prot · G10917 · 1977-12-31 00:00:00 — Sammanfattningsvisskulle jag beträffande bostadspolitiken vilja säga all de krav vi måsle ställapå den är att man på den kommunala nivån får en planering som skapar god miljöoch atl planeringen av bostadsområdena främjar en allsidiglägenheissammansällning, så all den segregation kan motverkas som vi brukarkalla för ålderssegregalion. Vidare är del värdefullt med en successivuibyggnad, för all man skall kunna få en riklig befolkningssammansäiining i bostadsområdena.Sa-neringsverksamheten, som del är angelägel atl utöka, bör inriktas så, all vifår levande samhällskärnor. Man bör inle bara riva ned centrum och skicka ulfolk lill ytterområdena. Vi bör även planera på etl sådani sätt all del blirmöjligt all bygga ul i de mindre samhällena och i glesbygden. Fårjag avslutningsvis göra ännu en kommentar lill Birgilla Dahls anförande. Honbeskrev problemet med skallehöjningar, främsl all man kommer all få engenomsnittlig skattehöjning på, om jag minns rätt, 1:80 eller 1:90 perskattekrona. Ja, , varför höjer kommuner och landslingutdebiteringen? Det är ju därför att man vill genomföra det program förbarnomsorg och äldreomsorg som vi har varil eniga om här i . Deninledande beskrivningen i Birgilla Dahls anförande, som gick ul på all man nuinle var beredd atl genomföra ulbyggnaden av äldreomsorgen och barnomsorgenmotbevisas effektivast av det faklum all kommuner och landsling ärberedda all besluia om de uldebileringsökningar som är nödvändiga för all manskall kunna genomföra de program som påbörjats. 4 protokoll 1977/78:17-19 () kongenmäle: Mina centerpartistiska kolleger i civilutskoitet, som jag lill vardagshar ell myckel fint samarbele med, brukar när de riklar sig lill mig inleda medstandardrepliken atl jag är alldeles för upprörd i mina inlägg. Lål mig sägaall de förhållanden som jag uppehöll mig vid, de ökande skillnaderna isamhällel och de problem som människor nu har, är av den arten all man blirupprörd, och del lycker jag inte är någol fel. Jagövergår så lill några av de punkler som log upp. Jag ulgick fördel förslå inle frän en kommunalskallehöjning på 1:90 ulan en på 1:65. Jagkriliserade inie heller kommunerna för all de lar på sig ökade uppgifter ulanregeringen för en orälifärdig skallepoliiik, och lalade om vad den leder lill. Vidareräknade upp de åtgärder som regeringen har vidtagit för allkomma lill rälla med bostadskostnaderna, och det är inget fel på denuppräkningen. Felet är all åtgärderna är helt otillräckliga. Del är inle ensålgärder av det slag som civilutskoitet enhälligt krävde av regeringen ,än mindre de konstruktiva åtgärder som socialdemokralin begärde och nui höst upprepar för all få bukt med de svåra problem som de sligandebostadskoslnaderna förorsakar. Varförsade jag för del andra all vi nu måsle kämpa för en god boendemiljö? Del velKjell Maltsson myckel väl. Vi hade tagit upp arbetet på all förbäliraboendemiljöerna. En av den socialdemokraliska regeringen lillsall ulredning,där och jag dellog, hade lagl fram förslag om ålgärder för enbättre boendemiljö, vilka skulle presenteras i form av enproposilion. Den nuvarande regeringen har stoppat dessa förslag i byrålådan,och de två bosiadsminisirarna grälar med varandra offeniligi om vad somegentligen skall hända med boendemiljöfrågorna. Närvi i stället lade fram förslaget för med färdig lagtextavstyrktes del ulan molivering av civilulskotlel. Det är klart all vi då sägeratt vi måsie kämpa för en god boendemiljö och all reformarbeiet på del områdelhar blivit avbrutet Närdel lill slul gäller energisparandel finns det samma anledning all rikia kritikmot regeringen. beskrivning av vad som har gjorts är också päden punkten korrekl, men också här borde mycket mer ha gjorts. Denenergisparproposition som var en huvudpunkt i valrörelse har ännuinle lagts fram. Vi får hoppas atl man kommer all kunna hålla demänga gånger lidigare givna löftena om en sådan proposilion. Vi vänlar på den. () kortgenmäle: Jag har ingenting alls emol all Birgilla är upprörd. Del som jagvänder mig emol är all upprördheten gör atl hon lämnar en felaklig beskrivningav verkligheten. Annars är del ju bra atl folk är upprörda och har engagemang iolika frågor. Jagskall bara kommeniera två saker lill. Vad gäller energisparandet skulle mycketmer ha göras, sade . Ja, del är riktigt all mer kan görasoch mer kommer all göras, eftersom regeringen, som jag nämnt, arbetar pä enproposilion som bygger på den omfaliande genomgång som slalens planverk ulfört.Del är myckel bra au man på kort lid fåll fram förändrade och förbällraderegler. Jag nämnde - och del kommer snarl också alt slå klart - hur pass slorlintresset hos dem som skall genomföra åtgärderna är. Ulskoltsmajoriteien har jusagl alt man, om de pengar som anvisas i del sammanhanget inie räcker lill,också är beredd all bevilja ytterligare medel på tilläggsbudget Detblir orättvisa effekler av landstings- och kommunalskatt, säger del kan man ju knappast skylla den nya regeringen för. Man vidlog jutvärtom snabbi förändringar i ledningen för de kommunala skalteuiredningar sompågick. Denkommunalekonomiska ulredningen är snarl färdig med sitt förslag, som innebären verklig genomgäng i syfte alt få fram regler för den kommuniaskaiieuljämningen. En föruisälining för all kommuner med svagi skalleunderalgskall kunna ge bäiire service är ju all de får siörre andel av det loialaskaileullaget. Intressetför atl lösa de här frågorna var inle överdrivet hos socialdemokralerna. () kortgenmäle; skall inle försöka springa ifrån diskussionen om denorättfärdiga konstruktionen av regeringens nu framlagda skalleförslag genom aula upp en annan diskussion, den om kommu-nalskatlen. Ävenom vi - vilket är myckel viktigt - lyckas komma fram lill lösningar när delgäller kommunalskallen, som innebär en jämnare fördelning av bördor som påmånga håll är ojämna, så hjälper del ju inte dem som drabbas av regeringensskatteomläggning nu och av den ekonomiska politik som regeringen för . Delvar den diskussionen som jag ville föra och visa pä vilka effekler del får närman lill skatteomläggningen också lägger utvecklingen av kommunalskatten. SomKjell vel innehöll den proposilion om energisparålgärder som riksdagenfick ell mindre ekonomiskl påslag än del som hade begärt i enpartimotion - påslaget motsvarade i själva verket inle enskostnadsökningen. Dessutomavstyrkte ni värt förslag om en försöksverksamhet medenergisparande i , som kunde ha gett både värdefulla erfarenheter,bl. a. när skall ta slällning till den så länge utlovadeenergisparproposilionen, och hjälp lill att klara sysselsättningsproblemen,som ju är oerhört slora i Norrbotien. Del var ett konkret förslag, som ni avnågon för oss obegriplig anledning inle ville medverka lill att det kundegenomföras. Men kanske ni nu skullekunna ändra uppfallning. () kortgenmäle; Jag tror atl del skulle vara ganska svårt alt av eltex-perimenlpr'Dgram i Norrbollen, siariai , fåer-farenheler som skulle ligga lill grund för en proposilion som man lämnar pähöslen 1977. Den kombinalionen skall vi nog inie räkna för myckel med. Delförslag lill en "orälifärdig" omläggning av skallen som ärfram-lagl har ungefär samma konslrukiion som den föregående skalleomläggningen,den som signerades av en socialdemokratisk regering. Del var bara beloppet somförändrades någol efler regeringsskiftet Motivetför omläggningen är ju atl försöka komma fram lill ell förslag som underlättaren löneuppgörelse, om möjligt för de två närmasle åren. Del beiyder ju inie audetla är det enda slällningslagande som regering och riksdag kommer all få görapå skallefrågornas område, utan vi skall ha klart för oss all del här är enomläggning som görs just därför all man inle har löst frågan om den loialaframlida ulformningen av skallesyslem och skalleskalor men ändå vill medverkalill all underlälla en uppgörelse mellan arbelsmarknadens parter om de närmasleårens löner. Talmannenanmälde all Birgilla anhållil all lill prolokollel fä antecknal au honinte ägde rätt lill yllerligare replik. INGA (vpk): För en lid sedan gick jag ul i mitt bostadsområde och frågademänniskorna där vilka problem de tyckte var de största jusl . Svaren som jagfick var ganska entydiga; arbetslösheten, prisstegringarna ochhyresslegringarna. De flesta tyckte också alt problemen blivii större sedan denborgerliga regeringen kom lill maklen. även om förhållandena varil dåliga redanunder den socialdemokraliska regeringens lid. Detär kris på den svenska bosiadsmarknaden , och del behövs både boslads- ochsocialpoliliska ålgärder för all lösa den krisen. Hyrorna ligger skyhögt,bosladsbrisl slår för dörren och spekulalionen och svar-tabörshandeln tillåtsatl härja fritt. 1.Hyran ökar ständigt, och höjningarna drabbar som alllid värst de människor somhar det svårast Redan nu betalar många familjer en mänadshyra pä . Deaviserade hyreshöjningarna ligger på . per kvadratmeteroch år. Årels höjning verkar blirekordhög. Varttog den sociala bostadspolitiken vägen? Det är en skrämmande utveckling, somregeringen lycker är riklig. Om regeringen inle tyckte alt den utvecklingen varriklig, skulle ålgärder ha vidlagils för all förhindra den spiralformigahyresutvecklingen. Senasl den 13 okiober var statsrådet lill synesobekymrad om hyreskostnaderna. Hon sade i etl svar lill att deinte avvikit från andra prisstegringar och all ökningen av kallhyrorna harvaril mindre än ökningen av kon- sumenlprisindex undersenare är. Men del som är inlressanl, herr lalman, är ju all brullohyrorna harökal myckel mer än konsumentprisindex. Regeringen - det kan vi konstatera - äralltså inte nämnvärt bekymrad över de skyhöga hyror som många människor harsvära bekymmer med all klara. Nästan alla kommuner har bostadsbrist"I köar 120 000 människor, i Göleborg 90 000 och i 92 000människor. Och som vi har bosladsbrisl sjunker bosiadsproduktionen. Bosiadsmarknaden är enspekulationsmarknad. Det sker en helt öppen svartabörshandel med lägenheler,både med bostadsrällslägenheler och med hyreslägenheter. För enbosiadsrättslägenhel i får man beiala i runt tal200 . I ytterområdena ligger insatserna på mellan 30 000 och 50 000 kr.för en normallrea. För en hyreslägenhet i innerstaden fär man betala runt . i svarta pengar. "Lägenhel säljs lill högstbjudande" arenvanlig annonstext i tidningarnas bostadsannonsspaller. Det är en skrämmandeutveckling, och den får, precis som hyresutvecklingen, pågå helt öppet, och denär dessutom godkänd och sanktionerad av regeringen. För atl stoppahyreshöjningarna krävs del hell andra finansieringsformer med bl. a. en lågbostadsränta. Bara genom att sänka räntan med 1 96 kan man göra hyressänkningarmed . kräver att räntan sänks med en procentenhetfrån . Jag skulle vilja uppmana regeringen att lägga in del kraveti budgeten. Del är ell välkänt vpk-krav som skulle få effekt för all sänkahyran. Menför alt stoppa de oanständiga hyreshöjningarna föreslär vpk ellhyresstopp pä . Bostadsbyggandet måste öka om en allvarligbostadsbrist skall kunna hejdas. Regeringens åtgärder i denna del ärotillräckliga. Andraomedelbara krav som måste uppfyllas är försl och främst prisslopp ochprissänkningar på byggnadsmaterial, sänkning av den garanterade räntan förallmännyttiga bosladsförelag, ränle- och amorteringsfria lån lill allmännyttanoch förbättrade bosladsbidrag. Förall fä slul på spekulalionen krävs skärpt kontroll över överlåtelser och enobligatorisk bostadsförmedling, genom vilken alla byten skall ske. Deförslag som regeringen ställt när del gäller bosladsspeku-lationen hargått i en helt annan riktning - att ge de privala vinstintressena på bostadsmarknadenökat spelrum. Regeringen har sagl atl möjligheterna atl göra om hyreslägenheterlill bostadsrätter måste öka. Del är ännu etl steg mot att se bostaden som enhandelsvara vilken som helst Varförär det nödvändigl atl äga sin lägenhet? Det skulle jag vilja frågarepresentanter för regeringen. De finns inte här, och jag kan ställa fråganlill , som också var inne pä den här lankegången. Regeringensförslag är ännu etl sleg bon från den sociala bostadspolilikens mål atl görabostaden lill en social rällighel, eftersom de allra flesia Torsdagenden 2,7 oktober 1977 människor inle har råd allbetala de insatser som fordras för all köpa en bostadsrätt Regeringenspolitik gynnar bara dem som vill spekulera i bostäder och dem som har råd attköpa bostadsrätter. Regeringens politik gör alt vi får en ännu mer segregeradbostadsmarknad. Del vore en hell annan sak om regeringen föreslog alt manskulle la lill vara bostadsrätls-föreningarnas förvallningsprinciper, som gerhyresgästerna inflytande över bostaden, utan atl för den skull blanda in pengaroch därmed ägande av bostaden. Samtidigtsom bristen på lägenheler är slor, samiidigl som allt fler kvinnor går ul iförvärvslivet och därför behöver en bättre boendeservice och som manalll oftare lalar om resursslöseri och ekonomisk markplanering, sä ökar den lypav boende som ur samhällelig synpunkl är den dyrasle och mesl resurskrävande avalla bosladsformer, nämligen småhusproduklionen. Över 70 96 av nyproduklionensker i form av småhus. Vpkhar krävi alt de ekonomiska och sociala effeklerna av småhusbyggandet skallutredas. Småhuset kräver mer energi än en lägenhet -drygt 50 96 mer än engenomsnittlig flerfamiljshuslägenhet. Trafikanläggningarna tar mer än dubbeltså stor yta som i ell flerfamiljshusomräde. Småhusboendet förutsätterbilinnehav, och ofta ett dubbelt bilinnehav, alltså ytterligare energislöseri.En bilist förbrukar 3,5 gånger mer energi än en kollektivtrafikant. Småhusetkräver 3-5 gånger så myckel mark som flerfamiljshuslägenhelen med sammaulrymmesslandard. Spekulalioneni småhus är omfaliande. Del har gjorts en siudie i Krislianslad somklart visar att den aulomaliska värdeslegringen på småhus ligger före denallmänna prisnivåns ökning. är ökningen på ett år.Segregeringen i småhusområdena är också markant Del är del s. k. mellanskiktetav befolkningen som lill allra slörsla delen befolkar de nya småhusområdena.Inslaget av arbetarfamiljer i småhusområdena är mycket lågt Arbetarfamiljernabor i stället i hyreslägenheter, därde betalar en oanständigt hög hyra för enlägenhet i en ofta oanständigt dålig miljö och via sin skallsedelsubventionerar människor som har råd atl köpa småhus. Detla är ell orimliglförhållande. Delrimliga vore i stället, dels med tanke pä resursslöseriet, dels med tanke påjämställdheten både mellan olika socialgrupper och mellan man och kvinna, alt isiörre uislräckning salsa på en helt annan boendeform som bygger på service ochgemenskap. Jag tänker pä kollektivhuset och andra former av serviceboende.Frågan kom kollektivhus är en jämställdhetsfråga, och det parti som yvigtbrukar orda om jämställdhet mellan man och kvinna borde stödja vpk:s krav påell utökat kollektivhusbyggande. Del är väldigt tyst i i den härfrågan. Menalla kan inle bo i kollektivhus. Vi har ett bostadsbestånd som till stordel kommer all beslå långl in på 2000-lalel, och därför blir del nödvändigt attvidareutveckla gamla områden och förse dem med mer kollektiv och socialservice. Frågan om hur marken skall användas, hur markplaneringen skallulformas, har en central belydelse för all bosiadspoliiik och för de människorsom skall bo eller som redan bor i ell område. Vissa typer av service är sedangammalt givna i lälorierna. Det är den kommersiella servicen som ofta får debäsla lägena i områdena. Men med den sociala och kullurella servicen är detofta illa slälli. Kommunernabehöver t ex. inie i sladsplanearbelet planera för barnomsorgens behov. Någonmarkreservaiion för daghem och fritidshem har inie ansetts nödvändig. Menefterfrågan på barnstugeplatser har visat att del varit djupl olyckligl altkommunerna inte har gjort några mark-reservationer för daghem och fritidshem.Nu fattas det mark i de flesia kommuner för all klara utbyggnaden. Detär viktigt att planera för barnomsorgens uibyggnad i många avseenden. Vpkmenar att alla barn skall ha räll till en bra och gratis barnomsorgsplats. Föratt praktiskt förverkliga det kravet föreslår vpk olika åtgärder. a. skallmark reserveras för barnomsorgen i nya områden på etl så tidigt stadium avplaneringen att det finns mark att tillgå. Med en planeringsnorm på 10kvadratmeter per lägenhet skulle förmodligen de flesta barn i alla områden fåplals både på daghem och på fritidshem. Föratt Irygga en barnomsorg med en bra kvalitet och i en utsträckning sommotsvarar del verkliga behovel måsle minst tre ålgärder vidlas. Fördel förslå: Säkra lillgången på mark eller annan yta för barnomsorgens behov.Ingen ny stadsplan skall kunna godkännas utan atl del reserveras 10kvadratmeler per lägenhel. Fördelandra: Inför en lagstiftning som garanterar en faktisk uibyggnad som inom entioårsperiod garanterar alla barn räll lill barnomsorg. Fördel tredje: Ge kommunerna ekonomiska möjligheter alt bygga bort bristen påplatser. Vpk föreslår all barnomsorgen helt slalsfinansieras och att till enbörjan kommunerna får sina koslnader för personalen täckta. Genom attkommunerna fär full täckning för personalkostnaderna får de råd alt öka personaltäthetenoch minska barngruppernas storlek. Det är etl sätt all höja kvaliteten. En annan erfarenhei som jag fick när jag frågade människorna i millbostadsområde vad de tyckte om förhållandena i deras vardagsliv var all mångamänniskor sade sig ha en slor ensamhetskänsla. De kände sig socialt och mångaförslås också ekonomiskl isolerade. Förall återknyta lill bostadspolitiken vill jag framhålla att del är nödvändigtatt göra bostadsområdena levande. Bostadsområdena verkar bygga päprincipen alt man så fort som möjligl när man kommer hem skall slänga dörren omsig och isolera sig och sin familj, om man har någon. Det är därför som del ärvikligl alt socialt eftersatta områden får möjlighet all förbättra sin miljö,både den inre och den yttre. Vi menar inom kommunisterna attbostadsförbättringsbidra-get måsle kunna sökas också av de fattiga kommunerna,som bäst behöver del. De får råd att söka bostadsförbättringsbidrag om deslipper all ställa upp med halva kosinadenför en förbältring. Vpk menar all man måsie ge bidraget till områden somverkligen behöver del och alt det där bör utgå med 100 96. Vibehöver också, tror jag, en annan livsstil i vårt samhälle. Vi behöver enlivsstil där det är tillåtet all bry sig om varandra. Vi måsle skapabostadsområden där folk trivs både med sin bostad och med varandra. Levandebostadsområden kan man få på olika sätl, bl. a. genom att varje hus eller varjegård fär sitt eget daghem och fritidshem, kanske också eu gemensaml vardagsrumeller hobbyrum. Ulbyggnadenav barnomsorgen måsle givelvis vara flexibel och följa varje områdes speciellabehov vid olika lidpunkler. För alt klara del måste både friliggande barnstugorbyggas och lägenhelsdaghem iordningställas. Det viktigaste i bådebostadsfrågan och barnomsorgsfrågan är all både kvaliteten och kvantitetentillgodoses. Då försl kan man lala om en bra bostadspolitik och en brabarnomsorgspoliiik. Underdella anförande övertog andre vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. På den senaste liden har bostadsdebatten fått nytt bränsle genom attdet dels allt oftare och från allt fler håll signaleras förståelse för ökatägande av egen bostad, dels presenteras ålgärder för alt begränsabostadsbyråkralin. Beträffandeägandet, som också dykt upp här i debatlen tidigare , anser jagatt alla, även de som bor i flerfamiljshus, måste ha valfrihet när det gällerupplåtelseform. Liksom vad gäller sä mycket annal i svensk bostadspolitik harvi alltför länge gått i gamla spår som antingen leder till hyresrätt ochbostadsrätt i flerfamiljshus eller äganderätt i småhus. Eftersom man väljerupplålelseform efler hur länge man länker bo på etl snälle eller eflermöjligheierna all bosladsspara kan del inle vara vettigt att del skall varaberoende på om jag bor i höghus eller småhus om jag skall få äga mill hem. Vimåste planera myckel mera förulsällningslösl än tidigare när vi bygger upp nyabostadsområden. Del är efterfrågan som skall avgöra fördelningen av upplåielseformeri olika bosladsomriiden, inte stela konventioner och lagar. Vidarevel vi all iniressel för den egna bostaden och bostadsmiljön är större när manhelt eller delvis äger sin bostad. Inflytandet över bostaden ökar medbostadsrätt och äganderätt, och förslitningen minskar. Del senare är inle minstvikligl med lanke pä de höga driftkostnaderna som på grund av subventioner ifinansieringssystemet dominerar kostnadsbilden för bostadsföretagen. Delsom hänl del senasle årel är atl ett par bostadsområden har övergått frånhyresrätt till bostadsrätt har vi fäll vela alt etl par av Stockholmsbostadsföretag behandlar flera ärenden där hyresgäster har begärt all få köpasill hus för au äga och förvalla del i bosladsrältens Uppenbarl är attintresset för ett sådant ägande är mycket stort och att det finns all anledningall stimulera en ulveckling mot ökal eget ägande. Del enda som saknas nu är allvi snabbi klarar ut hur gällande lagar behöver ändras för alt vi skall kunnaerbjuda äganderätt över bosläder i flerfamiljshus. Argumenlenmol äganderätt och bostadsräll i flerfamiljshus är fåtaliga. Det enda som jaghört i bl. a. den här kammaren är alt socialister påstår all det skulle vara såkrångligt au man skulle av den anledningen undvika en reform. Del är jumärkligl, eftersom sä många andra länder erbjuder den här bostadsformen och detdär går alldeles ulmärkt. Gemensamma problem i en portgång med städning ochservice är inle svårare all lösa än del som samfälligheler i småhusområdenklarar av. All det sedan kan vara besk medicin för socialister all ökamöjligheierna lill äganderätt kan jag förstå. Å andra sidan är del välmagslarkt alt förhindra valfriheten även i flerfamiljshusen på grund avpolitikernas egna principiella uppfattningar. Deballenom bostadsbyråkralin har uppfattats av många som ell allmänt kvirröver något som i alla fall är nödvändigt för all bostadsbyggandel skall kunnafungera. Det är så vi har uppfattat diskussionerna i kammaren . Manhåller med om all del är problem, men man vägrar atl göra någonling ät dem. Nuverkar det som om vinden även i denna fråga tycks vända. oavsett ägarkategori angriper bostadsbyråkralin med hjälp avhärresande exempel, och gensvaret tycks inle längre dröja. Kommundeparlemenielsanii-krångelutredning sluderar onödigt krångel även på bostadsområdet, ochbostadsdepartementet har gett bosiadsslyrelsen i uppdrag au skärskåda sin egenverksamhet. Däruiöver är del pålagligl att debatlen om den nya bygglagen ochuppföljningen av byggadministralionsulredningen alltmer präglas av att vimåste finna nya former för bostadspolitiken. Detaljregleringen i samband medbåde låneregler och allmänna byggnormer är ett gissel för kommunerna,bosladsbyggarna, byggherrarna och i slutändan skattebetalarna ochbostadskonsumenlerna. Bostadsbyråkralin förhindrar en dynamisk utveckling ibyggbranschen och fördyrar boendet Det finns därför all anledning atl nogafölja arbeiei med avbyråkrali-seringen och vidla alla ålgärder som är möjligaför all skynda på arbetel. Hyreshöjningarnaoch samhällets koslnader för boendet är mer akluella än vanligt. Dramaiiskahyreshöjningskrav har annonserals, och subventioner i form av bosladsbidragfylls på för att mildra effeklerna. Även om vi i belalar förhållandevislilet av vår disponibla lön för boendet är det klart atl hyreshöjningarnakänns av när de kommer. kan knappast vara rätla vägen all möla alla hyreshöjningar med enbart ökadesubventioner. belalar hyresgäslen bara halva bosiadskosinaden översin hyra - resien över skallen. Del är möjligt au man lyckas lura en del alltro all del verkligen är så billigl all bo som del står på hyresavin. Men delkan aldrig vara räll au inie väga ta itu med byggkoslnadsulvecklingen. Såledesborde man la reda pä varför del är sä dyrt all byggaoch sedan försöka rälta till vad som är fel.