prot · G109133 · 1977-12-31 00:00:00 — 4. beträffande jämkning avskattetillägg vid räkenskapsfel enligt ML att med bifall tillmotionen 1977/78:1869 yrkandet 2 i vad avsäg skattetillägg vid räkenskapsfelskulle avslå propositionen i denna del, 5. beträffande skattetillägg föroriktig uppgift i skattemål att med bifall till motionen 1977/78:1869yrkandet 3 skulle avslå proposilionen i denna del, 8.beträffande förfatlningsförslagen att till följd av vad ovanhemställts skulle anta de vid propositionen fogade förslagen till a. lagom ändring i taxeringslagen (1956:623) med de ändringar att 116 a och 116 h SS skulle erhålla av reservanterna föreslagen lydelse, b. lagom ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt med de ändringar att 64 a och 64 f SS skulle erhålla av reservanterna föreslagen lydelse, c. lagom ändring i lagen (1959:92) om förfarandet vid viss konsumtions beskattning med den ändringen att 37 fS skulle erhålla av reservanterna föreslagen lydelse, d. lag om ändring ivägtrafikskaltelagen (1973:601), e. lagom ändring i lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring m. m. med den ändringen att 45 S skulle erhålla av reservanterna föreslagen lydelse, f lag om ändring iuppbördslagen (1953:272), g. lag om ändring i stämpelskatlelagen (1964:308), h.lag om ändring i lagen (1976:298)om statsplombering av utsäde och omväxtförädlingsavgift. i (s): Till skalteutskoltets betänkande nr 50 är en reservation fogad som ärundertecknad av utskottets socialdemokratiska ledamöter. Det är på någrapunkter som vi reservanter är av annan mening än utskottsmajoriteten. Detgäller först och främst nivån på skattetillägget. Ipropositionen 136 föreslås att nivån skall sänkas från resp. frän25 till 20 96 i vissa fall. Från reservanternas sida anser vi, i likhet med vadsom framfördes i motionen 1977/78:1869, att den nuvarande nivån bör kvarstå.Det finns enligt vår mening inte någon anledning atl föregripa utredningenskommande bedömning av sanktionsniväerna, eftersom denna fråga ingår bland deuppgifter som återstår att utreda. Motivet i proposilionen lill den måttligasänkningen av gällande sanktionsnivå enligt taxeringslagen är att dennasänkning bl. a. skall utgöra ett alternativ till införande av hälftenavgift,som skattetilläggsutredningen föreslagit i sitt delbetänkande och som vireservanter ställt oss bakom och yrkat bifall till. Utredningensförslag till införande av hälfteneftergift kan man säga har tillkommit efterett starkt tryck från olika instanser. säger i sitt betänkande1975:31 s. 8 bl. a. att det är angeläget att utredningen om detskatleadministraliva sanktionssystemet påskyndar sitt arbete och om möjligt med förtur behandlarfrågan om jämkning av skattetillägget. Förslaget på denna punkt antogsenhälligt av , och vad jag kan förslå innebär det en beställning fränriksdagen om att man bör pröva frågan om jämkningsmöjligheter. Fem av deborgerliga ledamöter som dä stod bakom skalteulskotlets betänkande kommer, vadjag befarar, att avslå förslaget om en jämkning av skattetillägget. Jagtycker, herr talman, att det också finns anledning alt nämna något om detsärskilda yttrande som var fogat till skaiteutskollets betänkande 1975:31. Dethade avgivits av nuvarande statsrådet , som har varit med och godkäntden proposition som vi nu behandlar. Det hade också undertecknats av ,nu tillhörande utskollsmajoriteten som yrkar avslag på förslaget om ennyansering av gällande system. 1det nämnda särskilda yttrandet sägs bl. a.: "En avgörande svaghet i detgällande systemet är att möjligheter saknas alt nyansera tillämpningen." annan mening i samma yttrande sägs: "Systemel är således konstrueratefter mycket enkla mallar", vilket såvitt jag förslår endast kan tolkassom att del finns utrymme för en nyansering av systemet. motion är 1975, nr 12, undertecknad av bl. a. och nuvarandestatsrådet , påtalas några fundamentala brister i lagstiftningen. Bl.a. nämns de "obefintliga möjligheterna att nyansera skattetillägget".Antingen föranleder den felaktiga uppgiften etl skattetillägg motsvarande halvaskatten, eller också får den skaitskyldige eftergift, och något skattetilläggpåförs över huvud tagel inle. Den inställningen hade man . barman alltså helt ändrat ståndpunkt, vilket för mig är oförklarligt. Fleramotionärer i denna fråga skulle kunna nämnas som lidigare yrkat på ennyansering av systemet men som kommer att rösta emot att införamöjligheten till hälfteneftergift. Varför de nu har tagit denna ställning ärför oss reservanter helt oförklarligt. Någon förändrad tillämpning från skattemyndigheternassida har ej kunnat skönjas som kan ge anledning till deras ställningstagande . Jag kan ej heller finna någon anledning till att utredningen skallfortsätta att överväga denna detalj i utredningsarbetet, som utskottsmajoritetenföreslår. Ulredningenhar i sitt arbete genom enkätundersökningar till samtliga länsstyrelser, som isin tur har inhämtat synpunkter från de lokala skattemyndigheterna, funnitanledning alt ta stor hänsyn till deras svar även närdet gällt att ta ställningtill jämkningsmöjlighelerna. Att stor hänsyn tagits till enkätsvaren berornaturligtvis på att det till stor del är de lokala skaltemyndigheterna som ipraktiken haft att tillämpa systemet. Flertalet av dem förordar attskaltetilläggssanktionen nyanseras. De skäl som talar härför enligtremissinstanserna kan sammanfattas enligt följande. De skattskyldiga har iallmänhet svårt att upprätta även en relativt enkel deklaration. Orsakerna tillöverträdelser, som skatietillägget är avsett att beivra, varierar från glömskaoch slarv till kvalificerat uppsåt. Påföljden är lika sträng,oavsett vad som ligger bakom felaktigheten. Det finns enligt vårmening starka skäl för atl stor vikt fästes vid hänsynen Ändraderegler för skattetillägg m. m. Ändrade regler för skattetillägg m. m. tillden skattskyldiges befogade intresse av atl sanktionens storlek står i rimligtförhållande lill arten av hans försummelse och hans personliga möjligheter allupprätta en i alla avseenden korrekt deklaration. Delta förhållande tar manmycket liten hänsyn till i ulskottsmajoritetens skrivning. Utredningensdelbetänkande, som varit föremål för remissyttrande från ett stort antalremissinstanser, har fått ett positivt gensvar från det slora flertalet avdessa i fråga om hälfteneflergiften. De mellan 35 och 40 remissinstanser somgodtar förslaget eller inte har något att erinra mot det sträcker sig över ettbrett fält. Nämnas kan att bland dessa ingår från myndighetshåll justitieombudsmannen,riksåklagaren och elva länsstyrelser. Från fackligt håll har LO, TCO, /SRoch LRF ställt sig bakom utredningsförslaget. F. ö. kan nämnas att ,, fögderitjänstemän m. fi. också ställt sigbakom. Del är alliså många lunga remissinstanser som man gått emot ipropositionen utan all egenlligen ge några bärande skäl härför. Frånreservanternas sida anser vi all man inle kan avvisa förslaget omhälfteneftergift med så allmänt hållna uttalanden som i propositionen ochulskottsmajoritetens skrivning att befrielsegrunderna i stället bör tillämpasmer generöst än vad som skett . Jagvill också tillägga att det är svårt alt tolka majoritetens skrivning i det häravsnittet. Först radar man upp etl flertal skäl emot förslaget omhälftenavgift, och sedan ger man ell halvt tillstyrkande av yrkandet i motionen1870 om att utredningen bör kunna ompröva frågan om hälfteneftergift. Jagvill då ställa frågan: Passar det inle med 50 96 i eftergift? Skall del vara eller kanske 70 96? Jag vill fråga utskottets talesman om han-eller hon, förjag tror det är som skall svara mig - kan ge någon ledning förulredningen i del forlsätla arbetet. Vad skall man utreda beträffandehälfteneftergift? Ifråga om de skatleadministraliva sanktionerna enligt mervärdeskattelagen harnästan samtliga enkätmyndigheler ansett att påföljderna bör nyanseras. remissvar på utredningsförslaget sägs att möjligheten lill ennyansering i tillämpningen av de särskilda avgifterna i hög grad är angelägenpå mervärdeskalleområdel. Det finns enligt vår mening starka skäl som talar föratt öppna möjligheterna till nyansering även inom mervärdeskatteområdet, delsgenom att införa regeln om hälfteneftergift, dels i enlighet medutredningsförslaget genom regeln om eftergift med tre fjärdedelar på grund avräkenskapsfel. Ifråga om skattetillägg för oriktig uppgift i skattemål yrkar vi frånreservanternas sida även här bifall lill moiionen 1869, som bygger påutredningens förslag. Det väsentligaste skälet för att även här följa utredningensförslag är att del för den skaitskyldige måste framstå som obegripligt och oräilvislall han påförs skattetillägg trots att hans besvär inte har prövats i sak. Meddet sagda yrkar jag bifall till den reservation som vi socialdemokrater harfogat lill ulskoitsbeiänkandet. KARINAHRLAND (fp): Jag vill tacka för att minoritetens talesman upptäckte atl jag var enkvinna. Jagskall be att fö börja med alt yrka bifall till hemställan i skatteutskottetsbetänkande nr 50. Den proposition som behandlas i betänkandet innehåller etlslorl antal förslag beträffande del administrativa sanklionssyslemel på skatte-och avgiftsområdet. På vanlig svenska skulle man kunna säga: straffavgifter närfolk deklarerar fel av rent slarv. Jag skall kort beröra några av punkterna. Punktett gäller nivån för procentsatsen för skattetillägg. I den frågan är vi enigai utskottet om alt skattetilläggsutredningen även efter dagens beslut skallkunna pröva sanktionssystemet i dess helhet. Därmed har vi alla erkänt atl delfinns behov av en ändring. 50 96 eller 25 96 i straffavgift för slarv, somockså många remissinstanser nämnt, är sä högt räknat att det i många fall intestår i rimlig proportion till felet eller försummelsen. Det är därför alldelesriktigt, som det sägs i motionen 1869,att den föreslagna sänkningen är relativtobetydlig. Men jag tror faktiskt inte att reservanterna skulle ha tillstyrkt enslörre sänkning heller. Menenligt majoriteten är del väsentligt alt man, när man har upptäckt atlnågonting i eu gällande syslem slår orimligt hårt, gör någonting för att ändrapå det. Del gör man enklast genom att sänka procentsatsen. Sedan kan man alltidtvista om hur mycket. Här måste subjektiva och politiska värderingar bliavgörande. Majoriteten anser att den sänkning till 40 och 20 96 som föreslås ärväl avvägd, bl. a. därför alt den inte går för långt eller för lågt, hur man nuvill uttrycka det. Jagskall sedan övergå till frågan om eftergift av skatte- och avgiftstillägg ellerförseningsavgift. Delär svårt att deklarera - det brukar även erkänna. Vi gör alla vad vikan för atl det inte skall vara så krångligt. Att vi inte alltid lyckas finnsdel många, både enkla och krångliga, förklaringar till, som jag inte skall gåin på. Men vi är också medvetna om att det i många fall skulle vara stötandeatt kräva t. ex. del skattetillägg som jag tidigare talat om av vissaskattskyldiga, som av olika skäl som i det allmänna rättsmedvetandet framstårsom ursäktliga har deklarerat fel. Det är därför som vi har infört möjlighetenatl i vissa fall efterge avgiften. Nuvet vi också att den möjligheten inle har använts så ofta som avsåg.Då måste lagtexten ändras föralt myndigheterna skall ändra sin praxis.Budgetministern föreslår etl tillägg till de tidigare bestämmelserna om ålder,sjukdom, m. m., nämligen alt eftergift även kan medges om felaktigheten ellerunderlåtenheten framstår som ursäktlig - där är det f ö. ett tryckfel iutskottets betänkande - med hänsyn till den orikliga uppgiftens beskaffenheteller annan särskild omständighet. Departementschefenhar på ett flertal ställen i propositionen motiverat sitt förslag. Jag kannaturligtvis läsa högt ur propositionen länge och väl, men skaiieutskoltelsledamöter har redan läst den. Jag skall inte la upp liden med all läsa någol. Jagskall bara understryka atl man enligt utskollsmajoriteten Ändraderegler för skattetillägg m. m. Ändraderegler för skattetillägg m. m. bör sträva efter att görabestämmelserna så enkla och lättillämpade som möjligt. Det tror inte vi atl deblir om man inför ett system med hälfteneftergift på halva skäl, som del heleri propositionen. OlleWestberg i sade att ett antal remissinstanser hade tillstyrktutredningsbetänkandet på denna punkt. Ja, men det finns också ett antalremissinstanser som inle har gjort det. Utredningen får stå för sin åsikt - detär rimligt att varje utredning gör del. Men är det som skall fattabeslut om skattelagen, inte utredningen. Utredningar har man för att beredaförslag och ge olika myndigheter och organisationer tillfälle alt säga sitt-därmed inte sagt atl man kan följa alla organisationers yttranden överutredningar. I skall vi ta ställning lill del förslag som kommeriform av en proposition. Vi har då funnit atl det förslag som budgetministernlämnat innebär ett gott steg på vägen. Dentredje fråga som vi inte nått enighet om i betänkandet är semantisk. Den kanmöjligen vara av intresse fören språkforskare. Har uttrycket "med storsannolikhet", som används i propositionens lagtext, samma betydelse somordet "normalt", som föreslås i motionen 1869? Jagkan hålla med om alt ordet "normalt" är normalare än uttrycket"med stor sannolikhet", men just uttrycket "med storsannolikhet" är nog normalare eller vanligare att använda i lagtext! Hursom helst - i sak verkar det som om vi alla hade samma mening - det framgår avutskottets betänkande - och det tycker jag är det viktigaste. Slutligennågra ord om skattetilläggen för oriktiga uppgifter i skatleproces-sen.Reservanterna anser att det för den skattskyldige måste framstå som obegripligtoch orättvist att han påförs skattetillägg, trots alt hans besvär inte harprövats. Men, herr talman, jag tycker nästan tvärtom. Det vore orättvist motalla andra som påförs skattetillägg för slarv att den som slarvar dubbelt ochdels lämnar orikliga uppgifter eller inga uppgifter alls, dels kommer för sentmed sina besvär skall slippa betala tillägg. i (s)kort genmäle: För att del inte skall råda någon oklarhet om varför jag"upptäckte" atl är kvinna villjag säga atl det enbartberodde på att jag erinrade mig alt hennes namn stod på talarlistan. KarinAhrland frågar om vi skulle ha tillstyrkt en större sänkning av sanktionsnivån.På det vill jag svara att vi naturligtvis inte skulle ha godtagit en störresänkning. Vad som yrkas i motionen och från reservanternas sida är atl det förutredningen i dess fortsatta arbete skall stå öppel alt bedöma den frågan. Detstår uttryckligen i utredningens delbetänkande alt frågan om skäligheten av avgifternasstorlek återstår att pröva. Utskottsmajoriteten har också uttalat att det ståröppet för utredningen att även i fortsättningen pröva den frågan. Som jag serdet är det emellertid nästan omöjligt för utredningen att behandla den. Enligtde beräkningar som utredningen gjort skall arbetet förhoppningsvis varaslutfört , och det innebär att man inle så snart kan kommamed förslag om en ändring av nivån - det är inte vettigt att göra på det viset. Reglernaför eftergift är enligt utskottsmajoritetens bedömning väl avvägda, vilketockså har framförts av . Vi tycker för vår del att utskottetsförslag inte skulle ha motverkats om det hade utformats så att det stämt meröverens med vårt förslag om hälfteneftergift. Alt införa hälfteneftergiftskulle innebära en bättre avvägning än att som föreslås här sänka eftergiftenmed 10 procentenheter- i så fall vore det bättre att gå ner till 25 96 i vissafall. KarinAhrland säger vidare alt det inle är utredningen som skall fatta beslul i denhär frågan. Men det har ju inte någon påstått. Vi har frän socialdemokratiskthäll väckt en partimotion som med undantag för vissa ändringar i stort settbygger på utredningens förslag, och det är den motionen reservanterna harställt sig bakom. Sedanär det, som sä riktigt säger, som skall fatta beslut idet här ärendet, och ingen har påstått någonting annat. Ändraderegler för skattetillägg m. m. () kortgenmäle: Jag märker atl min erfarenhet från länsstyrelserna gör att jag måste gåin i debatten med yllerligare en replik. Jaghar tillbringat många är av milt liv med att sitta och undra över vad riksdagenmenar med olika skälighetsbedömningar. Naturligtvis är det ämbetsmännens sakatt läsa i förarbetena och på så säll sä småningom komma fram lill när detföreligger sådana skäl att en eftergift kan göras, men det arbetet är jobbigtnog för tjänstemännen. Förslaget som går ut på hälfteneftergift på halva skälinnebär att den stackars tjänstemannen först måste fundera över om det överhuvud taget föreligger skäl för eftergift, och sedan bedöma hur stor eftergiftenskall vara. Det är inle ett rationellt sätt att arbeta. OLLEWESTBERG i (s) kort genmäle: De allra flesta länsstyrelser och lokala skattemyndigheter tillstyrkerförslaget om hälfteneftergift. Jag kan också nämna att fögderitjänstemänockså tillstyrker detta förslag, och de har ju haft att bedöma de här frågornaunder alla är skallelilläggssystemet har funnits. Även den tillstyrker såledesförslaget utan några reservationer. tillstyrker också - den omfattas ju av de personer som ifortsättningen skall handlägga skatlelill-läggsfrågorna. En helt övervägandemajoritet av de instanser som sysslat med hälfteneftergiften och som kommer attgöra det har således tillstyrkt det socialdemokratiska förslaget. Jag kandärför, som jag sagt tidigare, inte begripa vem som styrtpropositionsskrivningen och vem som styrt utskotlsmajorilelensställningstagande i denna fråga. KARINAHRLAND (fp) kort genmäle: De får nu andra möjligheter alt se efter närde i stället kan göraheleftergift. 11 prolokoll / 977778:132-133 Ändraderegler för skattetillägg m. m. De tidigare talarna har belyst den här frågan så pass ingående all jagkan falla mig mycket kort. Jag vill dock göra några kommentarer. Jag gör del iegenskap av utredningsman -jag tillhörde den utredning som ofta har åberopats ide tidigare anförandena här. Detadministrativa sanktionssystemet pä skalle- och avgiftsområdel infördes 1971.Det ersatte det åtals- och domstolsförfarande som vi lidigare hade haft. Omman ser på denna fråga rent historiskt kommer man underfund med atl det häradministrativa sanklionssyslemel haft en god verkan, så lill vida alt man meddetta system kunnat företa många fler rättelser och utmäta fler"bestraffningar" än tidigare, när alla ärenden skulle föras till åtaloch domslolsförfarande. Päell sådant här sanktionssystem ställs det myckel höga krav. Sanktionerna måstevara så hårda att de avhåller folk från skatteflykt och skattefusk. De måstevara så hårda all de verkligen blir en form av bestraffning. Å andra sidan fårde inle vara så härda alt de blir alltför betungande om de drabbar en ärligmänniska som på grund av okunnighet deklarerat fel eller som gjort sig skyldigtill en ren felskrivning. Detlaär de svåra avvägningsproblem som man har atl la hänsyn till när man villutforma ell sanktionssystem som blir något så när rättvist. Närriksdagen fattade beslul om della sanktionssystem var heltenig i alla detaljer. Trots att vi hade sagl till de myndigheter som skulletillämpa systemet - i första hand de lokala skattemyndigheterna -atl de skullestarta med en mjuk tillämpning visade det sig snart nog att det blev en förhård "bestraffning". Detta gjorde all vi relativt snart tillsatteskatletilläggsutredningen,som fick i uppdrag att göra en total översyn av helasanklionssyslemel. Ulredningenhade inle mer än börjat förrän vi fick yllerligare direktiv, sedan påskatleutskoiiels förslag hade beslutat atl utredningen med förtur skulle ta uppfrågan om en uppmjukning av del gällande sysiemei. Utredningenlade fram ett delbetänkande som snabbi vann gehör. Betänkandet varinte mer än en månad gammalt förrän fattade ell delbeslut som innebarhalvering av skaitelilliiggen om vissa, helt klara förutsättningar förelåg. Detgällde fall som del gick lält atl precisera. fattade även dettabeslut helt i enighet och utan atl utredningens betänkande ens haderemissbehandlats. Efter det har utredningens förslag remissbehandlals. harvi atl ta ställning till en ny proposition. är det ett delförslagsom vi tar ställning lill, och är del fråga om att åstadkomma enuppmjukning av sanktionsbestämmelserna, vilket i och för sig tydligt framgåttav den tidigare debatten och inle minst av vad i anfört. Istort sett går propositionen ul på vad ulredningen föreslagit. Men i en delfall har man gjort vissa avsteg. I viss mån har det också framgått all man kananvända två principer för all åstadkomma en läiinad av sanklionssyslemel. Den ena principen skullevara all man generellt sänker nivåerna på de sanktioner som utgår. harutgått 50 96 vid full avgift och 25 96 när man tagit ul halvt tillägg. Man kansänka den nivån. Del handlar då om en sänkning över hela linjen. föreslagit kan man gå in för en hälfteneftergift. Man låter då densom skall döma ut skattetilläggen efter vissa kriterier -som man dock inte kangöra helt schabloniserade - bestämma alt de här skattetilläggen i stället baraskall utgå till hälften. 1 utredningen har vi förordat hälfteneftergiften, ochav de tvä huvudprinciperna valde utredningen denna. Ipropositionen har man vänt på delta och man väljer all gä den generella vägenoch sänka procentsatserna med 40 resp. 20. Man avvisar alltsåhälfteneftergiften. Somutredningsman är det klart att jag skulle känna mig överkörd därför atl minatankegångar i utredningen inle blivit hörsammade. Men det gör jag inte. Man kannaturligtvis tolka remissinstanserna som gjort, men som jag serdet kan man också tolka dem på ett annal sätt, för remissinstansernasyttranden är ingalunda så entydiga som framhållit. Många avinstanserna - framför allt de tillämpande, inte de dömande - har yttrat att detkommer atl bli mycket svårt atl tillämpa dessa bestämmelser. Detta i och försig verifierat av att man lidigare inte kunnat klara en mjuk tillämpning somdet första riksdagsbeslutet förutsatte. Det finns åtskilliga remissinstansersom sagt att man inte vill ha dessa bestämmelser därför att man inte kommer attklara av dem. Det är naturligt alt de remissinstanser som företräderdeklaranterna i det här fallet varit ganska entydiga. Det kanjag hålla med om.De har hoppats all detta förslag skulle komma alt innebära bara lättnader,vilket hälfteneftergiften inte alldeles säkert gör, och det har vi även iutredningen framhållit. Ipropositionen anser man alt det kan vara tveksamt att gå pä den linjen. Jagtycker att jag för min del kan acceptera det eftersom det finns så mångatveksamheter, vilka i stor utsträckning bottnar i att man inle vill öppnagluggar för skaiteOykl och att man vill förhindra att den som bäst lägger utsin text kan fö hälfteneftergift medan den foglige, som inte vågar protesteraoch som inte har möjligheter till det, för betala efter en högre taxa. Jag kangå med på detla så myckel mer som jag själv fått bifall till min motion, därjag framför allt tryckte på atl ulredningen skall ha handlingsfrihet över helalinjen närdet gäller atl komma med förslag. Till skillnad mot vad i ett replikskifte menar jag att det finns och bör finnas möjligheter förutredningen alt närmare analysera frågan om nivåns höjd. Jag är alldeles säkerpå att utredningen kommer att ta upp en seriös debatt på den punkien. Jag äralldeles säker på att det kan finnas möjligheter för utredningen attytteriigare diskutera frågan om hälfteneftergift med ledning av de remissvar vifött. Det handlingsutrymme alla dessa möjligheter ger har utredningen, ochdärför kan jag mycket väl som utredningsman konstatera att jag inte är värreöverkörd än att jag med gott samvete kan yrka bifall till hemställan iskatteutskottets betänkande. Överläggningenvar härmed slutad. Ändraderegler för skattetillägg m. m. Ändraderegler för skattetillägg m. m. Den som vill att kammaren nr 50 mom. I röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av ErikWärnberg m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed överviigande ja besvarad.