prot · G109100 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:100 § 1 m. m. TALMANNEN: partigrupp har som nyledamot i utrikesnämnden efter anmält , som ny medlem efter anmält samt som ny suppleant efter anmält . Talmannenförklarade därefter valda lill (för återstoden avriksdagens innevarande valperiod) (för tiden intill dess valnästa gång ägde rum) (för liden intill dess valnästa gång ägde rum) §2 Justerades protokollet för den 9 innevarande månad. §3 Upplästes följande till kammaren inkomna ansökan: Undertecknadanhåller om ledighet från riksdagsarbelet på gmnd av personliga skäl undertiden den 28 mars-den 16 maj 1978. Kammarenbiföll denna ansökan. Talmannen anmälde atl () skulleinträda som ersättare för under hans ledighet frånriksdagsmannauppdraget. Omliiläggsdirekiiv lill 1976 års.fäslig-helstaxeringskom-milté. § 4 Upplästes följandetill kammaren inkomna skrivelse: Undertecknadanhåller härmed om entledigande från uppdraget som ersättare i pågrund av flyttning från . Dennaanhållan bifölls av kammaren. §5 Om tilläggsdirektiv till 1976 års fastighetstaxeringskommitté, m. m. Budgetminislern erhöll ordet föratt besvara/I//" Wennerfors (m) anmälda fråga,1977/78:319, och anförde: har frågat mig när jag avser att utfördatilläggsdirektiv till fastighetstaxeringskommilté samt kompletterautredningen med ytteriigare pariamentariker. Tilläggsdirektiventorde komma atl publiceras under denna dag. Samlidigl utses också de nyaledamöterna. ALFWENNERFORS (m): Jag ber attfö tacka budgetminislern för svaret. Vihar fåu vänta en lid på tilläggsdirektiven. Så mycket mer glädjande är det atlvi nu för elt positivt besked om att de skall publiceras . Vilka ärhuvudpunkterna i tilläggsdirektiven? Det skulle naturliglvis vara intressantför kammarens ledamöter alt fö höra åtminstone något härom. Enligtriksdagens beslut skall alltså den lägsta procentsatsen förinläklsberäkning av villor fr. o. m. taxering höjas från 2 96 lill . För villor med nuvarande taxeringsvärde . innebär ju dettaatl schablonintäkten höjs med . I och för sig anses väl den höjningenganska rimlig i jämförelse med kostnadshöjningarna vid andra boendeformer. som oroar många är de konsekvenser som allmänna fastighetstaxeringkan få. Enligt gällande bestämmelser skall ju taxeringsvärdet motsvara avvillans allmänna saluvärde. finns det statistik som visar alt relationenmellan taxeringsvärdena och villapriserna 1975 var bara 61 96. Eftersomvillornas taxeringsvärden justerades 1975 var detta ganska anmärkningsvärt.Någon större skillnad mellan taxeringsvärdena och villapriserna bordeåtminstone inte finnas av den löpande fastighetsiaxeringsperioden. Mankan således anta att allmänna fastighetstaxering kan komma atl medföraavsevärda höjningar av taxeringsvärdena, och det är delta som börjar oroavillaägarna. Jag förutsälter alt budgetministern är medveten om denna oro. Antag,herr budgeiminister, att 200 000-kronorsvillan får sitt taxeringsvärde höjt med60 96. Det kan bli 70 96 och även 80 96, men låt oss antaga alt taxeringsvärdethöjs med 60 96 lill . intäkten från 6 000 till14 . Att den inläktshöjningen innebär en avsevärd skattestegring förvillaägarna står klart, inte minsl för de äldre av dessa som oftast har betalatav det mesta av villalånet. Detförtjänar också alt nämnas att det även för denna typ av villor blir fråga oms. k. lyxbeskatlning, dvs. man måste i kalkylerna för dessa t. o. m. räkna medden högsta procentsatsen för intäktsschablonen, nämligen . Dettaräkneexempel visar hur viktigt det äratt man prövar åtgärder som kanmildra följderna av allmänna fastighetstaxering, och jag hoppas attdet är det som framgår av de aktuella direktiven. Omavgiftsbeläggningen av slalliga parkeringsplatser Jag vill bara säga att kommitténs uppdrag gäller alt prövaprocentsatser och skiktgränser inom fastighetstaxeringen, mot bakgrund av denprisutveckling som har sken och därmed förväntade högretaxeringsvärden som kan bli resultatet av taxering. Detta nämndes ipropositionen som ett problem som borde prövas. Jag har upprepat sammauppfattning vid en antal olika tillfällen,och även i utskottets betänkande iärendet angavs att frågan om procentsatser och skiktgränser borde övervägas.Detta skall nu kommittén göra. Nästafastighetstaxering skall alltså gälla 1981, och det är gott om lid till dess.Jag förutsätter alt kommittén i god lid före laxeringsarbetets början kommeratl framlägga sill förslag, så atl regering och riksdag får tillfälle atl prövadet. Överiäggningen var härmed slutad. § 6 Omavgiftsbdäggningen av statliga parkeringsplatser BudgetminislernINGEMAR MUNDEBO erhöll ordet för aU besvara () den 9 marsanmälda fråga, 1977/78:343, och anförde: har frågat mig om regeringen avser atl vidta någon åtgärdmed anledning av det fattade beslutet om avgiftsbeläggning avstatliga parkeringsplatser. Denomedelbara innebörden av regeringens beslut var att studier av effekterna avavgiftsbeläggning av befintliga statliga parkeringsplatser skulle inledas medStorstockholm som försöksområde. Med utnyttjande av erfarenheterna frånåtgärderna inom Slorstockholmsområdet borde avgiftsbeläggning av statligaparkeringsplatser inom övriga delar av landet genomföras successivt. Ansvaretför samordningen av arbetet lades på , som också fick iuppdrag att återkomma till regeringen med förslag till tillämpningsbestämmelserför genomförandet. Försökmed olika former av avgiftsbeläggning har därefter genomförts både i Stockholmoch i andra delar av landet. redovisade erfarenheter från detdittills bedrivna arbetet . Avredogörelsen samt yttranden från bl. a. statens planverk och kan man dra slutsatsen atl det finns fler problem invävda Omavgiftsbeläggningen av statliga parkeringsplatser i denna fråga än som-såvitt man nu kan utläsa - förutsågs i del ursprungliga uppdraget. Destatliga myndigheterna svarar ofta för en betydande del av antaletarbetsplatser på de enskilda orterna. De är koncentrerade tillbegränsade områden inom tätorternas centrala delar. Trafikförsörjningen till destatliga arbetsställena måste självfallet inordnas under den trafik- ochparkeringspolitik som de berörda kommunerna för. Den avgiftspolilik som statentillämpar för de biluppslällningsplaiser som staten förfogar över måste alltsåi första hand anpassas härefter. Övervägandenom den fortsatta inriktningen av arbetet med avgiftsbeläggning av statligabiluppslällningsplaiser pågår f n. Det är min uppfattning alt de hiuillsvaranderiktlinjerna måste kompletteras i vissa avseenden. När detta har skett räknarjag med alt det finns förutsättningar för att snabbt fullfölja arbetet medavgiftsbeläggning. Jag lackar budgetminislern för det utföriiga och relativt positivasvaret på min fråga. Detmärkliga med frågan om avgiftsbeläggning av statliga parkeringsplatser ärnaturiigtvis att så lång lid har förflutit från det aU regeringen ursprungligenbeslutade sig för alt genomföra en sådan avgiftsbeläggning. Delkan givetvis hävdas all all verksamhet måste fö finna sina former och all maninte skall rusa åstad och åstadkomma lösningar som man sedan har anledning atlångra. Men del är väl inte förmätet att påslå att den fråga vi nudiskuterarärav så pass måttligt omföng att man ulan att löpa någon större riskskulle kunna bestämma sig för en linje, då nu nästan etl decennium förfiuiitsedan man första gången bestämde sig. Låtmig betona att del inte bara från en allmän effektivitetssynpunkt finnsanledning all så alt säga komma till skon i denna fråga. Som jag framhållit imin fråga måste det uppfattas som ganska orältvisl för dem som har betalatför sina parkeringsplatser under en ansenligt antal år att statligt anställdakolleger på andra håll inte betalar. Rättviseargumeniei är det främstaargumentet för en snabb lösning av denna parkeringsfråga. Närman skall välja väg och bestämma sig för att antingen fullföljaavgiftsbeläggning eller avstå, finns flera skäl som talar för all faktisktavgiftsbelägga. Det finns ju en ekonomisk aspekt på frågan. Om avgiftsbeläggningkunde genomföras generellt skulle det kunna inbringa ca 30 milj. kr. I miljardunderskotlens tidevarv har väl detta inte någon avgörandestatsfinansiell betydelse, men om jag har uppfattat vår nuvarandebudgetminister rätt är han mån om varje krona. Framhållas bör också att ensådan här avgiftsbeläggning inte är detsamma som all ta betalt för en tjänstsom i och försig inte är värd någol. Fördel första bör avgiften kunna hållas påen låg nivå-i min räkneexempel förutsatte jag . För del andra fördet förutsättas alt de avgifisbelagda parkeringsplatserna genomgående skullevara bevakade, vilket naturiigtvis är en fördel. Till detta skall läggas attden som har en betald parkeringsplats skall kunna var säker på att detverkligen finns plats förvederbörandes bil, vilket också det kan förväntas vara av etl värde för denenskilde statstjänstemannen motsvarande exempelvis . Sistoch slutligen vill jag säga att om någon efter en avgiftsbeläggning föredraratt utnyttja kollektivtrafiken, är väl detta i och för sig inte av ondo. Fårjag nu för det första med anledning av budgetministerns svar fråga om han avseralt genomföra en generell avgiftsbeläggning. Fårjag för det andra fråga vilka överväganden i huvudsak som återstår innan denhär verksamheten kan komma i gång i full utsträckning. Fördet tredje skulle jag naturligtvis gärna vilja höra om det kommer alt blimöjligl all genomföra en generell avgiftsbeläggning, innan beslutet från 1970för fira sitt tioårsjubileum. Omavgiftsbeläggningen av statliga parkeringsplatser Jag tycker också att är , och jag frågar mignaturligtvis vad jag under min ministertid och vad min företrädare under sinnågot längre ministertid borde ha gjort för att finna en lösning på dennafråga. Nuär frågan visseriigen av måttligt omföng, men den är ändå tämligen komplicerad,framför allt därför atl statlig verksamhet finns föriagd till så många kommuneroch att staten måsle ta hänsyn till den trafik- och parkeringspolitik som resp.kommun för. Nukompletterar sin fråga med tre nya frågor, som jag just integärna vill svara på därför att överläggningar pågår med berörda statligamyndigheter, med beaktande av just de olika trafik- och parkeringsregler somgäller i resp. kommun. Jag tycker inte det är rikligt lämpligt att, innan deöverläggningarna är slutförda, i kammarens talarstol ge svar på frågor som ärunder övervägande, frågor där del från kommunerna framförs tämligen skiftandeuppfattningar och där vi försöker finna någon gemensam linje. Jag har en ganska positiv tro på alt vi snart skallklara detta. Frågan skall i varje fall inte fira något tioårsjubileum olöst. För delta senaste besked tackar jag naturligtvis. Del är ju angelägetatt därmed få en markering av att del blir etl resulial så småningom.Budgetminislern och jag skall väl inte bli osams om det närmare datum dåreformen skall träda i kraft; frågan är trots allt av rält begränsad betydelse. Låtmig ändå peka på alt revisorer, som ju bl. a. till uppgift att setill att de beslut som fattas i olika delar av statsförvaltningen också blireffektuerade, framhöll att ingenting hade hänt, eller an ivarje fall inte tillräckligt mycket hade hänt, och att detla var relativtanmärkningsvärt. Jag vill också gärna passapå atl säga attjag givelvis är fullt medveten om alt Omrätten till förvärvsavdrag vid inkomstbeskali-ningen ansvaret under denhuvudsakliga lid, då det här beslutet inte har blivit fullt ut effektuerat,inte faller på den nuvarande budgetminislern. Men sedan revisorer gjorde sitt uttalande har en del hänt,och mera kommer all hända. Överläggningenvar härmed slutad. §7 Om rätten till förvärvsavdrag vid inkomstbeskattningen Budgetministern erhöll ordet för aUbesvara () anmälda fråga, 1977/78:344, och anförde: har frågat mig om regeringen avser att vidtaga någon åtgärdsyftande till alt ändra reglerna om förvärvsavdrag vid gemensam vårdnad.Gemensam vårdnad kan förekomma inte bara i de fall barnet och föräldrarna bortillsammans utan också då barnets föräldrar bor isär. Jag utgår ifrån att medfrågan åsyftas den silnämnda gruppen. Avintresse i detla sammanhang är främst rätten till förvärvsavdrag,skattereduktion och avdrag för underhållsbidrag. De båda förstnämnda förmånernatillkommer den förälder hos vilken barnet anses hemmavarande den 1 novemberinkomståret. Den andra föräldern har i stället rätl till avdrag med högst 2 500kr. för de bidrag som lämnats för barnets underhåll. När de nya vårdnadsbeslämmelserna infördes år 1976gjordes den bedömningen atl skattereglerna inte behövde ändras utan kundetillämpas även vid gemensam vårdnad då föräldrarna inte sammanlever. Enligt minmening uppkommer inte heller några problem i flertalet fall. I den månoklarheter och andra problem uppkommer på skatteområdet för man givetvisöverväga vilka ålgärder som där kan behövas. har sinuppmärksamhet riktad på saken. Jag tackarbudgetminislern för svarel på denna fråga. Ännuär det inte något slort antal gemensamma vårdnader som har förordnats av våradomstolar sedan reformen genomfördes . Icke desto mindre harmånga föräldrar nu kommit att ställa sig frågan om de inte borde ha rält tillförvärvsavdrag vid inkomsttaxering. Också inom de olika taxeringsmyndigheternarunl om i landet har frågan vållat en del bekymmer. Huruvidadenna tveksamhet är motiverad eller inte kan man naturiigtvis ha olikameningarom. Ensak torde dock vara klar: det hade varit en fördel alt meraingående överväga denna och liknande frågor innan man bestämde sig för altinföra gemensam vårdnad. skall väl inte budgetminislern och jag här haen debatt om den gemensamma vårdnaden som sådan, men låt mig erinra om alt ettstort antal remissinstanser höjde ett varnande finger inför komplikationerna dådet gällde till vem olika typer av bidrag och skatteförmåner skulle utgå närett skilt par hade gemensam vårdnad om sina barn. Det är nog ingen överdriftatt påstå atl den dåvarande justitieministern tillbakavisade dessa farhågor påganska formalistiska grunder. Han framhöll att införandel av gemensam vårdnad isig inte skulle komma atl medföra komplikationer, eftersom vårdnadsreglernainte styr rätten till exempelvis förvärvsavdrag. Del är naturiigtvis helt rikligt- i teorin. Gemensam vårdnad är inte liktydig med gemensam vård av barnet, ochdet bör därför gå atl bedöma var barnet är hemmavarande även då två frånskildaföräldrar har gemensam vårdnad - det kan man åtminstone lycka. Nuärdet emellertid på det viset att många som har sökt och fått gemensam vårdnaduppfattar det så, att de i slor utsträckning skall dela på den faktiskaskötseln och vården av barnet. Och en av de bärande intentionerna bakom dennaföräldrarättsliga reform varju också atl barnen verkligen skulle ha en fullgodkontakt med båda föräldrarna. Om så sker i praktiken kan riksdag eller regeringknappast i efterhand komma och säga lill föräldrar med gemensam vårdnad alldetta med den gemensamma vårdnaden är nog gott och väl, men ni måste väl beslämmaer för vem barnet verkligen skall bo hos, så alt skattemyndigheterna utan allbehöva klia sig alltför mycket i huvudet på ett rättvist sätt skall kunna delaut skalleförmåner! Låtmig bara avslutningsvis peka på atl detla problem har en ganska avsevärdekonomisk betydelse. Den föräldersom anses ha barnet boende hos sig förtillgodoräkna sig förvärvsavdrag, vilket marginalskatt innebär I 200kr. Samma förälder får dessutom skattereduktion med . Det blir alltså . netto, en icke föraktlig summa. Den andra föräldern för ingenting. Jagförstår uppriktigt sagl inte rättvisan i detta förhållande. Jagskulle ändå vilja fråga budgetministern om han anser att det är riktigtrimligt, när nu har beslutat sig för aU genomföra den här reformen,att man inte lar de skallemässiga konsekvenserna. Ämnar budgetministern föregen del också följa dessa problem för atl eventuellt ta initiativ tillförändringar i reglerna som kan åstadkomma elt måhända något rättvisareförhållande? Omrätten lill förvärvsavdrag vid inkomstbeskattningen gäller rätt till gemensam vårdnad också i de fall då barnets föräldrarbor isär. Jag skall inte la upp debatt om huruvida delta var ett klokt besluteller ett mindre klokt beslut - mer än genom att säga att jag tycker att det ialll väsentligt var etl klokt beslut. Men självfallet gäller det alt finnavettiga regler och en så vettig tillämpning som möjligt av dessa regler. Jaghar alltså uppfattningen atl det fungerar bra i de fiesta fall. Men jag ärockså medveten om atl det i en hel del fall finns ett antal oklarheter ochproblem. Informationen har kanske i vissa fall varit otillräcklig, och det hari praktiken visat sig uppkomma problem som man kanske inte tillräckligtförutsåg när man antog den här lagen. Nuhar vi ännu så länge ganska kort erfarenhet. följer fråganingående i syfte alt skaffa sig erfarenhet av vilka slag av problem som 13 protokoll 1977/78:98-100 Omrätten lill .förvärvsavdrag vid inkomstbeskattningen finns och hur man skallkomma lill rälta med dem. Jag förutsätter att verkel sedan kommeratt föreslå deförändringar och andra åtgärder som kan komma att visa sig nödvändiga. Fårjag sedan beträffande förvärvsavdragel säga alt skatieutrednings belänkandenu är ute på remiss. När vi fått in remissvaren skall vi pröva frågor som bl.a. gäller olika avdrags roll i skattesystemet. Så länge remissbehandlingenpågår avstår jag från atl yttra mig om hur jag tycker skattesystemet på den härpunkten skall se ul . JOAKIMOLLEN (m): ärju den här reformen genomförd,och den farväl prövas, så får vi sevad den kan få för effekter. Om många föräldrar finner att delta är etl bra ochrikligl institut, då skall vi naturiigtvis också ha det kvar. Mendet är inte konstigt att missförstånd kan uppkomma. Det är inte så lält atlskilja på gemensam vårdnad och gemensam vård, vilket ju faktisktfamiljerättsligl är två olika saker. Indirekt kan detta också fö rätt betydelsefullaskallemässiga konsekvenser. Såvittjaghar kunnat erfara ärdet förvånansvärt många ute i landet som har problem meddetta. Del gäller då inte bara den slutliga skatten ulan också frågan i vilkenskaltekolumn man skall placeras. Föräldrar menar också att de båda skall varaplacerade i den i detla sammanhang mest gynnsamma kolumnen. När det nuföreligger gemensam vårdnad, är del inte så lätt för skattemyndigheterna attsäga att barnet kommer alt vara där eller där . Detfinns alltså uppenbarligen problem, och del finns förmodligen också skäl altförsöka göra någonting åt dem, även om jag förstår att någon millimeierrättvisapå den här punklen inte går att åstadkomma. Del är väl på sätt och vis kruxet iheladen här reformen-all del integåralt fulll ut följa upp reformen påbidrags-och skattesidan. Detta kommer väl i och försig atl vålla vissbesvikelse. Men det borde kanske ändå gå att överväga vad som skulle kunnagöras för alt rätta lill vissa missförhållanden som nog ändå är ganskauppenbara. Tolkarjag budgetministern rätt kan jag kanske utgå ifrån att om han möter sammaopinion som jag har mött och som alltså innebär alt man på många håll verkligenhar problem med avdragsrällen vid gemensam vårdnad, så är han bereddatt-eflerdet att remisstiden beiräffande skatteutredning ivår går ut - i samband med övriga frågor som då skall prövas ibudgeldepartementei också pröva frågan huruvida man skall ändra reglerna föratl åstadkomma en något större rättvisa i det här fallet. När man lovarföräldrar atl de skall kunna fö gemensam vårdnad bör man i någon mån kunnafölja upp detta då det gäller skalle- och bidragsbestämmelserna. Jag har självfallet uppfattningen aU reglerna bör vara så klara ochentydiga som möjligt och att de bör vara lätta alt tillämpa för de myndighetersom har att tillämpa dem. Jag vill i första handlyssna på vad riksskatleverket harfött för erfarenheter Nr 100 Om ordvalet i förfallningstexl av tillämpningen avreglerna och på grundval av verkets förslag undersöka vilka förändringar somevenluellt kan bli nödvändiga. Förvärvsavdragets roll i skattesystemet ärju enmycket stor fråga och har en rad andra aspekter än just den som dagens debatthandlar om. Frågan tål därför ett grundligt övervägande efter det altremisstiden har gått ut. JOAKIMOLLEN (m): Låt mig bara påpeka att riksskatleverketefter förfrågan om den här typen av problem har skickat ut etl brev - del hartillsiällls en advokatbyrå som förmodligen var först med alt fråga -där manförsöker reda ut problemet och hänvisar till de regler som finns och som juinnebär atl man i och för sig inte behöver ta hänsyn lill den gemensammavårdnaden, utan att man skall försöka avgöra var barnet faktiskt bor. Men somvi tycks vara ganska överens om kan detta i praktiken medföra svårigheter,eftersom reformen i många fall uppfattas så att föräldrarna skall ha möjlighetatt i rätl slor utsträckning ha barnet hos sig lika myckel. Riksskatteverketsskrivelse kan måhända vara till visst stöd för taxeringsmyndigheterna, men deninnebär uppenbariigen inte någon lösning av frågan. Det gör väl riksskatleverketknappast anspråk på heller. Men eftersom denna skrivelse så att säga är detenda som riksskatleverket har lyckats åstadkomma i det här fallet, såhoppas jag att budgetministern för egen del verkligen har uppmärksamhetenriktad på frågan för att vidta de åtgärder som eventuellt kan visa sigerforderiiga. Överläggningen var härmedslutad. §8 Om ordvalet i författningstext Socialministern erhöll ordet för anbesvara Kun () anmälda fråga, 1977/78:345, och anförde: har frågat mig om jag anser att användningen av ordenorganolepiisk undersökning i föreskrifter från står iöverensstämmelse med strävandena att göra förfaliningsspråket mer förståeligt. Imotiveringen lill frågan anges atl i föreskrifter förgodkännande av alkoholhaltiga essenser och aromer har framställt kravet altsmakkoncentrationen skall vara sådan, atl essensen eller aromen vid organolepiiskundersökning bedöms vara odrickbar även om den späds ut lill en alkoholhalt avca 10 viktprocent. Enligtuppgift från är uttrycket organolepiisk undersökning envedertagen term inom viss naturvetenskap och kan närmast översättas med"smak- och luktprovning". Styrelsen har vidare uppgivit att denöverväger atl vid en omskrivning av föreskrifterna ersätta uttrycket organo- leplisk undersökning medorden smak- och luklprovning. Jag anser verkligen alt en sådan ändring ärbefogad. KURTSÖDERSTRÖM (m): Min fråga kanske kan anses vara bagatellartad och handla om eltoväsentligt problem. Den berör etl fåtal, men dessa berör den så mycket mer. Desom arbetar i industrier som tillverkar aromer och essenser är helt beroende avalt alkoholbyrån anser all föreskrifterna följs till punkt och pricka. Indirektberoende är dessutom alla de som arbetar hos de industrier vilka köper ochanvänder sig av produkterna. Tillverkningsindustriernahar länge försökt få alkoholbyrån alt ta bort det mycket subjektivadrickbarhetsprovet, som från deras synpunkt är direkt negativt och därförmindre lämpligt. Det har hänt atl produkter som tidigare ansetts drickbara videtl senare tillfälle bedömts vara odrickbara, trols alt sammansättningen avprodukten inte har ändrats. När en produkt förklaras odrickbar måstetillverkningen sluta även om inneliggande beställningar finns, vilkadå inte kan levereras. Alkoholbyrån har stora möjligheter till fraktsanktioneroch avstängningsförbud, som medför omfallande produklionsstörningar. Närnu blev ny huvudman och nya föreskrifter kom ul, så var detnaluriigl all begreppet organolepiisk undersökning omfattades med störstaintresse. Man frågade sig bland fabrikanterna om detta innebar att de svenskaaromtillverkarna hade fått gehör för sina önskemål om en objektivprovningsmetod och, om så var fallet, hur provningen nu skulle ske. Allapositiva förhoppningar försvann snabbt och byttes i pessimism sedan man hosalkoholbyrån fåll veta att i sak hade ingenting hänt-allt skulle gå till somförut. Nuframgår del av svarel alt de här föreskrifterna troligen kommer att ändras. Dekom ut och trädde i kraft . Bara del är litetanmärkningsvärt. Om man skall ändra på benämningen, vore del inte då befogatatt också ändra på provtagningsmetoderna? Skulle inte socialministern viljamedverka till en sådan ändring?