prot · G109112 · 1977-12-31 00:00:00 — Fördelandra ställer jag mig ytterst tvivlande lill atl den här aktionen skulle kunnagenomföras juridiskt sett. Jag föreställer mig atl en juridisk prövning kommeratl fastslå atl avtalet är gällande. Och gör man en sådan bedömning är detta enren demonstrationsåtgärd och ingenting annal. Beträffandedet utbyte av tankegångar kring 80 som jag hade med tyckerjag atl det är märkligt att och ocksåherr och socialdemokraterna i allmänhet är så känsliga för påpekar att de gjorde misstag i bedömningarna då det gäller 80.Det är väl inte så mycket atl hymla med att man kan göra misstag i en bedömningoch att man fattar elt felakligt beslul pä grundval av underlag som senarevisar sig inte hälla. Jag hade också ett faktaunderlag när jag gick upp idebatten 1974 som hade kommit fram från regeringen, frän Statsföretag och fränutskottet, och jag var positiv till att vi skulle satsa på 80 i detläget. Jag tycker inte atl den här historien är särskilt mycket att orda om,men det var faktiskt som tog upp debatten om löftescirkus ochlöftesbrott, och det var del som föranledde meningsutbytet mellan mig lidigare . Handelsstålsindu-strin, m. m. i (s) kort genmäle: Jag skall inte ta upp den senare delen av inlägg. Jaghar bara konstaterat att gjorde helt felaktiga uttalanden i sittanförande, och del är värdefullt om han undviker del i fortsättningen. Vad jagframför allt reagerade mot var att han sade att den socialdemokratiskaregeringen lade undan projektet 80. Sedankommer jag tillbaka till atl vi i reservationen sagt atl om socialdemokraternaåterkommer i regeringsställning har vi för avsikt att ta upp förhandlingar päett par punkter. Delta tycker är utomordentligt märkvärdigt. Menvad säger människorna i , när de har att notera beslut omett stålämnesverk, ett beslut som vi ändrade 1976 därföratt omständigheterna,marknadsutvecklingen och annat, ledde oss fram till alt vi borde mer inriktaoss pä att förse vår egen järn- och stålindustri med basrävara? Men beslutetfrån står ju ändå kvar. Vad skulle människorna i kunna säga idella sammanhang? Jo, de måste bara notera att på det politiska planet skeddeen förändring. En borgeriig regering trädde till efter den socialdemokratiska,och den borgeriiga regeringen brydde sig inte om det beslut som fattade. Den var inte beredd att fullfölja del beslutet. Denborgerliga regeringen har politiskt sett rätt att handla så, men vi har likamycket rätt att kritisera den för del. Vi har också i lika hög grad rätt attsäga atl vi skulle ha fullföljt beslutet och atl vi har för avsikt attfullfölja ett Handelsstålsindu-strin, m. m. sådanlbeslul, om vi på ny 11 vinner del poliliska underlag som erfordras för all manskall kunna fullfölja ell sådanl arrangemang. Jagförmenar all del är detla som G rän ges bergs bo läge t och Slora Kopparberghar tagit hänsyn till och markerat genom den alldeles speciellautvecklingsklausul som de har föll in i avtalet och som är sä märklig attStatsförelag inte finner det möjligt alt accepiera den utan en garanti frånregering och riksdag. Detär för mig egendomligt atl de borgerliga tar upp del som vi säger ireservationen om eventuella omförhandlingar. Vi är medvetna om, och det står ireservationen, att staten i det sammanhanget sitter pä understol. Vi kannaturligtvis genom beslut i koncernen komma i det lägel att de här tväförelagen inte finner det förenligt med sina intressen atl stanna kvar. Det ärdär de har gjort garderingen. RUNEÅNGSTRÖM (fp) kort genmäle: lycker atl det är märkligt att vi tar upp socialdemokraternaspåslående atl de i händelse av elt regimskifte skulle la upp nya förhandlingar.Rune erkänner själv alt staten i det fallet kommer all sitta på vadhan kallar understol. Med utgångspunkt i detta påstående vill jag dra den slutsatsenatl del finns mycket små möjligheter att sådana förhandlingar skall leda tillett positivt resullal. Jag vill havda all del från juridisk synpunkl är i delnärmasle omöjligl all nå ell resullal i del här fallel. Jag hargjori enförsikiig sondering hos jurisier om della och fåll del svarei. Sedanhar också frågan om apportegendom varil föremål för anmärkningar. Jag fickintrycket att även den delen skulle komma att omprövas av socialdemokraternalillsammans med de här båda förelagen, dvs. att Slora ochGrängesberg inte hade tvingats ta med kraflverksrörelserna i avtalet i delfallet. Måhända alt det endast är en anmärkning och alt avtalet därvidlag inteskulle omprövas. Det kanske är ett missförstånd, men i vaoe fall är den fråganföremål för reservanternas påpekande i reservationen. Jag ställde en fråga till , men jagfick icke någol svar pä den. Jag låter den gä vidare till : Hurtänker socialdemokraterna i regeringsställning fullfölja löftet om att skapa 2300 nya jobb vid NJA i ? Jag ställer denna fråga mot bakgrund av desvårigheter branschen har f n. och mot bakgrund av den struklurkonslruktion somdet nya har. Jag lycker all det här är en väldigt viktig fråga.Den rör trots allt litet grand vid trovärdigheten i de påsiåenden vi fäller ien deball som den här. i (s) kort genmäle: Om läser vår reservalion lilel grundligare skall hanfinna all vi där jusl pekar på att förhandlingarna, om de kommer alt tas upp,skall gälla möjligheterna att överföra exempelvis vinstgivande kraftverksrörelserfrån de här två företagen. Del skulle vara en ny förhandling och ett nyttförhandlingsresultat, som man inte kan säga mycket om. Vi har själva ireservationen erkänt atl vi där delvis silter på understol men att ett uttalandeav skulle betyda åtskilligt - om man nämligen gör gällande, vilket vigör, att överenskommelsen strider mot all afförsmässighet. Närdetsedan gäller garantin förde nya jobben förstår jag inte varför man inte kanuppmärksamma atl vi säger att stälämnesverket, som beslutades om 1976, skallinfogas i den strukturplan som skall göra upp. Vi har med hänsyn till denförändring som har inlräffai pä det politiska planet, och därmed också i frågaom de allmänna förulsättningarna, sagt alt vi får acceptera att det sker entidsförskjutning, en förändring i fråga om i vilken lakt och på vilket sätt planernaskall genomföras. Men vi ger inte avkall pä alt det stålämnesverk om vilket vihar fattal beslut i skall genomföras. Till det knyter vi däutbyggnaden av vidareförädlingen därföratt stålämnes-produklionen blir basenför den vidareförädling som via varmbandvalsverk skall komma in i den aktivaverksamheten. Där ligger garantin! Säger man nu från borgerligt håll nej tilldetta säger man, vad jag kan förstå, också till folk: Det bliringet stålämnesverk. - Den garantin är det bara socialdemokratin som är bereddatl helt stå för. Handelsstålsindu-strin, m. m. Tredjevice talmannen anmälde att anhållit alt till protokollet föantecknat atl han inte ägde rätt till ytterligare replik. Det beslut skall fatta gäller formellt avtalet ombildandet av ell nytt. Men beslutets reellainnebörd sträcker sig mycket längre. Med del här beslutet ger riksdagenklarsignal för det nya bolagel atl genomföra en strukturrationalisering ochomvandling av den svenska handelsstålsinduslrin. Det bliren av de störstasirukiuroperaiioner som i en enda omgång har genomförts i vän land. Del gällerframtiden för den svenska järn- och gruvhanteringen. Det kommer atl bestämmaden ekonomiska och sociala utvecklingen på många orter, ibland i hela län. Detavgör sysselsättning och livssituation för tusentals löntagare. Motden bakgrunden kunde man lycka alt skulle ta det här tillföllet attge vissa riktlinjer för statens näringspolitik på stålområdet, lägga fast målenför det nya stälbolagel och klart definiera dess roll som instrument inäringspolitiken. Denborgerliga riksdagsmajoriteten gör ingenting av delta. 1 näringsutskotletsbelankande sägs all syftet med bildandet av är all skapa ett effektivtförelag som kan erbjuda en på lång sikl tryggad sysselsättning. Det är bakomdetta i sanning självklara syfte som nu erbjuds atl ställa sig. Mentolkningen av dess konkreta innebörd överlåter man helt ät företagsledningen. Ochvad har då förelagsledningen att hålla sig lill när besluten skall fallas omden svenska handelsslålsinduslrins framlid? Jo, enligi ulskollsmajorilelen deförulsäliningar för ulredningsarbeiet som anges i propositionen. Dessaförutsättningar är helt enkelt den avvecklingsplan som presenterades i denberyktade handelssiålsuiredningen - atl företagsekonomisk lönsamhel Handelsstålsindu -strin, m. m. skalluppnås och alt della kräver borttagandet av kanske 4 0(X) arbetstillfällen urhandelsstålsinduslrin, framför alll inom tillverkningen av stålämnen. Mankan fråga sig om de borgeriiga ledamöterna av , och särskiltledamöterna frän de orter och län som direkt berörs, är medvetna om att det ärde här förutsättningarna man nu skapar för omstruktureringen av dethalvsiatliga slålbolagel. Atlnågol obehagligt kan hända, trorjag ändå att man anar. Den borgerligaulskottsmajoriteten är så ivrig att tvä sina händer att man inte ens vägarlillstyrka del socialdemokratiska förslaget om att slrukturplanen för SSABskall underställas prövning, innan man böoar genomföra den. BirgittaHambraeus gjorde i sitt inlägg ett försök att förneka del uppenbara. Honbeskrev situationen så, atl alla dörrar står öppna, att vi i även ifortsättningen skulle kunna påverka utvecklingen inom . Ja, BirgittaHambraeus, det påståendet kan bli sant, men bara under en förutsättning-allriksdagen antar den socialdemokratiska reservationens krav atl strukturplanenför handelsstålsinduslrin skall underställas prövning. Därförhjälper det inte alt tala om god vilja. Det hjälper inte atl som BirgittaHambraeus gjorde slälla ut löften lill de anställda i Domnarvet, om mansamtidigt röstar för ell riksdagsbeslut som effektivi slår igen dörrarna förriksdagens och allmänhetens insyn i planeringen av den svenska handelsslålsinduslrinsframlid. Den skall i fortsättningen skötas inom . Del berövarossmöjligheten alt på politisk väg påverka de beslut som kommer att avgöra de.ssaregioners sociala och ekonomiska framtid. Det vore ganska naturiigt om demänniskor det gäller frågade sig, vad det är för mening att göra staten lilldelägare i svensk stålindustri om inte folkrepresentationen är beredd att tanågot ansvar för hur staten fullgör sin roll som ägare. Menäven om riksdagsmajoriteten inte vill låtsas om realiteterna bakom del härbeslutet, tänker jag dra in dem i debatten. Arbetetpå framtida struktur pågår f. n. i en särskild arbetsgrupp inomföretagel. En huvudfråga i detla arbete är, i vilken omfattning och i vilkastålverk tillverkningen av stälämnen i fortsättningen skall ske i Sverige.Under gårdagen informerades elt antal riksdagsledamöterom de synpunkter i denfrågan, som förts fram av de fackliga representanterna för de anställda vidDomnarvels . Jagavslår här från all försöka utvärdera de olika alternativ för metallurginsomfattning och slruklur som tydligen föreligger. 1 stället skall jag peka påelt principielll problem som borde vara av utomordentligt stor betydelse förriksdagen, eftersom del gäller de förutsättningar som skall gälla förstruktur-planeringen av handelsstälsindustrin. 1det sammanhanget harjag några ord att säga till . Han lalade ieftermiddags föraktfullt om de nya utredningar om metallurgins framlid iDomnarvet som har begärts bl. a. av mig. Jagskall upplysa omall den utredningen nu har utförts. Och den har utförts av de fackligaorganisationer vid Domnarvet som begabbade, som han i gammalkommunistisk stil anklagade för alt svika arbetarna. De har jobbat för sinakamraters intressen, de har gjort en stor insats för att Och de har haft stöd av socialdemokrater i detarbetet. Om är okunnig om delta, visar del bara hur isoleratvänslerparliel kommunisierna är irols alla sina uppblåsta anspråk på an talaför arbetarklassen. Enligtberäkningar som har ulförts av de fackliga representanterna från Domnarvetskulle en fortsatt stålämnesiillverkning vid Domnarvets malmbaserade stålverkinnebära en viss ökning av produktionskostnaderna jämfört med andra alternativför . Men enligt beräkningarna skulle kostnadsskillnaden på sikl inte varaslörre än vad som motsvarar av totala omsättning.Kostnadsskillnaden, som uppgår till 30 milj. kr. per är, beror framför allt påökade invesieringar vid Domnarvets . Föralt undgå denna merkostnad måsle emellertid ca I 500 jobb försvinna frånDomnarvel, samiidigl som den mellansvenska gruvindustrin mer eller mindreskulle raderas ul, Den totala sysselsättningseffekten i och Bergslagenkan vid en försiktig beräkning uppskattas till en föriust av minst 5 000 jobb.Jag vill tillägga atl del givetvis kan uppslå negativa sysselsättningseffekterinom andra delar av verksamhetsområde, om den malmbaserade metallurginbehålls vid Domnarvet. Med en mer offensiv inriktning av den svenskaståltillverkningen, som vi rekommenderar, borde emellertid .sådana konsekvenserkunna minimeras. Allernalivel med nedläggning av meiallurgin i Domnarvel är denmesl defensiva linje som över huvud tagel kan väljas. Oklarhetenom olika alternativs konsekvenser gör atl jag av det här resonemanget inte villdra någon annan slutsats an den följande, men den anser jag vara central förriksdagens vidkommande. Om det företagsekonomiska utfallet av olika alternativför siålämnesiillverkningen inte gäller av omsättning,förefaller del åtminstone mig uppenbart all del ärde samhällsekonomiskakonsekvenserna som måsle tillmätas den avgörande belydelsen vid valet mellan deolika alternativen. En utredning om de samhällsekonomiska konsekvensernaharockså inletts på uppdrag av slrukturgruppen i . Men ell antal frågorinställer sig: Kommerresultaten av den här utredningen att avvaktas innan de avgörande beslutenfattas? Och i så fall. vilken hänsyn kan företaget ta till utredningensresultat? Vilka ekonomiska förutsättningar ges förelaget all beakta atl någramiljoners vinst för kan betyda förlusler på många hundra miljoner eller t.o. m. miljarder för samhället? Detär elt dyrt och dåligt avtal som regeringen har förhandlat fram med de privatadelägarna i . Men om medborgarna över huvud laget skall kunna ha någonförståelse för alt så slora belopp har betalats för slålverken i ochOxelösund, krävs det åtminstone all de inte senare får uppleva alt de måslesalsa ylleriigare miljarder för all skall ge ell förelags-ekonomisktulfall som lillfredssläller de privaia delägarna. Varkeni propositionen eller i utskottsbetänkandel ges någon antydan om all deborgerliga partierna tänker tillmäta samhällsekonomiska överväganden någon somhelst betydelse vid struklurplaneringen av svensk handelssiåls- Handelsstålsindu -strin, m. m. Handelsstålsindu -strin, m. m. industri.Men man har en chans atl åtminstone i den debatten deklarera en beredskapatt ta sädana hänsyn och därvid ge ekonomiska förutsättningar atl inriktasin struktur så att företagsekonomiska och samhällsekonomiska konsekvenseravvägs mot varandra. Först då blir det någon mening med den samhällsekonomiskautredning som görs inom . Försl då ges en roll i en långsikiignäringspolitik. Deninställning näringsulskollels borgerliga majorilet redovisat innebär att kan komma alt domineras av avvecklingar och nedläggningar. Ommajoriteten insett della - och något annat förefaller otroligt -borde manåtminstone ha bifallil motionsyrkandena om en plan for de regionalpolitiskaålgärder, som måste följa i nedläggningarnas spår. Men inte ens detla lyckerman behövs. Har påstår man alt de åtgärder som regeringen hinills vidlagil förall lösa problemen vid handelsslålsinduslrins omstrukturering är tillräckliga,som man säger. Omdetta nu är fallet vill jag uppkalla någon borgeriig riksdagsledamot atl vittnaom de åtgärder som skall vidlas föratt klara konsekvenserna av den allrasenaste omstruktureringen inom stålindustrin, nämligen nedläggningen avstålverket i . Del beslutet är i sig något av en skandal. Den ekonomiskafråga som fällde Horndalsverkel gällde de 2 milj. kr. som man måsle betala iarrende lill . För dessa 2 miljoner offras nu . Men dessutom velvi att den av regeringen utsedde samordnaren av de mindre handelsstålverkensstrukturomvandling, , anser all det är alldeles för tidigt atl tanågot beslut om Horndalsverkel. Ilördags vände sig befolkningen i till samhällel med begäran om hjälp,och man fick löften om hjälp. Vi socialdemokrater från anser att denhjälpen i första hand bör la sig del konkrela uliryckel all regeringen uppmanasalt ta initiativ för atl förhindra all Horndalsverkel nu läggs ned.1 nduslriminislern borde få en chans all visa all hans dokirin inom förelagenssociala ansvar åiminslone någon gäng fungerade. Frågan är -sialler de ledamölerfrän , som ingår i regerings- och riksdagsmajo-rilelen, upp på delkravet? Är man beredd all gå fram lill regeringen med en sådan uppmaning? Delär ni som har makten; del är ni som har ansvaret. Om ni vill, kan ni i daganvända de resurserna för alt uppfylla de löften ni avgav i . Menom ni inte är beredda all göra någol sådant, då måste ni åtminstone tala om föross och för befolkningen i vilka de tillräckliga åtgärder är. som nianser atl regeringen redan har vidtagit för alt lösa problemen vidhandelsslålsinduslrins omstrukturering. Är allting sä enkelt som era partivänneri näringsutskoltet beskriver det, har regeringen redan gjort vad som behövergöras, dä borde det vara lika län för er alt tala om vad som skall göras förHorndal. Del beslul den borgerliga riksdagsmajoriteien nu bereder sig atl fattaär naturiigtvis på sill säll konsekvent. Det är ytterligare ett steg i detnäringspoliliska förfall som pågått sedan regeringsskiftet. Med skaliebela-larnaspengar försöker man köpa sig fri från ansvaret för vårt lands industriellaframtid. Men människorna låter sig inte nöja med all deras öden avgörspå det här sällel. Därför kommerde att i sinom tid utkräva ansvaret av departier och de politiker som sviker dem. Jag yrkar bifall lill desocialdemokratiska reservationerna. 1 detta anförande instämde , och (samtliga s). BIRGITTAHAMBRAEUS (c): kort genmäle: Med den styrelse har torde förelaget ha de största förutsättningaratt självt komma fram lill den bästa konstruktionen för sin framlid. Det görman inte bara på basis av handelsslålsutredningens resultat, utan med enkomplettering av detta genomför man nu en samhällsekonomisk utredning, vilketKjell-Olof Feldl myckel väl känner till. Strukturgruppen håller således pä meddenna utredning och kommer att presentera den för regeringen. Del ärvisseriigen inte så egendomligt atljag har större förtroende för regeringen änvad har, men jag är övertygad om att regeringen tillsammansmed kommer att kunna göra den sammanvägning av helheten som behövs för attdet skall bli en riktig konstruktion på strukturen för framtiden. Eftersommetallurgin i Domnarvet är en verksamhetsgren som är betydelsefull ockisålångt utanför verksamhetsområde är det självklart att ett förslag om ennedläggning av metallurgin skulle las upp inom även på andragrunder än sådana som har anknytning till . Regeringen har också föreslagilen förstärkning av etableringsdelegationen liksom att de berördalänsstyrelserna skall bilda samverkansgrupper. Om man till detta lägger densamhällsekonomiska sammanvägning som skall göras, så harjag väldigt svårt atttro att man kommeratl kunna anse det vara förnuftigt frän någon synpunkt altlägga ner metallurgin. Vikommer att få anledning att la upp sådana här frågor i igen.Självfallet skall vi göra del om vi märker atl utvecklingen går i en riktningsom inte kan anses riktig, men jag har fullt förtroende för att regeringenkommer all kunna klara de här problemen ulan all behöva gå den tunga omvägenvia . Handelsstålsindu-strin, m. m. (vpk)kort genmäle: Närmare arbetsplatsen än på Dalabänken kommer väl knappast Kjell-OlofFeldl, åtminstone inte om man tänker på vad han här sade om bl. a. sitt egetagerande. Och när jag ställde frågan till honom om det räcker att ropa på nyautredningar svarade han med alt hänvisa till den utredning som är gjord iDomnarvet, som är byggd på förelagsekonomiska överväganden och vars förslag skulleinnebära att man skapade problem pä andra håll. Vadjag frågat är: Hur skall man klara jobben på alla tre orterna? Meningen kan juinte vara all jobben skall vara kvar på Domnarvet, medan eller NJAskall föriora jobb. Eller är det en sådan politik ert f d. statsrådrekommenderar? Jag kan inte se att någon av de socialdemokratiska 7 protokoll 1977/78:111-112 Handelsstålsindu -strin, m. m. reservationernai något fall garanterar atl vi inte får en sådan utveckling. Man begär enregionalpolilisk plan av regeringen, men vad föreslår man själv?Järnbruksklubbens medlemmar har beslutat atl man skall begära att få behållajobben på alla orter. Ställer socialdemokraterna upp pä del? Dekrav som framfördes i går vid uppvaktningen stöds av järnbruksklubben i desshelhet,och de kraven innebär att man vill producera så myckel förhemmamarknaden att man har jobb pä alla tre orterna. I den kommunistiskamotionen tillgodoses de kraven genom de förslag som där framförs. De finns altrösta på . för vi se vem som är närmast arbetsplatsen. Är detKjell-Olof Feldl eller jag? Viduppvaktningen i går frågade man också om politikerna är oförstående för de härproblemen. Jag tror att de anställda här ser verkligheten klart, de ser attjobben försvinner. vet lika väl som jag att elt beslul nu ärnära föreslående som medför att omkring I 500 jobb kommer att försvinna från Domnarvet. Dåställer man sig åter frågan: Vad har dessa reservationer alt komma med? Jo, enbegäran om atl regeringen skall ha en plan. Men vad skall den planen innehålla?Hur skall vi få ersättningsindustrier vid en strukturomvandling? Var kommer debilarna in? Hur är detta infogat i ett induslripolitiskt handlingsprogram? Intei någon av debitarna presenterar socialdemokraterna ett alternativ lill denborgerliga politiken, något som vore självklart och som skulle följa upp dekrav som finns - det är jag övertygad om - hos de fackliga organisationerna påalla tre orterna. () kortgenmäle: Del är bara att konstalera atl varit tvungen alt inseatt de fackliga organisationerna här har gjort det arbete som man anklagar demför att ha försummat. Utredningen ställer inte lill problem på andra orter. Denvisar bara att skillnaderna mellan de förelagsekonomiska ulfailen av olikaaliernativ är utomordentligt små och därmed atl de samhällsekonomiskaavgörandena bör la över. Del är den slulsals man skulle kunna dra. Därmedärdel givel all den socialdemokratiska reservationen ger ulrymme för precis delvi kräver, nämligen all man skall kunna göra dessa bedömningar när den lolalasammanvägningen skall ske. Del är lill slul som kan la detansvaret, för det kommer alt kräva någol som också bordeinse, nämligen mer pengar till så alt jobben kan . OmBirgilla lolkar majorileiens inslällning så, all samhällsekonomiskahänsyn skall las, hade det varil både värdefullt och praktiskt om delta kunnatåterfinnas i del beslul som nu skall fatta. Men så är inte fallet.Det enda man refererar lill är propositionen och den Nabsethska utredningen.Där talas det bara om att som vilket privatkapitalisliskl företag somhelst skall ge vinst. BirgittaHambraeus har naturligtvis slorl förtroende för regeringen, även om jag troddeatt det numera var något skakat efter vissa händelser. utgårfrän att hon vet vad hon lalar om och att den samhällsekonomiska utredningeninom företaget skall presenteras för regeringen-det våren nyhet för mig som varintressant alt höra - blir naturiiglvis frågan: Vad skall regeringen göra då?Då behövs nämligen pengar, och då hade slöd behövts. Det stödet harBirgitta inte kunnat utverka och inte heller vågat ge annat äni form av allmänna uttalanden om att vi, om det mot våra önskningar går på tok,skall ingripa igen. Detär bara alt konstatera alt de förulsättningarna inte finns i riksdagsbeslutet.Vi har inte ens någon formell möjlighet att aktualisera i i vår.Birgitta får vänta till nästa januari. kan man möjligen göra något åt detta företag. Men slås dörrarnaigen. skall beslutet fattas, och det är allvarligl om såhelt har missförstått den situation som härigenom uppslår för . Handelsstälsindustrin, m. m. (vpk)kort genmäle: