prot · G10992 · 1977-12-31 00:00:00 — Sammatendens präglar förslag i fråga om vissa delar avutbildningsverksamheten. Alt exempelvis bromsa vuxenutbildningen, den fria ochfrivilliga bildningsverksamhelen genom otillräckliga anslag måste betecknas sometl bakåtsträveri. Visöker också i vår motion 1388 påvisa vilka det är som drabbas av åtstramningen.Ja, den drabbar i stor utsträckning de människor som vid vuxen ålder villinhämta kunskaper och bildning som de tidigare av olika skäl - många gångerekonomiska - har blivit förvägrade. Att bidragsvägen diktera att.studiecirklarnas antal inte får öka med mer än 2 96, medan studieförbundenunder ökal sin cirkel verksamhet med ca 10 96 åriigen, fåranses som helt oförsvarligt. Viär medvetna om atl inom ramen för det här aktuella budgetavsniltet finns en radpunkter där höjningar av anslagen vore motiverade och mycket behjärtansvärda.Sålunda är exempelvis riksteaterverksamheten av stor betydelse inte minsl förglesbygdsområdenas befolkning, liksom stödåtgärder åt olika kategorier:kulturarbetare, författare, konstnärer, skådespelare osv. Detär med hänsyn till de begränsade yrkandena vi ställer våra förslag. Vi gör detfrämst utifrån syftet alt bredda kulturverksamheten, att vidga kretsen avkulturskapande och bildningssökande människor. Jagber alltså i all korthet atl få yrka bifall lill motionen 1388 och dess förslagpå olika punkter. I övrigt kommer jag självfallet atl stödja reservationer och motionersom har lill syfte alt bredda och förbättra bildnings- och kulturutbytet påolika områden. Anslagtill allmänna kulturändamål, m. m. INGA (vpk): I likhet med Per skall jag be alt få tala några minuterlängre än den tid jag har anmält. Iförhållande till andra länder satsas del åriigen litet på musiken i , OMUS förslag var etl steg i rätt riktning, men fortfarande släpar deresurser efter som i olika former ges till musiklivet. Musikenär genomgående hårt exploaterad och kommersialiserad. Det är de kommersiellaintressena som styr musikulbudet. Det är inte bara popmusiken som exploaterasav de kommersiella grammofonbolagen. De exploaterar även den klassiska musiken.Egentligen skulle man kunna säga att det är de stora grammofonbolagen sombestämmer vilken sorts musik och i vilken tappning det svenska folket skall fålyssna till musik, eftersom det är de stora grammofonbolagen som behärskar helamarknaden. Man kan också säga att grammofonmarknaden harblommat upp medhjälpaven tillrättalagd kommersiell musik. Musikenoch musiklivet är alltså genomkommersialiserat, och den seriösa musiken får detallt svårare alt överieva i del här kulturklimatet. Anslagtill allmänna kulturändamål, m. m. Radio ställer upp påkommersialismen med sina listprogram Tio i topp och allt vad de nu heter. Detmåtte förekomma en ganska intensiv och nära kontakt mellan ochde kommersiella grammofonbolagen. Program som Tio i lopp förutsätter en sådankontakt och nära samarbete. Det behövs slora insatser för all bekämpa kommersialismen i ochför alt bekämpa den på musiklivets område. Mankan förstås fråga sig om man verkligen behöver musik över huvud taget. Vpkmenar atl musiken har en social funktion. I förhållande till exempelvisidrotten är musikens sociala funktion alldeles för underskattad. Musik är oftaen gruppverksamhet där man kan förena en social gemenskap med en givandefritidsaktivitet. Genom kommersialismens hårda exploatering och övertag harmänniskornas musikaliska självförtroende rubbats trots atl alla människor ärmusikaliska. Det är t. ex. bara 2 °/ooav befolkningen som är londöva.Kommersialismen utnyttjar också människornas okunnighet om musik. Ensatsning på musik är, menar vpk, en social framtidssalsning och ger dessutom envärdefull fritidsverksamhet. Det gäller att stödja amatörverksamheten och gåin med musikaktivileter på förskolorna , då barnen ännuinte är förstörda av kommersialismen. Attlyssna på kommersiell musik är ett dominerande fritidsintresse, särskiltbland ungdomar. Åldersgrupperna lyssnar exempelvis närmare fyra limmari veckan på musik som de själva köpt. De lägger ned ca 250 milj. kr. Också i åldersgmpperna utgör musiken en så stor utgiftspostatt den kommer före kostnaden för kläder. Eftersomkommersialismen behärskar musiklivet är musikens villkor svåra för seriösamusiker, både när det gäller att få jobb och när det gäller atl få ekonomiskersättning för deljobb man gör. Man kan med fog påstå att den musikaliskayttrandefriheten är myckel kringskuren. Del finns små möjligheter lillnyskapande verksamhet. Över 80 96 av konsertinstitutionernas musik är skrivenföre . Trots det finns del ingen anställd tonsättare i . Detverkar som om musiken inte har någon funktion . Jag menar då givetvis denseriösa musiken. behärskade kyrkan musiken. Under feodallidenvar del feodalherrarna som styrde, och under 1800-lalet gjorde borgerskapel sinmusik. Del gjordes musik, men skapar vi ingenegen seriös musik. Dellilla utbud av seriös musik som ändå tillkommer försvinner i skuggan av denkommersiella musiken. Delta förhållande gäller egentligen hela västeriandel. Vissagenrer är speciellt eftersatta. Det gäller bl. a. invandrarnas musik, somskulle kunna berika del svenska musiklivet enormt, om den bara fick en chans. EftersomSveriges Radio nästan uteslutande saluför standardiserad musik har de små ickekommersiella grammofonbolagen svårt atl existera. Möjligheterna tillgrammofonskiveulgivning måsle ökas utanför den kommersiella sektorn. Musikcirklarnas verksamhetstryps genom regeringens njugghet. ringen begränsar ökningentill , trots alt ökningen legal mellan 10 och 15 96.Eftersom musikcirklarna är uppskattade och efterfrågade, bl. a. inomfolkbildningen, blir regeringens åtgärd också ett slag mol det seriösamusiklivet. Kontaktnätet- så kallas en sammanslutning som dels organiserar musiker och kulturarbetare iolika musikföreningar, dels arrangerar festivaler och sommargrupper.Kontaktnätet bildades och har över 17 000 medlemmar, som finns i ett80-tal musikföreningar. Denna organisation borde få statligt ekonomiskt stöd,menar vpk. Kontaktnätet fyller mer än väl de krav som ställs för att bli enungdomsorganisation under . Jazzmusiken,en i levande nyskapande kulturform som syftar lill att utvecklamänniskornas egen inneboende kreativitet, är fortfarande en starkt eftersattkulturyttring. Den låter sig inte institutionaliseras och är inte kommersielltgångbar hos de multinationella grammofonbolagen. Vänsterpartietkommunisterna menaratt staten och kommunerna måste ge den seriösa musiken elthelt annat stöd än vad den får . a. måsle stöd ges i form av ökademöjligheter att få jobb och också ökade möjligheter att få rimlig ersätlning fördet jobb man utför som musiker. Stödet skall, menar vpk, utgå såväl till jazz,progressiv popmusik och folkmusik som till seriös musik. Samtliga dessamusikformer kan nämligen ses som alternativ lill den kommersiella musiken. Delförekommer ingen musikalisk experimentverksamhet i . SedanNalenpalatset försvann från finns inte någol liknande, och detfinns med all säkerhet behov av elt nytt Nålen. Imotsats till bl. a. och har ingen s. k. grammofonantologiför den egna musikhistorien. Och den svenska musikhistorien borde blidokumenterad. Del finns heller ingen professionell symfoniorkester somär verksam norr om , och del finns ingen statlig musikförmedling. Jag har tagit upp några udda ströexempel för att visa hur illa denseriösa musiken är behandlad i . Jag är övertygad om att jagskulle kunna nämna många fier konkreta exempel på hur svårt musiklivet har deti dag. Njuggheten från myndigheters och politikers sida är dålig ekonomi pålång sikt. Man fortsätter ju att utarma musiklivet trots alt del finns eltstort behov av musik också i vår lid och trots atl det finns en stor skaramyckel duktiga musiker som skulle kunna berika musiklivet och kulluriivet föross alla. I motionen 875 behandlar vpk dessa frågor. Per sade i sinreplik till alt hon knorrade. Vi knorrar inte över atl våramotioner blir dåligt behandlade, men man måsle konstatera att vpk:s motionerfår en myckel snål behandling i beiänkandena. Ulskottet anför egentligen ingenmotivering till avstyrkandet av vpk-motionen 875. Jag skall be alt få citera urkultumtskoltels belänkande nr 18, s. 21, där utskottet säger följande - detenda man skriver om motionen: "Ulskottet är medvetet om betydelsen av denfria musikverksamheien men anser sig inte böra gå utöver regeringens förslag ifråga om medelsanvisningen under nu ifrågava- Anslagtill allmänna kuhurändamål, m. m. Anslagtill allmänna kulturändamål, m. m. rande anslagspost underanslaget B 18. Utskottet avstyrker alltså ifrågavarande yrkande i motionen1977/78:875." Utskottetlämnar alltså inte någon som helst motivering för sitt avstyrkande. Attvpk-motioner får en så knapphändig behandling hänger naturligtvis samman medalt vi vpk-ledamöter är utestängda från att plädera för våra motioner iutskottet. Jag skall be attfå yrka bifall till motionen 875. CATARINARÖNNUNG (s): har tillstyrkt alt 1 milj. kr. under anslaget Bidragtill konstnärer m. m. skall anvisas för projektbidrag till filmer som äravsedda alt distribueras på annat sätt än genom vanliga biografer. I densocialdemokratiska gruppmolionen 730 säger vi att detla bidrag är en nödvändigfömtsältning för de fria filmarnas arbetsmöjligheter. Vi framhåller också detangelägna i att merparten av delta belopp anslås lill atl framställa barnfilm. Detär glädjande att utskottet i betänkandet säger sig fästa stort avseende vid atljust barnfilm stimuleras. Ulskottet ser gärna alt den tillstyrktamedelsanvisningen disponeras på det sätt som motsvarar önskemålet i vår motion.Dessutom understryks alt distributionen utanför biograferna ligger särskilt vältill för barnfilm. Här skullejag vilja framhålla vilken fin insats som redangörs när man visar barnfilm genom barnens Bio Kontrast. Men verksamhetenbehöver breddas, fier barnfilmer av god kvalitet och fier barnfilmer med icketraditionell långfilmslid behöver produceras. Barnpsykologerhar framhållit atl många barn kan ha svårt alt följa med i handlingen i delångfilmer som visas på biograferna - även om de framställts för barn. Filmernaär för långa och blir av den anledningen svårbegripliga. Dessutom går mångabarn på bio utan någon vuxen i sällskap. Det mest positiva vidbarnfilmvisningen utanför biograferna är att ledarna för filmverksamheten harmöjlighet alt diskutera innehållet i filmerna och atl barnen kan bearbeta sinaupplevelser med någon vuxen eller med varandra. Utskottet utgår från alt deansökningar om projektbidrag till film som ges in lill konstnärsnämnden, somhar atl fördela stödet, kommer atl i stor utsträckning avse just barnfilm. Manframhåller att det är en ny försöksverksamhet som skall startas. Vi kommerfrån socialdemokratiskt håll atl med uppmärksamhet följa hur dennaförsöksverksamhet utvecklar sig och återkommer i frågan, om vi anser aUbarnfilmen inte fått skälig andel av detla stöd. Jag har för dagen ingetyrkande. Låt mig till att börja med kommentera de socialdemokratiskareservationer vid punkten 3 rörande Bidrag lill kulturprogram inomföreningslivet, vilka är numrerade 2 och 3, samt anknytande delar av motionen556. I fråga omfördelningsgrunderna för anslaget till kulturprogram inom föreningslivet uttaladeutskottet med anledning av en motion bl. a. följande:"Statsbidraget har möjliggjort att kulturprogram kommit till stånd i ökadomfattning inom föreningslivet. Bidraget skall täcka kostnader förenade medverksamheten. Utskottet finner det rimligt atl vid fördelningen av bidragetrespektive studieförbunds totala verksamhet i fråga om kulturaktivitetertillmäts avgörande betydelse." Något särskilt beslut av i dennafråga var enligt utskottets bedömning ej erforderiigt. Socialdemokraternaser i sin motion delta uttalande som elt direkt ingrepp i förmedlingsbyrånsfrihet att själv söka finna fördelningsprinciper som slår i överensstämmelsemed kulturproposilionen 1974:28. Man bör då observera alt förmedlingsbyrån ejlyckats ena sig kring någon bestämd fördelningsmodell. Den senast tillämpademodellen innebär att antalet medlemmar och antalet avdelningar i tillstudieförbunden anslutna organisationer tillhopa tillmäts samma vikt somantalet redovisade kulturaktiviteter. Bidragetskall läcka koslnader i samband med arrangemangen. Alt då låta målgruppen få ensådan vikt vid fördelningen ter sig föga rimligt och leder, som jag kunde visai förra årets debatt, till egendomliga konsekvenser. Därav utskottets uttalandeförra året, vilket i det nu föreliggande betänkandet citeras som motiv föravslag på motionen i denna del. Densocialdemokratiska motionen innehåller även krav på uppräkning av anslaget tillkulturprogram inom föreningslivet. Delsamma gäller i än högre grad apk-motionen1388. Uppräkningar av anslag är naturligtvis näslan alltid lätta alt motivera.Totalt sett måste dock en budget vara en sammanvägning av skilda behov ochönskemål, och utskottet har därför avstyrkt motionerna i dessa avseenden. Jagyrkar bifall till utskottets hemställan i punkt 3. Jagövergår nu till att behandla den moderata motionen 1522 av m. fl.Ingrid Diesen har redan något berört denna motion lill vilken reservationer vidpunkterna 2 och 27 hänför sig. förra fallet gäller det medel till två projekt som dels LO, TCO, ABF ochTBV, dels Vuxenskolan tagit initiativ till. , Kultur och arbetsliv,diskuterades ingående i denna kammare med anledning av en motion iärendet. Kullurutskoltet anförde formella skäl mot alt gå in på en meromfattande prövning av sakfrågan men sade också alt enligt utskottets bedömningen närmare granskning av förslaget kunde komma atl visa alt skäl kan anförasmol den föreslagna uppläggningen av försöksverksamheten som ett medel att nå deav tidigare uppställda kulturpolitiska målen. Någon närmaregranskning av förslaget har, vad man kan se av ulskotlsbetänkandel, i varjefall inte utskottet gjort. Låt mig komma med ett par invändningar, som iväsentliga stycken även gäller Vuxenskolans projekt. Denena invändningen avser priorileringsfrågan. Den kan ställas redan då del gällerkulturrådets samlade utrednings- och utvecklingsbehov. Men verkligt intressantär den , om projekten är framgångsrika. Man har då rimligen alt väntaatl de utbildningsinsatser som görs i liten skala begärs för hela landet ochalt de friare resurser för uppsökande verksamhet som satsas på ett fötalföretag och kommuner skall gälla alla. Anslagtill allmänna kulturändamål, m. m. Anslagtill allmänna kulturändamål, m. m. Beaktarman atl gäller etl trettiotal företag - vi har tusentals företag idel här landet - och atl Vuxenskoleprojeklet gäller 15 av landels 277 kommuner,delta lill en total försökskoslnad om 7 milj. kr., får man etl begrepp om vadverksamheten i full skala skulle kosta. Finns del en långsiktig seriös tankebakom dessa försök innebär de en viktig kulturpolitisk prioritering som - ilikhet med alla andra prioriteringar - inte bara gynnar några utan även drabbarandra. Denandra invändningen gäller uppläggningen med i det ena fallet två och i det andrafallet ett studieförbund inkopplade. Styrkan hos de svenskafolkbildningsorganisalionerna är alt de representerar många olika grupper,åsiktsriktningar och idéer. De skapar en valfrihet för den som vill engagerasig. Den som slår främmande för ett studieförbund och dess medlemsorganisationerkan känna samhörighet med etl annat. Det gäller naturiigtvis även människor påarbetsplatsen - det ärju samma personer som väljer en rad olikastudieförbund. Alt inte ha en försöksuppläggning som för in alla intresseradestudieförbund ser jag som en svaghet. Del vore olyckligt om vi får ensektorisering av del svenska samhället, där studieförbunden fördelarmålgrupperna sinsemellan i stället för att låta var och en söka sig till ellerfångas in av det utbud och den gemenskap som känns riktigast. Omman således, föratt mer ingående kunna pröva dessa frågor, inte nu vill bevilja700 . till denna del av utrednings- och utvecklingsverksamhetkan en sådan summa komma väl till pass på annat håll. Kultumlskottetunderströk således i betänkandet 1976/77:1 att i vilken utsträckningundanlagsregeln i 9 § fornminneslagen kan tillämpas beror på vilka resurser manhar att på annat sätt bestrida de kostnader som aktuella arbetsföretag blirbefriade från. Delta borde beaktas vid avvägningen av riksantikvarieämbetetsanslag. I den moderata motionen föreslås att tillförs motsvarandekonto. Därmedyrkar jag bifall lill reservationen 1 vid punkten 2 samt till reservationen 23vid punkten 27. Vidpunkten 13, Rikskonsertverksamhet, har de moderata ledamöterna i. utskottetavgivit elt särskilt yttrande som knyter an till motionen 1516. I dennaframhålls behovet av en prövning av verksamheten vid förrikskonserter. Motionärernapekar på alt skilda aspekter av Rikskonserters verksamhet är föremål förseparat bedömning av olika organ. Elt samlat grepp skulle därför vara av värde.Utskottet följer i sitt resonemang motionens framställning men drar sedanmotsatt slutsats: all det inte finns skäl förorda någon ytteriigare prövning avverksamheten. Jagvill i detta sammanhang erinra om alt i sinanslagsframställning skrev följande: "Det är angelägetatl institutets roll preciseras bättre. Det regionala konferensarbele somkulturrådet tillsammans med bl. a. rikskonserter och regionmusiken inlederhösten 1976 bör kunna ge en bättre helhetsbild av institutets kommande uppgifter." I nästaanslagsframställning skriver : "framhölli föregående års anslagsframställning att roll och uppgifter bör preciseras bättre. Delta bör kunna skeallteftersom arbetet fortskrider eller avslutas i regionalamusikplaneringsgrupp, utredning om fonogramverk-samhet samtutbildningsdepartementets utredning om internationella kontakter inomkulturområdet. Det är ännu för tidigt alt i denna anslagsframställning dra någradefinitiva konsekvenser av nämnda utredningsarbete." Vifår väl se vad skriver . I sinom lid misstänker jag att enövergripande prövning kommer, även utan begäran. Anslagtill allmänna kulturändamål, m. m. () kortgenmäle: Jag vill någol kommentera inlägg beträffandeförsöksverksamhet för projektet och arbetsliv. Moderaternaväljer i sin motion 1522 att för sitt avslagsyrkande ange en ideologisktneutral motivering. De menar att med hänsyn till arbetsbelastningvore det oklokt atl sätta i gång med de två projekt som avses. Jag anade välalt del inte bara gällde detla med arbetsbelastningen ulan alt det bakom denmoderata motionen låg en mer ideologisk viljeyttring. Den har avslöjat här, när han nu repeterar de två invändningar som man har haftmen som man tidigare inte riktigt har givit uttryck åt. Fördet första var det prioriteringen - den här verksamheten skulle kosta förmycket i full skala, och någon skulle bli drabbad om vi skulle satsa på detla.Vem var rädd om, dvs. vem som skulle drabbas, avslöjade han inte.Jag vore intresserad av all fö höra vad han fruktar i del avseendet. Fördet andra säger alt det bara är tre studieförbund som blirinvolverade i de här båda projekten. I försöksverksamheten Kultur och arbetslivdeltar två studieförbund, ABF och TBV. För in alla studieförbund! Men måste vi lägga märke alt studieförbunden är serviceorgantill sina medlemsorganisationer. Det är ett påpekande som jag gärna vill göraockså med tanke på inlägg tidigare i debatten, där han taladeom studieförbunden som självständiga folkrörelser. LOoch TCO vill på sina arbetsplatser få till ståpd en försöksverksamhet medkulturaktiviteter. Då väljer de naturligtvis att bedriva den försöksverksamheteni samarbete med de studieförbund som de själva är medlemmar i. Det kan inteligga något konstigt i det. Det vore vä| orimligt om man skulle kräva av LO attgå lill för atl få hjälp med att bedriva den härförsöksverksamheten på sina egna arbetsplatser. Så är det, och jag kände attdet var angeläget atl markera detta, också med tanke på den debatt som vi hadei fjol, där anförde sina betänkligheter i något förtäcktaordalag. Jag har tidigare uttryckt rnin gläcjje över atl ochcenterpartiet nu stöder del här projektet, men jag konstaterar att moderaternaär ståndaktiga. Del är väl i och för sig hedersamt, rnen del ger ju en litetunderiig belysning av det regeringssamarbete som man nu ändå försöker bedriva. Anslagtill allmänna kulturändamål, m. m. () kortgenmäle: Jag tycker alt det var värdefullt att ställde fråganvem som skulle drabbas av de två projekt som är under förberedelse. Det arenfråga som egentligen inte någon kan svara på men som vi alla borde ställaoss. Dehär projekten skall pågå fram . Ingen vel vilken regering som år1982 och före kommer atl ha ansvaret för kulturpolitiken. Men jagundrar om vi inte kan vara överens om alt varje regering kommer atl ha svårtatt bereda plats för nya kostnader i slorieksordningen många tiotal miljoner.Det är sådana kostnader som dessa projekt pekar fram emot. Skallförsöksverksamhet i större skala vara meningsfull, måste vi också länka igenomom vi vill atl dessa kostnader skall få slå ut någonting annat inomkultursektorn och i så fall vad. Den debatten saknar jag inför behandlingen avdetta ärende . Denandra frågan gäller hur man skall låta de anställda på en arbetsplats få ökadkontakt med kulturlivet, dvs. om man anser sig kunna kosta på utbildningen avsärskilda kulturförmedlare och göra speciella kulturinsatser påarbetsplatserna. Jag anser att dessa människor själva skall ha möjlighet altvälja om de kontakterna skall gå den ena eller den andra vägen. Del ärju så attden som är anställd i ett förelag genom sin fackliga anslutning kan tillhöraexempelvis TBV. Om vederbörande är medlem i har han ocksåanknytning till ABF. Om han är medlem i har han anknytning tillVuxenskolan. Genom alt han bedriver studier på fritid känner han kanskesamhörighet med eller något annat studieförbund. Delär alltså inte så självklart alt en viss person, anställd på en vissarbetsplats, därmed automatiskt tillhör etl visst studieförbund eller skallstyras på elt sådant sätt alt han fåren minskad möjlighet till reell valfrihetpå detta område. Tidigarei dag har vi moderater kritiserats för att vi inte skulle ha någon känsla förfolkrörelserna. Vi har en mycket stark känsla för folkrörelserna, men vi harockså en mycket stark känsla för alt de enskilda människorna själva skall fåange vilka folkrörelser de känner samhörighet med. Studieförbunden haranknytning åt olika håll, och de har därmed också varierande bildningsprofiler.Det kan göra alt etl sådant val känns angeläget för många människor. () kortgenmäle: Jag skall inte gå in på den senaste diskussionen som . Den debatten är känd från tidigare tillfällen när man diskuterat vilkastudieförbund som de fackliga organisationerna skall ha rätt att samarbeta med.Jag menar alt det är deras sak att avgöra den frågan. Jagskall något kommentera diskussion om prioriteringarna. Han sägeratt man inte vet vilka som skulle komma alt drabbas och få mindre anslag om vinu bygger ut den här verksamheten. Men skall vi vara så rädda för att böria nyaangelägna utvecklingsprojekt som nu är. då kommer vi aldrig vidarei den kulturpolitiska utvecklingen. Vi skall väl inte inom kulturområdet alltidbehöva la från ett område för att kunna påböria något nytt inom elt annat. Ifjolårets debatt framförde utskottets talesman någol av sammabetänkligheter som har då han frågade sig om de stora pengar somdetla projekt skulle kosta inte skulle kunna användas på etl bättre sätt.Gunnar ställde sig tveksam lill en kraftig satsning påkulturaktiviteter på arbetsplatserna om sådana i första hand tjänade politiskasyften. och har ändrat ståndpunkt när det gäller dennafråga, och jag har vid två tillföllen uttryckt min uppskattning av det. Närdel gäller prioriteringsfrågan slår emellertid fast vid fjolåretsståndpunkt. På den fråga som ställde och somgällde om inte pengarna skulle kunna användas på elt bättre sätt har ni frånmoderat håll svarat med er motion. Ni menar alt pengarna bör användas tillunderhåll av fornlämningar. LO och TCO har nogsamt uppmärksammat ert svar ochera värderingar i den här motionen. Anslagtill allmänna kulturändamål, m. m. LARSAHLMARK (m) kort genmäle: