prot · G109106 · 1977-12-31 00:00:00 — Densom villan kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 25 punkien 23 röstarja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 6 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då GöranKarlsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkier hemställl. Famihepolitik,m. M o m, 1 Propositionergavs på bifall till dels ulskollets hemställan, dels molionen nr 1510 av JörnSvensson m. fl., och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt voiering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Den som vill atl kammarenbifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 25 punkten 28 mom. 2röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1510 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då JörnSvensson begärde röst- räkning verkställdesvoiering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 255 Nej - 14 M o m. Kammaren biföll vadutskottel i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels det av underöverläggningen framställda yrkandet i motsvarande del, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 25 punkten 41 mom. 1röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit det av under överiiiggningen framställda yrkandei imoisvarande del. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då AlfLövenborg begärde röst- räkning verkställdesvotering med omröslningsapparat. Denna omröstning Nr 106 gavföljande resultat: den " ~2'' Nej - 6 Familjepoliiik, m. m. Propositionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 7 avGöran m, fl, i motsvarande del samt 3:o) det av underöverläggningen framställda yrkandet i motsvarande del, och förklarades denförstnämnda proix)sitionen vara med övervägande ja besvarad. Då votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemslällan i betänkandet nr 25 punkten 41 mom. 3röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 7 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då GöranKarlsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: M o m. Propositioner gavs på bifall lill dels ulskolletshemslällan, dels reservationen nr 7 av m. fl. i moisvarandedel, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 25 punkten 41 mom. 4röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 7 av m. fl. i motsvarande del. Omsyftet med viss arbetsgrupp för lösningar på kärnkraftens av-fältsfrågor Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöler haröstat för ja-propositionen. Då begärde röstrakningverkställdes votering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav följanderesullal: Ja- 137 Nej - 127 M o m. På förslag av förste vice talmannen beslöts attbehandlingen av på föredragningslisian ålerslående två gånger bordlagdautskottsbetänkanden skulle uppskjutas till en senare sammanträde. §6 Om syftet med viss arbetsgrupp för lösningar på kärnkraftens avfallsfrågor Slalsrådel erhöll ordet för anbesvara I ng\'ar () anmälda fråga, 1977/78:360, ochanförde: har frågat mig om jag vill informera omsyftet med den arbetsgrupp som jag har tillkallat med uppdrag alt inhämta vissayttranden över rapporten , förglasat avfall frånupparbetning m. m. har hos regeringen ansökt om tillstånd enligt den s. k.villkorslagen att tillföra kärnreaktorn kärnbränsle. Till stöd försin ansökan har vattenfallsverket åberopat en på initiativ av kraftindustrininom ramen för projektet (KBS) utarbetad rapport , förglasat avfall frän upparbetning, den s. k. ,Ansökningen har remitterats till drygt 20 svenska myndigheter och enskildaorgan, 1 syfte atl komplettera det material som kommerfram genom remissbehandlingen harjag tillkallat enarbetsgrupp med uppgift att frän lämpliga utländska exporlorgan, institut ochorganisationer inhämta de kompletterande yttranden över somgruppen anser behövliga. De yttranden som gruppen inhämtar skall vara mig till händasenast , Jag ber attfå tacka energiministern för svaret. Det är bra med ensakkunnig granskning av , Anledningen till min frågaär emellertid att regeringens, närmare bestämt ,inställning till experter på energiområdet gett anledning till stigande förvåning, DN skrev :"Under länga och svåra födslotid ladeenergiminister dessutom ned slor möda på alt välja ut experter somskulle stödja kärnkraftslinje. Dessahandplockade experter har hoppat av från sitt kärnkraflsmol-stånd. De hartagit intryck av motsidans argument om atl en snabb avveckling av kränkrafteninte är möjlig av bl, a, ekonomiska skäl. står där med sin tvättadehals." Menskam den som ger sig. Kan man inte hitta någon expert i som passar kanman söka utomlands. I fanns en professor, , som var en kändoch uttalad kärnkraflsmotståndare. Denne man anställdes av energiministern somexpert. Mendet räcker inte med att länka pä experterna. Remissmyndigheterna är minst likaviktiga när del gäller att få stöd för en åsikt. I det avseendet ser det juinte bättre ut för inom landet. Den ena sakkunniga instansenefter den andra harju i olika sammanhang uttalat alt säkerhels-frågorna intemotiverar ett stop för det beslutade kärnkraftsprogrammet. Ävenpå detta område har nu sökt sig utomlands. I och för sig harjaginga invändingar, men detta under tvä viktiga förutsättningar: Denförsta är alt det inte rör sig om en ren fördröjningsaktion för alt uppskjutabehandlingen enligt villkorslagen. har naturligtvis nu upptäcktatl villkorslagen aren råttfälla som regeringen håller på att fastna i. Därförmåste jag fråga: Varför tillsattes den internationella gruppen först efter överlämnandet av ? Denandra förutsättningen är att instanserna man vänder sig lill har hög kompetensoch företräder vetenskaplig objektivitet. Ingentorde kunna förneka atl är en av världens främsta forskarepå sitt område. Alla som känner honom vet atl han har en hög personligintegritet. Detär mot denna bakgrund som framtvingade avgång är säallvariig. Professor visar med ett flertal exempel att DeanAbrahamson söker få som officiella remissinstanser sådana personer och organsom inte fyller godtagbara vetenskapliga krav. Varför driver sähårt alt vi skall höra utländska remissinstanser med svag saklig kompetens? Jaghar fött en allt starkare misstanke om att och BirgittaHambraeus har samma uppfattning inte bara i kärnkrafisfrågan ulan också om hurman skall handskas med experter. Apropå uttalade BirgittaHambraeus : "Man måste vara medveten om att när man väljer experterväljer man också utredningens resultat." Instämmer energiministerni detta uttalande? Omsyftet med viss arbetsgrupp för lösningar på kärnkraftens avfallsfrågor säger att det är bra med granskning. Jag hoppas att hanvidhåller det och att det inte bara är en läpparnas bekännelse för att restenskall låta passande i del här sammanhanget. Jagkan berätta för att av de 24 olika svenska remissinstanser,som har fält och 3-ansökan på remiss, har 13 varitinvolverade i med personal. Ärdet då inte rimligt att man Omsyftet med viss arbetsgrupp för lösningar på kärnkraftens avfallsfrågor för atl undvika densituationen alt de granskar sig själva också till denna granskning av ett av destörsta och mesl tekniskt komplicerade projekt, som granskats istatsförvaltningen, knyter möjligheten av en internationell granskning? Del äringen fråga om att försena, men jag vill ha ett bra beslutsunderiag för atlträffa mitt avgörande och för regeringens räkning. Därför har den här gruppenutsetts. Vi kunde naturligtvis ha klarat detta på egen hand i industridepartementet,men förandet inte efteråt skulle sägas att vi där försökte undvika utifrånkommande expertsynpunkter har vi tillkallat en grupp experter med olikautgångspunkter i den här kontroversiella frågan. Detta är svaret. Sedantyckerjag att borde hålla sig för god för atl riktabeskyllningar mot ledamöler i den här kammaren för sådant som vederbörande hartagit tillbaka. Därefter villjag säga att del verkligen inte är fråga om någonframtvingad avgång från sida. Jag har beklagat att han haravgått, men han ersattes tvä dagar efteråt av en man, också han med kompelens,professor vid . INGVARCARLSSON (s) I min replik sade jag uttryckligen att jag inte har någonting emot eninternationell granskning under två förutsättningar. Därför måsle jag upprepafrågan. Fördet första: Varför tillsattes den internationella granskningsgruppen förstnärmare tvä månader efter framläggande? Del är detta som geranledning till misstanke om en medveten fördröjning. För det andra: Varför ärdet så viktigt alt höra utländska remissinstanser med svag saklig kompetens?Det är ju detta som är anledningen till atl lämnar in sinansökan. Det skapar också en misstanke om all syftet icke är att få elt braunderiag för det inställningstagande som skall tas. Jaghar citerat ett inlägg av som jag sett återgivet imassmedia: En bra expert på energiområdet är viktigt när man skall avgöra enutrednings resultat. Om journalisterna har missuppfattat påden punkien är det bra, eftersom det var elt myckel allvarligl uttalande. Dä ärdet bra atl få det dementerat. Jag skulle vilja avsluta med vad som är detavgörande bakom den enkla frågajag ställt och mina repliker . Kan vi få ett absolut sista datum för när besked om skall laddas eller inteladdas? Jag har hört all del inte går före avslutning. före 1juli 1978? Om det inte går före detta datum, när är då det absolut senastedatum vi kan få elt besked om ? står inte baraRinghals 3 och väntar på laddning utan nu kommer också . Så småningomkommerjagdåattäven fä ställa en fråga på den punkten. Jag trodde inte, IngvarCarisson, att jag skulle behöva svara på säenkla frågor. Del råkar vara så, alt hela väriden inte kan svenska, ochmaterialet var inte översalt när det överiämnades. Vi har fåll överlä översältningsarbetei föralt se till alt del blir klart. Den sista delen räknar vi med skall vara klar . Det fanns inga arbetsuppgifter atl skicka ut, ochdärför hade vi ingen anledning atl förhasta oss. Gruppen utsågs i vanligordning och utan avsikt att fördröja någonting. Svagsaklig kompetens, säger . Jag har tillgång till protokollen frångruppens möten. Den har gjort ett ställningstagande som föranledde reservalionfrån två personer, nämligen herrar och . De reserverade sigmot att man använde Energy Commission of Californiasom remissinstans, ett organsom till sin hjälp barett kansli på 500 experter av olika slag. Skulle vi intehöra dem när de prövar en lag liknande den svenska villkorslagen? Omsyftet med viss arbetsgrupp för lösningar på kärnkraftens avfallsfrågor Energiministerns argumentation är verkligen inte stark. Om del var såsjälvklart att det skulle vara en internationell remissomgång, varför meddeladedä inte industridepartementet delta till gruppen så alt översättningsarbetethade kunnat starta ? får ni förmodligen förskjuta behandlingenenligt villkorslagen därför atl en översättning till engelskafördröjer den. Är inte villkorslagen viktigare än så, herr energiministern? Vadbeträffar att del bara skulle ha varit en fråga som det rådde delade meningaromharjag i min hand utföriiga dokumentation tillSWAN-gruppen. I nio punkter anger han en lång rad personer och institutionersom gör att han anser det omöjligt för honom att fortsätta arbetet i dennagrupp. Är verkligen energiministern sä dåligt informerad, trols atl hans egenexpeditionschef är ordförande i gruppen, alt han påstår alt det bara föreliggermeningsskiljaktigheter på en punkt? Jag redovisade ett exempel på ett ställningstagande i arbetsgruppen,som tydligen ansåg tillräckligt allvariigt för att reserverasig. Det är också den enda reservation som jag har sett i de protokoll somförekommit. Däremot har det tydligen förekommit långa diskussionerom enskildapersoner, institutioner och organisationer. Men det är ju självklart attvetenskapsmän kan ha olika värderingar i den här frågan. Det är därför gruppenär sammansatt som den är - det skall ju inte vara ett ensidigt urval. I ställethatgruppen utökats med tillfrågade institutionerom man inte har kunnat kommaöverens, dvs. motsatsen till en begränsning. Beträffande Energy Commission ofCalifornia ansåg gruppens majorilet alt det var viktigt atl höra den, därföratt den sysslade med problem liknande dem som vi skall bedöma här hemma, ochman har ett betydande kansli bakom sig. Jagvill fråga alla som tvivlar på atl denna granskning går rätt till: Vad är manegentligen rädd för? Vad är rädd för att få veta? Omsyftet med viss arbetsgrupp för lösningar på kärnkraftens avfallsfrågor Om man skall besvära utländska remissinstanser, så tycker jag alt deinstanserna skall ha minst samma kompetens som de svenska. Har de svag sakligkompetens som en forskare av kvalitet underkänner, så får jagden misstanken att det ligger andra syften bakom tillvägagångssättet att väljaut dessa remissinstanser. Sedanställde jag frågan: Får vi besked om före ? Det är ju detsaken gäller. Om vi inte får det, finns det då ett absolut säkert datum för närregeringen tar ställning till enligt villkorslagen? Del måsle väländå vara möjligt för energiministern atl nu överblicka detla, sä att riksdagenkan få åtminstone något datum att ta fasta på. Blir det eller september-eller är det senaste datumet inte förrän ? Eller ligger det vidvalrörelsen ? Kan vi fä en bred antydan om var delta datum ligger? Delär ju bara alt gå fram längs en räls, har lidigare sagl. Varslutar den rälsen enligt uppfattning? Det är ingen tillfällighet, , atljag har satt den 9 junisom slutdatum. Mendet finns en annan sak som jag fäster större vikt vid, och det är att ha ettbra beslutsunderiag. Vi har fortfarande inte fått in svar från alla tillfrågadeinternationella institutioner, och därför kan jag nu inte ge något annat svarän det som jag alltid har givit, nämligen atl min målsättning är attdenna ansökan skall behandlas . Det är därför som remisstiden förden internationella organisationen är satt till . Vad skulle detannars finnas för anledning all sälta den gränsen? Jag noterar nu att det finns andra som kanske haren annan prioritering, dvs. är beredda att eftersätta beslutsunderiaget föransä snabbi som möjligt fö ett beslut på ett dåligt underiag. böriar del utkristallisera sig ett mönster, nämligen all närregeringen inie har någol annal att ta till, så böriar man tala om atlmotståndarna inte är intresserade av säkerheten. Men del ärjusi för atl kunnabedöma hela utvecklingen på kärnkraftsomrädet som jag ställer frågan huruvidaregeringen har någon tidsplan för när det slutliga beslutet skall fattas idenna fråga. Omvillkorslagen skall kunna uppfyllas finns det också en annan fråga av storbetydelse, nämligen den brist på rättssäkerhet på energiområdet som bliralltmer upprörande. Allt tal om säkerhet kan inte dölja att räitsosäkerheienökar med . Det är en uppfattning som inte enbart socialdemokraternahar. Det kan läsa i de borgeriiga tidningar som har uttalat sigi anslutning till - eller han kan lyssna på ,som säger att nu måste det bli slut på långhalandet av denna fråga. Om herrJohansson inte tror på mig kan han ju tro på de borgerliga regeringskollegerna! Ja, jag vet att också läser borgeriiga tidningar ochofta använder dem som slagträ. Men del gör ju inte argumenten starkare. Vad dethär gäller är alt sä snabbi som möjligt får fram ett bra beslutsunderlag. Detär för mig det avgörande, eftersom jag i regeringen har ansvaret för beredningenav detla ärende. Min målsättning är atl ärendet skall behandlas ,och jag hoppas att det inte skall bli någon försening. Men blir deten försening, så kommer beslutet att fattas . Det kaninte rimligen dröja längre. Mensedan är del en sak som går förbi, och det är att två statligamyndigheter fortfarande inte har givit klartecken för , nämligensträlskyddsinstitutet och kärnkraftsinspektionen. Del ärendet befinner sig fortfarandei behandlingsprocessen pä myndighelsplanet. Omsyftet med viss arbetsgrupp för lösningar på kärnkraftens avfallsfrågor INGVARCARLSSON (s): Om energiministern inte känner lill det, så skall jag upplysa om att debåda myndigheterna kommer att fatta beslut . harenergiministern alltså definitivt all den information som man kan önska på denpunkten. Mendet senaste uttalandet är bra, för det innebär att senasl den I september 1978har regeringen fattat sitt beslut rörande . Jag hälsar med slortillfredsställelse atl det beskedel äntligen kommer. Överiäggningenvar härmed slutad. § 7 Förste vicetalmannen meddelade att pä föredragningslistan för nästa sammanträde skullekulturutskottets betänkande nr 19 sältas sist. § 8 Anmäldes och bordlades 1977/78:114 om ettcentralt organ för informationsförsörjning, m. m. 1977/78:118 om avtal om lokaler i för statensrättskemiska laboratorium, m. m. 1977/78:127omfamiljebidragslag m. m. 1977/78:135 om riktlinjerför internationellt utvecklingssamarbete m.m. 1977/78:137 om vissayrkesirafikfrågor m. m. 1977/78:139 omförsvarsmaktens hälso- och sjukvård i fred 1977/78;141 omkompelensprov för jägare 1977/78:146 om olympiskavinlerspel i 1977/78:148 om upplösningav regionkontoren vid 1977/78:151 om höjning avpremier vid utbildning till reservofTicer 1977/78:153 om vissapensionsfrågor, m. m. 1977/78:156 med förslaglill passlag 1977/78:157 om organisation av statsförvaltningenscentrala arbetsgivarfunktion 1977/78:159 om ändring ilagen (1966:413) om vapenfri tjänst, m. m. 1977/78:160 med förslag omändringar i reglerna om rätlen för resande m. fl. attinföra varor tull- och avgiftsfritt, m. m. 1977/78:161 om flnansiering avhandelssekreterarkontor i /78:162 om godkännande av Europarådelskonvention om migrerande arbetstagaresrättsställning 1977/78:163 om ändring i uppbördslagen (1953:272) 1977/78:164 omåtgärder mol ungdomsarbetslöshet 1977/78:165 om värdesaken lönsparande1977/78:167 om inrättande av en delegation för samordning av havsresurs- verksamhelen1977/78:168 om ändring i lagen (1973:137) om ekonomiskt bistånd till svenskamedborgare i utlandet m. m. 1977/78:169 om fortsall valutareglering m. m.1977/78:170 om fristående länsdomsiolar 1977/78:172 om regionalpolitiskt stöd lill förelag inom gruvindustrin m. m. S9 Anmäldes och bordlades Redogörelse 1977/78:9 förvaliningsslyrelsesredogörelse verksamhet 5)10 Anmäldes och bordlades Finansutskoiteis betänkanden /78:21 med anledningav i propositionen 1977/78:100 framlagda förslag såvittavser de kungl. hov- och sloiisstaterna jämte motion 1977/78:22 med anledningav motioner om en utredning rörande Guadelou- 1977/78:39 med anledning av propositionen1977/78:94 om höjning av bensinskatten, m. m. jämte motioner 1977/78:40 med anledning av propositionen1977/78:100 bilaga 14 i vad avser vissa anslag för /79 inomhandelsdepartementets verksamhetsområde jämte moiion 1977/78:41 med anledningav moiion om höjning av skogsvårdsavgiften 1977/78:42 med anledning av moiion ominkomstbeskattningen vid avverkning av skog 1977/78:43 med anledning av motion om ändradegrunder för taxering av jordbruksfiisiighet 1977/78:44med anledning av motioner om avdraget för väsentligen nedsatt skatteförmåga 1977/78:12med anledning av propositionen 1977/78:72 om förfogandelag m.m. 1977/78:13 med anledning av proposiiionen 1977/78:75 med förslag lill m. jämle moiion 1977/78:14 med anledning av moiion om överflyiininglill av skolenheter 1977/78:15 med anledning av moiion om lidpunklen förinkallelse till värnpliktstjänstgöring 1977/78:16 med anledning av motioner om vidgad rättlill ledighet från värnpliktstjänstgöring för vissa uppdrag 1977/78:17 med anledning av motion om lokaliseringav flygvapnets väderskola till 1977/78:18 med anledning av moiion omföräldraulbildning för värnpliktiga 1977/78:21 med anledning av proposiiionen1977/78:100 såvitigäller Arbetsmarknad m, m., jämle motioner 1977/78:24 med anledningav propositionen1977/78:100 såvitt gäller anslag lill m. m., jämtemoiion §11 Anmälan av interpellation Anmäldesoch bordlades följande interpellation som ingivits till kammarkansliet 1977/78:154av (vpk) till statsministern om åtgärder motvalutaspekulationer: Den svenska devalveringen föregicksav ett kraftigt valutautflöde. valutareserv minskade mellan den 1juni och med nära . En viktig faktor bakomdenna minskning var förväntningar om en devalvering. Det valutautflöde somföranleddes av sådana förväntningar var dock betydligt slörre än vad somavspeglas i minskningen av valutareserven, framhåller två till riksbankensekonomiska avdelning knutna ekonomer, , i enartikel i nr 2/1978. Artikelnutgör en analys av "de förväntningsstyrda valutarörelserna" undersommaren 1977. Med förväntningsstyrda valutarörelser avser de bägge författarna"de valutautflöden vilka påverkar valutareserven och som kommer till ståndenbart därför att man förväntar en växelkursjuslering". Förväntningsstyrdavalularörelser kan vara resultat av både svenska och utländska förelagsagerande. De är också resultat av både aktivitet och passivitet. En importörsom har en varuskuld i utländsk valuta kan inför en förväntad devalveringtidigarelägga sin betalning så att den äger rum medan kronan ännu har ett högtvärde. Ett företag kan också inför en devalvering vänta med all ta upp ettplanerat lån utomlands. Stora uppköp av resevaluta 8 protokoll 1977/78:106-108 kangöras inför en förväntad devalvering, företag och kommuner kan öka sinainsättningar i utländsk valuta i svensk bank, s. k. valutakonton, osv. Franzénoch Uggla har under vissa anlaganden om "normala" betalningsflödengjort en beräkning av del förväntningsstyrda valutautflödel 1juni-28 augusti 1977. Del redovisas i följande tabell med belopp i miljarderkronor: Bytesbalansens saldo -4,0 "Normal" kapilalbalans 5,0 ä 6,5 "Normal" restpost 0,5 ä 1,5 "Normal" förändring av valutareserven (=1-1-2-1-3) 1,5 ä 4,0 -4,5 6ä8,5 Faktisk transaktionsförändring i riks bankens valutareserv 6.Förvänlningsslyrt valutautflöde (=4-5) Detförväntningsstyrda valutautflödet uppgick alltså till inte mindre än 6 ä 8,5miljarder. De bagge författarna betonar atl denna kalkyl underskattarvalutautflödet. Minskningen i valutareserven skulle ha varit betydligt slörreom inte statens och upplåning motverkat utflödet. Detfinns en rad viktiga frågeställningar i detta sammanhang, betonar ochUggla: 1 hur hög grad påverkas lidpunkten för t. ex. en devalvering avförväntningsstyrda valutaulflöden? Vilka effekter får förekomsten av sådanavalutarörelser för utformningen av den ekonomiska politiken? Ärförväntningsstyrda valutautflöden enbart bokföringsmässiga omplaceringar ellerpåverkas även reala storheter? Vem vinner och vem förlorar på de"dispositionsvinster" som uppslår när valutadispositionerna blirframgångsrika, dvs. när en växelkursförändring verkligen uppkommer? Påden sista frågan svarar de bägge författarna att den omfördelning fränriksbanken till förelagen som "dispositionsvinsterna" i samband meden devalvering innebär leder lill en nedgång i vinst, varvid dettill staten utdelningsbara beloppet minskar. Det kan alltså sägas vara skattebetalarnasom i sista hand betalar förelagens "dispositionsvinster".