prot · G10997 · 1977-12-31 00:00:00 — Om delta krav, som återfinns såsomreservation i utskotlsbelänkandet, säger skatteutskottet kort och gott:"Med hänsyn till att denna fråga relativt behandlats av riksdagenfinner utskottet inte skäl att gå in på någon förnyad prövning av densamma utanavstyrker bifall till motionen 864." Densom vill söka ytterligare skäl finner sådana i recilen, där skatleutskottet ihöstas i ett yttrande lill lade fram sina synpunkter påfrågan. Jagber, herr lalman, med det sagda att fö yrka bifall till utskottets hemställan. är en stor vän av var sak på sin plats. Han haruppmanat oss att diskutera presstöd för sig och presskatter för sig. Jag hoppasatt han förlåter alla de talare i den senaste diskussionen som har blandat ihopde båda frågorna. Jag hoppas atl han föriåter också mig för all jag drar någraslulsatser ur de två diskussioner som vi har haft här . Detfinns en hel del saker vi är överens om. Vi är överens om att presstödet hargjort stor nytta. Vi är överens om alt presstödet även i fortsättningenhuvudsakligen bör vara selektivt. Vi är överens om atl presstödet behöver sesöver. Vi är också överens om atl man inte skall strö pengar över tidningarna,som uttrycker saken. Ingen har veterligen föreslagit att manskall strö pengar över tidningarna. Viär inte överens om att skärpa pressbeskattningen. Majoriteten säger tvärtom nejtill den mycket starka skärpning av pressbeskatlningen som socialdemokraternaföreslår. De föreslår höjningar på två olika sätt: dels genom höjning avannonsskalten, dels genom de s. k. stmkturavgifterna. Jaghar frågat - och har upprepat min fråga - hur socialdemokraternahar tänkt sig att den här skärpningen skall slå på den svenska dagspressen.Vilka effekter tänker man sig? är det som kan bära denskärpningen? Jag vill väl inte påstå aU jag fått så mycket svar på den frågan.Någon klar redovisning av det djupare länkandet bakom förslagen har inte kommitfram. Isitt senaste anförande sade att om det blir några problem får viväl öka det selektiva stödet. Den tanken återkommer faktiskt också ireservanternas skrivning, där det sägs att man i stället bör använda de 43miljonerna i annonsskatteinkomster till ett selektivt presstöd. Mendå uppståten fråga somjag gärna skulle vilja ställa till har ju gått fram med en myckel ordentlig skugg- Man redovisarmyckel noggrant vilka ytteriigare utgifter man vill göra, och man redovisarvilka ylteriigare intäkter man vill ta in. Men på den här punkten redovisar manbara ytterligare intäkter. Man redovisar i den socialdemokratiska skuggbudgelenatl man vill ta in ytteriigare 43 miljoner i annonsskalt. Däremot finns detinte, vad jag kunnat upptäcka, någon redovisning av en höjning av det seleklivapresstödet. Delförefaller alltså som om tanken alt man i stället bör öka del selektivapresstödet t. v. aren platonisk kärleksförklaring till pressen. Del aren vackerföresats men inte en föresals som man är beredd all realisera. Den reellaeffekten av den socialdemokratiska presspoliliken 1978 är en ordentligskärpning av skattetrycket på den svenska dagspressen. RUNECARLSTEIN (s): säger alt vi har brått med alt försöka fö ändringartill stånd. Ja, vi har ju motionsrält och den utnyttjar vi naturiigtvis för attförsöka få rälsida på de förslag som ni har lagt fram. Vi vore dumma, om viinte tog tillfället i akt atl diskutera de åtgärder ni har genomfört. DanielTarschys säger alt vi har föreslagit skärpning av skatten. Men del är ju på detsättet atl det genomfördes en lättnad för vissa tidningar på 43 milj. kr. Vihar vänt oss mot den lättnaden därför atl den inte var nödvändig. Många av detidningsföretag som gynnas redovisar miljonvinsler. De för alltså enytterligare förstärkt ställning i jämförelse med de s. k. lågtäckningstidningarna.Då snedvrider man det konkurrensförhållande mellan lågläck-ningstidningen ochhögläckningsiidningen som vi har försökt förbättra föratt vi skall fö enmångfald i presskören. Effekten av det förslag som hargodtagit innebär en snedvridning, och vi vill återgå lill den gamla ordningen. Vihar inte föreslagit att pengarna skall användas för utökat stöd tilllågtäckningstidningarna. Vi har sagt atl del kan bli nödvändigt att förstärkastödet ylteriigare för dem, om utvecklingen fortsätter på samma sätt som . Dåfår vi ta ställning lill elt förslag om del när vi kommerdil. Men om riksdagenföljer den socialdemokratiska reservationen, så innebär det i dagens läge attvi sparar 43 milj. kr. jämfört med om vi följer utskoitsmajoriietens förslag. Sedanär det ju inte så att dessa pengar betalas av tidningarna. Mig veteriiglbetalas annonsskatten av annonsörerna och konsumenterna. Så rysligt synd är detdärför inte om de tidningar som del här är fråga om. DANIELTARSCHYS (fp): Jag ber att fö tacka för svarel på min fråga. Detbekräftar ju den bild vi har fött här , nämligen alt socialdemokraternai år kraftigt skärper beskattningen på dagspressen men inte föreslår någonylteriigare ökning av det selektiva stödet. GÖTHEKNUTSON (m): Efter inlägg krävs det en liten korrigering -eller ivarje fall krävs det alt jag gör ett konstaterande. 13 protokoll 1977/78:96-97 dagens läge icke såbeskaffad att den slår för hela reklamskatten och för en höjning avannonsskalten med i det här fallet 43 miljoner. Vi har som bekant fortfarandeen svag konjunktur, och tidningarnas annonsintäkter är i vikande. Under slutetav fjolåret var delta myckel markant. Detär därför en absolut bakvänd ordning att skärpa beskattningen, när marknadenredan är så hårt pressad att den viker. Där brister det sålunda i grunden förden argumentation som hert Caristein för, och det borde beaktas närsocialdemokraterna skriver sina motioner. Sedankonstaterar jag i likhet med att del nu är klariagt attsocialdemokraterna vill skärpa pålagorna för tidningarna med ca 100 milj.kr. Del rimmar dock inte med de uttalanden som här gjorts av de tvåsocialdemokratiska talarna i debatten vad gäller sättet att klara tidningarnasekonomi i nuvarande situation. sade atl han vill ge stöd åttidningarna om de får det besvärligt. Det är en anmärkningsvärd ordning alt förförelag som har det mycket svårt göra det ännu svårare, för all sedan få geytteriigare stöd. Resultatet blir naturiigtvis alt dessa förelag blir ännu meraberoende av statsmakten. Slutligenkonstaterar jag att det ligger myckel i de synpunkter som häranförde rörande annonsbladen. RUNECARLSTEIN (s): Efter atl ha lyssnat på och inlägg villjag fråga de båda talarna: Fungerar inte de skattelättnader som vi hargenomfört för dagspressen när det gäller annonsskallen på det sättet althjälpen går även lill de tidningar som redovisar miljonvinster? Del är väl ändå på del sättet, , atldet finns en rad tidningsföretag i vårt land som redovisar miljonvinster. Dessatidningar har dock som största inkomstkälla just annonsintäkterna. Får de integenom ert förslag ett rejält statligt bidrag till följd av atl ni på detta sättsänker skatten för just dem? I elt trängt läge är varie sänkning av en skatt eller en avgiftgivelvis till fördel, men det är alldeles uppenbart atl det inte ärtillräckligt. Jag har tidigare, hert talman, i motioner och här i kammarenpläderat för ett fullständigt slopande av annonsskatten, dvs. Jag vill också gärna uttala förhoppningen alt kammarens ledamöterdå frågan är uppe lill behandling nästa gång har att ta ställning till ettbeslut om slopande av hela denna skall. Somsvar på inlägg vill jag säga ytterligare en sak. Visst finnsdet tidningsföretag som redovisar miljonvinster, men miljonvinster är ju ingetmått |)å lönsamhet. Lönsamheten måste rimligen beräknas i procent på delarbetande kapitalet, på omsättningen osv. Om ett företag har en omsättning pålåt oss säga 50 milj. kr., vore det förskräckligt om det inte hade en miljonvinst.Men väldigt många av dessa företag har inte ens del, tvärtom har demiljonföriuster. DANIELTARSCHYS (fp): Vi har diskuterat presstödet och pressbeskatlningen. Jag villhävda alt del är två olika saker. Presstödet är det positiva bidrag som statenger för atl hjälpa pressen, medan pressbeskattningen är de pengar man tar infrån pressen. Detta är, enligt min mening, en viktig distinktion, och jag villsvara med att säga att den distinktionen bör stå fast. Del gårinte atl kalla skattesänkningar för generella subventioner. En skatt aren skattoch elt bidrag är ett bidrag. Vadvi har riktat oss mol är inte att man vill hjälpa pressen, för det vill även vigöra, utan all man vill göra det svårare för de stora tidningarna här i landetsom kan ge oss en ordentlig ulrikesbevakning, en god kulturjournalistik och ettrejält samhällsreportage. Den pressen är viktig för opinionsbildningen, fördemokratin och för vår information om vad som händer i väriden och därför skallvi inte belägga den med en extra straflbeskattning. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av ErikWärnberg m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposiiion: Densom vill alt kammaren bifaller skalteutskoiteis hemställan i betänkandet nr 33 mom. 1 rösiar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då RuneCarlstein begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 158 Nej - 143 Föredrogsskatteutskoltels betänkande 1977/78:32 med anledning av motioner om särskildslrukturavgift, m. m. BO (): Till detta betänkande har fogats ett särskilt yttrande avsocialdemokraterna, och det får ses som en konsekvens av vår parlimolion Särbeskatlningav makars B-inkomst och förmögenhet om inrättande avstrukturfond. Närnu majoriteten vid tidigare kammarbehandling avslagit vårt förslag lillstmkturfond så faller givetvis finansieringen av densamma. Av den anledningenhaj- socialdemokraterna i skatteutskottet inte funnit det möjligt alt avgenågon reservation i föreliggande betänkande. Men genom vårt särskilda yttrandehar vi velat markera att vi inte funnit frågan mindre angelägen än när denbehandlades i utskottet i samband med motionen 1451. Ökalkapitaltillskott och ökad investeringsvilja i företagen har inte minst varit föremål för diskussioner. Det ser därför märkligtut alt efter all man har avslagit vår motion om strukturfondtillsätter statsminislern en arbelsgmpp som har till uppgift att försöka finnaformeratt stärka investeringsviljan och stödja nya produkter för att stimulerasysselsättningen. Jagkonstaterar atl om man hade anslutil sig lill den socialdemokratiska motionenså hade man inte behövt bemöda sig om det aktstycket. Överläggningenvar härmed slutad. Uiskoilets hemställan bifölls. §7 Särbeskatlning av makars B-inkomst och förmögenhet Föredrogs skatteutskottets betänkande 1977/78:34med anledning av motioner om särbeskatlning av makars B-inkomst ochförmögenhet. I motionen 285 harjag begärt en utredning om möjligheten atl införasärbeskatlning av makars förmögenhet. Orsaken kräver knappast några längreförklaringar. Äktenskapet är inte längre en försörjnings-institution förden ena eller den andra av makarna. Båda skall betraklas som självständigaindivider, och den omständigheten att de är gifta med varandra skall i principinte ha någon inverkan på deras ekonomiska självständighet. Redanvid skattereform, när särbehandlingen av inkomst av tjänst infördes,framhöll dåvarande departementschefen atl en beskattning som i väsentligahänseenden var oberoende av kön och civilstånd enligt hans mening var naturiigi dagens samhälle. Efter del har frågan varit uppe till behandling här i riksdagenett antal gånger,och senast härden behandlats på tio sidor i 1972 årsskatieutrednings betänkande. Den utredningen sade då att det från teoretiskasynpunkter inte är tillfredsställande med-ett system av blandad sär- ochsambeskattning utan att det av principiella skäl vore önskvärt att införa enhelt individuell beskattning. Utredningen medgav dessutom atl det fråntaxeringsleknisk synpunkt vore en fördel med fullständig särbeskatlning. Efterallii dessa från min sida sett helt riktiga påståenden kommer sedan deninvändningen, att del av praktiska skäl inte har varit möjligt för utredningen att nu föreslåfullständig särbeskatlning! Jag skall inte argumentera emotutredningen, ulan jag nöjer mig med att konstatera alt skatteutredningdärmed har använt två av de vanligaste argument som jämställdhelsmotslåndarnabrukar ta fram -jag har en lista på lio sådana. Det första argumentet är attdet är en riklig princip men att vi inte har lid just . Det andra argumentetär all principen är riklig men att följderna av den önskade ändringen i enstakaundantagsfall kan vara osäkra, så att vi måste tänka oss för etl tag till. Om man sysslar med jämställdhetsfrågor - och frågan om fullständigsärbeskatlning är faktiskt en jämställdhetsfråga - är man van vid altutvecklingen segar sig fram. Skatteulskottet har i del betänkande vi nubehandlar visserligen inte hemställt om bifall till motionen, men eftersomutskottet inte heller har argumenterat emot påståendena om att det här är avprincipiell betydelse, har jag inte reserverat mig. Visst kan vi vänta påremissbehandlingen av skatteutredning - vi har, somjag sade, vananinne atl vänta! Jagskall sluta med bara en liten ytteriigare kommentar till utskottets skrivning.Det är riktigt an åtskilliga komponenter i reglerna om beskattning av makarförbigås i motionerna, men, herr talman, del ärju bl. a. därför som del behövsen ordentlig utredning innan man tar steget fullt ut! Jag har inte begärt enomedelbar lagändring; jag har bara begärt att man skall börja förbereda den. Viär såvitt jag förslår ense om principen. Då gäller del bara alt bli ense om närvi skall börja leva upp till våra principer. Jag har, herr talman, intenågot yrkande. Särbeskatlningav makars B-inkomst och förmögenhet vice talmannen (): Det är rätt som sade. När vi genomförde särbeskatlningför arbetsinkomster, gick man inte hela vägen ul och införde dennasärbeskatlning även för kapitalinkomsterna. Detla har inneburit att den somhaft en mindre kapitalinkomst har fått sammanläggning med den andra makensinkomst, som kanske bestått i en större arbetsinkomst. Därmed har den lillakapitalinkomsten kommit att drabbas av en myckel hård marginalbeskattning. Vihar en s. k. frigräns om kapitalinkomsten inte uppgår lill . I sådanafall sker ingen sammanläggning, men så snart inkomsten överstiger dessa 2 000sker sammanläggning av hela beloppet. Därmed drabbas vederbörande av enorimligt hård beskattning. Vi har framfört krav i denna fråga imotioner. skatleutredning har sysslat med frågan. måste man tydligenockså invänta besked från andra utredningar innan man kan ta ställning. Vi haringet annat yrkande än del som framkommit i utskottet, men i ett särskiltyttrande har vi velat markera atl del föreligger ett synnerligen stort behov avatl möjligt fö en rättelse till stånd på denna punkt, alldenstund härsker en orättvis beskattning. Jag har inget annat yrkande än om bifall till utskottets hemställan. Särbeskatlningav makars B-inkomst och förmögenhet /ÄRNBERG (s): Såsom de andra talarna nämnl är det inga nya frågor som behandlas iskalteutskoiteis belänkande nr 34. Tvärtom har frågoma om en totalskalteålskillnad av makar varit på tapeten sedan 1970beslutade om obligatorisk särbeskatlning. Denna gällde s. k. A-inkomster, dvs.inkomst av tjänst, jordbruk och rörelse, i de senare fallen om denskatiskyldige verkligen dellog i verksamheten. Utskottethar i sitt yttrande pekat på all reform grundade sig påarbetsmarknadspolitiska motiv men också på rättviseskäl. Sådana motiv kanknappast åberopas i fråga om s. k. B-inkomster, som fortfarande sambeskat-las.Med B-inkomster menas då kapitalinkomster, inkomst av jordbruk och rörelse däiden skatiskyldige knappast gör någon insats, liksom periodiskt understöd. Idessa fall tycker nog jag all det snarare är rättvist atl det sker engemensan-I beskattning, så atl den inkomsttagare som har den slörsla inkomstenblir bestämmande för progressionens höjd. I ett läge när vi ställer ökade kravpå uppoffringar från medborgarnas sida harjag svårt atl föreställa mig atl detär på detla område som vi skall göra skattesänkningar. senaste betänkanden har ulskottet inte gjort något direkt ställningstagandelill en fullständig individuell beskattning av alla slags inkomster, utan manhar nöjt sig med alt hänvisa lill skatteutredning som man ansåg ocksåskulle ta upp de här frågorna. har denna utrednings belänkande kommit, ochutredningen har tagit upp ämnet lill en rätt grundlig granskning, vågar jagpåstå. Utskottet har därför beslutat avstyrka de motioner som väckts omutredning resp. beställning om förändring av gällande bestämmelser. Man ärockså överens om atl en prövning kan bli aktuell inom en rimlig framtid, då juärendet har en principell räckvidd. Mensedan är del kanske slut med enigheten. Jag har en känsla av att de som slårbakom del särskilda yttrandet lill varje pris vill ha en ändring av nuvarandeordning när skatieutrednings förslag närmare granskas, medanmajoriteten, som var rält stor, ansluter sig till de slutsatser somskatteulredningen kommit till, nämligen att del finns så många praktiskakomplikationer vid en förändring att det principiella skälet för en reform fårvika. Utredningenanser liksom utskottsmajoritelen bl. a. att risken förskalte-flyktstransaktioner är överhängande. Med gällande regler föräktenskapslag-siiftningeni skulle skentransaktioner vara ofariiga för kontrahenternamen kunna ge betydande skaltevinster. Och jag vågar nog påstå - i motsats lillKarin Ahriand - alt det inte bara är i enstaka undatagsfall det kan blibesväriigheler, utan det kommer att bli rätt så många fall. Någon generalklausulsom kanske behövs mot skatteflykt har vi ju ännu inte, utan skentransaktionernaskulle nog kunna genomföras. Utskotte:lanser alltså att innan man över huvud taget överväger några förändringar på denhär punklen bör familjelagssakkunnigas utredningsarbete inväntas. Del ärnämligen möjligt att förändringar av vittgående art kan framkomma angåendeäktenskapets ekonomiska och civilrättsliga ställning framöver. Detär inte bara i fråga om sambeskattning av vissa inkomster som man i dagensregler har tagit hänsyn till att äktenskapet är en ekonomisk enhet.På skatteområdet finns också många fier exempel. Del blir en skattereduktion på1 . när bara en av makarna förvärvsarbetar. Schablonavdragen påkapitalinkomster är dubbelt så stora om det är två makar som får göra dem. Denena makens allmänna avdrag kan överföras till den andra maken, ochförlustavdrag kan likaså överföras till den andra maken. Det blir dubbelt så storaförsäkringsavdrag om man är gift som om man är ogift. Del är alltså en helserie av fall där man har tagit konsekvenserna av alt äktenskapet är enjuridisk och ekonomisk enhet. Skall man vara konsekvent, så måste man ju ta medallt detta. Och del bör man vänta med, anser vi, tills familjerättssakkunnigaär färdiga. Jag ber attfö yrka bifall till utskottets hemställan. Särbeskatlningav makars B-inkomst och förmögenhet KARINAHRLAND (fp) kort genmäle: och jag är förmodligen ense på en punkt - vi kan mycketväl diskutera borttagandet av 1 800-kronorsavdragen osv. i samband med den härfrågan. Vi kan se på frågan fullständigt. Däremot är vi absolut inte ense närErik säger att skatteutredning har gjort en gmndliggranskning. Jag tycker inte atl lio tolv sidor innebär en grundlig granskning.Vi behöver en ordentlig utredning. Om den kommer i samband medfamiljelagssakkunnigas belänkande och del betänkandet kommer inom överskådliglid kan jag gärna vänta till dess. Sedanvill jag också göra den invändningen att bara talar omskattelättnader. Utskottet skrev alt det i vissa fall även kan bli skalteskärpningar.Jag är medveten om båda fallen - för mig är principen det viktiga. vice talmannenTAGE () kort genmäle: Herr talmari! Det är litet beklagligt alt ErikWärnberg tycker all det är rättvist atl man forlsätler alt lägga ihop makarnasinkomster på elt sätt som innebär alt den av makarna som har en litenkapitalinkomst drabbas av en hård marginalbeskaltning bara därför alt den andramaken har en sådan. Del kan inte vara rättvist. säger att maninte kan rälta till delta av den anledningen att det då genast skulle ske enmassa skatteskoj. Men vi kan väl i rimlighetens namn inte i längden godkännaorättvisa beskattningar bara därför att det finns en eller annan som inte ärseriös och som möjligen skulle utnyttja sådana här tillföllen. Det är i så fallmyndigheternas sak atl se till atl sådant skattefusk inte sker. Det viktiga äratt vi får en så rättvis beskattning som möjligt för alla de människor som ärseriösa och betalar sina skatter på etl rikligt sätt. () kortgenmäle: skatleutredning har på punkt efter punkt tagit ställning lillvarför de här komplikationerna finns. Det trorjag kan hålla medom, om hon läser de här 10,11 eller 12 sidorna. Man har tagit upp vilkakomplikationer en särbeskatlning kommer att medföra på olika Särbeskatlningav makars B-inkomst och förmögenhet områden sä länge vi hardagens äktenskapslagstiflning. Man har redogjort för förhållandena, och jagtycker man har anfört mycket starka skäl när man säger alt om vi får andraregler på giftorättens område finns det möjligheter till en förändring, meninnan vi får det är läget väldigt besvärligt. Omdel sikulle finnas en möjlighet att begränsa frågan till att säga atl vi velvad den ena maken har för inkomst av kapital och att vi vet vad den andra makenhar för inkomst av kapital, skulle saken vara betydligt enklare. Men vi velockså atl del är oerhört lält att göra skentransaktioner mellan två äkta makarmed dagens civilrättsliga regler på äktenskapets område. Del innebär ingen somhelst risk atl göra vilka transaktioner som helst, att föra över från den enalill den andra, för att komma undan skatten. Det är de orsakerna som gör attjagtycker att dagens syslem är mer rättvist än det som det särskilda yttrandetanvisat. Med anledning av motionen 656 skall jag be alt få anföra någrasynpunkter. Jämställdhetär någol som eftersträvas och förfäktas på snart sagt alla områden inomarbetslivet, i människors relationer till varandra, inom familjen och iumgänget människor emellan. Del ligger i liden att var och en slår på egna ben.Det är en ulveckling som är enbart positiv och som vi alla är eniga om och villslå vakt om i alla sammanhang. Mennär del gäller skatlelagsliftningen har vi inte fullkomlig jämställdhet. Jagsyftar då på beskattningen av makars B-inkomster. Enligt nuvarandeskattelagstiftning skall, i fall där två makar sammanlever och båda harinkomst, var och en av makarna deklarera för sin inkomst. Obligatorisksärbeskatlning gäller för arbetsinkomster, s. k. A-inkomster. För övrigainkomster, s. k. B-inkomster, tillämpas däremot sambeskattning. Till A-inkomsthänförs inkomst av tjänst, med undantag för periodiskt understöd, samt inkomstav jordbruksfastighet och rörelse, om den skatiskyldige varit verksam iförvärvskällan i ej blott ringa omfattning. All annan inkomst räknas somB-inkomst, vilket innebär atl lill sådan hänförs inkomst av annan fastighet,inkomst av kapital, inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet samt inkomst avjordbruksfastighet och rörelse, då inkomsten inte utgör A-inkomsl. När makarnasB-inkomster enligt detjag anfört överstiger . läggs B-inkomsten hos denav makarna som har den lägsta beskattningsbara A-inkomsten samman med den andramakens totala beskattningsbara inkomst, vilket medför att dessa B-inkomsterdrabbas av en betydligt högre beskattning än om makarna fick tillämpasärbeskatlning av samtliga sina inkomster. Jag skall, herr talman, be att fåanföra ett par exempel som bevisar riktigheten i delta. Exempel på effekterna av makars beskattning till statligtaxering när en av makarna har normalt förekommande B-inkomst: Sambeskaitning Mannen A-inkomst 60(X)0;- A-inkomst5 000:-B-inkomst 5 000:- Särbeskattning av makars B-inkomst och förmögenhet