prot · G10927 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:27 §I Justerades protokollen för den 7 innevarande månad. Omåtgärder för att förebygga vissa slag av barnolycksfall i hemmet §2 Om åtgärder för att förebygga vissa slag av barnolycksfall i hemmet Bosladsministern erhöll ordet för atlbesvara () anmälda fråga, 1977/78:75, ochanförde: har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder isyfte alt förebygga att olyckssituationer där barn råkar ut för brännskadoruppslår . Denfråga som tar upp avser skador lill följd av hög yttemperaturpå direklverkande elradiatorer och har varit aktuell i samband med införde bestämmelser i byggnorm, som syftar till attförebygga barnolycksfall. Bestämmelsernai byggnormen innebär att radiatorer, utförda av lackerad stålplåt, godtas iförskolor om yttemperaturen uppgår lill . För bostäder och andralokalar finns del ingen övre gräns för tillåten yttemperatur i Svensk byggnorm.Det innebär att endast de krav som gäller för s. k. S-märkning är bestämmandeför elradiatorer. Detta har medfört all radiatorer vilkas yttemperatur kanuppgå till kan godtas. Jag kan som jämförelse nämna att denbrännskada som åberopar i sin fråga uppkom vid en yttemperaturpå ca . Planverkethar i skrivelse till regeringen hemställt om bemyndigandeatt utfärda bestämmelser i byggnorm, som innebär att blir denhögsta yttemperatur som godtas på elradiatorer, utförda av lackerad stålplåt.Någon ändring av kravet för förskolor är inle avsedd. Planverkels förslag remitteras tillberörda myndigheter. Jag är angelägen om atl frågan behandlas skyndsamt och hardärför satt så kort remisslid som lill . Därefter avser jagatl förelägga regeringen förslag i frågan. Jag ber alt få tacka bosladsministern för svaret på minfråga. Egentligenär det kanske inle så mycket mer att tillägga. Vi vet alla att olyckor kaninträffa av olika anledningar. I detta fall tycker jag inle att man kan skyllapå den mänskliga faktorn. Dessa s. k. direklverkande Omåtgärder för att förebygga vissa slag av barnolycksfall i hemmet elektriska element, somdet här är fråga om, lär hålla en temperatur på , vilketinte kan anses normalt, i all synnerhet om det finns små barn i omgivningen.Man kan inte räkna med alt barn skall ta hänsyn på samma sätt som vuxna. För enförälder är del omöjligt att varenda sekund hålla ögonen på sina telningar, ochbarn måste ju få röra på sig. Denolycka som i detta fall drabbade lille borde inle ha hänt. Trots atl sålång lid har förflutit sedan olyckan inträffade, kommer han ihågden här brännskadan. Den har satt sina spår hos honom. En olycka kan hända sålätt. I del här fallet hade badat, och pappan skulle just torka honom,då en kastrull kokade över i köket. Pappan rusade ut, och tappadebalansen och föll mot elementet, som saknade skydd. Elradiatorn var så het attryggen brändes fast, och när pappan slet bort pojken efter ett par sekunderhade huden fastnat i elementet. fick 20-procentiga brännskador på ryggenoch måste ligga på sjukhus. Med anledning av bosladsminislerns svar utgår jag frän att jag kan varahoppfull för framliden. Bosladsministern nämnde dock alt planverket i skrivelsetill regeringen hemställt om bemyndigande atl utfärda bestämmelser i som innebär, alt är den högsta temperatur som godtas förelradiatorer utförda av lackerad stålplåt. För min del tycker jag nog all 90grader är i högsta laget. Jag skulle vilja ställa en följdfråga lillbosladsministern: bostadsministern möjligen för avsikt att helt förbjudasädana elradiatorer? Jag är naturligtvis lika upprörd som är över att fallsom dessa kan inträffa, och det är därför som jag också så snabbi som möjligtvill ändra den högsta tillåtna yttemperaturen. utvidgaremellertid frågan högst väsentligt när hon lar upp spörsmålet om det över huvudtaget skall vara tillåtet att använda elradiatorer. Jag har vid andratillfällen sagt att de av andra skäl kan vara lämpligt atl begränsaanvändningen av elradiatorer i framliden. Jag vill inte göra något ytterligareuttalande om detta. STINAANDERSSON (c): Jag får lacka bosladsministern för det kompletterande svaret. Jaghoppas faktiskt på en positiv lösning av denna fråga. Överläggningenvar härmed slutad. § 3 Om finansieringenav vissa byggnadsarbeten Bostadsministern erhöll ordet för atlbesvara () anmälda ftäga, 1977/78:114, ochanförde: har frågat mig, vilka åtgärder jag är beredd att vidta,så att byggnadsåtgärder för vilka statsbidrag beviljas också kan finansierasunder utförandetiden. PärGransledts fråga avser närmast möjligheterna alt under utförandetidenfinansiera sädana arbeten i allmänna samlingslokaler till vilkaupprustningsbidrag utgår. Frågan aktualiserades vid 1976/riksmöte.Riksdagen uualade därvid (CU 1976/77:31 s. 7, rskr. 1976/77:230) att frågan börlas upp i kommande budgetsammanhang. Olikautvägar att lösa det här aktualiserade problemet bereds inomregeringskansliet. Jag är därför inle beredd atl nu göra några uttalanden omvilka åtgärder som kan bli aktuella. Omfinansieringen av vissa byggnadsarbeten PÄRGRANSTEDT (c): Jag vill lacka bosladsministern för svaret på min fråga. Del som jagtog upp i denna fråga är onekligen ett exempel på hur staten kan lägga krokbenför sig själv. Med den ena handen ger man bidrag för att angelägnaupprustningsåtgärder skall kunna komma till stånd i en samlingslokal. Med denandra inför man kredilreslriklioner som är utformade på ett sådant säll attdessa åtgärder ändå inle kan komma lill stånd, eftersom de inte kan finansierasunder byggnadstiden. Det är naturiigtvis en helt orimlig ordning. Ibosladsminislerns svar sägs att man håller på all pröva olika vägar för alt seom man kan råda bot på detta problem. Jag tolkar beskedet så, atl bosladsministerndelar min uppfattning att del är orimligt all man inte skall kunna genomföraupprustningsåtgärder, för vilka man har fått bidrag, och atl bostadsministernockså är inställd på att se till att dessa hinder undanröjs. ' Jag håller med om atl del är otillfredsställande och altdet inte kan få vara på det här sättet. Jagär helt inställd på atl denna fråga måsle lösas, men jag kan inte sägavilken väg vi skall välja. Överläggningenvar härmed slutad. §4 Föredrogs och hänvisades 1977/78:68till skatteutskottet § 5 Föredrogs ochhänvisades 1977/78:36 tillfinansutskottet 1977/78:37 tillskatteutskottet 1977/78:38 lillfinansutskottet 1977/78:39 punkterna 1, 6,17 och 18 till finansutskottet, punkterna 2-5 samt 8-10till näringsutskottel, punkterna 7 och 16 tillskatteulskottet, punkterna11-15 lill civilutskotlet /78:40 lill finansutskottet /78:41 punkten 4till sociaiutskottet, punkten 7 lillsocialförsäkringsutskottet, iövrigt till skatteulskollel 1977/78:42 och 43 till skatteutskottet § 6 Talmannen meddeladeall på föredragningslistan för morgondagens sammanträde skulle socialutskottelsbetänkande nr 1 uppföras främst bland två gånger bordlagda ärenden. §7 Anmäldes och bordlades Motioner 1977/78:44 av . 1977/78:45 av m.fi. med anledning av propositionen 1977/78:30 omskyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering m. m. 1977/78:46 av och anledning av propositionen 1977/78:31 om riktlinjer i den fysiskariksplaneringen för vissa s. k. obrutna fjällområden 1977/78:47 av m.fi. 1977/78:48 av LarsWerner m.fi. med anledning av propositionen 1977/78:42 omåtgärder för försörjningsberedskapen på tekoområdel §8 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1977/78:71av () till ekonomiministern om kostnaderna för uteblivenkärnkraflsutbyggnad: ekonomiska läge är som bekant ansträngt.Underskotten i statsbudgeten och bytesbalansen når oanad storlek. Mot dennabakgrund uttalar regeringen att medborgarna måste räkna med att bära ökadebördor och all de åtgärder som vidtas måste svida i skinnet på löntagarna. Föralt få förståelse för en sådan politik gäller naturligtvis som en förstaförutsättning att regeringen själv visar ansvar vid handhavandet av riketsmedel. rapport från lill regeringen lämnas uppgifter omföljderna av en försening resp. en avveckling av kärn-kraflaggregatetForsmark 3. En nedläggning skulle kosta och innebäraföriorad sysselsättning för 6 000 personer under tre är. Ett uppskov på två årmedför en merkostnad i löpande penningvärde på och enryckighet i sysselsättningen som mot de anställda framstår som oförsvarbar. Trotsatt beloppen är betydande och störningarna i sysselsättningen stora gällerberäkningarna endast ett aggregat. Men regeringens energipolitik har skapatosäkerhet inte bara för ulan för ytterligare fem aggregat. Ägare ochtillverkare av aggregaten 7-11 har inte fått några besked om dessa får tas idrift eller inle. Från regeringens sida har sagts att tillverkningen fårfortsätta, men på spariåga. Delenda man har att hälla sig till är att statsministern vidhåller atlkärnkraften skall avskaffas som byggandet av kärnkraftverk fortgår.Detta pekar mot en kapitalförstöring av gigantiska mått utan motstycke iSveriges historia. Motdenna bakgrund anhåller jag om aU lill ekonomiministern få ställa följandefrågor: Vilkakapitalförluster måste man räkna med om aggregaten 7-11 inte får las i drift? Vilkaungefäriiga merkostnader måste man räkna med genom atl tillverkningen ochbyggandet av aggregaten 7-12 medvetet fördröjs? Hurbedömer regeringen dessa förluster mot bakgrund av den allmänna ekonomiskasituationen i landet? §9 Meddelande om fråga Meddeladesatl följande fråga framställts 1977/78:143 av AntonFågelsbo (c) lill kommunikationsministern om rätten till pensionärsrabalt hosSJ: Enligtnu gällande föreskrift vid tillämpas pensionärsrabatten fr.o. m. för den som fyllt . förden som enligt lagen om allmän försäkring uppbär förtidspension, sjukbidrageller handikappersättning eller som åtnjuter ålderspension före fyllda , ochför den som enligt lagen om hustrutillägg och kommunall bostadstilläggåtnjuter hustrutillägg. Undantagfrån den sistnämnda regeln är dock atl kvinna som åtnjuter huslrulillägg ochsom vid makens död inle uppnått förlorar sin rätt lillpensionärsrabatt. Den regeln blir vid makes död en överraskning för många. Ärkommunikationsministern villig medverka lill att denna regel slopas? §10 Kammaren åtskildes .