prot · G10987 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:87 §1 Upplästes följande till kammaren inkomna ansökan: Jaganhåller härmed om föriängd tjänstledighet från mitt riksdagsuppdrag för tidenden 1 maj-den 6 juni 1978 för författandet av en bok. Omskattebestämmelserna för vissa anställda i flygföretag Kammarenbiföll denna ansökan. Talmannenanmälde att () även skulle tjänstgöra somersättare för . § 2 Omskattebestämmelsema för vissa anställda i flygföretag Budgetminislern erhöll ordet förall besvara () den anmälda interpellation,1977/78:125, och anförde: har frågat mig om jag är beredd att vidta en översynav gällande skatteregler för den luftburna personal som är bosatt i menarbetar i . Förden personal som avses med interpellalionen är skattereglerna, enligt minmening, i det stora hela tillfredsställande utformade. Dessa personer beskattasbara i som en följd av vår interna skattelagstiftning ochdubbelbeskattningsavtal. Deproblem som uppkommer gäller närmast de sociala avgifterna. Ifrågavarandepersoner skall nämligen betala ATP-avgift och folkpensionsavgift. Dessaavgifter påförs såsom egenavgifl, eftersom någon avgiftsskyldig svenskarbetsgivare inte finns. Avgifterna är avdragsgilla vid inkomsttaxeringen. Detfinns vissa möjligheter att begära undantagande från ATP och därigenom ocksåbli befriad från ATP-avgiften. Men det innebär atl man går miste om de förmånersom ATP-systemet innehåller. Problemenmed de sociala avgifterna är redan uppmärksammade. F. n. ser man i en nordiskkommitté Över den nordiska trygghetskonveniionen som reglerar både förmånssidanoch avgiftsuttagen. Vid denna översyn kan hithörande frågor väntas blibehandlade. Förslag från kommittén torde vara att vänta i slutet av år 1978.Vidare behandlas inom f n. pensionskommitténs betänkande(SOU 1977:46) Pensionsfrågor m. m. Även i detla sammanhang aktualiseras sådanaavgiftsproblem som avses i inter- Omskattebestämmelser na.för vissa anställda i .flygföretag Jag kanemellertid för dagen inte ge något bestämt besked om hur avgiftsfrågan, som ärav ganska komplicerad natur, lämpligen bör lösas. KNUTWACHTMEISTER (m): Jag skall be att få lacka budgetminislern för svaret på min interpellationom den tråkiga skattesituation som viss flygande personal råkat ut för. Inkomstenför dessa s. k. gränsgångare betraktas inte som inkomst av tjänst utan sominkomst av annat förvärvsarbete än anställning. Med anledning härav för desjälva betala avgiften för tilläggspension och folkpension. Självfallet måstedessa människor uppleva det som djupt orättvist att deras lön inte betraklassom inkomst av tjänst, trots att de är anställda. Även om avgifterna äravdragsgilla vid inkomsttaxering kan den situationen uppstå, och har ocksåuppstått, att den skattskyldige vissa år för en total skall som överstigerinkomsten. Nusäger budgetministern, och det är naturligtvis tacknämligt och kanske delviströsterikt, alt dessa problem har uppmärksammals, dels av en nordisk kommittésom väntas komma med etl förslag redan i slutet av detla år, dels avsocialdepartementet. Givetvis har jag förståelse för att inte kanföregripa vad dessa båda organ kommer fram till, men jag är ändå litet oroadöver det ställningstagande som görs i börian av interpellationssvaret, därbudgetminislern sägeratl skattereglerna enligt hans mening i det stora hela ärtillfredsställande utformade. Den uppfattningen kan jag tyvärt inte dela, ochjag skulle vara mycket lacksam om kunde tala om för mig alt hanhar förståelse för dessa människors irritation och att justeringar ärbehövliga. Jag kan ha förståelse för att det i individuella fall uppkommerproblem, men jag menar inte att de huvudsakligen beror på gällandeavgiftsregler. Jag är medveten om alt det kan finnas personer för vilkahuvudreglerna i dubbelbeskattningsavtalet inte gäller på del sätt som framgårav mitt svar. Men i de fall där dubbelbeskattningsavtalets huvudregler gällertycker jag ändå, atl skattereglerna i stort är tillfredsställande medanavgiftsreglerna inte är det. Jag vill understryka att vi håller på alt se överdelta men att del är tämligen komplicerade saker. Dessutom villjag inte utlovamera bestämt än vad som görs i slutet av mitt lämnade svar, vid vilken tidpunktvi kan komma atl bli färdiga med en sådan översyn. Jag är dock medveten om deproblem som finns, och vi kommer alt arbeta på all försöka få fram en lösning. Det gläder mig atl delar min uppfaltning altavgiftsreglerna är fel utformade, och jag är lacksam för det sista beskedel,innebärande alt det förhoppningsvis blir en ändring. Enligt uppgift skrev enskatlskyldig på rekommendation av den kommu- nala skattemyndigheten iMalmö till dåvarande finansministern i ärendet, och denne sade dåatt dessa regler skulle ses över. blev del dock avslag iförsäkringsdomsiolen. Detta visar alt problemet har varit aktuellt , och det är naturiigtvis angeläget alt det för en lösning. Delankommer inte på mig att framföra förslag, men jag vill ändå peka på atl detschablonavdrag för egenavgifter som jordbrukare och rörelseidkare kan utnyttjavid sin deklaration under omkostnader också skulle kunna tillämpas för denfiygande personalen. Jagtackar hert Mundebo för svaret och hoppas att det skall komma ett förslag iärendet . Omavdragsrätt för gåvor till ideella och kristna organisationer Överiäggningenvar härmed slutad. §3 Om avdragsrätt för gåvor till ideella och kristna organisationer Budgetministern erhöll ordet förall besvara () den 14 febmari anmälda fråga, 1977/78:296,och anförde: har frågat mig när regeringen avser att lägga framförslag om avdragsrätl för gåvor till ideella och kristna organisationer. Imaj 1977 presenterades ett utredningsförslag (Ds B 1977:2) om hur enavdragsrätt för gåvor lill ideella och humanitära ändamål skulle kunnautformas. Förslaget sändes ut på remiss. Meningarna bland remissinstansernavar emellertid delade. Främst myndigheter som kan sägas företräda det allmännasintresse vid taxering och uppbörd ställde sig genomgående kritiska tillutredningens förslag. Åtskilliga organisationer ansåg alt en avdragsrätt bordeinföras, men var kritiska mot förslagets utformning. Kritiken tog i denna delfrämst sikte på den föreslagna gränsdragningen mellan de organisationer ochsammanslutningar som skulle få motta avdragsgilla gåvor och de som inte skullefå denna möjlighet. Utredningens förslag ses f n. över inombudgetdepartemenlet. Ärendet har beröringspunkter med en del andra förslagrörande beskattning och avdragsrätt som också bereds inom departementet. Jaghoppas atl så snart beredningsarbetet fullföljts kunna föreslå regeringen attlägga fram förslag till . Jag tackarbudgetministern för svaret på min fråga. regeringsförklaring som statsministern avgav - alltså efterregimskiftet - slogs ju fast att avdragsrätl vid beskattningen skulle införasför gåvor lill ideella och humanitära ändamål. Efter det atl den utredning somregeringen tillsatte, med i spetsen, våras lämnat sittbetänkande och efter remissbehandlingen av det uppstod viss Nr 87 diskussion om och tveksamhet, för atl inte säga motstånd från en delhåll, till Fredagenden tanken på avdragsrätl. En del organisationer - detvar väl i första hand 3 mars 197S idrottsrörelsen- reagerade negativt, eftersom de icke var med i den avdragsberättigadegmppen, och jag förstår idrottsrörelsens ledning. Om avdraesrättremissinstanser anförde tveksamhet på gmnd av att förslagets genomförande för eåvor till ideella " förknippat med en rad tekniska problem. Dessadiskussioner och och kristna orea- funderingar, som pågått och pågår, var orsaken till att jagställde frågan till nisationer budgetministern. Närvåra tre partier som är i regeringsställning agerade i denna fråga somoppositionspartier, parerade vi alllid den socialdemokratiska regeringensargumentationer vad gäller de tekniska problemen med att "det här går atllösa", och jag är övertygad om att det går all klara dem. Denutlovade avdragsrätlen är enligt min uppfattning från både samhällets ochorganisationernas synpunkt en viktig reform. Den skulle vara en värdefullstimulans till de organisationer som utför ett synneriigen samhälls-nyttigtarbete. Slutordeni budgetministerns svar ger ett något svävande besked. Budgetministern sägersig hoppas kunna lägga fram etl sådant här förslag till . Det är storafolkgrupper ute i samhället som verkligen vill och hoppas atl regeringen skallinfria sitt löfte. På den punkten förpliktar regeringens förklaring. Jag vill försäkra hert alt min bestämda inriktning är altlägga fram ett förslag. Men jag menar att det är bättre att ta någon tid på sigför att få fram ett väl genomarbetat, etl bra och hållbart förslag än att kommanågot tidigare med elt förslag som en del kanske skulle uppfatta som inte fullttillfredsställande. Det finns en rad problem - både och jag ärmedvetna om dem - men jag har också utgångspunkten att de skall kunna lösas.Det finns liknande syslem i en rad andra länder ute i . Där har mankunnat lösa de tekniska och rättsliga problem som finns i sammanhanget, och kanman lösa dem i andra länder bör vi också kunna klara av dem i . FILIPFRIDOLFSSON (m): Hade budgetministern sagt detta i sittsvar, skulle jag direkt ha lackat för ett positivt och klart besked. Det villjag göra i den här vändan i stället. Överläggningenvar härmed slutad. § 4 anvisningar för värdering av förmånen av fri bil Budgetministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda interpellation,1977/78:126, och anförde: har frågat mig hur riksskalteverkets anvisningar förvärdering av förmånen av fri bil skall tolkas i de fall då faktiska koslnaderkan redovisas. Tillgrund för riksskalteverkets anvisningar för värdering av förmånen av fri billigger noggranna kostnadskalkyler. Förmånsvärdena är bestämda med en vissförsiktighet så atl de inte skall bli för höga. Systemet med sådana anvisningarhar påtagliga fördelar genom att del leder till ökad rättvisa och likformighetvid taxering. Deföreskriftersom riksskatleverket utfärdar om värderingen av bilförmån är fr. o.m. bindande för taxeringsmyndigheter och skalte-domstolar. Ävenom de faktiska kostnaderna för en bil skulle vara lägre än det angivnaförmånsvärdet skall sistnämnda värde läggas lill grund för beskattningen. Nutorde sällan de faktiska kostnaderna vara lägre. 1de föreskrifter som riksskatleverket utarbetat för har mantagit hänsyn till att bilkostnaderna som regel är större för förhållandevis nyabilar jämfört med äldre bilar. Förmånsvärdena är sålunda lägre för äldre bilar. anvisningar för värdering av .förmånen av fri bil Jag tackar budgetministern för svaret på min interpellation. Det är istort sett en bekräftelse på vad som slår i riksskalteverketsdeklaralionsupplysningar taxering. Islutet av svaret hänvisar budgetminislern till de anvisningar somriksskatleverket utfärdat för , dvs. de som skall tillämpas vid1979 års taxering, och säger att där tas hänsyn till att bilkostnaderna ärhögre för nya bilar än för äldre. Jaggjorde i går etl försök alt få tag på de nya föreskrifterna, dock utan attlyckas. Budgetministern hänvisar lill dem och säger kategoriskt: "Förmånsvärdenaär sålunda lägre för äldre bilar." Men del ärju inte så . Det stårtvärtom i de anvisningar som gäller taxering att avgörandeför förmånsvärdet skall vara anskaffningspriset för senaste årsmodell. Därförvore jag tacksam för ett förtydligande här. Kommer det ide bestämmelser somskall gälla att bli någon ändring på den punkten? Budgetministerntycker alt bestämmelserna är bra, att de vilar på noggranna kostnadskalkyler,att förmånsvärdena är bestämda med en viss försiktighet och alt schablonvärderingen har påtagliga fördelar genom alt den leder till ökad rättvisa ochlikformighet vid taxering. Jag kan för min del inteinstämma i den bedömningen. Därför finner jag det anvisningar för värdering av förmånen av fri bil oroande närbudgetminislern säger att riksskalteverkets schablonbelopp fr. o. m. deltainkomstår - alltså vid nästa års taxering - skall vara helt bindande förtaxeringsmyndigheter och domstolar. Den oron står faktiskt kvar även om delskulle bli korrigeringar beträffande värderingen av bilens inköpspris medhänsyn till bilens ålder. Bestämmelserna torde i första hand vara motiverade avatt de underiätlar taxeringsarbetel. Bilmodellen är f n. avgörande. Vad bilen iverkligheten kostat behöver man alltså inte ta någon hänsyn lill. Isvaret nämns emellertid ingenting om de problem som uppstår när denskatiskyldige kan bevisa atl den bilförmån han påförts till beskattning intehar någon motsvarighet i form av en utgift för arbetsgivaren eller i det egnaföretaget. Jag vill ge några exempel med utgångspunkt från bestämmelserna förinnevarande års taxering. Omen liten bil - del förekommer faktiskt även sådana bilar i det här sammanhanget- såsom 128 eller 4, som hör ull den billigaste klassen, körs 500mil privat och 2 i rörelsen, påförs den skatiskyldige en förmån av , dvs. 9:40 per mil. Om det är omvända körsträckor, så atl samma bil går2 privat och i rörelsen, värderas privalkörningen till 9 500kr., dvs. till 4:75 per mil. Då den årliga körsträckan är densamma, eftersombilarna gått lika långl, är väl också rimligtvis milkostnaden densamma. Dåuppslår frågan: Varför skall privatförmånen i det första fallet värderasdubbelt så högt per mil som i det andra fallet? Av fördelningen mellan privatkörning och körning för företagel framgår tydligt att det ärjust i det förstafallet som bilen är helt oumbäriig för förelaget. I det andra fallet däremot ärdet mera tveksamt om bilen behöver användas i rörelsen. Omvi därtill lägger atl privatkörningen endast i undanlagsfall för beräknas lägreän lill 1 betyder det alt den som disponerar en liten bil avsådant slag i regel påförs en beskattningsbar förmån på . Somdeklarationsmedhjälpare harjag under en följd av år tagit del av de faktiskaårskostnaderna för bilar i den här storieksklassen vilka har inköpts i begagnatskick. Jag vet därför alt årskostnaderna för småbilar i sådana fall kan liggapå ungefär hälften av vad som anges i riksskalteverkets schabloner. Delsägs klart och lydligl i anvisningarna atl anskaffningspriset för senasteårsmodell skall vara avgörande. Därför vill jag ställa en direkt fråga tillbudgetministern, där förutsättningarna är följande: En skatlskyldig påförs ettschablonbelopp som beräknats efter ett inköpspris för bilen av . - härär det alltså fråga om en större bil. Han lämnar till skattemyndigheten enkopia på köpeavtalet, som visar alt företaget har köpt bilen för halva prisetnär den var ny . Han visar också att bilen till hälften körts irörelsen och till hälften privat. Detta aren uppgift som skattemyndigheternainte ifrågasätter. Dessutom redovisar han noggrant kostnaderna, och man finneratt de totala kostnaderna inkl. avskrivning inte uppgår till så högt årsbeloppsom i den schablon han påförs för sin privalkörning. Då är frågan: Menarbudgetminislern atl den skatiskyldige i delta fall måste finna sig i atl skattafören bilförmån som överstiger företagels totala utlägg för bilen? Sålänge man inte tillåter en jämkning med hänsyn till bilens ålder kan sådanafall inträffa. I kombination med en låsning vid 1 000 mils privalkörning somlägsta beräkningsgrund kan schablonbestämmelserna utan tvivel i enstaka fall -jag medger alt det kan vara fråga om enstaka fall - leda lill resultat som avden skatiskyldige med all rätt kan betecknas som rena rättslösheten. Detär min bestämda övertygelse atl en äriig och obestridlig redovisning av detfaktiska förhållandel från den skaltskyldiges sida bör vinna mer beaktande avtaxeringsmyndigheten än teoretiska schabloner. Jag hade hoppats atlbudgetminislern i sitt svar skulle redovisa samma uppfaltning, och jag är litetoroad över all så inte har skett. Nuär frågan om del blir justeringar när det gäller en av detaljerna, nämligenvärderingen av äldre bilar i förhållande lill nya. På den punkten hoppas jagatt jag får etl klariäggande. anvisningar för värdering av .Förmånen av fri bil Jag vill inte gärna gå in på några tekniska eller rättsligadiskussioner i den här frågan. har atl hanlera detla, och deanvisningar som finns utfärdade bygger på riktlinjer som har angett.Dessa riktlinjer har alltså riksskatleverket all arbeta med. Jagkan förstå om inte har hunnit fö del av de nya anvisningar som jaghar omnämnt i svaret. De behandlades nämligen av riksskalteverkets styrelse såsent som i går. Men jag hoppas atl skall fåtillfälle atl närmare studera vad de nya anvisningarna, som avser inkomståret1978, innebär. I de anvisningarna kan han få del av riksskalteverkets syn pånågra av de frågor han nu ställer. Får jag tillägga att detla är ett område därmeningarna är myckel delade och där det kanske är svårt alt nå fram till någraslutgiltiga sanningar. Regeringen har beslutat tillsätta en utredning,som skall se över skaltereglema i samband med rese- ochtraktamentsbestämmelserna. Det kan vara naluriigl alt också de problem som tasupp i den här frågan aktualiseras i det utredningsarbetet. Jag tolkar budgelministerns senaste inlägg så att del ändå finns enmöjlighet till en viss korrigering i de bestämmelser som har utarbetats närdet gäller värdering av äldre bilar i förhållande till nya bilar. Sedanhar jag full förståelse för att budgetministem inte kan gå in på enskildaärenden. Det är emellertid för min del helt nödvändigt atl ge exempel på hurbestämmelserna slår. Enperson ringde mig i just den här frågan, och i går kontrollerade jag hansuppgifter. Bilens inköpspris är i detta fall inte under diskussion-del stämmerhelt med schablonbestämmelsema. Del gäller en , körd 1 i 7 protokoll 1977/78:86-89 Omåtgärder mot .försämrad service på kommunikationsområdet Kostnaden var 13 150kr. Däri ingår garagekostnad med . och en avskrivning med . Nuhar han av sin deklarationsbyrå fått beskedel att han som privat förmån måstela upp . därför att minst I av totalt körda I 800 skall ansessom privalkörning. Del innebär atl hans rörelse inte för belastas med mer än . Del upplever han som en form av rättslöshet. Bådamakarna arbeiar i rörelsen, som är av den arten atl de är bundna alla vardagar.Lördagarna är dessutom deras mest arbetstyngda. De tar tre veckors semester,som de tillbringar på sitt sommarställe. På den här mannens fråga kanjag barasvara atl hans påstående är rimligt: privat och I i rörelsen.Enligt schablonbestämmelsen skulle bilförmånen ändå inte reduceras mer än lill1OOO kr. Jag tycker atl även det är ett diskutabelt belopp. Det rimliga voreväl alt han beskattades för vad de 500 milen fakuskt kostar. i det här fallet skulle beloppet bli . Budgetminislernnämner också den utredning som tillsatts. Jag är glad över all den kommit lill.Dessa problem har varit under diskussion , och jag är glad om dekommer all behandlas av utredningen. Vadden här diskussionen gäller är faktiskt inte i första hand om schablonbeloppenär rimligt framräknade eller inte. Den gäller främst humvidaskaltemyndigheterna skall utrustas med befogenheter som gör det möjligt för dematt säga till den skatiskyldige: Du har visseriigen lämnat en redogörelse förbilkostnaden, och den kan vi inte påslå att det är något fel på, men vi bryross inte om den, därför att vi har schablonbestämmelser som vi följer även omde inte alls stämmer i ditt fall. Det är den ordningen som jag har väldigtsvårt att acceptera och som jag är oroad över. Jag kan trösta med atl den regel som hans telefonerande väntalade om inte finns med i de bestämmelser som har kommit och somgäller för . Överiäggningenvar härmed slutad. § 5 Om åtgärdermot försämrad service på kommunikationsområdet KommunikationsministernBO erhöll ordet för att besvara tredje vice talmannen () anmälda interpellation, 1977/78:120, och anförde: Tredje vice talmannen har frågat mig vilka åtgärderjag kommer atl vidta för att skapa garantier för att inte servicen försämras påkommunikationsområdet. Frågeställaren berör i sin interpellation nedläggningav järnvägslinjer samt indragning av järnvägsstationer och Närdel gäller nedläggning av järnvägslinjer är nedläggningsprövning f n. aktuellendast för sex linjer i enlighet med beslut av vid 1975/76 årsriksmöte. Departementets arbete med denna prövning präglas av en strävan atttillförsäkra berörda bygder en fullt tillfredsställande ersättningstrafik somkan accepteras av företrädare för bygden. Den linje som frågeställaren berör iinterpellalionen, nämligen Arvika-Mellemd, ingår inte bland de sex aktuellalinjer som prövas. Däremothar linjen berörts av de indragningar av persontåg som SJaviserade under förta hösten. Regeringen beslöt atl SJskall iaktta återhållsamhet när det gäller atl genomföra sådana lågindragningaroch förklarade sig vara beredd all föreslå anvisa medel förändamålet. Efter samråd med berörda länsstyrelser och kommuner omarbetar SJ fn. lidtabellerna i linje med regeringens beslut. Enligt vad jag inhämtat kommerför den regionala Irafikförsöriningen viktiga persontåg all återinläggas itidtabellerna på drygt ett 20-lal linjer i landet. a. kommer de flesta avde skollag som varit nedläggningshotade att finnas kvar även efterlidtabellsskiflel . På sträckan av linjenArvika-Mellemd blir del oförändrat antal låg under nästa lidlabellsperiod. Påsträckan av samma linje, där trafikbortfallet varit myckelstort , anser sig SJ kunna klara Irafikförsöriningen trots vissneddragning av tåganlalet. Jagvill i delta sammanhang nämna att jag inhämtat atl SJ, trots de omarbetningarman måst göra i lågplanen, menar sig kunna genomföra de förbättringar iirafikulbudel som man urspmngligen hade planerat, i första hand påhuvudlinjerna. Detta är enligt min mening av central betydelse i ett läge därresurserna är begränsade för järnvägen såväl som för samhället i dess helhet. Närdel gäller indragning av järnvägsstationer tillämpas, som jag redogjortför här i kammaren, en särskild handläggningsordning, enligt vilken kommunernahar möjlighet att hos regeringen begära prövning av SJ:s preliminära beslut omindragning. Erfarenheterna av denna prövning pekar på att regeringen -med hänsyn till irafikförsöriningen - i många fall modifierar SJ-beslulen i etleller annat avseende. Det är i huvudsak endast vid stationer där trafikenupphört eller reducerats till helt obetydliga trafikmängder och däralternativa transportmöjligheter finns inom räckhåll, som indragningar fåttgenomföras helt enligt SJ:s planer. F. n. bereds i departementetframställningar om ett 70-tal stationer. Beträffandefrågan om nedläggning av postkontor vill jag framhålla följande. Ivalet mellan att finansiera postverksamheten med skatter eller med avgifterfrån dem som lar postens tjänster i anspråk har statsmakterna valt den senarevägen. Som en följd härav bedrivs verksamheten i affärsverksformen, därpostverket har att ulföra sina av statsmakterna fastlagda åligganden inom ramenför de intäkter verket kan uppnå på marknaden. Liksom andra affärsförelag måstepostverket härvid dels avväga prisnivån på Omåtgärder mot försämrad service på kommunikationsområdet Omåtgärder mot försämrad service på kommunikationsområdet företagets produkter påsådant sätt alt man inte riskerar efterfrågebortfall, dels fortlöpande se översin organisation för alt kunna effeklivera denna och så långl möjligt hållakostnaderna för verksamheten nere. Isammanhanget vill jag erinra om alt den alldeles övervägande delen avpostverkets produkter köps av kunder inom förelagssektorn i vid mening. Det ärdärmed betalningsvillighelen hos dessa postavsändande kunder som avgör vilkenservice som verket i längden kan erbjuda. Önskemålen från kunderna påadressatsidan kan således inte ensamma vara styrande för serviceapparalensutformning. Underde har postverket i betydande omfattning effektiverat sinserviceorganisation. Små, fasta postkontor på landsbygden med lågt utnyttjandehar kunnat ersättas med lantbrevbäring, dvs. ett slags röriiga postkontor.Lantbrevbäringen utgör genom sin karaktär av uppsökande serviceorgan eltverksamt medel för atl fullgöra viktiga regionalpolitiska uppgifter.Utvecklingen har delvis påskyndats av den befolkningsom-fiyttning som skettunder . Del kan konstateras all lantbrevbäringen är en serviceform somuppskattas mycket av kunderna.