prot · G10967 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:67 §1 Justerades protokollen för den 18, 19 och 20 innevarande månad. Omförslag till rörande fritidsbåtar § 2 Om förslag tillriksdagen rörande fritidsbåtar Jordbmksminislern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1977/78:250, ochanförde: har frågat mig när jag avser all presentera ett förslagmed anledning av de utredningar som har gjorts beträffande fritidsbåtar. Frilidsbåtsulredningenföreslog all samtliga motor- och segelbåtar skulle registreras.Registreringens tekniska utformning har därefter utretts vidare. Utredningen omregistrering av fritidsbålar har framlagt olika alternativ förhur en registrering skulle kunna gå till. Remissutfallet -vilket förelåg månad i (jol - är inte entydigt. Frågan om registrering avfritidsbålar är fortfarande av så komplicerad art all en ytteriigare beredningkrävs inom departementet. Först när slutligt ställningstagande gjorts iregislreringsfrågan kan förslag med anledning av de övriga åtgärderfrilidsbåtsulredningen föreslog läggas fram. Del är en strävan all kunnaförelägga ett samlat förslag . ULLAEKELUND (c): Jag tackarJordbruksministern för svaret. Främsttar jag fasta på den sista meningen, där det står att ett samlat förslag avsesföreligga under innevarande år. Somjagframhållit i min fråga har antalet fritidsbåtar, inte minst slora bålar, ökatmed ca 40 000 . Detta gör självfallet attpåfrestningarna på miljön växer. Framför allt får vissa kommuner storakostnader för småbåtshamnar, uppställningsplatser och , kostnadersom kommunerna endast till mycket liten del kan kompensera sig för genomplalsavgifl i hamnarna. Samtidigtger fritidsbåtarna naturiigt nog en mycket fin sysselsättning, men det görockså ett fritidshus. Vilket man väljer, om man kan välja, beror väl främst påintresse. Väljer man ett fritidshus, får man förutom anslutningsavgift för eloch vatten betala sophämtning och fastighetsskatt. När del gäller båten klararman sig kanske undan med en ganska ringa hamnavgift. För låneräntor har manavdragsrält vare sig del gäller fritidshus eller bålar. Jagtycker att förmåner och avgifter divergerar för myckel mellan markfasla och"flytande fritidshus", inte minst med hänsyn lill kommu- Omvillkoren för donation av jordbruksfastighet till allmännyttigt ändamål Detär min förhoppning alt man i departementels kommande förslag också lar hänsynlill de här synpunkterna. Överläggningenvar härmed slulad. §3 Om villkoren för donation av jordbruksfastighet till allmännyttigt ändamål Jordbruksministern erhöll ordet föratl besvara () anmälda fråga, 1977/78:251,och anförde: har frågal mig om jag anser att vad som stadgas ibestämmelserna om jordbrukets rationalisering skall få hindra en från allmänsynpunkt värdefull donation lill allmännyttigt ändamål, även om det ej kanpåvisas alt intressemotsällning föreligger mellan å ena sidan en donationsförändring i ägandeförhållandet och å andra sidan rationaliserings-strävandet. Enligtjordförvärvslagen får fast egendom som är taxerad som jordbruks-faslighet inleförvärvas exempelvis genom gåva utan tillstånd av lantbruksnämnd. Undantagnafrån skyldighet atl söka tillstånd är dock bl. a. stal och kommun. I lagenanges olika fall då förvärvstillstånd får vägras. a. får så ske näregendomen i fråga bör las i anspråk för atl underiätta jordbruketsrationalisering. Delta gäller även vid donationer för allmännyttiga ändamål.Behöver egendomen inte tas i anspråk för jordbrukets eller skogsbrukelsrationalisering skall tillstånd lämnas om lagens bestämmelser i övrigt äruppfyllda. Omdonation slår i samklang med ralionaliseringsintresset föreligger självfalletinget hinder från rationaliseringssynpunkl föratt lämna förvärvs-tillstånd. Jag ber alt få tacka jordbruksministern försvaret på min fråga. Svensktjordbruk skulle inte ha nått sin erkänt höga avkastningsnivå ulan en framsyntforsknings- och försöksverksamhet. Desenaste årens miljödebatter har på elt helt annal sätt än tidigare förjordbrukels del ökat kravet på studium av de långsikliga effekterna avanvändningen av handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel. Det är exempelvismycket betydelsefullt all belysa de långsikliga verkningarna av vanligjordbmksdrifl i jämförelse med den som bedrivs efter s. k. naturenliga metoder,dvs. ulan tillförsel av handelsgödsel och kemiska preparat. Detär självfallet att en sådan utvidgad verksamhel kräver tillgång till lämpligmark. Man är också enig om alt genom rationaliseringsåtgärder av skilda slagskapa lämpliga brukningsenheier som leder lill en billig, effektivjordbruksproduktion. Regler för hur en sådan rationalisering skall genom- föras finns ijordförvärvslagen. Somså står ofta två olika uppfattningar mot varandra, fast bådasyftar lill samma mål, nämligen elt effektivare Jordbruk. Enligt min uppfattningmåste man se till det övergripande resultatet och prioritera ell värdefulltforskningsprojekt framför en betydligt mindre vinst som uppslår vid begränsaderalionaliseringsålgärder. Dessutom vittnar en donation om engenerös och positiv inställning från den givande partens sida, och del bordevara självklart att man i största möjliga utsträckning försöker tillmötesgå ensådan donations syfte. Jordbruksministernssvar var ju ganska allmänt hållet, och Jag hade väl inte vänlat mig någolannat. Den sista meningen, "Om en donation slår i samklang medralionaliseringsintresset föreligger självfallet inget hinder frånrationaliseringssynpunkl för alt lämna förvärvstillstånd", ger mig dockhopp om alt jordbruksministern kan länkas dela den uppfattning som tagit siguttryck i mitt inlägg i den här debatten. Överiäggningenvar härmed slulad. §4 Om åtgärder för att förhindra minskning av den inhemskalivsmedelsproduktionen Omålgärder för alt förhindra minskning av den inhemska livsmedelsproduktionen JordbruksministernANDERS erhöll ordet för alt besvara RolfHagels (apk) den 19 januarianmälda fråga, 1977/78:256, och anförde: har frågal mig om regeringen avser all vidta åtgärder föratt förhindra atl företag och koncerner stryper livsmedelsproduktionen iSverige. Ifrågan tas upp problematiken med de multinationella företagen. I andrasammanhang har i från regeringen framhållits behovet av kontroll överdessa förelag och alt en stark, löpande bevakning upprätthålls. gällernaturligtvis också företagen på livsmedelsområdet. RolfHagel nämner särskilt den svenska odlingen av broccoli. Jag vill nämna att påbroccoli finns ell tullskydd som uppgår till . Frågan omgränsskydd och andra åtgärder för den svenska trädgårdsodlingen övervägs f n.av irädgårdsnäringsutredningen. Utredningen skall komma med förslag föresommaren 1978. ROLFHAGEL (apk) Herrialman!Jag ber alt få lacka jordbruksministern försvaret på min fråga. Av detta kanjag skönja att också regeringen är medveten om problemen och hyserbetänkligheter mot utvecklingen när det gäller de multinationella företagensintrång i vårt land. Livsmedelsbranschenhar i stort sett köpts upp av stora multinationella förelag. I det härfallet är det Nesllékoncernen som har köpt upp Findus. Man har tidigare flyttatodlingen av brysselkål från vårt land. Man har flyttat odlingen av bär. Nuflyttar man också odlingen av broccoli. Jordbruksministern anför aU del kommeraU tillsättas en uiredning, och Omåtgärder för att förhindra minskning av den inhemska livsmedelsproduktionen del skall man väl i ochför sig hälsa med tillfredsställelse, för del tyder på alt regeringen haruppmärksammat problemen. Men faktum kvarslår att allt större del av vad t. o.m. en lekman betraktar som den bördiga delen av Jord i princip läggsför fäfot. Odlingsarealerhar byggts upp i , och de kommer all stå obrukade därför atl det förNesllékoncernen anses vara billigare atl inköpa produkterna i ,produkter som framställs billigare därför all koncernen - det är odiskutabelt -hänsynslöst utnyttjar bl. a. mexikansk arbetskraft för rena svältlöner. Flerakommuner har i della sammanhang uppmanat lill inköpsblockad av kaliforniskaprodukter. Jaglycker, uppriktigt sagt, att det är litet orkeslöst av regeringen atl inlevidta skyndsamma och effektiva åtgärder föratt förhindra atl allt större delarav landets jordbruksproduktion föriäggs utanför våra gränser. Det betyder intealt jag inte väntar på den nämnda utredningen och hoppas att den skall geresultat som innebär all vi även i framliden kan odla åtminstone en del av vårföda i vårt eget land. Broccoli tillhör, , de frilandsprodukter som odlas i mycketliten omfattning i vårt land. Den totala frilandsarealen i uppgår tillöver . Broccoli odlas endast av denna yta. Jag tyckerdärför atl drar väl långtgående slutsatser i sitt anförande. håller jag emellerlid med om alt della är en viktig fråga förträdgårdsnäringen som helhet. Det är därför som trädgårdsnäringsutredningenarbetar - jag vill påstå arbetar för högtryck. Avsikten är att utredningenskall vara klar , och förhoppningsvis blir det möjligt altförelägga en proposition . Då kommer det all finnasanledning att återkomma till den här diskussionen, om vid deltillfället inle skulle vara nöjd. (apk): Jagär helt medveten om att broccoli inle tillhör de stora produkterna som viframställer i vårt land. Men Jag sade också i mitt inlägg atl del handlar inlebara om broccoli, utan broccoli är bara en del i den kedja av produkter som harflyttats utanför landets gränser. Jag nämnde denna grönsak i det härsammanhanget eftersom Findus åtgärder har väckl uppmärksamhet. Delfinns också en annan sida som egentligen är lika viktig, nämligen frågan omkontrollen av de livsmedelsprodukter som vi skall tillgodogöra oss.Specialister på områdel har uttalat atl kontrollen kommer alt bli betydligtsvårare och alt det finns risk för atl vi kommer all få hit födoämnen som hardrivits hårt med hjälp av konstämnen som vi inle är intresserade av och sominte förekommer i vårt eget land. Överläggningen var härmedslutad. § 5 Om behandlingen avansökningar om statsbidrag till vissa miljövårdande åtgärder Jordbruksministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1977/78:257, ochanförde: har frågat mig, om ansökningar om statsbidrag lillmiljövårdande ålgärder inom jordbruks- och irädgårdsförelag, som inkommit tilllanibmksnämnderna före den men inle avgjorts, kommer all behandlasenligl nu gällande regler och om bidrag således kommer alt kunna utgå. Jordbruks-och Irädgårdsförelag kan erhålla statsbidrag av godkänd kostnad förvatten- och luftvårdande samt bullerreducerande åtgärder. Villkor för stöd ärbl. a. alt hälsovårdsnämnd, länsstyrelse eller annan behörig myndighet funnilåtgärden nödvändig från miljövårdssynpunkt. Riksdagenbeslöt vid 1976/atl föriänga stödet med , dvs. tillutgången av /78. Handläggningstiden för ansökningar om stödvarierar från beroende på lantbruksnämndernasarbetsbelastning och på hur omfattande utredningar som krävs. Redan nu kanförutses all många ansökningar inte kommer atl hinna prövas . Alla ansökningar som kommit in till lanibmksnämnderna föreutgången av kommer atl prövas enligl nu gällande regler även i defall då beslut inle hinner fattas . Ombehandlingen av ansökningar om statsbidrag till vissa miljövårdande ålgärder Jag tackar jordbruksministern för svaret på min fråga. Det ärvärdefullt atl här ha fått en bekräftelse på alt ansökningar som kommit in föreden kommer alt behandlas enligl nu gällande bestämmelser. Anledningentill min fråga var den oro som uppstod när det i budgetpropositionenmeddelades atl bidrag inte skulle utgå under kommande budgetår. Oro ochovisshet uppstod både bland berörda företagare och i lanibmksnämnderna. Frågansom ställdes var hur sådana ansökningar skulle behandlas som inkommit i lid meninle avgjorts. Vid samtal med lanibmksnämnderna har Jag erfarit att det ivissa lantbruksnämnder fanns så många inkomna men ejbehandlade ansökningar alt de nära nog motsvarade hela det åierståendeberäknade bidragsbeloppet. har sedan nästan inkommit nyaansökningar. I den situationen är det angeläget all få veta hur man kommer attförfara med de ansökningar som inkommit före den men inte avgjorts. Jaglackarjordbruksministern för svaret och för det besked han har gett mig isakfrågan. Överiäggningenvar härmed slutad. Omåtgärder för atl främja sysselsättningen inom Bollnäsregionen §6 Meddelande om interpellationssvar 1977/78:105om åtgärder för atl upprätthålla sysselsättningen i /78:112 omåtgärder för au främja sysselsättningen i Vindelådalen Jag får härmed meddela att inlemellation nr 105 av omåtgärder för all upprätthålla sysselsättningen i Norrbollen kommer atl . Svaret har inle kunnat avlämnas tidigare på grund avutlandsresa. Jagfår också meddela atl interpellation nr 112 av om åtgärder föralt främja sysselsättningen i Vindelådalen kommer all besvaras måndagen den 13februari. Svaret har inte kunnat avlämnas på grund av all interpellanleninle kunnat ta emot svaret . §7 Om åtgärder för att främja sysselsättningen inom Bollnäsregionen Industriministern erhöll ordet för attbesvara 5/;g/l//i'//7s(s) anmälda fråga, 1977/78:220, ochanförde; har frågal mig vilka åtgärder jag avser atl vidta för alttrygga sysselsättningen och förbättra sysselsättningsläget inom Bollnäsregionen. Bollnäsregionen,som omfattar och kommuner, kännetecknas av att en stor andelav sysselsättningen finns i jord- och skogsbruk. Andelen yrkesverksamma av denvuxna befolkningen är lägre än i stödområdet i övrigt. Utvecklingen avyrkesverksamheten för kvinnor har dock relativt sett varil mer positiv iBollnäsregionen än i del övriga stödområdet. För regionen som helhet överstegarbetslösheten endast obetydligt den för riket genomsnittliga. Sedan hösten1976 har del fattats beslut om statligt regionalpolitiskt stöd lill företag iregionen på sammanlagt ca 18 milj. kr. 71 arbetstillfällen beräknas tillkommamed hjälp av della stöd. Bollnäsregionens problem bör kunna lösas medordinära regional- och arbelsmarknadspolitiska medel. Regionalpolitiskt stödkommer även i fortsättningen all kunna ges ål allvarligt menade projekl som kanskapa sysselsättning i regionen. Jag ber alt få lacka industriministern för svaret på min fråga. Redani december, när jag aktualiserade denna fråga, var ettproblemlän. 9 320 personer var i direkl behov av arbetsmarknadspolitiskaålgärder, och därtill hade 6 000 anslällda jobben tryggade t. v. genom25-kronan. 85 varsel berörde 2 000 anställda. IBollnäs arbetsmarknadsdislrikl, som även omfattar och , hadevi 2 501 arbetssökande. Av dessa var I 083 kvarstående arbetslösa vid månadensslut -en ökning med 101 från föregående månad. I var ökningen 129.Antalet arbetssökande ungdomar var 870 i distriktet, och antalet kvarståendearbetslösa ungdomar för omedelbar placering vid månadens slut var 378.Byggarbelslösheten ökade på en månad i . Imin fråga harjag även velat fästa industriministerns uppmärksamhet på problemsom inle enbart hänger samman med lågkonjunkturen. Jag tänker då påsmygnedläggningarna som under lång lid pågått vid SJ, där man fortfarandecentraliserar och avvecklar, vilket inneburit atl ca 1 000arbetstillfällen försvunnit enbart i , en inlandskommun som därtill ärdåligt industriellt utvecklad och i stort behov av flera arbetstillfällen. Isamband med Länsplanering 74 gjordes beräkningar som visade all kommunbehövde ca I 500 arbetstillfällen ytteriigare för atl komma i nivå medmedeltalet av bälire lottade kommuner. Hur anser industriministern atl viskall klara detta? Underden har drabbats av flera nedläggningar, bl. a. avbryggeriet med 15-20 anställda och av fabrik, som upphörtefter en brand - där gällde det 25 anslällda. Imin fråga harjag tagit upp och dess sågverk i Holmo, somvarslat 30 anställda. har andra småsågar drabbats i regionen. Anserinte industriministern all del är en olycklig utveckling med alla dessanedläggningar av småsågar, som slås ut på löpande band i glesbygderna?Orsakerna känner industriministern väl till från sitt eget län. Del är bl. a.den hårdnande konkurrensen med storbolagen och med skogsägarnas organisationer,som genom tillgång lill egna skogar och slora ekonomiska resurser kan betalaöverbudspriser på de marginalkvantiteter av virke och den skogsråvara som dessasmå köpsågverk är helt beroende av men inle kan klara ekonomiskt. Därför slåsde ul. Visocialdemokrater i jordbruksutskottet motionerade för alt fålill stånden viss länsplanering närdet gäller leveranser av skogsråvara, somskulle tillgodose småsågarnas behov och därmed slå vakt om sysselsättningen iglesbygden. Jag vill fråga industriministern: motsatte ni er detla?Borde del inte ha legat i linje med krav på decentralisering? Omålgärder för att främja sysselsättningen inom Bollnäsregionen Jag kan vitsorda att det finns problem i , som i andraregioner här i landet. Men jag vill hävda atl det också finnspositiva inslag i utvecklingen i . Det finns förelag medbetydande utvecklingsmöjligheter. Den omständigheten all här sker nedläggningarav förelag är beklaglig, men del väsentliga ärju att se till vilka möjlighetersom finns att skapa nya sysselsättningstilllallen i stället. I varje fall införett normalt konjunkturiäge bör Bollnäsregionen ha goda möjligheter. Jag trorall den regionala utvecklingsfond som startar också i delta län Omåtgärder för atl trygga fortsatt verksamhet inom tekoindustrin från den I juli i årkommer att vara av stor betydelse när det gäller att utveckla mindre förelagoch få till stånd ett nyföretagande. Beiräffandede mindre sågverkens råvamsituation ligger det i och för sig mycket i vad StigAlftin sade om läget . Men vi harju noterat alt det intelängre är samma prekära situation när del gäller råvaran, som är avgörande försmåsågarnas utveckling. Det är snarare de förelagsekonomiska skälen som i dagutgör de allvariigaste problemen för de mindre sågverken, medanråvarusilualionen har stabiliserats. Därför finns del väl också anledning althär notera all i ett normalt konjunkturiäge skall del finnas godautvecklingsmöjligheter för småsågarna. STIGALFTIN (s): När det gäller SJ i har vi trots alllen verkstadsdel kvar. Meneftersom det varil anställningsstopp, kopplat till s. k.naluriig avgång, vet vi från utredningar atl verkstaden kommer att självdö, ominle anställningsstoppet hävs och nya aktiviteter tillkommer. Konstruk tivaförslag om detta har lagts fram vid en rad uppvaktningar och i motioner lilldetla . Mennu är det så atl SJ åter har aktualiserat indragningar. skall allslyckegodshantering bort från järnvägen i för all föras över tilltransporter med bilar på våra vägar. I drabbar della elt I5-talanställda vid . Indirektkan indragningen av slyckegodshanteringen även komma att hotajärnvägsposlfunktionen för och , vilken ligger i Bollnäs.Då det enligt postverket skulle bli för dyrt alt framdra godståg enbart förpostsidan, om styckegodshanteringen försvinner, har ochpostens fackliga organisationer uppvaktat bl. a. mig och framfört stor oro föratt även ett 80-tal jobb vid posten i kan komma alt försvinna genomcentralisering till och på ostkustbanan. Detvore kanske inle så dumt om industriministern, som ändå tillhör ett parti somofta framför tankegångarom decentralisering, loge ett samtal med sinregeringskollega i . Del är min förhoppning attregeringen verkligen ingående skall diskutera dessa frågor som jag tagit uppoch som berör framliden och utvecklingen för många i . Överiäggningenvar härmed slulad. § 8 Om åtgärderför att trygga fortsatt verksamhet inom tekoindustrin IndustriministernNILS ÅSLING erhöll ordet för att besvara () den 12 januarianmälda fråga, 1977/78:247, och anfördg: har frågal mig vilka ålgärder jag är beredd all vidtautöver tidigare gjorda åtaganden inom tekobranschen för att trygga fortsatt verksamhet ivälutvecklade och moderna företag. Ettomfattande åtgärdsprogram lill stöd för tekoindustrin genomförs f n. Enligtriksdagens beslut kan sålunda bl. a. särskilda stmkiurgarantier och andrainduslripolitiska stöd utgå. Därutöver har eu tillfälligt sysselsättningsstödför äldre arbetskraft införts, och ålgärder för atl bevara viss kapacitet sombehövs för försörjningsberedskapen har satts in. För att motverka den nuvarandesnabba produktionsnedgången inom trikå- och konfektionsinduslrin strävarregeringen efter all få lill stånd en mer effektiv importbegränsning gentemotlågprisländerna. Detta är särskilt önskvärt från försörjningsberedskapssynpunkt.En lägre ökningstakt för importen bör ge tekoföretagen en chans atl vidta deåtgärder som behövs för alt överleva . Somjag har haft tillfålle att redovisa för är deinduslripolitiska åtgärderna inriktade på atl främja en omställning inom deutvecklingsbara delarna av tekoindustrin. Huvudsyftet med de särskildastrukturgarantierna är att förhindra att konkurrenskraftiga företaginom tekoindustrin slås ul under den nuvarande krisen. Garantierna börmöjliggöra för företagen att anpassa produktion och produktionsapparat tilländrade marknadsförhållanden på ett mera långsiktigt och kontrollerat sätt.Genom sin konstruktion skall de särskilda strukturgarantierna därvid stimuleratill strukturella förändringar som kan höja effektiviteten. Intresset för dennastödform har visat sig mycket stort inom branschen. Förslag om föriängning ochförstärkning av slödel under nästa budgetår har lagts fram för iårets budgetproposition. Jagbedömer att de nuvarande och de föreslagna åtgärderna för tekoindustrierna ären tillräcklig stimulans från samhällets sida för de mer livskraftigaföretagen. Delta är dock en bedömning som måste kunna omprövas.Regeringen följer därför utvecklingen inom branschen mycket noga. Jag ärsjälvfallet beredd atl överväga ytterligare industripolitiska ålgärder, om såskulle visa sig nödvändigt. Omåtgärder för att tiygga Jörtsatt verksamhel inom tekoindustrin Jag tackar industriministern för svaret på min fråga. När jag ställdefrågan tog jag i motiveringen upp bekymren vid Strands konfeklionsindustri iKatrineholm, och jag får med ulgångspunkl i just del förelagets svårighetersäga atl svaret inte är tillfredsställande. Omde åtgärder som industriministern hänvisar lill hade vidtagits för ett par treår sedan skulle de ha varit tillfredsställande. är man tyvärr för sent uteföratt rädda sysselsättningen vid de goda företagen. Strands konfektionsfabrik,som har varslat om nedläggning , kan inte på någol säll vara tacksamför lån till investeringar. Del är ell fullt modernt förelag i fullt modernalokaler med fullt modern maskinanläggning. De svårigheter som företagetdrabbats av består i atl man fått kämpa mol en hård och i vissa lägen ocksåosund konkurrens. Från den synpunkten är det tacknämligt att industriministernnu säger att regeringen är beredd gå in för en effektivare importbegränsning.Den här besvärliga importen har tyvärr också delvis varit konstruerad frånSverige självt och den svenska lekoindustrin -ja, lill och Omåtgärder för atl iiygga fortsall verksamhet inom tekoindustrin med från den svenskaInvesleringsbanken, som har stött svenska företag som bedrivit import frånandra länder och på det viset konkurrerat med de goda företag som vi har iSverige. Dethär är någonting som man borde ha åtgärdat mycket tidigare. Jag själv och TageLarfors från väckte en riksdagsmotion för exakt omjust de problem som då fanns - atl man höll liv i dåliga företag, som inte ensproducerade utan i stor utsträckning lade ut sin produktion på lågprisländernasom s. k. lönsömnad, vilket också är en form av import. Del är de härföreteelserna som de goda företagen har haft all slåss emot, och del är det somhar giort det omöjligt för dem all överieva. Och delta gör att vi nu riskeraralt få de dåliga företagen kvar under del all de goda läggs ned. Delar deldåliga resultatet som jag tycker atl vi borde ha kunnat undvika - om man hadevidtagit åtgärder tidigare. Islutet av sitt svar säger industriministern atl han bedömer de nuvarandeåtgärderna som tillräckliga. Det framgår väl klart av min framställning au jaginle gör del. Därför gläder jag mig åt all industriministern slutligenkonstaterar all man kan ompröva beslulen om åtgärder. Det är min förhoppningalt induslriminislern också är beredd att göra del.