prot · G10952 · 1977-12-31 00:00:00 — Sedan förs det ett resonemang somskall visa att det finns tveksamheter i lagtolkningarna, men som inteinnehåller något direkt påstående om alt redovisningen i propositionen ärfelaktig. Allting mynnar ut i att skall uttala den oerhördasjälvklarheten att gällande lagar gäller. Vad är den praktiska effekten av ettsådant uttalande? Denandra delen i reservationen 3 handlar om samordningen mellan gruvlagen ochbyggnadslagen. Här är vi helt sams om utgångsläget: det behövs en översyn påden punkten. Det tyckte och begärde denna översyn. Denförra regeringen gjorde ingenting åt Denfysiska riksplaneringen för vissa s. k. obrutna Jjällområden Denfysiska riksplaneringen JÖr vissa s. k. obrutna Jjällområden Vi har fått velaall man gör den begärda översynen i samband med bygglagarbetet i den nya regeringen.Men reservanterna vill i alla fall förnya begäran. Eftersom ettbeslut redan fatlats, verkar del inte meningsfullt med ytterligare en sådanframställning. Jag tror all Per och jag är överens om att detta inle ärett problem som är särskilt lätt att knäcka. Det återstår alt la ställning tillvilken lag som skall gälla över den andra. Tillslut vill jag bara göra några korta kommentarer till utskottets enhälligabeslut i avgränsningsfrågornaa när del gäller områdena ochKebnekaise. När utskottet här föreslår att t. v. skall godta förslagutan någon korridor lill Ritsem, så innebär det inle att vi i sak tagitställning mot propositionen. Utskottet har emellertid genom de motioner somväckts kommit i en beslulssits, där vi inle ansett oss ha formella och reellamöjligheter att göra en riktig sakprövning. Vi har därför begärt ett sådantbeslutsunderlag från regeringen. fram lill ell beslut har vi sagtoss alt neulraliielen betonas bäst om vi t. v. går på verksförslaget. Utskottetvill alltså därmed bara markera att vi går till den kommande prövningen heltobundna av annat än de allmänna principer som genom ett godkännande avcivilutskottets betänkande blir beslut. Jag yrkar bifalltill utskottets hemställan. PER () kortgenmäle: Jag skall inte heller ge mig in på en diskussion om de juridiskafinesser i lagstiftningen som skall vara instrument för all få intentionernafullföljda. Men det förhållandet alt både majoriteten och reservanterna harsagt, liksom utskottet har gjort, all del här är frågor som bör göraslill föremål för översyn, är ju ett besked om alt nu gällande lagstiftning inlefungerar bra. Reservationen är ett uttryck för delta. Sedankan man diskutera vilken regering som är mest handlingskraftig i den härfrågan. Jag kan väl säga som jag sade i utskottet, all varken den gamla ellerden nya regeringen har lagit i frågan, men det är fel alt säga all den gamlainle gjorde någonting. Den gamla regeringen förde i varje fall upp en rubrik ipromemorian och visade att det fanns ett problem som borde diskuteras. Nuväntar vi alltså på att del skall bli litet text under rubriken så att vi fårnågonting att diskutera, men vi kan kanske återkomma till del . försöker ge sken av alt det inte är någon väsentlig skillnad mellanreservanterna och utskottsmajoritelen. Del är en mycket stor skillnadbeträffande prospekleringen. Jag citerade propositionen förut, och jag skallgöra det på nytt: "Skulle prospekleringen i fjällväriden sjunka lill enoacceptabelt låg nivå bör åtgärder för all åstadkomma ytterligareundersökningsinsatser övervägas." Vi vet alt prospekleringen kommer attminska, och därför vill vi att man nu skall påla sig ett ansvar för all detkommer fram kunskaper om det motstridiga intresset. är inle därför att vieventuellt kan komma all sitta på två stolar, som sade, som denreservationen kommit till. MenKjell sitter på tre stolar . I en sådan situation är detnaturiiglvis väldigt bekymmersamt att räkna ut var man skall placera sig - manbyter stol rätt ofta och vet ibland kanske inle var man hör hemma. KJELLMATTSSON (c) kort genmäle: Låt mig först säga vad beträffar gruvlagen och byggnadslagen att jaguttryckte förståelse för att det verkligen är ett svårt problem. haralltså på civilulskoltels förslag tidigare begärt en översyn, och vi noteraratt bygglagarbetel pågår. Vi har också noterat i vår skrivning på s. 9 ibetänkandet: "Dessa överväganden ingår emellertid, enligt vad utskotteterfarit, i det pågående arbetet på en ny byggnadslagstiftning och därmedsammanhängande revision av anknytande lagstiftning." Det verkligaproblemet är ju att göra klart vilken lagstiftning som skall vara denövergripande. Beträffandeprospektering vill jag framhålla vad utskottet skriver överst på s. 9 ibetänkandet, där vi talar om all ett uppdrag har lämnats till mineralpoliliskautredningen: "Utskottet har förutsatt all den särskilda utredningen skerskyndsamt så att en översiktsprospektering kan ge en första utgångspunkt försåväl regionalekonomiska som allmänt samhällsekonomiska bedömningar." Deltaär ett ullryck för att utskottet är hell införstått med och, som jag också sadei mitt första inlägg, utgår ifrån all prospekteringsverk-samheten fårtillfredsställande omfattning. Den är ju av avgörande betydelse förmöjligheterna att få en riktig utformning i fortsättningen av skyddet för vårafjällområden. DenJysiska riksplaneringen för vissa s. k. obrutna Jjällområden PERBERGMAN (s) kort genmäle: Vad nu säger och vad han har sagt tidigare beträffandelagstiftningen tar jag som ett tecken på att jag bör återkomma i den frågan.Jag skall då försöka finna former som gör att del blir lättare all acceptera detankegångar som vi egentligen är överens om, så att det händer någontingeffektivt i det stycket. Det utredningsuppdrag som har givits tycker vi ärfullständigt onödigt. Alla har väl så pass mycket fantasi att de kan föreställasig att pro-spekieringsverksamheien kommer alt minska, och alla vet alt vi harinstrument för all göra undersökningar. Det behövs pengar och vilja - kunskaperhar vi tillräckligt av. Bakgrunden till den proposition som vi nu debatterar och innehållet ipropositionen och i utskottsbelänkandel tänker jag inle gå in på. Jag avserbara göra några allmänna kommentarer. Det som framkommit i denallmänna debatten kring denna proposition Nr 52 har varit en aning förvirrat . Del har uttalats att vissaintressen Torsdagenden "" "" mindre sopats undan och inte blivitrepresenterade i arbetet P ' '" riktlinjer för dessa14 orörda fjällområden. --------------- ledningtycker jag man bör studera en del av de argument som förts Den Jysiska fram. riksplaneringen för Minuppfattning är alt propositionen väl avväger de olika intressen vissa s. k. obrutna som är aktuella i den här frågan. Å ena sidan har vibevarandeintressena. Jjällområden Det gäller att skydda de delar av landet som harmyckel stora värden för oss allihop och somverkligen är av riksintresse. Åandra sidan finns det intressen regionalt och lokalt, men även riksintressennär det gäller samhällsekonomiska frågor. Vi vet inle vad vi egentligen har förresurser som är dolda och okända i dessa områden. Denprincipiella uppläggningen av denna proposition är ju ingen nyhet. Tidigarebeslut som fattats av har följts upp, och man går egentligen bara vidarepå en redan utstakad väg. Men ju mer man arbetar fram riktlinjer för de olikaverksamheterna i dessa områden av landet, ju mer möter man naturligtviskontroversiella frågor. Två av dessa har mest varit uppe i debatten. Detframgår också av fiera motioner. Denena gäller brytningen av och , och den andra gäller skogsbruket.Del är naturligt att dessa båda finns med i debatten så intensivt, eftersom deär så värdefulla och avgörande för vår samhällsekonomi och vårt samhällsliv. Vadgäller brytning av och är det måhända stora okända tillgångarsom man naturiiglvis inte skall riskera att för alllid lägga en död hand över.Del har heller inte varit avsikten med detta arbete. Del ställs upp vissakriterier i propositionen, som utskottet instämmer i, för att man skall kunnautnyttja eventuella mineral- och malmtillgångar. Det uttalas självklart alldet skall vara starka samhällsintressen för att en sådan brytning skall kommatill stånd. Detuttalas alt om tillgängligheten väsentligt ökar i ett fjällområde och del bliren stor skada ur naturvårdssynpunki, blir del fråga om att ändra gränserna förfjällområdena. Då behövs del ett riksdagsbeslut. I annat fall har regeringenmöjlighet att fatta beslut om att starta en brytning. Ävenuttalandena om behov av prospektering och hur den skall gå till tycker jagvisar att man gjort en bra avvägning mellan de olika intressena. Man harstarkt hävdat bevarandeintressena, men har ändå inte stängt dörren för attutnyttja stora samhälleliga tillgångar. Närdet gäller skogsbruket är det, som statsrådet uttalade, fråga om 6-7 7oo av all produktiv skogsmark. De studier som ulförts beträffande skogsbruket visar alt man är inriktad på att se till att ett intensivt skogs bruk inte bör komma till stånd i dessa områden. Men även på denna punkt har propositionen ullalat - och del följer utskottet upp - all del inle är fråga om några detaljerade riktlinjer . Här som på många andra områden i riksplanearbetet fortsätter man för all få fram detaljerade an- 42 visningar och riktlinjer. Man avvaktarnaturvårdsverkets och länsslyrel- sernas arbete även pådetta område. Efterdessa korta kommentarer om de här mycket viktiga frågorna vill jagsammanfattningsvis säga, att jag tycker propositionen gör en vettig avvägningmellan de olika intressena. Man har inte fastnat i en låst situation mellanolika kontroversiella frågor, utan där det alltjämt återstår frågetecken gårman på den linjen att ta fram mera material och få ett fastare underlag förkommande beslut. Allt tyder på att man också i det fortsatta arbetet kommer attlyckas när del gäller alt ta rimlig hänsyn till de skilda intressena. Och ävenom denna fråga naturiiglvis i första hand skall behandlas med utgångspunkt ibevarandeintressena kommer också de samhällsekonomiska och regionala intressenaatt framöver ha stor betydelse för de avgörande besluten. Såtill sist en liten kommentar lill vad Per sade om reservationen 3 iutskotlets betänkande, vilken handlar om reglering av prospektering ochgruvbrytning. Jag tycker det är angeläget att framhålla, all del är ell starktbehov att man gör en uppföljning av riktlinjerna, så alt man får en fastarereglering av hur man skall handskas med frågan om avvägningen mellangruvintressena och plan- och skyddsintressena. Men ocksårättssäkerhetssynpunkterna är myckel viktiga i sammanhanget. Somvi moderater har uttalat under hela riksplanearbetet är det angelägel attinblandade kommuner och enskilda medborgare är väl medvetna om vad det är förregler som gäller på detla område samt att det i del långa loppet inle är tillfyllest att bara ha allmänt uttalade riktlinjer som sedan inle följs upp ilagstiftningen. Del är ett stort och mödosamt arbete som där måste göras, ochsom utskottet skriver har del en central plats i bl. a. bygglagarbetel. Detpågår också arbete kring annan lagstiftning för att följa upp riktlinjerna påett vettigt sätt och alt då både ta hänsyn till kravet på att kunna bevakabefintliga bevarandeintressen och se till alt rättssäkerhet råderockså på detta område. DenJysiska riksplaneringen för vissa s. k. obrutna Jjällområden Konflikten mellan bevarandeinlressena och kravet på sysselsättning förinvånarna i en bygd går igenom hela behandlingen av frågan om de obrutnafjällområdena. Jag har ställt mig bakom utskottets betänkande, men jag villändå här ta tillfället i akt att anlägga några synpunkter på just den delen avproblemen. Underärendets behandling har representanter för inlandskommuner gång pågång framhållit att gränsdragningarna inle får bli alltför snäva. Man harhävdat att en bygd som traditionellt har, levt på all utnyttja sinanaturtillgångar - skog, malm och vattenkraft - och sin naturs attraktionskraftinte får utlämnas för att tillfredsställa riksintressen. De obrutnaQällområdena får inte innebära sådana inskränkningar att sysselsättningen hotasi en kommun. Det är mot den bakgrundensom jag vill se utskottets uttalande om Denfysiska riksplaneringen för vissa s. k. obrutna Jjällområden att den fysiska planeringenär en positiv planering, inle ett system för restriktioner. Den positivaplaneringen innebär att man som väsentliga bevarandeintressentillgodoses också ger möjligheter för en långsiktig planering i dessa bygder.Del är på del sättet man kan lösa konflikten i denna planering, som kommer attfortsätta i kommunerna och länen. Särskilt stor har oron varit när del gällergruvbrytningen. Där har väldigt många människor uttryckt oro såväl frånlänshåll som från kommuner och olika förelag. Att bryta malm har ju varit enviktig sysselsättning i inland. När det nu av flera skäl är svårt attupprätthålla sysselsättningen är det naluriigl att människor letar efter nyaarbetstillfällen. Då är gruvbrytning någonting som man hoppas på. Det är då intebara fråga om traditionell gruvbrytning av t. ex. järnmalm och koppar, utan mankanske främst hoppas på fyndigheier av t. ex. induslrimineral. Bakom dessatankegångar ligger inte bara förhoppningar om brytning utan också tankar påvidare bearbetning. Mot denna bakgrund är del förståeligt att det har kommitmånga motioner som tar upp de här problemen och att de motionerna, när debehandlas i ulskotlet, fått stöd av inlägg från länsstyrelser och kommuner. Viär i ulskotlet hell införslådda med de här problemen, och utskottet säger också- precis som det står i propositionen - att i fråga om de tyngst motiveradebryl-ningsinlressena kan man tvingas ta särskilda hänsyn. Men självklart fårinte några intrång göras utan en grundlig prövning med ell brett och fullständigtsakmateriel i bakgrunden. Omdel skulle bli aktuellt med någon ny brytning i ett område är del så att bakomligger en myckel stor prospekleringsinsats. Att leta är dyrt. I deflesta fall finner man ingenting som är värt att bryta. kan man fåutdelning, men bakom ligger då stora personella och ekonomiska insatser. Om mani de här fjällområdena ställer exceptionellt hårda krav på brytningen riskerarman, som del sägs i propositionen och utskottsbetänkandet, en situation där fåeller kanske inget företag vill satsa prospekteringspengar. Man kanske frånförelagens sida anser att det kan vara bättre alt satsa de begränsade resurserman har på andra områden. Delta är ett problem som måste lösas, för utan prospekteringkan vi inte få en samlad bild av de resurser som finns. Bådepropositionen och utskottsbelänkandel visar vägar man kan gå för all lösa dessaproblem. Prospektering som sådan leder i regel till ingen, undanlagsvis endastobetydlig skadegörelse. Detla är angeläget att understryka mot bakgrund av defarhågor som uttalats i många motioner på grund av att statsrådet ipropositionen har sagt ifrån att prospekteringen skall fortsätta och att deninte skall tillåtas ligga på en alltför låg nivå. Det är också viktigt - om maninte vill tillåla prospekleringen att ligga på en alltför låg nivå - att myckelnära följa vad som händer. Prospektering innebär ju insatser under väldigtmånga år. Slutresultatet ser man inte förrän efter . Därförmåste man strikt hålla i delta och nära följa vad som händer. Jag ser del somangeläget och viktigt alt man snart lämnar det nu aviserade uppdraget lillmineral- har, med den speciella sammansättning som den fått genom att nyamedlemmar tillkommit , större möjligheter än något annatorgan i del här landet att följa projekteringen och se vad som händer. Praktiskttaget alla stora prospekteringsintressen finns på ett eller annat sättrepresenterade i utredningen. Slutligenvill jag göra en randanmärkning som något ligger utanför de frågor som vi nubehandlar men som har diskuterats i sammanhanget. Man har talat ombygglagsliftningen och del samband med gruvbrytningen och om de konflikter somkan uppslå. Eftersom jag på olika sätt ganska nära har kunnat följagruvpolitiken och mineralpolitiken här i kan jaggöra del konstaterandet alt vi nu är i en situation där vi måstese över hela gruvlagstiftningen. Del ligger emellertid utanför dettabetänkande och utanför de ramar som civilulskottet har att arbeta inom. Denfysiska riksplaneringen för vissa s. k. obrutna Jjällområden (-): Jag kommer inte att lägga något särskilt yrkande, men jag vill geullryck för några synpunkter i de sammanhang som diskuteras. Det rör sig istor utsträckning om hur man skall kombinera en förnuftig miljö- ochbevarandepoliiik med intresset av att utnyttja regionens rikedomar för attskapa arbete och utveckling. Delär inga lätta frågor - det tycker jag att den här debatten mycket klart harvisat. Men de är viktiga, och ofta upplever man ju alt politiken i dessa frågori alltför hög grad dikteras av intressenter som ömmar mera för del övrigaSveriges behov av frisk luft och vackra vyer. Vid del senaste landstingsmötet iNorrbollen uttryckte sig på del här sättet i en någotdomedagsbetonad predikan: "Denfysiska riksplaneringen har aktualiserat naturresursernas utnyttjande i länet,varvid å ena sidan bevarandeinlressena ur rikssynpunkt gjort sig mycket kraftigtgällande och å andra sidan länsinvånarnas behov av sysselsättning i framlidenblivit en brännande fråga. Det är uppenbart att de centrala ämbetsverken, somföreträder skyddsintressena, har en myckel starkare ställning än kommunerna ochlänsorganen. Jämför man frågan om de obrutna fjällområdena med frågan omuranbrytning i Ran-siad, där kommunerna hade vetorätt, så framstår länetsmöjligheter att hävda sig i en livsfråga för länet som klartotillfredsställande. Danskar,finländare, islänningar, norrmän samt stockholmare och skåningar har i rådetsjuridiska utskott påyrkat restriktioner för ortsbefolkning och näringsl.iv ivår fjällvärld och haft ett inflytande vida större än fjällkommunernas ochlänsmyndigheternas." Jagtror all det är en ganska god illustration lill hur många där uppe uppleversituationen. Detär naturiiglvis viktigt all vi med stor varsamhet går fram i den ännu orördanaturen. Vi har många skakande exempel på hur kortsiktiga Denfysiska riksplaneringen för vissa s. k. obrutna Jjällområden vinst- och profilintressenbestulit oss på oersättliga naturvärden. Jag vill som naturvän, somnorrbottning och som norrlänning verkligen understryka hur viktigt detta är.Men får man ju inle glömma alt en stor del av inte minst vårt länbeslår av vildmark och tämligen orörda områden. Närdel gäller propositionen 1977/78:31 har det från många håll, bl. a. frånfackfolk, gruvkariar, geologer och andra, framförts myckel stor tveksamhet ochoro för all förslaget skall innebära ökad restriktivitet, bl. a. när del gälleren tänkbar gruvbrytning inom de mycket stora områden del här handlar om. Manbefarar alt de nya och restriktiva riktlinjerna för gruvdrift kan leda till attgeologisk undersökning och prospektering kommer alt minska eller upphöra idessa områden. När jag studerar propositionen har också jag kommit fram tillatt den risken föreligger. Och del vill jag inle vara med om att biträda. Vidär uppe vill nog ha kvar vår vackra natur. Vi motsätter oss vandalisering ochnaturförsiöring, men det behövs också många nya jobb. Ingenvet ännu vad som i verkligheten döljer sig i form av malm och mineraler bakomde väldiga massiv som bl. a. finns inom dessa områden. Vad finns där? Finnsdel slumrande möjligheter till gruvdrift och sysselsättning? Det kan man pågoda grunder antaga. Omdet kan misstänkas alt ell bifall till propositionen kan komma att utgöra etthinder för undersökningar och övriga åtgärder som kan skaffa jobb lill bl. a.mitt län, då finns det skäl att länka sig för, hur stor naturvän man än är. Människorkan inte leva på vackra scenerier, på frisk luft och midnattssol, ulan detmåste skapas jobb. Del står helt klart. Jag ser det som mycket viktigt altriksdagen klart säger ifrån all naturvårdsaspekterna på de obrutnafjällområdena inte kan få tillmätas en så avgörande betydelse att de utgör enspärr för nutida planmässig prospektering och för framtida exploatering. Meddet sagda vill jag kort deklarera att jag kommer att rösta för desocialdemokratiska reservationer som är fogade till civilutskottets betänkandenr 8. Ett långvarigt planeringsarbete ligger bakom den proposition1977/78:31 som vi nu behandlar. Utgångspunkten har varit en önskan att slå vaktom den unika natur som fjällområdet utgör, att bevara ell rekreationsområde avstor betydelse inte bara för människorna som bor i området utan ocksånationellt och internationellt. En del av befolkningen i området har också sinutkomst av renskötsel, skogsbruk, jakt och fiske. Många har sin utkomst avandra näringar, bl. a. gruvindustrin. Vi är överens om all riktlinjer förområdet nu skall läggas fast, men jag har i motionen 1977/78:127 pekat på attriktlinjerna inte får innebära alt möjligheterna lill sysselsättning ochutveckling minskas. Dendel av som omfattas av förslaget utgör ungefär 35 96 av länets yta.50 96 av länets yla finns ovan odlingsgränsen, och av denna del utgör deobrutna fjällområdena 70 96. För min egen hemkommun betyder förslagetatt ungefär 40 96 av kommunens yta berörs. Medhänsyn till de stora områden inom bl. a. som det gäller är detbeklagligt att vi inte nu vet vad som finns av induslrimineral och malm i deltaområde. Vi vet inle vad som är bryiväri. Delbeslut som vi fattar får inte bli till hinder för en fördjupad geologiskkarlläggning och för en intensifierad prospektering, som ger oss den kunskap visaknar. När järnmalmen minskar i betydelse för sysselsättningen i malmfälten ärdet nödvändigt att vi finner nya arbetsområden för människorna. Det är ocksånödvändigt med hänsyn lill vår samhällsekonomi. Utskottethar mildrat propositionens skrivning något. Man ansluter sig tillföredragandens synpunkt att endast mycket starka samhällsintressen bör ledalill att gruvdrift kan komma i fråga men uttalar att avvägningarna måste bliberoende också av den vikt man tillmäter ett aktuellt brytningsprojekt. Det ärangeläget, anser jag, att regeringen med bl. a. stöd av 136 a § byggnadslagenkan medge rätt till gruvbrytning. Del uttalas också i propositionen. skall , om utskottsmajoriletens hemställan bifalls, få i uppdragatt lägga fram förslag till hur riktlinjerna för gruvbrytning skall kunnaförenas med en från samhällets synpunkt önskvärd nivå påprospekteringsinsatserna. Delär viktigt och angeläget alt del här arbetet sket snabbi, så attprospekteringsinsatserna inte minskar ulan snarare ökar. Närdel gäller koncessionen för en kraftledning mellan och harregeringen förbehållit sig handlingsfrihet. Del är viktigt för vårtenergisamarbete med att det snabbi blir ell positivt beslut för enkraftledning. Jag förutsätter att det är ett starkt samhällsintresse altmänniskorna i malmfälten finner nya arbetsmöjligheter och'all därför den oroskall visa sig obefogad som finns för att det beslut vi fattar omriktlinjer för de obrutna fiällområdena skall bli en hämsko för utvecklingen. Detär viktigt att det prövningsförfarande som måste ske inte blir alltförbyråkratiskt och krångligt och tidsödande. Del är fullt tillräckligt som del äri dag. Utskottetsskrivning innebär en ändring i förhållande till propositionen, och denskrivningen är mer positiv och pådrivande vad gäller en fortsättning avprospekieringsarbetet. Jag vill trots det yrka bifall till reservationen 2 avsocialdemokraterna. Denfysiska riksplaneringen JÖr vissa s. k. obrutna Jjällområden Väldigt mycket har redan sagts om den här propositionens skilda delar.Jag vill bara med några ord understryka att när propositionen lades fram blevdel djup oro i , och framför allt i malmkom- DenJysiska riksplaneringen för vissa s. k. obrutna Jjällområden Sysselsättningen,och över huvud taget de här kommunernas framtida existens, är hell beroende avi vilken omfattning gruvbrytningen kan fortgå i de här områdena. Del är därförangeläget att inga hinder skall kunna ställas upp för våra möjligheter allverkligen undersöka vad det kan finnas mer av malm och i det härområdet än den järnmalm som exempelvis nu hell uppehåller sig vid. Delhar förts fram väldigt starka krav från kommunerna och från de anställda om altLKAB skall intensifiera sill intresse för andra och .