prot · G10947 · 1977-12-31 00:00:00 — Islutet av juni uppdrog jag åt sektionen för byggnadsfunktionslära vidLunds universitet att i samarbete med expertgruppen för forskning om fysiskplanering och bebyggelse göra en förstudie för en kunskapsöversikt om åldrandeoch boende. Enligt uppdraget skulle förstudien presenteras den 1 september1977. Så skedde också. Efterdet att förstudien presenterades har särskilda medel anslagits för att utarbetaen sammanställning av kunskapslägel i fråga om de äldres boendeförhållanden ochom deras önskemål beträffande bl. a. boende och service i bostadsområden.Uppdraget har lämnats till sektionen för byggnadsfunktionslära vid Lundsuniversitet. Syftetär alt kartlägga aktuellt forsknings-, utrednings- och utvecklingsarbete. Pågrundval av denna kartläggning skall kunskaper och erfarenheter, som kanutnyttjas för planering och organisation av boendeformer för de äldre, ställassamman. Kunskapsöversikten bör även ta upp frågor som gäller behovet avforskningsinsatser och andra åtgärder som är ägnade att förbättre de äldresboendesituation. Kunskapsöversiktenskall också uppmärksamma forskningsprojekt som tar upp olika fysiska ochpsykiska hälsoaspekler samt sociala aspekter på de äldres boende. a. skallbelysas hur de äldre bor i olika delar av landet, hur ofta de flyttar och vilkakonsekvenserna blir vid flyttning. De äldres tillgång till olika slag avsocial, medicinsk, kulturell och kommersiell service skall också studeras. Arbetsliv ochsysselsättning är viktiga områden som påverkar de äldres Det ärdärför intressant att belysa de äldres bosättning i förhållande tillarbetsplatserna och deras möjligheter att stanna kvar i yrkeslivet.Kunskapsöversikten skall också behandla inflytandefrågor och ge en bild av deäldres möjligheter att påverka sitt eget boende. Arbetetskall enligt direktiven bedrivas med stor skyndsamhet. Slutrapporten skallpresenteras och göras tillgänglig för dem som svarar förplaneringen på lokal nivå och riksnivå, för olika forsknings-ochutredningsorgan samt för organisationer och enskilda med intresse förboendefrågor för äldre. Jagvill också nämna att den inom verksammapensionärsundersökningen liksom utredningen rörande hälso- och sjukvård föräldre kommer att redovisa sina resultat. Omåtgärder rörande de äldres bostadsförhållan -den Jag ber att få tacka bostadsministern för svaret på min fråga. Avsvaret förstår jag alt man från nu har tagit en delinitiativ för att få den överblick över de äldres boende som beslötatt begära . Men något mer av ett övervägande frånbostadsministern hade jag väntat i svaret. Jag vill därför göra någrakommentarer till det och då anknyta till den situation som gäller äldreboendeti dag och vad man kan tro om framtiden. Vihar nu en situation som jag tycker är så fylld av akuta problem att jag, trotsatt klockan är så mycket, ändå vill begära uppmärksamhet från bostadsministernssida och medverkan från de här närvarande. Jag skall mycket koncentreratpåminna om hur frågan om äldreboendet har rullats upp i 1976 och 1977. Imotionen 1975/76:1942, väckt , begärde ett antal socialdemokratermot bakgrunden av det snabbt växande antalet äldre människor i värt land ökaduppmärksamhet frän de statliga myndigheternas sida på alla de frågor som röräldreboendet. I motionen beskrevs bl. a. de alternativ för boendeformer som äraktuella i sammanhanget: bostad i det gängse bostadsbeståndet, s. k. insprängdapensionärslägenheter, lägenheter i kategorihus, bostad inom institution medvarierande grad av självständighet och vårdmöjlighet samt slutligenvårdinstitution. 1motionen nämndes också att olika intressenter har arbetat med frågan, däriblandkommunerna och , men med hänsyn till den osäkerhet som synesråda i planeringen inför de möjliga alternativen begärde motionärerna att allatillgängliga kunskaper om hur olika typer av äldreboendel hade utfallit skullesammanställas och göras tillgängliga för planerare och beslutsfattare. Imotionen hänvisades likaså till petitum i vilketman hade dragit upp etl antal frågor om äldreboendel som borde undersökas, t.ex. den om föreskrift om lägenhetens utrymme och utrustning med ett undregränsvärde för en minsta permanent bostad såväl i normalproduktionen som iservicehus samt vad gäller servicehusen även Omåtgäider rörande de äldres bostadsförhållan -den deras anknytning tillgrupper med vårdbehov. Utöver detta hänvisades i motionen till att de avslutadebostadsutredningarna inte hade särskilt belyst de äldres bostadsförhållanden. Sammanfattningsvisframhöll motionärerna att man utan tidsutdräki inom de statliga myndigheternamåste gripa sig an de frågor som berör äldreboendet. ,som behandlade motionen, var välvilligt, och det vet bostadsministern väl,eftersom hon själv tillhörde utskottet, och utveckladeytterligare frågor som borde beaktas. Men utskottet betonade i sin skrivningatt syftet med en kartläggning av alla frågeställningar inte skulle vara attåstadkomma en fullständig genomlysning utan snarare att få utgångspunkter fören avstämning mellan olika åtgärder och ge utgångspunkter för riktlinjer ochinformation till tjänst för bl. a. den kommunala planeringen. Sä långt civilutskottet idess betänkande . Eftersomjag anser att frågan om äldreboendet och dess förutsättningar är bland detviktigaste vi har all arbeta med , så var del naturligt för mig att följafrågan vidare. Jag frågade därför bostadsministern vilkaåtgäder som skulle komma att vidtas inom ansvarsområdemed anledning av begäran om en undersökning beträffande de äldresboende. Jag fick också svar på denna interpellation. Svaret varutförligt och angav bl. a. några allmänna principer som enligt bostadsministernborde vara vägledande vid behandlingen av frågor som rör de äldres boende. Jaghade inga invändningar mot dessa allmänna uttalanden - och har det inte nuheller. Men jag efterlyste en precisering i olika frågor från bostadsminisiernoch initiativ från sida för att mera kraftfullt ledautvecklingen på området. Jagförstod att bostadsminisiern dä avvaktade olika utredningar och undersökningar,innan vi kunde förvänta oss några direkta initiativ från departementets sida. Ytterligareetl halvår ansåg sig bostadsminisiern behöva för att kunna redogöra närmare förvilka åtgärder som behöver vidtas. Eftersom jag, som sagt, anser att det brådskarhar jag nu äter tagit upp frågan, när jag nu ställer frågan:Vilka överväganden vill bostadsministern göra? Vilketsvar får jag då? Jo, att man nu på tekniska högskolan i igångsatt enkartläggning eller - som det heter - "en förstudie för en kunskapsöversiktom åldrande och boende". Den skall bli grundvalen för vidare initiativ. Detär litet grand av en cynism att del tycks vara som anförtrottsledningen av det här projektet med hänsyn till att hon faktiskt vid enkonferens om de här frågorna efterlyste praktiskaresultat, förslag och ställningstaganden efter alla utredningar, analyser ochforskningsresultat på detta område. I interpellationssvaret åberopades likaså pensionärsundersök- ningen som något att utgåifrån. Denna väntade undersökning annonseras nu komma inom kort.Delar av den undersökningen har emellertid, vad jag vet, funnits färdiga enavsevärd lid. a. gäller det viktig statistik om smålägenheter, derasutrustning och standard i övrigt och om utnyttjandet från olika gruppers sida. Delär väl en självklarhet, förmodar jag, att det ansvariga statsrådet förbostadspolitiken kan utnyttja sådan här information, även om inte helapensionärsundersökningen är publicerad, och ta de initiativ utifrån deninformation som kan inhämtas. Initiativbehövs för att påverka händelseförloppet på bostadsområdet. Det är inget tvivelom att utvecklingen exempelvis av servicehusbyggandet just nu är oklar urmånga synpunkter. Det är någonting av en grå zon som man opererar inom när detgäller att sörja för äldreboendet. Man gör sina överväganden i förhållande tillmöjligheterna alt få statliga lån till byggande av husen, vilket kommunernanaturligtvis eftersträvar, liksom i förhållande till möjligheterna att fåbidrag med 35 96 av vissa driftskostnader, något som ibland medges vid byggandeoch inrättande av dessa . Samtidigtär då standardkraven i fråga om utrymme och utrustning känsliga dels med hänsyntill kostnaden för den enskilde boende i förhållande till vederbörandes KBT,dels med hänsyn lill vederbörandes möjligheter - beroende pä hälsa och krafter- att utnyttja vad ett erbjuder och med hänsyn till behovet av denvärd och trygghet som servicehuset saknar. är en larmknapp detenda som servicehuset kan erbjuda den boende i del senare avseendet. Riksrevisionsverkethar i en särskild undersökning - också nämnd i svaret - kallad Samhälletoch de äldre klarlagt åtskilligt om servicefunktionerna. Jag utgår från attElvy också har tagit del av denna och alltså sett all flertalet somflyttar in i sådana här numera har uppnått hög ålder. Många är 80 åreller mera. Härav kan vi dra en del slutsatser. Ennärliggande fråga som också hänger i luften är den om smålägenheternasutformning och fastställandet av miniminormer för utrymme och utrustning. I enskrivelse av från planverket under medverkan av bostadsstyrelsenlämnades åtskilliga förslag till för bedömning. 97remissmyndigheter har gett sina synpunkter. Remisstiden har gått ut för bralänge sedan. Vilka åtgärder avser att vidta med anledning av dessaförslag och remissvar? Från många håll väntar man pä svar. Vadkan man mera avvakta innan bearbetningen av problemen på allvar börjar ochförslag till åtgärder utformas på ? Som jag ser det finnsdet ingen lid för vankelmod. Bostadsministern måste möjligt ge sin synpå frågorna och presentera förslag lill åtgärder. Deäldre blir allt fler. Kommunerna vet det, och de är därför angelägna om attgripa sig an frågan om bostadsförsörjningen och omvårdnaden Omåtgärder rörande de äldres bostadsförhållan -den Omåtgärder rörande de äldres bostadsförhållan -den för de äldre. Det kommer emellertid lill åtskilliga anläggningar som man måste vara mycket tveksamtill. Man må kalla dem pensionärshotell, eller någonting annat, mendessa anläggningar kostar pengar och kommer att bestå mycket . Får jagdärför fråga bostadsministern rakt på sak: När får vi förslag till åtgärdersom påverkar utvecklingen när det gäller de äldres boendeförhållanden?Kommunerna avvaktar som sagt. Glädjandenog spirar det f n. en medvetenhet om frågans vikt och en lust att medverka hosbostadsbyggarna. Som exempel kan jag nämna som utifrån elt socialtbostadspolitiskt program nu särskilt bearbetar äldreboendels alternativaformer. Det intressanta är att man tillsammans med Brevskolan låtit göra ettsärskilt studiematerial med handledning i ämnet Bo på äldre dar. Avsiktenär att knyta direkta kontakter med pensionärerna i olika kommuner och alt fåderas syn på boendet samt all få tillfälle att utöva inflytande på olika plan. Emellertidefterlyser även information om vad som skall hända i fråga omlåneregler, standardnormer och annat. Tillsist vill jag till bostadsminisern säga att jag inser att denna fråga ärkomplicerad och att den naturligtvis har trådar som går till andra departementoch statsråd, vilket torde göra den ännu mera komplicerad . Men det ären sä viktig och angelägen samt politiskt så intressant fråga att vi bordekunna förvänta oss besked och åtgärder från bostadsministerns sida. Alltså,trots att klockan nu är myckel vill jag fråga bostadsministern: vi inte fåbestämdare besked om åtgärder? 1 så fall skulle inte bara interpellanten dranytta av dessa besked. Jag kan försäkra att jag är minst likaangelägen om att lösa de här frågorna som hon är. Men jag har sett det sommycket angeläget att samla in kunskaper innan jag presenterar någonting.Förstudien har vi, men den kunskapsöversikt som skall göras avser just deproblem som talar om, t. ex. hur olika boendeformerfungerar. Jagvill också nämna en sak som jag inte nämnde i inlerpellationssvaret. Planverkethar fått i uppdrag att se över vad man kan göra för att förbättra gamlaområden. Det finns mycket gammal tätbebyggelse - hus utan hiss - och i deområdena bor det ofta gamla människor. Jag bävar för hur det skall gå i deområdena om vi inte gör någonting där . Härhar också talats om smålägenheter, om planverkets rapport och att vi har fåtten massa remissvar. Det är väl ingen hemlighet för attsvaren inte alls är entydiga - där finns ganska delade meningar - men vibearbetar detta material f n. Pensionärsundersökningenhandläggs av ett annat departement. Naturligtvis vet jag en del om den statistikoch annat som finns i det materialet, men det är väl ändå ganska naturligt attavvakta till dess be- Detsammanfaller i tiden med kunskapsöversikten som jag skall fä från . Jagkanske kan nämna någonting om dispositionen av kunskapsöversikten. ex. äldreomsorgens mål och medel med hänsyn till boendet. Man formulerarmål, man diskuterar medel och man diskuterar bidragsdelar, ombyggnadslån,förstärkt öppenvård och speciella boendeformer. Man tar upp valdafrågeställningar om särskilt utsatta grupper, om det stora glapp som haruppstått mellan mål och verklighet och något om sådana förhållanden somhitintills kanske inte har uppmärksammats så mycket: hemvårdsbehovei sett urindividens synpunkt, sanering och stadsförnyelse, de äldre i glesbygden, vårdoch hjälp i hemmet och inflytande över bostadssituationen. Detär naturligtvis bra att snabbt komma med förslag till förbättringar för deäldre, jag håller med om det, men jag har ändå valt att själv ha så mycketkunskaper som möjligt och samla all den kunskap som ändå finns innan jag läggerfram några direkta förslag. Men jag kan än en gäng försäkra att här pågår detelt arbete och jag är besjälad av alt också få fram bra förslag till riksdagenså småningom. Omåtgärder rörande de äldres bostadsförhållan -den Jag är tacksam för att bostadsministern talar om hur intresserad ochivrig hon är att göra något åt den här saken. Jag medger att frågan är ytterstkomplicerad och sammansatt och att det måste ta tid både att förbereda och attgenomföra åtgärder, men jag kan inte låta bli att säga, med hänsyn till denkommentar som bostadsministern gör i övrigt, att här gäller det en fjärdedel avSveriges befolkning - så många är våra pensionärer f n. Delbrukar kunna gå till så i reformverksamheten att man tar ett steg i taget. Detär inte nödvändigt all avstå från alt börja lägga fram förslag på det härområdet till dess att man har utrett alltsammans. När jag ser förteckningenöver de områden som den Boaltska utredningen skall syssla med i den senasteetappen, kan jag inte hjälpa att det förefaller mig som om allt detta arbetemed att samla in kunskaper vore en förevändning för att inte ta ställning tillnågonting. Jagupprepar att smålägenheternas standard och utrustning är en pockande fråga.Jag förstår att det kan vara besväriigt att titta på 97 remissvar som inte ärenhetliga. Men det tillhör ändå vad ett statsråd och en chef för ettdepartement tvingas göra. Delta är en fråga som man inte kan ligga på månadefter månad och kanske år i departementet, utan som vi som sysslar med detta påolika plan faktiskt vill ha besked om. Likasåvill jag gärna ytterligare understryka det ytterst äventyrliga som ligger ibyggandet av dessa eller pensionärshotell eller vad man vill kalladem. Såvitt jag begriper inrättar man nu ofta mycket stora sådana, som i självaverket samlar på sig vårdinstitutionens problem. Men man tvingas utrusta demmed anordningar som om de vore avsedda för friska och färdiga 60-65-åringar,trots alt del är helt annan grupp Omåtgärder rörande de äldres bostadsförhållanden människor som oftast lardem i anspråk och som inte behöver de anordningar man nu tvingas göra för attfå statsbidrag. Ävenhär är klariägganden nödvändiga frän departementschefens sida, och jag hoppasverkligen sådana skall komma till stånd utan att man först behöver vela allt omarbetsliv och sysselsättning och hur arbetsplatser ligger i förhållande tillde äldres bosättning. Dessasenare är viktiga frågor och skall bevakas och beaktas under hand. Det ärjaghelt med på, lika väl som saneringsfrågorna naturligtvis är mycket angelägnaatt se lill. Det finns väl också problem som uppstått och som man måste lösaför att genomföra saneringen i hela dess vidd. Jagför min del gör dock inga anspråk på att allt skall komma på en gång. Bara attvi får börja någonstans och knyta upp alla dessa knutar tycker jag skulle varavälgörande. Överiäggningen var härmedslutad. §7 Föredrogs och hänvisades 1977/78:63 tillförsvarsutskottet §8 Föredrogs men bordlades åter Konstitutionsutskottetsbetänkanden /78:14, 16, 19, 20 och 22 betänkande1977/78:17 betänkanden /78:5 och 6Socialförsäkringsutskoltets betänkanden /78:9, 12, 14 och 16Socialutskottets betänkanden /78:14, 16, 18 och 20 Utbildningsutskottetsbetänkande /78:12 betänkande 1977/78:10Arbetsmarknadsutskottets belänkande 1977/78:16 Civiluiskottels betänkande1977/78:7 §9 Kammaren åtskildes .