:742) om lönegarantiavgifl, m. m. §16 Anmäldes och bordlades Motioner 1977/78:49 av OveKarlsson m.fi. med anledning av propositionen 1977/78:42 omåtgärder för försörjningsberedskapen på lekoområdet 1977/78:50av och med anledning av propositionen 1977/78:15med förslag till ändrade riktlinjer för fastighelsdataverksamheten 1977/78:51 av Per OlofHåkansson 1977/78:52 av och med anledning av propositionen 1977/78:19 om nyariktlinjer för jordbrukspolitiken, m. m. 1977/78:53av \911/1%.SA av m.fi. 1977/78:55 av MajPehrsson och 1977/78:56 av m.fi. med anledning av propositionen 1977/78:30 omskyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering m. m. 1977/78:57av m.,fi. 1977/78:58 av m.fi. med anledning av propositionen 1977/78:32 omsärskilda åtgärder för att främja sysselsättningen /78 1977/78:59av m.fi. medanledning av propositionen 1977/78:37 om vårjakl efter sjöfågel 1977/78:60 av m.fi. med anledning av propositionen 1977/78:58 om ökatstöd till dagspressen, m. m. §17 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits lill kammarkansliet 1977/78:72 av () till bostadsministern om åtgärder rörande de äldresbostadsförhållanden: Statsrådet svarade påen interpellation frän mig rörande åtgärder inom bostadsdepartementelsansvarsområde med anledning av tidigare begäran om en undersökningbeträffande de äldres bostadsförhållanden. I en replik förklarade statsrådetatt hon behövde "" för att sammanställa tillgängligtmaterial och sedan la ställning i frågan. Statsrådet ville ha på sigoch utfäsie i alt hon därefter kunde närmare redogöra för vilkaytterligare åtgärder som behöver vidtas. Merän har gått sedan uttalandet gjordes. Jag vill därför tillbostadsministern ställa följande fråga: nu redovisa sina överväganden med anledning av begäranom en undersökning av de äldres boende? § 18 Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1977/78:114av () till bostadsministern om tidpunkten för proposition omenergihushållning i befintlig bebyggelse; Enligt propositionsförteckningen är del regeringensavsikt all framlägga propositionen om' energihushållning i befintlig bebyggelseden . Detta sena datum medför atl den s. k. sparplanen, somspelade en avgörande roll under valrörelsen , inte heller underhöstsessionen 1977 blir föremål för behandling och beslut i . Medanledning härav vill jag till bosladsminister rikta följande fråga: Kangarantier nu lämnas för att propositionen om energihushållning i befintligbebyggelse åtminstone framlägges ? 1977/78:145av () lill bostadsministern om installation avmullrumanläggning: Jagvill rikta följande frågor till bostadsministern: Påvilka grunder kan byggnadsnämnder och hälsovårdsnämnder för vägra byggnadslov till sökande som avser att installera mullrumanlägg ning? Påvilka grunder kan kommunala förmedlingsorgan avstyrka statligt bostadslån till sökande som avser att installera mullrumanläggning i sin fastighet? §19 Kammaren åtskildes .