prot · G10948 · 1977-12-31 00:00:00 — Ett enigt konstilutionsulskollkonstaterade då: "Dehittills goda resultaten av samhällets presstöd kommer endast att kunna bevarasgenom en fortsatt kombination av selekliva och generella stödåtgärder.Merparten av stödet måste även fortsättningsvis gå till delågtäckningstidningar som bl. a. på grund av underläge på annonsmarknaden intekan läcka sina utgifter genom inkomster från lid-ningsrörelsen och som därförär beroende av produktionsbidragen för sin fortsatta existens." Det var med viss bestörtning som vi från socialdemokratiskt håll togdel av regeringens proposition nr 58. Vi tyckte oss där kunna läsa in en viljaatt i strid med riksdagsuttalandet förflytta tyngdpunkten iriktning från selektiva till generella stödåtgärder. Sänkningen avannonsskatten och förstärkningen av samdislributions- Ökatstöd till dagspressen m. m. Ökatstöd till dagspressen m. m. rabatten som föreslås ipropositionen har karaktären av generella stödformer, somproduktionsbidragen till lågtäckningstidningarna uppräknas i en så begränsadutsträckning att det är uppenbart att särskilt tidningar med mycket låghushållstäckning kommer i omedelbara svårigheter . En ändradinriktning av presstödet - i konflikt med KU:s uttalande - leder enligtvår mening till att de positiva effekter som vi uppnått snabbt kommeri fara. är vi något lugnare på den punkten. I utskottet har det varit möjligt attuppnå enighet om att arbetet i en ny parlamentariskt sammansattutredningsgrupp rörande presstödels effekter måste inriktas på att särskiltstudera de utsatta tidningarnas situation. Det nämns särskilt -och det ärviktigt -all de små lågtäckningstidningarna måste prioriteras och att arbetetmåste bedrivas skyndsamt. Jag vill tillägga alt det måste komma ut någotpositivt av detta förslag . Annars, herr talman, hotar en nyvåg av tidningsnedläggelser. Det är positivt alt även de borgerliga partierna-jag tänker här närmast på och , men stårgivetvis också bakom detta - nu insett del och ställt sig bakom utskottelsskrivning på denna punkt. Delhar däremot inte rått någon enighet om att avskaffa annonsskalten. Att sänkaannonsskallen på det sätt som föreslås i propositionen kan, som vi framhåller ivår motion, se ut som ett kraftigt generellt stöd till dagspressen.Skattesänkningen kommer flertalet tidningar med annonser till godo. Delallvarliga med förslaget är dock alt det i realiteten leder lill en effekt somär rakt motsatt den som åsyftas med produktionsbidragen. Genom attannonsomsätiningen är störst för de stora högtäck-ningstidningarna fårsänkningen av annonsskatten karaktären av ett selektivt stöd till dessatidningar. Del är de rika tidningarna - såsom och BoråsTidning - som får den största lättnaden. Klyftan mellan hög- och lågtäckningstidningarna- det är ju den som produktionsbidragen skall kompensera-ökar därmed. Om viskulle sänka annonsskalten och inte försämra lågtäckningstidningarnassituation i jämförelse med de stora, rika högtäckningslidningarna måste vi höjaproduktionsbidragen väsentligt mer än vad som föreslås i propositionen. Mendå kan man fråga sig om vi i dagens läge har råd med detta. Inga talar oftareän den borgerliga regeringens företrädare om att vi måste hushålla medresurserna. Att som man säger det föreslå en sänkning avannonsskatten som innebär att man blint sprider miljoner över redan rikatidningar är milt uttryckt ytterligt inkonsekveni. Vi är beredda att diskuteragenerella stödåtgärder till tidningsbranschen som sådan det kan påvisasatt hela branschen är i kris och i behov av stöd. De stora, vinstgivandetidningarna fyller - det vill jag gärna medge - viktiga funktioner ipressdebatten och gör del ofta på ett utmärkt sätt. Samhällets presspolitik fårsjälvfallet inte hota dessa tidningars existens. Men har inga bevisförebragts för att situationen för dessa tidningar generellt sett skulle varaallvarlig. Del måste bli en av uppgifterna för den nyautredning som utskottet ställt sig bakom att ytterligare belysa detta. Iavvaktan på utredningens arbete anser vi dock att det innebär en klart bättreanvändning av de 43 milj. kr. som skattesänkningen kostar att ytteriigareförslärka produklionsbidragen till lågtäckningstidningarna samt till alt, somjag återkommer lill, uppräkna distributionsstödet till organisationstidningaroch invandrarpress. Vihar också reserverat oss mot utskottets skrivning när det gäller stödet tilljust organisationstidskrifterna och invandrartidningar. Enligt vår mening ärdel alldeles uppenbart att de höjda posttaxorna och distributionskostnaderna iövrigt motiverar en höjning av det stöd som beslöts lill dessatidningar och tidskrifter. Det är nödvändigt att regeringen beaktar detta ibudgetarbetet så att en sådan förstärkning kan ske redan fr. o. m. nästakalenderår. Jag talar på mångas vägnar när jag riktar denna vädjan tillbudgetminislern. Det bör nu enligt vår mening ge regeringen tillkänna. Tillslut, herr talman, några ord om samdistribulionsrabalten. Den infördes för attstimulera tidningarna till en samverkan på distributionsområdet. Genom attsamma tidningsbud bär ut alla tidningar i ett område uppnås betydandebesparingar. Stödet dimensionerades så att det skulle vara lönsamt förtidningarna att delta i samdistribution. Det har höjts för all intepenningvärdeförsämringen skulle urholka stimulanseffekten. Men vi har helaliden sett det hela som ett stimulansstöd till samverkan. Dennu föreslagna höjningen kan inte motiveras på detta sätt. Vi får nu i ställetett slags generellt distributionsstöd till alla tidningar i proportion tillupplagestorieken. Det innebär att större delen av pengarna går till tidningarmed god ekonomi. Detta kan naturiiglvis på samma sätt som sänkningen avannonsskatten ses som ett ineffektivt utnyttjande av knappa resurser. Vi harinte motsatt oss förslaget i denna omgång, eftersom de tidningar som behöverytterligare stöd är i så akut behov av det alt i så fall andra åtgärder måstevidtagas, som vi inte har haft möjlighet att i detalj utarbeta förslag till.Men jag vill framhålla att detta inte får ses som att vi accepterar alt en alltstörre del av presstödet omvandlas till ett allmäntdistributionsstöd. Det är viktigt att hålla fast vid ett presstöd som i alltväsentligt bygger på den selektiva principen och dessutom på ökade insatser föratt stimulera tidningarna till samverkan även på den tekniska sidan. Här behövsstimulansbidrag men inte generella stödåtgärder. Jag yrkar bifall till den socialdemokratiska reservationen ikonstitutionsutskollets belänkande nr 16. Ökatstöd till dagspressen m. m. (vpk): När presstödet infördes hävdade många att tidningsdöden därmed hadestoppats. har stödet ökats i flera omgångar och kompletterats ivissa avseenden. Likväl brottas en rad tidningar med stora svårigheter. Nya problemhar också anmält sig. Ökatstöd till dagspressen m. tn. lingen är mycket oroande.Strävandena med presstödet motverkas också av åtgärder från samhällets sida.Det räcker med att erinra om de betydande kostnadsökningar som tidningarnaåsamkats genom postverkets laxepolitik. Ipropositionen 58 har regeringen föreslagit vissa förbättringar men ocksååtgärder av mera tvivelaktigt värde. med höjningar avproduktionsbidrag osv. kommer man nämligen med förslag om halvering avannonsskatten och en höjning av grundavdraget för annonser. De föreslagnaåtgärderna i fråga om annonserna saknar betydelse för de tidningar som är istörst behov av stöd men gynnar vissa stora tidningar. Bristernai presstödets utformning framträder allt tydligare, och utskottet går med påen översyn. Vi anser det vara angeläget för all stödet skall få en utformningsom angriper de svåraste problemen. Denföreslagna utredningen ligger i linje med synpunkter som framförts från vpk. Vianser all utredningen bör gälla bl. a. ett bättre distributionsstöd, särskiltför tidningar med små upplagor och stora spridningsområden. Oberoendeav vad en sådan utredning kommer fram till behövs justeringar av presstödetredan nu. Från vpk har vi yrkat att utvecklingsbidraget bör höjas på sammasätt som övriga stödformer. Detta vill tyvärr inte konstitutionsuiskoitet gåmed på. Det är inte konsekvent att exempelvis höja samdistribulionsrabalten,som inte utgör någon lösning för små tidningar med stora spridningsområden, mensamtidigt avslå förslaget om höjning av utvecklingsbidraget på samma sätt somövriga stödformer. Vpkhar i motionen 119 gett sin anslutning lill de föreslagna förbättringarna avpresstödet men också yrkat att utvecklingsbidraget uppräknas på samma sätt somövriga stödformer. Däremotyrkar vi avslag på propositionens förslag rörande annonsskatten. Denföreslagna sänkningen av annonsskatten och höjningen av grundavdraget förannonser skulle, som jag redan anfört, ensidigt gynna vissa stora tidningar.Tidningarnas problem skulle inte på något sätt lösas med denna åtgärd. Tvärtomkan de öka. Vi anser också all varje åtgärd som kan tänkas öka pressensberoende av annonsörer strider mot idén om pressens frihet. Detkan heller inte vara rimligt att man, om man vill stödja dagspressen, skallgöra delta genom att understödja och stimulera en annonsering, vars syftenofta har ifrågasatts. Jag behöver här inte ta upp den diskussion som fördes närreklam- och annonsskalten infördes. Låt mig bara erinra om att del från en radsynpunkter ansågs önskvärt att begränsa reklamen. Ipropositionen anges kostnaderna för åtgärderna i fråga om presstödet till 95milj. kr., men med tanke på att 43 milj. därav är minskade intäkter avreklamskatten kan man säga att del verkliga stödet stannar vid 52 milj.Åtgärderna i fråga om annonsskatten innebär inget stöd till de tidningar somverkligen behöver det. Äveni motionerna 60 och 118 har yrkats avslag på de föreslagna åtgärderna i frågaom annonsskatten. I reservationen av m. fl. följsmotionsyrkandena upp och avslag yrkas på propositionen i denna del. Videlar också reservanternas uppfattning att del behövs ökat stöd tillorganisationstidskrifter och till tidningar på annat språk än svenska. Såvälnär del gäller organisationstidskrifter som invandrarnas tidningar har vi frånvpk i olika sammanhang yrkat på förbättrade villkor. Del är ingen tvekan om attkostnadsökningarna för tidningsutgivning och distribution är mycket kännbarajust för dessa kategorier av tidskrifter och tidningar. Vpk-motionen119 innehåller tre yrkanden. Det första, som innebär avslag pä propositionensförslag om halvering av annonsskalten och höjning av grundavdraget förannonser, finns upptaget i reservationen av m. fl., varför vikan stödja den reservationen. Motionensandra yrkande innebär en höjning av utvecklingsbidraget, och jag ber att fåyrka bifall till detta yrkande. Motionenstredje yrkande om utredning i syfte att åstadkomma ett bättre distributionsstödför vissa tidningar kan anses omfattas av utskottets förslag om enparlamentarisk utredning rörande presstödets framtida utformning. Jagförutsätter nämligen att en sådan utredning också kommer att behandladistributionsfrågan, eftersom denna är en viktig del av tidningarnas problemoch i hög grad har med presstödets utformning att göra. Ökatstöd till dagspressen m. m. Del finns många omistliga värden i en demokrati. Över all diskussionstår rätten och friheten att ha en mening och hävda den. Olika åsikter ochmeningar bör få brytas mot varandra och prövas, och ur den diskussionen skallsamhället formas av de många och för de många. överens om dessa grundläggande principer, är det också ett gemensamt ansvaratt skapa goda förutsättningar för en allsidig och fri debatt. Frågan är då hurvi skall främja detta och så långt som möjligt praktiskt garantera den rätten.Vi vet alt de ekonomiska förutsättningarna är och kommer att förbli mycketojämna. Fråncentern har vi konsekvent hävdat att det är vårt gemensamma ansvar alt verkaför en mångsidig debatt och att samhället skall vara något av en ekonomiskgarant för detta. Självklart skall stödet lämnas utan några som helst bidningaroch med en suverän rätt för mottagarna alt använda slödel på det sätt som definner riktigt och lämpligt. Dessaprinciper gav vi ullryck för när partistödet infördes , och de har varitvägledande vid utvecklingen . De kommer att följas upp idet beslut som har att fatta om en höjning av partistödet. Sammauppfattning var vägledande när presstödet infördes och markerades alldelessärskilt i del större beslutet om presstöd Ökatstöd till dagspressen m. m. Det fanns delademeningar i 1971, men råder det en bred enighet om detnödvändiga i att pressen får fortsatta förstärkningar för all kunna utvecklaspå rätt sätt. Utan delta stöd skulle tidningsdödens härjningar ha skördat ännufiera offer än som blivit fallet. Mångfalden av presstämmor skulle haminskat katastrofalt. Undervåren fattade ytterligare ett viktigt beslut, dålidskriftsstödet infördes. Även stödet till kulturtidskrifter och invandrartidningarär ett väsentligt inslag i strävandena att trygga grunderna för den allsidigadebatten. Denproposition som nu har att behandla är ett dokument innehållandeförslag om fortsatt utbyggnad av stödet till pressen. Även tidigare ekonomisktstarka dagstidningar har haft akuta ekonomiska problem. Flera orsaker harredovisats, och jag skall inte upprepa dem. En del av svårigheterna kan kanskebetraktas som delvis övergående. Jag tänker då på bl. a. utvecklingen påannonsintäktssidan. Situationenhar gjort att en stor del av det nu föreslagna förstärkta presstödet har eninriktning av generellt stöd, bl. a. höjning av sam-distributionsrabatternasamt sänkning av reklamskatten. Förslaget angående reklamskatten innebär ensänkning från för tidningar av dagspresskaraktär och en höjning avdet skattefria grundbeloppet från 6 till 9 milj. kr. Den föreslagnaanpassningen av stödet är helt enkelt gjord för att motverka tidningarnasekonomiska svårigheter rent allmänt. Dendiskussion som här förde beträffande det orimliga i den avvägningsom nu sker bör, tycker jag, balanseras med alt vi självfallet bör se till altinte alla tidningar behöver ha stöd från samhället men att vi därutöver, ochdet är vi ense om, genom selekliva åtgärder skall följa upp stödet för detidningar som är i direkt behov av sådana förstärkningar. Produklionsstödelsuppräkning kan helt betraktas som en garanti för att stödelsmateriella värde skall bestå i stort sett oförändrat. Höjningen av bidragettill fådagarstidningar skall därtill direkt kompensera den beslutade höjningenav posltaxorna, enär dessa tidningar praktiskt taget helt distribueras genompostens försorg. Delär självklart att posttaxornas höjning även drabbar bl. a. organisalionstidskrifter.Utskottet har i sitt yttrande uppmärksammat delta ulan att föreslå direktaåtgärder. Skälet härtill är att lidskriftsstödet infördes så sent sominnevarande år, och utskottet uttalar att del får ankomma på regeringen allbedöma vilka eventuella ytterligare insatser det kan behövas på detta områdeunder . Utskottethar föreslagit att som en konsekvens av uppräkningen av produktionsbidragenlill fådagarstidningar även den s. k. trappan bör uppräknas med samma procent.Dessa bidrag anges i 64 S presstödsförordningen. Utskottetansluter sig lill vad som anförs i propositionen om behovet av en översynangående presstödet. En sådan översyn bör ske under medverkan, menar utskottet,av de politiska partierna. yrkande som återfinns imotionen 118. Utskottet erinrar om sitt uttalande vid förra årets somockså ställde sig bakom: "Merparten av stödet måste ävenfortsättningsvis gå till de lågtäckningstidningar som bl. a. på grund avunderläge på annonsmarknaden inte kan läcka sina utgifter genom inkomster fråntidningsrörelsen och som därför är beroende av produktionsbidragen för sinfortsatta existens." Denfortsatta utbyggnaden av presstödet bör främst, anser utskottet, inriktas påett selektivt stöd för att garantera en mångfald av presstämmor. Dettautesluter inte att som i föreliggande förslag också det generella stödet kanbehöva förstärkas. Viktigt är all, som propositionen framhåller, stödet ocksåutformas så, all del stimulerar lill kostnadsbesparingar genomproduktionssamverkan. I en kommande utredning bör även annonsbladens inverkanpå dagstidningarnas ekonomiska situation uppmärksammas. Även stödsystemetseffekter på de tidningar som inte erhåller bidrag och som har upplevt ökadesvårigheter måste beaktas av den kommande utredningen. Mycketav det som händer på tidningsfronten sker så hastigt att den kommandeutredningen bör arbeta skyndsamt. Delta understryker också utskottet. Meddet anförda, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan ikonstitutionsutskottets belänkande nr 16. Ökatstöd till dagspressen m. m. Underdelta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Del svenska presspolitik har varit motsägelsefull.Å ena sidan har det byggts upp ett system av stödåtgärder, som otvivelaktigthar haft stor betydelse för att stärka de mindre konkurrenskraftigatidningarna. Dessa bidrag uppgår f n. till drygt 220 milj. kr. och har i årkompletterats med ett omfattande stöd till organisalionstidskrifter ochinvandrartidningar. Å andra sidan har vi en reklam-och annonsskatl som enligtden löpande budgeten skall ta in 207 milj. kr. Medan de positiva stödåtgärdernahar gjort det möjligt för många hotade dagstidningar alt överleva ochutvecklas, har annonsskatten inneburit en betydande belastning för stora delarav pressen. På flera orter har förstatidningarna blivit lidande, när andratidningar - som kanske har haft obetydligt mindre upplaga - fått del av destatliga subventionerna. är del inte bara tidningar med låg hushållsläckningsom anfäktas av ekonomiska svårigheter, utan läget är också prekärt för mångastora tidningar. Folkpartiethar länge sagt ett klart ja till ett vettigt utformat presstöd men ett likaklart nej till en annons- och reklamskatt, som gröper ur ekonomin för pressenoch gör den mer beroende av statliga subventioner. Staten bör hjälpa detidningar som inte klarar sig på egen hand, men det finns ingen anledning attförsvaga den press som går ihop. Ökatstöd till dagspressen m. m. inte bara många tidningari utan också tidningar som är starka nog att hålla sig med t. ex. enambitiös uilandsbevakning, ett inträngande samhällsreportage och ett generöstutrymme för kulturjournalistik. Medregeringens proposition tas flera steg i rätt riktning. Vi får högreproduktionsbidrag, ökade bidrag lill produktionssamverkan mellan tidningsföretagoch en höjd samdisirubutionsrabatl. Vidare sänks reklamskatten på annonser idagspressen från 6 lill , och grundavdraget höjs från nuvarande 6 till 9milj. när del gäller dagspressen. Därmed befrias något tiotal tidningarhelt från annonsskatt och antalet skalleobjekt i dagspressen minskas tillungefär 40. är vi naturiiglvis på del klara med alt de häråtgärderna inte löser pressens ekonomiska problem. Utvecklingen måste följasmycket noga, och det kan finnas skäl att redan nu överväga hur fortsattainsatser skall utformas. Vi har därför tagit fasta på en tanke som finns både ipropositionen och i motionen 118 av m. fl. och föreslårföljaktligen att skall anhålla om en utredning av presstödetsframtida utformning. I utskottels betänkande pekas på flera kategorier som deti det sammanhanget kan vara värt att särskilt uppmärksamma: tidningar med låghushållstäckning, tidningar som konkurrerar med annonsblad och tidningar sominte erhåller bidrag, främst då de större storstadstidningarna, som undersenare tid har upplevt ökade svårigheter. Men detta innebär givelvis ingenbegränsning. Tillsätts en ny utredning om pressens ekonomiska villkor, så lerdel sig naturligt alt se över hela fältet. Deåtgärder som kan komma i fråga är också tämligen uppenbara. En linje är attfortsätta avvecklingen av den pålaga som ännu åvilar dagspressen, nämligenannonsskalten. En annan linje är att utvidga det stöd som utgår. Del blir då iförsta hand selektiva stödformer, även om generella insatser också bör kunnakomma i fråga. Avvägningen ankommer pä regeringen, men vi tror det skulle varaav stort värde om det kunde tillsättas en parlamentariskutredning med uppgift att studera pressens ekonomiska belägenhet och läggagrunden för en sund framtida presspolitik. Jag ber attfå yrka bifall till utskottels hemställan. () kortgenmäle: Jag har inte många invändningar alt göra mot stillsammaanförande. Det bekräftade i många avseenden alt vi har kommit långt i ensamfälld syn på hur presspoliliken bör byggas upp, alltså med en kombination avliberala inslag - t. ex. tryckfrihetens bevarande och en strävan all skyddaredaktionerna från statliga ingrepp - och ett selektivt stöd för altupprätthålla en massmedieslruktur som garanterar mångfald i debatten. Viskiljer oss kanske när det gäller uppfattningen om vilka steg vi i framtidenbör ta vid utbyggnaden av presstödet. Jag anser att en fortsatt satsning på ettselektivt stöd är viktig, eftersom tidningar som behöver pengar då också får det.Däremot är jag i dagssituationen litet orolig för en satsning på en ändring avannonsskatten. Hjälpen går till vissa tidningar som behöver ekonomiskalättnader, men i en för tidningarna kärv tid är del viktigare alt de tidningarsom har uppenbara bekymmer får huvudparten av slödel. Jagvet inte heller riktigt vad som kommer all inträffa lill följd av ändringarnaav reklamskatten. Del kan bli mycket kännbara förändringar. Skulle annonsbyråeroch reklamköpare tvinga fram prissänkningar för tidningar som får lättnadernär del gäller reklamskatten, blir katastrofen nästan total för högläckningslidningarnaskonkurrenter. De små som verkligen skulle behöva hjälp skulle då komma i enverkligt oroande situation. Ökatstöd till dagspressen m. m. i (m): 1 våras experimenterade informationsgrupp med olika försöklill information om verksamhet genom annonser i pressen i vissadelar av landet. Att man behöver lägga ned pengar på sådant beror rimligtvis påatt tidningarna anses ha försummat att självmant redovisa det arbete somdagligen och stundligen utförs av "folkets företrädare" i riksdagen.Mitt intryck är att även - och kanske alldeles särskilt? - de storarikstidningarnas täckning av debatter och beslut är skäligenbristfällig, ojämn och emellanåt mera inriktad på sensationer, jippon ellerbisarrerier än på en saklig redovisning av ståndpunkter, motiv ochkonsekvenser. En jämförelse mellan nutidens riksdagsreferal och sådana fråntidigare år, eller med exempelvis parlamentsreferaten i Times, torde knappastutfalla till förmån för dagens svenska förhållanden. Pressenär inställd på, eller bortskämd med, att utfodras med "utspel"och presskonferenser från både regering och opposition. och dessorgan är mera , mindre påträngande, och kommer därför lätt i skymundan.När utspelen, .som inte sällan sker, senare slås i spillror mot verklighetensklippor, finns del däremot inte alltid någon reporter på plats. Under min korta lid i har jag fått stor respekt för den fondav kunskaper och del handlag med samhällets svårlösta problem som finns hosriksdagens ledamöter. Jag har haft anledning att fundera litet överdet stora avståndet mellan vad som faktiskt försiggår i och vadmänniskor utanför - lill vilka jag själv länge hört - känner till,eller snarare inte känner till, om riksdagsarbetets innehåll och formerna fördetta. Närvi nu är i färd med att av våra väljares skattemedel bevilja betydande anslagför alt göra det möjligt för dessa väljare att till rimliga kostnadertillhandla sig sina dagliga tidningar, har jag trots den försiktighet medvilken man måste nalkas dessa frågor inte kunnat undgå all fråga mig, om intepresstödet kunde mötas med något slag av motprestation från de tidningar somerhåller sådant stöd. Ökatstöd till dagspressen m. m. att se vore del kanskeändå inte helt orimligt, om sådana tidningar erbjöd sig att publiceranågorlunda fylliga och sakliga redovisningar från arbete,innefattande det väsentliga innehållet i de beslut fattar vid sinaarbetsplena och de synpunkter som ventileras i debatterna, kanske något i stilmed vad Från Riksdag & Departement f n. gör. Formerna härför kannaturiiglvis diskuteras.