prot · G109110 · 1977-12-31 00:00:00 — 4. lagom ändring i lagen(1974:870) om kompensation för skatt på bensin i vissa fall, 5. lag om ändring i lagen(1975:278 om nedsättning av fordonsskan pä traktorer och släpvagnar m. m., 6. lag om ändring i lagen(1976:339) om saluvagnsskalt. 7. lag om ändring i lagen(1941:251) om särskild varuskatt, 8. lag orn ändring i lagen(1960:258) om utjämningsskatt på vissa varor, 9. lag om ändring i lagen(1973:37) om avgift på vissa dryckesförpackningar, 10. lag om ändring ilagen (1977:306) om dryckesskatt, dels 11. lill Ftestitulion avbensinskatt till trädgårdsnäringen för /79 under tiondehuvudtiteln utöver i propositionen 1977/78:100 bil. 13 föreslaget anslag anvisaytteriigare , atl avräknas mot automobilskatlemedlen, 12. till Kompensation förbensinskatt till rennäringen för / 79 under tionde huvudtitelnutöver i proposiiionen 1977/78:100 bil. 13 föreslaget anslag, anvisaytteriigare , att avräknas mot automobilskaliemedlen, 13. till Restitution av bensinskatttill fiskerinäringen för / 79 under tionde huvudtiteln utöver ipropositionen 1977/78:100 bil. 13 föreslaget reservationsanslag anvisaytterligare , alt avräknas mot automobilskatlemedlen. 1propositionen föreslogs, i enlighet med vad som aviserats i budgetpropositionen,en höjning av bensinskatten med per liter och en häremot svarandehöjning av kilometerskatten för kilometerskaltepliktiga fordon. Fordonsskattenför vissa andra brännoljedrivna fordon och släpvagnar till dessa föreslogsockså bli höjd på motsvarande sätt. De nya reglerna hadeföreslagits träda i kraft . Idetta sammanhang hade behandlats dels de med anledning avpropositionen väckta molionerna 1977/78:1762 av (apk) och (apk), vari hemställts att skulle avslåregeringens hemställan i propositionen 1977/ 1977/78:1763 av TorstenStridsman (c) och (), 1977/78:1764 av m. (vpk), vari hemställts 1. att beslutade avslåpropositionen 1977/78:94 vad gällde höjning av skatten på bensin, 2. att , ompropositionens förslag skulle bifallas, beslutade undanta s. k. lågblyig bensinfrån skattehöjning, 3. att uttalade a) alt frågan om bensinskattenborde tas upp i ett samlat trafikpolitiskt sammanhang, b) att bensinskattendifferentierades efter blyhalt, 4. allriksdagen hos regeringen skulle anhålla om att förslag enligt punkterna 3 a och b förelades , dels de under allmänna motionstiden vid 1977/78 årsriksmöte väckta molionerna 1977/78:286 av (apk) och (apk), 1977/78:320 av GunnarOlsson m. fi. (s), 1977/78:407 av TageAdolfsson (m), 1977/78:508 av KurtHugosson (s) och (), 1977/78:516 av RuneÅngström (fp) och (), 1977/78:635av () såvitt nu var i fråga (yrkandena I och 2), 1977/78:661 av MartinOlsson (c) och (), 1977/78:966 av GunnarOskarson m. fi. (m) och 1977/78:1454av m.fl. (s), vari hemställts alt beslutade all den åriigafordonsskatten den höjdes för traktorer, lastbilar ochandra skallepliktiga motorfordon än bilar och motorcyklar. Höjningav bensinskatten, m. m. /.beträffande höjning av bensinskatten m. m. att med avslag pämolionerna 1977/78:286, 1762 och 1764 och med bifall till proposiiionen1977/78:94 skulle dels anta de vid propositionenfogade förslagen till Höjning av bensinskatten, m. m. 6. lag om ändring i lagen (1976:, 7. lag om ändring i lagen (1941: 8. lag om ändring i lagen (1960:1 1. lag om ändring i lagen(1961:372) om bensinskatt med den ändringenatt ikraftlrädandebestämmelsernaskulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse, innebärande bl. a. allhöjningen av bensinskatten skulle gälla fr. o. m. , 2. lag om ändring ivägtrafikskattelagen (1973:601), 3. lag om ändring i lagen(1976:338)om vägtrafikskall pä vissa fordon, som icke är registrerade i riket,med den ändringen att bilaga 2 till lagen (1976:338) om vägtrafikskatt på vissafordon, som icke är registrerade i riket, och ikraftlrädandebestämmelsernaskulle ha av utskottet föreslagen lydelse, innebärande i huvudsak atlkilomeierskalten för utlandsregistrerade bussar skulle nedsättas iöverensstämmelse med vad som föreslagits för svenska bussar, 4. lagom ändring i lagen(1974:870) om kompensation för skatt pä bensin i vissa fall, 5. lag om ändring i lagen(1975:278) om nedsättning av fordonsskatt på traktorer och släpvagnar m. m.. 5:339) om saluvagnsskalt, 1:251) om särskildvaruskatt, 3:258) om utjämningsskattpä vissa varor, 9. lagom ändring i lagen (1973:37) om avgift pä vissa dryckesförpack ningar, 10. lag om ändring ilagen (1977:306) om dryckesskatt, dels 11. till Restitution av bensinskattlill Irädgärdsnäringen för budgeiårel 1978/79 under lionde huvudtiteln utöver ipropositionen 1977/78:100 bil. 13 föreslaget anslag anvisa ytterligare 187 000kr., att avräknas mot automobilskatlemedlen, 12. till Kompensation förbensinskatt lill rennäringen för / 79 under lionde huvudtitelnutöver i proposiiionen 1977/78:100 bil. 13 föreslaget anslag anvisa ytteriigare163 , atl avräknas mot automobilskatlemedlen, 13. lill Ftestitution avbensinskatt till fiskerinäringen för / 79 under tionde huvudtitelnutöver i proposiiionen 1977/78:100 bil. 13 löreslagel reservalionsanslag anvisayiierligare ,att avräknas mot automobilskatlemedlen, 2.beträffande regional skattedifferentiering m. m. att skulle avslå 1. motionen 1977/78:516, 2. motionen 1977/78:661, 3. motionen 1977/78:1763, 3. beiräffandefordonsskatten atl skulle avslå 1. motionen 1977/78:407, 2. motionen 1977/78:508, 3. motionen 1977/78:1454, 4. beträffandeskattebefrielse och restitution att skulle avslå 1. motionen 1977/78:320, 2. motionen 1977/78:966, 5. beiräffandeövriga frågor att skulle avslå motionen 1977/ 78:635 yrkandena 1 och 2. Reservation hade avgivits av , , , i , , (samtliga s) som ansett all utskollel under 1.2 och 3.3 borthemställa attriksdagen med bifall till motionen 1977/78:1454 skulle anta det i mom. 1.2angivna förslaget lill lag om ändring i vägtrafikskattelagen (1973:601) med denändringen att 12 § skulle erhålla av reservanterna föreslagen lydelse. Höjningav bensinskatten, m. m. Vi behandlar en proposition med förslag om höjning avbensinskatten med per liter och en höjning av kilomeierskalten fördieseldrivna fordon. Jag skall i och för sig inte tala om den höjningen, utanjag skall tala om den reservation som vi socialdemokrater har fogat vidutskottets betänkande och som i viss mån går tillbaka till det beslut somriksdagen fattade våren , nämligen beslutet om en höjning avfordonsskatten för personbilar och motorcyklar med 75 96 men ingen höjning avfordonsskatten för traktorer och lastbilar. Vi tyckte del var en orättvisfördelning av skatterna att undanta vissa kategorier av fordonsinnehavare. Men,herr talman, det finns flera bevis på att den borgerliga regeringen frän sitttillträde på detla sätt har gynnat "de egna grupperna" pålöntagarnas bekostnad. Låtmig böoa en liten uppräkning av några beslut som har fattal sedanhösten 1976. Den förändring av statsskatteskalorna som den borgeriigamajoriteten pä regeringens förslag drev igenom gav mer till dem somtjänade relativt hyggligt och mindre till dem som hade de lägsta inkomsterna.Sedan har vi fått uppleva den mycket orättvisa skatteomläggning som har skettfrån 1978. har också fattat beslutomalt indexreglera skatten från1979 i stället föratt åriigen återkomma med rättvisa skatteomläggningar. Vidarehar det avgiftsfria underiaget för beräkning av egenföretagarnasarbetsgivaravgifter höjts frän 18 000 lill . Jordbrukare och andraegenföretagare har befriats frän skyldigheten att eriägga avgift som skallfinansiera utbyggnaden av barnomsorgen, f. n. 1,3 96 av avgifisunderiaget, fr.o. 1979 1,6 96, men dessa grupper får ändå utnyttja barnomsorgen. Jordbrukareoch egna företagare är befriade från vuxenavgiften på 0,25 96 av underiaget.Deras organisationer RLF, SFR och SHIO får dock bidrag på samma sätt somlöntagarnas organisationer, men medlemmarna betalar ingen avgift. Jordbrukareoch egenföretagare får valfritt fördela den samlade företagarinkomslen påmedhjälpande make. De kan alltså fritt välja uppdelning och därmed göra enrätt betydande skatievinsi. Skatten på bränsle från egenfastighet har slopats, men samtidigl får Höjningav bensinskatten, m. m. kostnadenför den arbetskraft som samlat in bränslet avdragas vid deklarationen.Skattelättnaden kan uppräknas lill . Egenföretagare har fånlättnader i beskattningen av kapital som nedlagts i rörelsen. Detskattepliktiga värdet behöver nu inte las upp till mer än 30 96 av substansvärdetmol lidigare 60 96. Skatten på personbilar och motorcyklar höjdes förra årelmed 75 96. Traktorer och lastbilar undanlogs - ytlerligare en förmån lill dennakategori. Dåkanske någon undrar vad denna uppräkning av riktade åtgärder till de gruppersom står den borgerliga regeringen nära har med detta skatleutskol-tetsbetänkande atl göra. Jag har här skisserat bakgrunden lill den av oss angivnareservationen, nämligen att traktorer och lastbilar fårsamma höjning avfordonsbeskattningen som personbilar och motorcyklar påfördes genom beslutet1977. Innebörden av vår reservation är att det är mer konsekvent alt även dentunga trafiken får bära en förhöjd fordonsskatt. Den höjning vi föreslår är attnu utgående fordonsskatt höjs . Ett bifall till vår reservation trorjag skulle glädja budgeiministern inte minst. Det betyder nämligen attstatskassan tillförs 300 milj. kr. i nya inkomster, och med tanke på detastronomiska budgetunderskott som är presenterat i denna kammare på något över30 miljarder är även denna lilla skänk frän till den dåligaregeringen väl icke att förakta. Jag yrkar bifall till densocialdemokratiska reservationen. INGA (vpk): I propositionen 94 föreslår regeringen bl. a. en höjning avbensinskatten med per liter för alt pä så sätt öka statsinkomsterna medca 1 200 milj. kr. Bensinen kommer därmed atl kosta . Vpkavvisar dei.ta förslag. Fördel första handlar det här om en skaltepolitisk och därmed enfördelningspolitisk fråga. En höjning av bensinskatten, i den form somregeringen föreslår, tar inte tillräcklig hänsyn lill olika gruppersskaltebetal-ningsförmåga, utan är helt beroende av hur myckel bensin var och enförbrukar. Det är således inte svårt att inse att de som särskill kommer attdrabbas är människor i glesbygd, som ofta är helt beroende av att användaprivatbil för att ta sig till och från arbetet, för atl kunna använda sig avolika slag av serviceinrättningar och för att kunna della exempelvis ikulturella och politiska aktiviteter. Fördet andra bör det i den typ av punktskatter det här rör sig om finnas ettvidare poliliskl syfte än alt ta in pengar till statskassan. I annal fallkommer punktskattesyslemet att framstå som en smygväg för atl urholka denprogressivitet som finns kvar i den statliga skatteskalan. I det härfallet bör det således finnas ett trafikpolitiskt eller ett energipoliiisklsyfte. Enligt vår mening saknas bådadera. Enav de viktigaste trafikpolitiska åtgärderna är atl minska privatbilismeni de stora städerna. Den föreslagna skattehöjningen kommer knappast att hanågon effekt i det avseendet. Detta framstår som ganska uppenbart med lanke påde vanligen ganska korta körsträckorna i tätorterna och mot bakgrund av densuccessiva nedrustning av den kollektiva trafiken som har skett under desenaste 20 åren och som har gjort att kollektivtrafiken är omöjlig ellerförenad med myckel stora svårigheter för många att använda. Visseriigen kanmåhända del rena nöjesresandet påverkas, men av allt alt döma är detta av enalltför ringa omfattning för att verkligen vara intressant i sammanhanget. Skattehöjningenkommer således inte atl ha någon betydelse för omfattningen av privatbilismeni tätorterna.I glesbygder är den privatbilism som förekommer i alllväsentligt en nödvändighet, och det gäller även andra resor än s. k.arbetsresor. Man kan därför inte heller vänta sig några energisparfrämjandeeffekter. Vad som sedan återstår är, som jag redan påpekat, delstatsfinansiella motivet. Vpkanser all man i och för sig kan överväga en höjning av bensinskatten. Men detbör inte ske i form av att budgetministern letar efter inkomstkällor förstatskassan. En eventuell förstärkning av slalens finanser måsle anses vara avunderordnad betydelse i sammanhanget. I stället måste bensinskatten ses somett av flera instrument för att förverkliga en ny inriktning avtraflkpolitiken. Del är då också nödvändigt att beakta regionala skillnader iprivatbilismens karaktär, inte minst mot bakgrund av de skillnader i standardsom den kollektiva trafiken har på olika platser. Vpkhar i en annan motion, 1977/78:1607, ställt förslag om en ny inriktning avtrafikpolitiken. Vi har där också redogjort för det samhällsekonomiska ochmänniskofientliga vanvett som har präglat efterkrigstidens planering för enohämmad ansvällning av privatbilismen. Delta kan åskådliggöras med några fakta. Fördel första dödas nära 1 000 människor och invalidiseras 20 000 i trafiken vaoeär. Bortsett frän allt det lidande som inte kan mätas i pengar beräknas densamhällsekonomiska kostnaden för detta lill ca . Fördelandra slösar bilen mängder med energi, som skulle kunna användas på betydligtbättre sätt. Fördel tredje bidrar bilen till förstöringen av vår miljö. I synnerhet i de slörretätorterna samlas avgaserna, så att de utgör ett direkt hot mot människorshälsa. Förekomsten av bly i bensin gör atl speciellt barnen i tätorternautsätts för stora risker atl fö nervskador. Man har exempelvis i hosbarn uppmätt koncentrationer av bly i blodet som är så höga att de ligger pågränsen för att ge beslående nervskador. Fördet fjärde har den ensidiga planeringen för privatbilismen inneburitbekvämlighet för många, medan den för mänga andra, särskilt barn, ungdomar,äldre och kvinnor och övriga som saknar ekonomiska möjligheter att skaffa sigen egen bil, har inneburit kraftiga försämringar av transportmöjligheterna ochdärmed en ökad isolering. Samhällets trafikpolitik har varit inriktad på atl underiättaprivatbilismens utbredning. Kommunikationsministern konstaterar att av detotala persontransporterna sker med personbil. Den kollekliva trafiken har,även om den ökat något i absoluta tal, successivt minskat sin andel av Höjningav bensinskatten, m. m. Höjningav bensinskatten, m. m. persontransporterna.Bilismens ansvällning har aldrig tagits upp till konkret politisk behandling.Den har betraktats som given och de politiska besluten har bara rört frågor omhur man skall underiätta framkomligheten på gator och vägar och med minstamöjliga ingrepp öka trafiksäkerheten. Ingetsamhälle har råd att upprätthålla två parallella trafiksystem. Det är därförnödvändigl att välja mellan privatbilism och kollektivtrafik. Privatbilismensavigsidor är sä uppenbara och av en sådan art, att del för vpk är ensjälvklarhet alt den kollekliva trafiken måste byggas ut och privatbilismenminskas. Det är inte från någon utgångspunkt försvarbart att upprätthålla enapparat för persontransporter som kräver I 000 människors liv och 20000 svårt skadade, som är så kraftigt smutsande att människors livsmiljö hotas,vilket ju är fallet i slörre tätorter, och som är så ojämlik atl en majoritetav befolkningen av barn, kvinnor, åldringar och lönearbetare med små inkomstergenom bilsamhället i ökad utsträckning drabbas av faror, isolering ochsvårigheter att ta sig fram. Fördem som har tillgång lill bil innebär den inte bara bekvämlighet, ulan ocksåett betydande ekonomiskt tvång. Bilismen är en extrem form av privatisering avtransportsystemet, och dessutom en mycket dyr form av privatisering därkostnaderna läggs på den enskilde, som ofta inte heller har någon egentligvalmöjlighet. Många måsle ju ha bil föratt la sig till jobbet -det gäller bådei glesbygder och i tätorter. Deslutsatser man kan dra av den nuvarande trafiksituationen är framför allt attdet är nödvändigt att bygga ut den kollekliva trafiken, både när det gäller omrättning och när del gäller kvalitet. Det är också nödvändigl att kraftigtminska privatbilismen, i synnerhet i tätorter men också för resor mellan skildaorter. Vpkmenar alt samhällsekonomiska, energipolitiska, miljömässiga och socialasynpunkter måsle vägas in vid bedömningen av olika trafikalternativ. Dessutommåsle samhällsplaneringen, som förutsatt ett ständigt ökat resande,inriktas på att minska behovet av resor och transporter. betänkande avstyrks vpk-motionen 1764. Utskottet vägrar attdiskutera ur en vidare trafikpolitisk synvinkel. Det heter bl. "Utskollelvill understryka, att den föreslagna höjningen av vägtrafikbe-skaitningenfrämst skall ses som en finanspolitisk åtgärd, som är motiverad av den aktuellaekonomiska situationen." Jag tycker i så fall alt utskottet borde jämförade 1 200 miljoner som man får in genom denna orättvisa punktskatt med de 5miljarder som trafikolyckorna ekonomiskt kostar samhället och ställadessa siffror i relation lill varandra. Vidare säger utskotiei attdet inte finns skäl "alt i detta sammanhang gå in på en prövning av frågorrörande trafik- eller energipolitiken ." just det - man vägrar attse frågor från hela samhällets synpunkt, och därför blir nästan all politik enpolitik i blindo, som karakteriseras av brandkårsutryckningar i skildapolitiska avseenden. Det finns lika litet elt helhetsperspektiv nar vidiskuterar den här frågan som när arbetsmarknadsfrågorna diskuterades lidigarei dag. Effekterna, vare sig det gäller sysselsällningen eller trafikpolitiken,blir förödande för det stora flertalet av människor. Del heter också i utskottsbetänkandet: "Inteheller bör de ekonomiska verkningarna för den enskilde överdrivas. För en genomsnittsbilist med årlig körsträcka pä ca 1 innebär förslaget i proposiiionen en kostnadsök ning på ca . Mot det måste man förstås invända att för många är tyvärr, bl. a. pägrund av nedrustningen av kollektivtrafiken, bilinnehav ett livsvillkor. Jag yrkar bifall till motionen 1764 vad gäller punkterna 1, 3 och 4. Höjningav bensinskatten, m. m. betänkande nr 39 behandlar en rad olika delfrågorangående bensin- och fordonsbeskatlningen. I proposition nr 94 föreslårregeringen bl. a. en höjning av bensinpriset med . I anslutning tillpropositionen har det väckts tre motioner. Dessa och ytteriigare en radmotioner, väckta under allmänna motionstiden, behandlas i ett sammanhang idetta betänkande. Huvudfråganär alltså höjningen av bensinskatten med . Den skall främst ses som enfinanspolitisk åtgärd, men det är givet att den även får en viss energisparandeeffekt, eftersom det är fråga om en relativt kraftig höjning. Höjningen avbensinskatten kombineras med höjning av kilometerskatten för dieseldrivnafordon. Därmed uppnås konkurrensneutralitet olika fordonsklasser emellan. Somnämnts är det fråga om en relativt kraftig höjning. Jag skulle kunna väga migpä gissningen atl det är den största höjning av bensinskatten som någonsin harförekommit. Den ger ett tillskott till statskassan på i runt tal 1,2 miljarder,såsom framgått av lidigare anföranden. att ge mig in på det .ekonomiskaläget, vilket jag i och försig inte tycker att det finns anledning till i denhär debatten, vill jag konstatera att det finns åtskilliga hål att stoppapengarna i. Inte minsl den debatt som förts här i kammaren omsysselsättningsläget har visat att statskassan behöver offra mycket storasummor för att hälla sysselsättningen uppe. Låtmig också säga alt när vi nu genomför den här relativt kraftiga höjningen avbensinskatten så betyder det inte att vårt land pä något sätt kommer atttillhöra högskalteländerna i det här sammanhanget. har nämligen pådetta skatteområde släpat efter i förhällande till andra länder i Västeuropa.Jag kan på rak arm säga atl , , och efter denhär höjningen fortfarande kommer alt ligga betydligt över vårt land när detgäller att ta ut bensinskatt. IngaLantz sade alt bensinskatten bör ses i ett trafikpolitiskt och energipoliiisklsammanhang, och hon påstod att prishöjningen inte kommer att leda till någonminskning av bilismen i storstäderna. Delär väl ändå tveksamt. Visst kommer detta att få en viss energibesparingseffekt.Och visst kan man förutse alt del i storstäder och andra tätorter, där man haren fungerande kollektivtrafik, kommer atl medföra ett ökat kollektivt resande -även om det är riktigt att det för genomsnittsbilisten som kör 1 omåret inte betyder mer än . 10 protokoll 1977/78:109-110 Höjningav bensinskatten, m. m. kommersäkert att öka samresandet och det kollektiva resandet. Det trorjag vi kan varahelt övertygade om. Nuhar del väckts en del motioner i anledning av propositionen 1977/78:94. Jagskall här något kommentera en del av de frägekomplex som då har berörts. Fråganom en skatledifferentiering har sålunda tagils upp, och den berörde ju ocksåInga Lantz ganska ingående. Därvid har man fört fram det gamla och nog såriktiga argumentet att ett högt bensinpris är mest betungande för de människorsom bor i glesbygd. Det är ju inte någon ny fråga. Den har behandlats imotioner och i utredningar i mänga andra sammanhang. Men dä har det främstgällt de prisskillnader på eldningsolja och bensin som uppkommer pä grund avorts- och zoniilläggen. De förslag som då har kommit fram har av olika orsakervarit omöjliga att genomföra. De har varit betungande kostnadsmässigt och svåraatl genomföra rent administrativt. Somsvar på de motionskrav som framförts om en ny regional skattedifferentieringoch de bekymmer som man där haft rörande ett högt bensinpris har utskottethänvisat lill den utredning som tillsattes 1977 för att specialsiudera defrågorna. Den utredningen beräknas vara färdig med sitt arbete i slutet avdetla är, och utskottet har dä ansett atl det inte har funnits någon anledningatt la ställning till de motionskraven. Därför har utskottet helt kalltavstyrkt motionerna i avvaktan på den utredningens resultat. Eltannat komplex som har behandlats i utskottets betänkande är frågan om denskatterestitution som förekommer i skilda fall när det gäller bensinskatten.Det kan alltså gälla de handikappade eller sådana yrkesområden där mananvänder bensin för drift av skördetröskor,jordbrukstraktorer, motorsågar,fiskebåtar osv. I nästan alla dessa fall har man motionerat. Men vi har iutskottet sagt nej till en utökning av sådana områden. Däremot föresläs detredan i proposiiionen att man utökar restitutionsbeloppet med hänsyn lillhöjningen av bensinskatten med . Det innebär att restitutionsbeloppet harökat med totalt 3,3 milj. kr. - om jag nu minns rätt. Låtmig ta ytteriigare en punkt i utskottets betänkande där vi har gjort avstegfrån propositionen. Förslaget i proposiiionen är att bensinskattehöjningenskall träda i kraft den . Utskottet har dock fött en skrivelse fränoljebranschens företrädare, i vilken man påpekar att - som i årinfaller - är en synnerligen olämplig dag. Om ikraftträdandet skerdå, kommer man att fö bekymmer med oljedistributionen , nämligenlördag, söndag och första maj. Man förutsätter också att det kan bli fråga omen viss hamstring av bensin under de dagarna, och man vill därför habensinskattens ikraftträdande fastställt till mitt . Skatteutskottethar ansett att det kravei borde kunna tillgodoses. Med ändring avpropositionens förslag har utskottet därför föreslagit att bensinskattehöjningenskall träda i kraft . Men utskottet godtar somikraflträdandedag för övriga författningsförslag. Sålångt vill jag vad gäller proposiiionen 94 och förslagen i anslutning tilldenna betona atl utskottet varit helt enigl. Atl däremot inte är överens med oss har vihört genom hennes framställning. har dock redovisat en punktdär vi i uiskottet inte är eniga, nämligen beträffande en motion som väcktesredan under den allmänna motionstiden. Socialdemokraterna tar där upp vad jagvill kalla en rest frän förra årets höjning av fordonsskatten.Riksdagsmajoriteien beslöt då i enlighet med propositionsförslag alt höjafordonsskatten för personbilar och motorcyklar med 75 96. Den gängen föreslogsocialdemokraterna att man inte skulle undanta lastbilar, traktorer och bussarutan höja fordonsskatten även för dem. Deras förslag innebar en höjning överhela linjen med 40 96. återkommer socialdemokraterna med förslag om enhöjning med 40 96 för andra fordon än personbilar och motorcyklar, dvs. förlastbilar, traktorer och bussar.