prot · G109119 · 1977-12-31 00:00:00 — På detsättet når vi inte den effekt med en procentregel som anges i vpk-motionen.Skulle man välja del systemet är det ännu viktigare alt man har likartaderegler i de nordiska länderna. TillNils vill jag endast säga att både utskottet och nog ärbesjälade av att göra vad man kan för att detta beslut om en reseskatt inleskall få negativa verkningar för vidkommande. framhåller att regeringen bör ingripa snabbt, så är avsikteningalunda att man skall gå och vänta, utan vi har sagt alt man skallta initiativ till förhandlingar, och givetvis skall man så fort det finns entendens till att utvecklingen riskerar att bli negativ tillgripa de åtgärdersom är möjliga. Det är givet att om inte förhandlingarna ger resultat så måsteännu större uppmärksamhet riktas på vad som då kommer att hända. Nr 119 (): Jag har suttit här och uppmärksamt följtdebatten om den nya 13 aoril 1978 skatteformsom vi kommeratt införa här i , och jag har saknat ett inläggfrån någon talesman för trafikutskottet, som jag är ledamot av. Skatt nå charter- '°''' delar ärjag av samma meningsom , men jag finner att han yttrat sig huvudsakligen som motionär.Jag ansluter mig också till den uppfattning som såsom motionärhar givit uttryck för, men jag finner det angeläget att trafikutskottet gör sinstämma hörd här . Viser inom vårt ansvarsområde självklart myckel allvarligt på denkonkurrenssnedvridning som en skatt av den här storteken kan medföra. Vi ärövertygade om att de få flygplatser i som är vinstgivande inle fårattackeras eller skadas i onödan och att en skatiebeläggning av den typ som vinu inför med . per charterresa kan komma att utgöra en mycket svårbelastning för . yttrande till skatleutskotlet ger ocksåpå ett fullödigt sätt uttryck för våra farhågor och vår rädsla för vadframtiden kan innebära. Alltsammansberor faktiskt på om de nordiska grannländerna efterett antal månader, dvs.till nästa år, inför charteravgifier av samma stortek som den vi nu inför iSverige. Skulle det inte ske, så är räntabilitet verkligen i riskzonen,och det ser vi inom trafikutskottet mycket allvarligt på. Jaghoppas verkligen att de underhandslöften som regeringen tydligen har fått frånresebyråföretagen i om att de skall hålla kvar sina avgångar frånSturup verkligen infrias. Jag hoppas också att deförhandlingar man för, har fört eller kommer all föra med de danska och norskaregeringarna om en lika stor charterskatt i dessa länder kommer att leda tillett för oss gynnsamt resultat. Skulle det inte bli fallet, är risken för mycket stor. Åandra sidan aren charterskatt inte oberättigad. Jag har skrivit upp någraprisuppgifter: En resa för fyra personer till mera solbeslänkta nejder söder omAlperna skulle kosta . Samma resa för lika många personernorrut från lill skulle kosta . Del innebär all enskattebelastning för dem som föredrar att åka söderut med . per personinte är orimlig och inte alltför belastande. Meddel här inlägget har jag velat ge uttryck för trafikutskottets farhågor när dethaft all beakta förslaget om införande av charterskatten, och dessförhoppningarom all man verkligen är påpassligoch uppmärksam inom den allranärmaste framliden, så att inte flygkommunikationer blir extra lidandepå en skatt av det här slaget. NILSHJORTH (s): Jag har inle myckel att invända mot anförande. Vi har istort sett samma uppfattning i den här frågan. RolfClarkson sade, om jag inte missuppfattade honom, alt resebyråerna hade lovat att fortsätta alt flyga från åtminstone det här året ut. 122 Jag vill citera etl avsnitt uren artikel itidskriften , där det "Vingresorhar anmält lill att företaget överväger att inrättaen terminal i för överföring av sydsvenska passagerare i specialbussartill . Andra arrangörer har liknande planer." Jagskulle vara mycket glad, om kunde säga all denna uppgift ärfelaktig. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1769 av LarsWerner m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskottels hemställan i betänkandet nr 45 mom. 1 a röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1769 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då TommyFranzén begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Mom.1 b och 2-5 Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. §6 Avdrag för pensionsförsäkringspremier betänkande 1977/78:46 med anledning av propositionen1977/78:64 om ändrade regler för beräkning av avdrag förpensionsförsäkringspremier, m. m. jämte motion. Regeringen(budgeldepartementel) hade i propositionen 1977/78:64 föreslagit att riksdagenskulle anta vid propositionen fogade förslag till 1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om avdrag vid inkomsttaxeringen för avgift förkostnadsutjämning enligt allmän pensionsplan, m. m., 3. lag om ändring i lagen (1977:41) om ändring ikommunalskattelagen (1928:370). Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Iproposilionen föreslås vissa ändringar lagstiftning om nyabeskattningsregler för pensionsförsäkringar m. m. Dennalagstiftning bygger på principen att del skall vara möjligt att med obeskattademedel bygga upp en pensionsstandard som motsvarar vad som utgår enligt allmänpensionsplan. Sedan lagstiftningen genomfördes har en ny ITP-plan med väsentligtutökade förmåner antagits. De arbetsgivare som tillämpar ITP-planen får mednuvarande regler automatiskt det ökade avdragsutrymme som behövs för att täckakostnader enligt den nya planen. För egenföretagare m. fl. som saknarpensionsskydd i anställning och för arbetsgivare som inte tillämpar allmänpensionsplan står avdragen däremot kvar på tidigare nivå. För att återställalikställigheten i avdragshänseende föreslås nu att avdragen höjs för desistnämnda grupperna. Förslaget innebär alt den som saknar rätt tilltjänstepension i fortsättningen får avdrag för för egenpensionsförsäkring med 35 96 av A-inkomst intill en inkomst på 20 basbelopp ochmed 25 96 av A-inkomst mellan 20 och 30 basbelopp. Även i övrigt föreslås vissasmärre ändringar i reglerna om allmänt avdrag för pensionsförsäkringspremier.Vidare föreslås att arbetsgivare i fråga om anställd som inte omfattas avallmän pensionsplan skall få avdrag med 35 96 av utgiven lön intill en lön på20 basbelopp och med 25 96 av lönedelar mellan 20 och 30 basbelopp (den s. k.allernativregeln). Samtidigtföreslås ändringar i de avdragsregler som gäller för arbetsgivare som tillämparallmän pensionsplan. En sådan arbetsgivare får enligt gällande regler avdragför vad del kostar att trygga åtagande enligt planen. Enligt förslaget skallfortfarande som huvudregel gälla att avdrag medges för kostnader för att tryggaåtagande enligt allmän pensionsplan. Det föreslås dock att huvudregeln skall fåtillämpas endast under förutsättning alt planen såvitt,gäller högstapensionsgrundande lön och ålderspension inte ger förmåner utöver en viss nivå.Som godtagbar nivå räknas vad som gällde enligt planen vid 1977 års utgång.Ändras en plan efter denna tidpunkt, får ändringen inte leda till att planen inämnda hänseende ger förmåner överstigande en nivå som i huvudsak motsvararförmånsnivån enligt ITP-plan. Sistnämnda begränsning gäller även om enny plan fastställs efter utgången av . Om planen bryter mot dessabestämmelser, medges inte längre avdrag enligt huvudregeln. Arbetsgivaren får istället avdrag enligt den nyssnämnda alternativregeln. Det föreslås också attavdrag för kostnader för att trygga s. k. smärre avvikelser från allmänpensionsplan i fortsättningen i princip skall medges endast i de fall dåutfästelse om sådana avvikelser har lämnats före utgången av . Ipropositionen föreslås vidare att avdragsrätt skall införas för den avgift förkostnadsutjämning som arbetsgivare i vissa fall skall utge enligt den nyaITP-planen. Slutligenföreslås ett förtydligande av övergångsbestämmelserna till de regler ombeskattning av personskadeersättning som infördes . De nya reglerna om avdragför pensionsförsäkringspremier och arbetsgi- vares avdrag för kostnaderför att trygga anställdas pensionering föreslås bli tillämpliga första gångenvid taxering. Reglerna om avdragsrätt för kostnadsutjämning avseskunna tillämpas fr. o. m. taxering medan ändringen i nyssnämndaövergångsbestämmelser föreslås bli tillämplig redan vid 1977 årstaxering." I detta sammanhang hade behandlats de med anledningav propositionen väckta motionerna 1977/78:1771 av JoakimOllen (m) och 1977/78:1772av m. fl. (s), vari hemställts au beslutade om ändraderegler för beräkning av avdrag för pensionsförsäkringspremier, i enlighet medvad som anförts i motionen, innebärande bl. a. att avdragsgränsen bibehölls vid30 96 för A-inkomster som understeg 20 basbelopp samt att propositionen skulleavslås i vad avsåg ändring av den angivna beloppsspärren i dispensregeln föregenförsäkring. 1. beträffande avdragsrätten för egenpension attriksdagen skulle avslå motionen 1977/78:1772 och bifalla propositionen1977/78:64 i denna del, 2. beträffande planpensioner att skulleavslå motionen 1977/ 78:1771 och bifalla proposilionen i denna del, 3. beträffande vissa livräntor att skullebifalla propositionen i denna del, 4. beträffande lagförslagen att till följdav vad ovan hemställts skulle anta de vid proposilionen fogade förslagen till a. lag om ändring ikommunalskatlelagen (1928:370), b. lagom avdrag vid inkomsttaxeringen för avgift för kostnadsutjämning enligt allmän pensionsplan, m. m., c. lagom ändring i lagen (1977:41) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370). Reservation hade avgivits av , , , i , , (samtliga s) som ansett att utskottet under 1 och 4 a borthemställa att med bifall till motionen 1977/78:1772skulle anta det vid propositionen 1977/78:64 fogade förslaget till lag omändring i kommunalskattelagen (1928:370) med den ändringen all 46 S 2 mom. ochpunkt 2 e av anvisningarna till 29 ij skulle erhålla av reservanternaföreslagen lydelse. beslutade vi här i om ändradebeskattningsregler för pensionsförsäkringar med verkan i huvudsak fr. o. m.1977 års taxering. Denya bestämmelserna innebar bl. a. regler om att arbetsgivares avdragsgillakostnad för tryggande av anställdas pensionering begränsades till kostnader för att tryggapension enligt s. k. allmän pensionsplan. Reglerna syftade till att geskattemässiga förmåner i form av avdrag för kostnader för pensionering intillen viss godtagen högsta standard. Riktmärketvid bestämmandet av denna standard utgjorde pensionsförmånerna enligt den plansom gällde för industrins och handelns tjänstemän, den s. k. ITP-planen. Vidbehandlingen i utskottet blev vi uppmärksammade på att det fanns pensionsplanersom hade vissa mindre avvikelser med bättre villkor än ITP-planen. Vi hadeemellertid underrättals om att man inom dåvarande planeradeen översyn av vissa tekniska frågor, och utskottet föreslog därför att ävenfrågan om förekomsten av pensionsplaner med sådana smärre avvikelser skulle lasupp till behandling i departementet i syfte att tillgodose önskemålen ombibehållen avdragsrätt för sådana pensionsåtaganden. 1975års riksdagsbeslut innebar också vissa begränsningar i avdragsrätten förpremier för privata pensionsförsäkringar. Sålunda begränsades avdragsrättenför sådana försäkringar lill att svara mot av A-inkomsten i inkomstslagettjänst och 30 96 av A-inkomsten i inkomstslagen jordbruk och rörelse intill 20basbelopp. Beslutetinnebar också vissa minimiregler för den åriiga avdragsrätten liksommöjligheter att efter prövning av för kompletteringar av sittpensionsskydd i samband med försäljning av jordbruk, skogsbruk eller rörelsemed avdrag upp till sex gånger gällande basbelopp vederbörandedrivit jordbruk eller rörelse, dock högst . Avdragsrättenför privata försäkringar hade därmed i görtigaste mån anpassats att svara motde pensionsvillkor som tillämpades för personer anslutna bl. a. tillITP-planen. Idecember 1976 behandlade vi en proposition som bl. a. tog upp dekompletteringar i bestämmelserna som vi inom utskottet hade aktualiseratbeträffande pensionsplaner med mindre avvikelser i villkoren jämfört medITP-planen. Visocialdemokrater i utskottet reserverade oss mot de generösa bestämmelser somföreslogs i den propositionen. Vi varnade för att det skulle leda till attfältet var fritt för företag, som i sina då gällande pensionsplaner hadelilläggsförmåner, att höja eller komplettera dessa med likartade förmåner. Vipåpekade vidare att nyetablerade förelag givetvis då också skulle få denmöjligheten. Ävenden borgertiga utskottsmajoriteten framhöll att man inte kunde godta en sådanutvidning men avslog likväl vårt ändringsförslag om en begränsning iavdragsrätten knuten till exakta pensionsvillkor. Idet utskottsbetänkande som vi nu har att behandla las den här frågan upp pånytt. Betänkandet behandlar propositionen 1977/78:64 om ändrade regler förberäkning av avdrag för pensionsförsäkringar. Detär de genomförda höjningarna av pensionsnivåerna i ITP-planen som föranlettbudgetministern att nu föreslå en utvidgning av avdragsrälten för egnapensionsförsäkringspremier. I propositionen föreslås vidare, vilket vi f ö.föreslog , alt man fortsättningsvis inte automatiskt accepteraren ökning av avdragsrälten, om pensionsnivåerna höjs ytteriigare . Detråder således n umera enighet om de regler som genomförs i syfte attförebygga en fortsatt utveckling i denna riktning. Självfalletmåste också de förbättringar som genomförts beträffande ITP-planen följas uppmed en motsvarande utvidning av avdragsrätten för egenföretagare som saknarrätt till tjänstepension. Vihar i motionen 1772 pekat på att den från rällvisesypunkt bästa lösningen vorealt bestämma en avdragsrätt för egenföretagarna, som svarar mot den kostnad somgäller för ITP med de pensionsvillkor som där föreskrivs. Försäkringsbolagsom jag har varit i kontakt med säger visserligen au ett sådant system skullestöta på rätt slora praktiska problem, bl. a. på grund av ojämnheten iredovisad inkomst från etl år till ett annat i vad gäller egenföretagarna. Menjag tror alt man i det fortsatta utredningsarbetet bör se på den härmöjligheten. Man kan exempelvis använda samma avräkningssystem förpremieavdraget som del som tillämpas beträffande sociala avgifter föregenföretagarna. Alt systemet skulle innebära den rättvisa vi eftersträvarföreställer jag mig alt vi kan vara överens om. Vi menar nämligen att denhöjning av avdraget som föreslås i propositionen och som utskottsmajoritetenställt sig bakom är alltför generös. Enhöjning av de nuvarande avdragen lill den nivå som föreslås, nämligen avutgiven lön eller inkomst av rörelse basbelopp och 25 96 av löneller inkomst av rörelse mellan 20 och 30basbelopp, innebär enligt vårtförmenande att egenföretagare m. fl. tillförsäkras en avdragsräti, som ledertill överförsäkring i förhållande till den som omfattas av ITP-planen. Ireservationen har vi bl. pekat på att man vid de beräkningar sompropositionen grundats på utgått från bruttoinkomsten som pensionsgrundandeinkomst när det gäller egenföretagaren, vilket inte är fallet beträffande enanställd som omfattas av pensionsplan. Avdragetför egenföretagarna m. fl. föreslås bli höjt med mer än 50 96. Detta innebär enoacceptabel möjlighet till överförsäkring, och vi föreslår därför i vårreservation att avdragsgränsen bibehålls vid 30 96 för A-inkomster somunderstiger 20 basbelopp, men vi godtar propositionens förslag med högst 25 %av A-inkomst mellan 20 och 30 basbelopp. Vimotsätter oss vidare propositionens förslag om att avdragsgränsen idispensregeln för den som avyttrat en jordbruksfastighet eller rörelse utvidgasfrån högst sex till tio basbelopp , med begränsning till ,som driften pågått. Dennu högsta avdragsgränsen, ca . av vinst vid försäljning, är enligtvårt förmenande fullt tillräcklig för komplettering av pensionsförsäkringen,om man enbart syftar till att åstadkomma likställighet med den anställde. Jag ber att få yrka bifall till den vid skatteutskottets betänkande nr46 fogade reservationen av m. fl. STIGJOSEFSON (c): När på nytt skall ta ställning till regler förberäkning av avdrag för pensionsförsäkringspremier är anledningen denöverenskommelse som träffats mellan ochPrivaitjänsiemannakartellen . CurtBoström har i rätt stor utsträckning redogjort för bakgrunden till årsbeslut, varför jag tänker inskränka mig till att i korthet erinra om vadbeslutet innebar. Idecember 1975 beslöt ju att vid inkomstbeskattningen begränsa rättentill avdrag för pensionsförsäkringspremier. Som en genomgående linje iförarbetena till beslut återfanns tanken att den som genom anställninginte var tillförsäkrad pension enligt allmän pensionsplan skulle genom privatpensionsförsäkring kunna bygga upp ett pensionsskydd, motsvarande sådan s. k."planpension". Detta tog särskilt sikte på egna företagare,rörelseidkare och jordbrukare. Som norm för vad en allmän pensionsplan skulleanses innebära togs den då gällande ITP-planen, ITP-plan. Mot dennabakgrund fastställdes ett tak förden inkomst som skulle grunda avdragsrättenför . Detta tak motsvarar den då gällande högsta pensionsgrundandeinkomsten enligt ITP-planen, nämligen 20 basbelopp. Del högsta avdraget inomdenna ram för nu ifrågavarande kategorier skulle vara 30 96 av A-inkomsten.Nämnda procenttal fastställes efter vissa beräkningsgrunder - dock i medvetandeom att denna avdragsrätt inte i alla lägen skulle vara den exakta. I vissa fallskulle den vara tillräcklig, i andra fall inte tillräcklig. Men man tog deltasom en schablonavgift för att kunna bygga upp en pension som motsvaradeITP-planen och vad den kunde ge. Dendåvarande ITP-planen innebar i korthet att ålderspensionen, inkl. ATP ochfolkpensionen, skulle utgå med 65 96 på lönedelar upp till 12,5 basbelopp ochmed 32,5 96 av lönedelar därutöver upp till 20 basbelopp. m. gäller en ny ITP-plan som grundar sig på denöverenskommelse som träffades mellan Svenska arbetsgivareföreningenoch Privaitjänsiemannakartellen. Enligt denna plan skall ålderspension utgåmed 65 96 på lönedelar upp till 20 basbelopp och med 32,5 96 av lönedelardärutöver upp till 30 basbelopp. Till detta kommer även en särskildkompletleringspension, den s. k. ITPK-pensionen. Delta beslut medförde att dettidigare beslutet om avdragsrätt som motsvarade vad en planpension kunde geinte längre kom alt vara gällande. Därmed fick den utredning som hade tilluppgift att se över bestämmelserna angående beskattning av tjänstepension ocksåi uppdrag att se över konsekvenserna av detta beslut. Utredningen, som framladeett kort delbetänkande om detta, ansåg alt den höjning av förmånerna somITP-planen medfört gjorde att del inte längre var möjligt att med gällandeavdragsrätt för pensionsförsäkringspremier bygga upp en pension motsvarande densom utgår enligt ITP-planen. Mot denna bakgrund anser utredningen del angelägetatt justera reglerna om avdrag för pensionsförsäkringspremierså att avdrag i normalfallet medges för pensionsförmåner som överensstämmermed den nya ITP-planen och därmed med den målsättning som uttalat.Innebörden av utredningens förslag är att avdrag skall medges med beloppmotsvarande av inkomst av jordbruksfastighet och rörelse och inkomst avanställning om pensionsrält i anställningensaknas, allt upp till en inkomst avhögst 20 basbelopp, samt att avdrag skall medges av inkomstdelarmellan 20 och 30 basbelopp. Motsvarande utvidgning föreslås också i fråga omarbetsgivares avdrag enligt alternativregeln. Som en följdändring föreslårutredningen att de avdrag för pensionsförsäkringspremier som kan medges efterdispens av höjs från 6 till 10 basbelopp . Utredningsförslagetsyftar alltså till att återställa likställigheten i avdragshänseende mellan åena sidan de arbetsgivare som är anslutna till allmän pensionsplan och å andrasidan övriga arbetsgivare samt skaltskyldig som i avsaknad av rätt tilltjänstepension ordnar sin pensionering i egen regi. Remissinstanserna hargenomgående ansett att förslaget i sig är välgrundat. Departementschefeninstämmer i propositionen med utredningens förslag och föreslår att avdragskall medges med det belopp som utredningen föreslagit. föreslås, somCurt mycket riktigt påpekar, att rätten till avdrag för kostnader förs. k. smärre avvikelser från allmän pensionsplan inskränks till alt i huvudsakgälla sådana fall där utfästelse om tilläggsförmåner lämnats senast den 31december 1977. Ipropositionen och utskottsbelänkandet berörs också frågan om den särskildaregel som beslöts om avdrag för för egen pensionsförsäkringintill en fast bottengräns på , vartill kommer ett belopp motsvarande30 96 av inkomst av jordbruksfastighet eller rörelse . Redanvid beslutet uttalades aU dessa belopp borde justeras vid en förändring ipenningsvärdet, och föreslås att beloppsgränsen justeras till 1 resp. 3basbelopp. Socialdemokraternahar i sin reservation yrkat på alt avdragsrätten på belopp upp lill 20basbelopp skall bibehållas vid samt att avdragsgränsen i dispensregler förden som avyttrat en jordbruksfastighet eller rörelse skall förbli oförändrad. Jaghar svårt att förslå socialdemokraternas ståndpunkt i reservationen. År 1975var socialdemokraterna och överens om de regler som då fastställdes. Nuhar en betydande höjning av pensionsförmånerna skett genom den nya ITP-planen.Avsikten var alt de som inle omfattades av allmän pensionsplan skulleha sådana avdragsmöjligheter för försäkringspremien att de skulle kunnaåstadkomma likvärdiga pensioner. Det var den socialdemokratiska regeringen somdå framlade förslaget. Socialdemokraterna och var i utskottet eniga omatt tillstyrka förslaget. Därför blir man något förvånad översocialdemokraterna när de nu säger nej till en ökad avdragsrätt trots denhöjning av pensionsförmånerna som den nya ITP-planen innebär. Jag måste ställafrågan: Anser socialdemokraterna alt beslutetår var felaktigt, ellervarför vill maninte vara konsekvent och nu 9 protokoll 1977/78:118-119 medge en ökad avdragsrätiför all möjliggöra fortsatt likställighet för dem som Slår utanför allmänpensionsplan? Beträffandedispensreglerna skall vid tillämpningen av denna regel en prövning företas ivarje enskilt fall - det är som gör den prövningen. Avsiktenmed dispensregeln är alt en företagare vid avveckling av sitt förelag eller sinrörelse skall ges möjlighet, om han inle har en med andra likvärdig pension,att skaffa sig en sådan. Därför är det fel när det i motionen 1772 slår alt manskapar större avdragsmöjligheter för egenföretagarna än vad som följer avprincipen om likställigheten med de anställda. Likaså är talet omöverförsäkring - som det står i reservationen -felaktigt. Avsiktenmed regeln är att åstadkomma en likvärdig pension. I vartenda fall görs enindividuell prövning -jag tror inte att man kan komma längre i kravet på likabehandling. Ävenom vi på dessa två punkter har olika uppfattningar är ändå utskottet enigt iövriga punkter. Jag skall inte gå in på detta; har i vissutsträckning berört en del punkter där vi har fört diskussioner vidden behandling av denna fråga som har förekommit i . Jagskall bara nämna ytteriigare en sak som berörs i skatteutskottets betänkande,nämligen den skrivelse som har kommit från tillutskottet, där det bl. a. uttalas aU förslaget ej bör genomföras. a. all kollektivavtal angående pension i sin helhet skall respekterasvid inkomsttaxeringen och att skattereglerna ej skall ingripa i avtalsfrihetenpå arbetsmarknaden. Utskottetsäger för sin del att här föreliggande förslag inle innehåller någrabegränsningar i avtalsfriheten. Avtalsfriheten innebär emellertid inte allparterna på arbetsmarknaden kan göra anspråk på att få bestämma över innehålleti skattelagstiftningen. Au besluta om skatter och skattelagstiftning ärriksdagens uppgift. Med del här anförda yrkar jag bifall till skatteulskotlets belänkande.