prot · G10970 · 1977-12-31 00:00:00 — Men då är del också viktigt atthandledare av pryoelever ges särskild utbildning i könsrollsfrågor och gesextra lid för alt fl ägna sig åt dem som väljer otraditionellt och som kan haspeciella svårigheter. Följer man inle upp den styrda pryon medhandledamtbildning kommer den inte att fl avsedd effekt. Pånågra punkter har dock jämslälldhetskommittén ansett det motiverat atl föreslåytterligare förändringar och har därför i en skrivelse till skolöverstyrelsenframfört några förslag. Del viktigaste förslaget gäller hemkunskapen. Det ärnödvändigt, har vi ansett i kommittén, alt hemkunskap blir ett ämne hela skolanigenom med början i lågstadiet. Trots atl flera gångerunderstryker att jämställdhet innebär nya roller också för män har man inlelåtit den synen prägla läroplanen. En tidig och konsekvent inlärning för bådepojkar och flickor för alt klara hemmets sysslor och den egna personligaservicen skulle säkeriigen stimulera en sådan rollförändring. Det är i deyngsta åldrarna som barnen lycker det är roligt att jobba praktiskt. Hemkunskappå lågstadiet upplevs mycket positivt av både lärare, elever och föräldrar-detvisar den försöksverksamhet som bedrivits i och . självaämnet är sådant att det tränar barnen till Jämställdhet genom sina mål, siuarbetssätt och sitt innehåll. Mendet räcker inte med att bara ha ett handlingsprogram och all ha jämställdheteni åtanke i läroplanen. Risken är att skolan genom hela sin struktur motverkarde syften den säger sig vilja främja. Skolan speglar fortfarande dethierarkiska och patriarkaliska samhälle som vi har lämnat eller är på väg bortfrån på alla andra samhällsområden. Attityderoch fördomar påverkar man inte genom att säga utan genom all göra, genom alt geexempel. Men hurdan är den värld som barnen vistas i av sitt liv?Alla lågstadielärare - eller för att vara exakt 99,7 96 -är kvinnor. Påmellanstadiet är majoriteten - eller 61 96 - kvinnor. På högstadiet, som harhögre status och likaså högre löner, är flertalet lärare manliga - de utgör 5396. I skolledarbefattningarna är männen i överväldigande majoritet -avstudierektorerna är män och av rektorerna 93 96. Jag har inga exaktasiffror för skolmåltidspersonal, men jag tror inle atl jag gissar så fel om jagsäger au den till 100 96 utgörs av kvinnor. Samma sak gäller andra vårdandeyrken och serviceyrken inom skolan. Vimöter samma bild i samhället i övrigt - del är riktigt - men det är så mycketallvarligare i skolan genom att skolan har så stor påverkan. Detär kanske inte så underligt att elevernas utbildningsval är så könsbundet.Bland de elever som togs in på gymnasieskolans fyraårigatekniska linje var pojkar, och på vårdlinjen var 97,5 96 flickor. Genomett sådant val föriorar samhället begåvningsresurser på ömse sidor. Viförfasar oss ofta över detla. Men vi borde i stället på allvar försöka göranågol åt själva skolan. Risken är atl allt del fina i skolöverstyrelsenskönsrollsprogram stannar där det är - på papperet - om ingenting sker medskolans personalstruktur och med lärarnas grundutbildning och fortbildning. Jagvill påstå atl det finns elt kompakt ointresse ute på fältet inom skolan förjämställdhetsfrågorna. Och del är nödvändigt att satsa ordentligt på all göralärarna medvetna i frågan. har i sin skrivelse till skolöverstyrelsenstarkt understmkit detla. Detfinns ett fortbildningsprogram i jämställdhetsfrågor för skolpersonal somstartade . En sammankoppling har här skett mellan två av de ämnensom skolan enligl läroplanen skall verka för, nämligen jämställdhet ochinternationell förståelse, och därav kallas kurserna Jif-kurser. Deltagandet idessa fortbildningskurser, som är , är hell frivilligt. Under 1976deltog sammanlagt 300 personer från skolans alla personalkategorier. Det kommerall ta lid innan varje skola i vårt land har någon som fått del av denna kortautbildning i elt ämne som skolan speciellt skall främja. Menvi har ännu inle infört könsrollskunskap som elt ämne i lärarutbildningen förde lärare som flr sin grundutbildning. Del innebär t. ex. atl lärare somkommer att vara verksamma i skolan fram inle fltt grundläggandekunskaper och insikter i könsrollsfrågan. Och del ärju inte så lättatt känna för något som man inte vet något om. Detfinns myckel mer atl säga om skolan och Jämställdheten, om behovet avforskning, om betygssystemet och läromedlen och om yrkesvägledningen. Men tidenmedger det tyvärr inle . i en människas liv är en ganska lång lid. Skolan har underdessa år lillsammans med föräldrarna stora möjligheter alt väcka till insiktoch all påverka i riktning mot en utveckling som leder lill elt jämställtsamhälle. Detärettansvar förskolan-och en utmaning. Det är på tidenatt skolanverkligen antar den utmaningen. Och med skolan menar Jag poliliskabeslutsfattare på olika plan, administratörer, lärare och annan skolpersonal. Vid det senaste årsskiftet kunde vi läsa åtskilliga artiklar ochreportage som berättade att även under del gångna året hade det fölls myckel fåbarn i vårt land. Det föds färre barn än någonsin hos oss. Fruktsamheistalethar minskal från 2,47 , då del nådde en lopp, lill drygt 1,6 för 1977.1debatten har några tyckt att detta väl inte är någol att oroa sig över,eftersom det föds tillräckligt med bam i världen totalt sett. Vi bmkar juinternationellt tala om en alldeles för snabb befolkningstillväxt. Behöver vi ien sådan situation diskutera behovet av en svensk befolkningspolitik? Ja, herrlalman, vi är några från det socialdemokratiska kvinnoförbundet som tagit uppdenna fråga under den allmänna motionstiden. Vi menar att del behövs enutredning om orsakema bakom de senaste årens kraftiga nedgång i födelsetalen. Skälentill atl vi behöver föra en seriös debalta om vår befolkningssilualion ärmånga. Låt mig från början klart säga ifrån all del handlar inte om alt föra enkampanj för blågula barn. Det handlar om alt ställa upp för de unga familjernai vårt samhälle, så att de kan skaffa sig del antal barn de själva önskar. Vi vethär att unga människor inför en samlevnad uttryckt alt de skulle vilja ha tvålill tre barn. Så studerar vi verkligheten och finner att flertalet skaffar sigbara ell barn. Statistiskt föder varje kvinna i genomsnitt 1,6 barn. Del finnsall anledning för oss all fråga varför de ungas planer inte blir verklighet. Vibefinner oss i en ekonomisk kris, och då vågar inte människor skaffa sig barn,bmkar det heta. hade vi också låga födelsetal. Men Jag tror inleatt situationen är helt Jämförbar. Jag tror att det framför allt handlar om enkvinnoprolest. Den väsentliga skillnad som föreligger i jämförelse med1930-lalel handlar om tillkomsten av en familjeplanering inkl. en abortlagstiftningsom givit kvinnan både rätt och möjlighet att bestämma över det antal barn honsjälv vill ha. Den nativitet vi har uttrycker på ett helt annat sätt äntidigare den situation, ekonomiskl och socialt, som kvinnan har och hur hon serpå sina och samhällets möjligheter alt la hand om barnen och skapa en trygghetål dem. Jagvill ha sagl detta för jag är väl medveten om att vissa grupper både här i vårtland och övriga delar av , som har samma befolkningsutveckling somvi, lycker alt den låga nativiteten beror på alt jämställdheten mellan man ochkvinna både på arbetsmarknaden och i familjen gått för långt. Kvinnorna bordegå tillbaka hem och känna sitt ansvar för hem och barn. Vissa inslag i denborgeriiga regeringens politik lyder också på att man har denna kvinnosyn.Några exempel: föräldraförsäkringen införa en månad, där ersättningen inte utgår förförlorad arbetsförtjänst ulan med endast en garantisumma på . är inte altfrämja jämställdhet. Att ge laglig räll till sex timmars arbetsdag försmåbarnsföräldrar ulan alt koppla denna arbetstidsförkortning till ekonomiskkompensation är atl motverka jämställdhet. Inte heller har regeringen varitberedd att kvolera viss ledighet inom föräldraförsäkringen. Erfarenheternaborde Ju ändå ha lärt denna kammare att skall vi komma vidare i arbetet påjämställdhet mellan kvinnor och män måste aktiva insatser lill. Mannen behöveren puff i ryggen för atl ställa upp som förälder. En kvotering skulle haunderiältat för männen atl la ledigt från jobbet. Nej,herr talman, jämställdheten mellan kvinnor och män har inle gått för långt -tvärtom. Skälet lill all jag tror alt det handlar om en kvinnoprolest är att såmånga kvinnor upplever en hopplös situation. är del kvinnan somskall ha huvudansvaret för hemmet och barnens vård. Ingen förbjuder eller sökerhindra henne från atl förvärvsarbeta utanför hemmet. Hon är välkommen påarbetsmarknaden, och kvinnorna förvärvsarbetar lill 75 96. Men kvinnan får göradel lill priset av dubbelarbete. Och denna pressade situation har fltt tillkonsekvens att del bara blir ett barn. Atl skaffa ytteriigare ett barn kännshell oöverkomligt. Vihar ännu en lång väg alt gå innan en reell jämlikhet föreligger mellan de bådaföräldrarna i fråga om ansvaret för barntillsynen och för familjelivet. På osssom politiker vilar elt stort ansvar atl fortsätta jämställdhelsarbetet.Arbetet atl bryta ned invanda föreställningar om vem inom familjen som skall haansvaret för barnen måste intensifieras. Enbra barnomsorg är central för alla småbarnsföräldrar. Visseriigen byggdes 23000 nya daghemsplalser , ell rekord. Och vi har riksdagsbeslutet om 100000 daghems- och 50 000 fritidshemsplalser . Mendetta hjälper inle. Minst 200 000 daghemsplalser lill skulle behövas i börjanav 1980-lalet. Inomdet socialdemokratiska kvinnoförbundet har vi drivit kravet på sextimmars arbetsdag för alla. Delta är viktigt om vi menar allvar när vi hävdaratt vi vill ge föräldrar och barn möjlighet till ökad samvaro och reell chansatt förena föräldraskap och förvärvsarbete. handlar också om solidaritet. Med jämna mellanmm flr vi veta attbarnfamiljernas ekonomiska standard ligger klart under den som familjer utanbam lever på. Så länge barn utgör en ekonomisk påfrestning för familjernakommer solidariteten inom familjen atl sättas på prov när man skaffar sig barn.Det är därför av vikt att vi undersöker hur myckel av våra framtida resursersom måste avdelas för att förbättra barnfamiljernas ställning i förhållandetill övriga. borde därför noga Överväga de förslag lill ekonomiskaförbällringar för bamfamiljema som vi socialdemo- Torsdagenden 2 febmari 1978 Deras ekonomi behöver förslärkas. De har utan tvivel en utsattsituation i dagens svåra ekonomiska läge. Under della anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. KARINANDERSSON (c) kort genmäle: har f n. under behandling ett antal motioner i denfråga som här lar upp. Frågan har skjutits upp från föregåenderiksmöte. hade ulskollet ingående hearings i ärendet.Till dessa hade utskottet bjudit in all tänkbar expertis från ekonomiskt,demografiskt, statistiskt och sociologiskt håll. Också socialvården varrepresenterad. Dessa hearings gav oss många informationer. Då vi så småningomkommer alt slutbehandla motionerna, förutsätter jag alt vi även flr in den nyamotion som väckts. Jagskall gäma erkänna all jag själv inte tagit de nedåtgående födelsetalen såallvariigt atl jag betraktar dem som ett befolkningsproblem. Däremot är delallvariigt så till vida alt de speglar atl samhället inte fungerar förbarnfamiljerna. Jag håller hell med om alt det är detta som ärdet viktigaste. Sedanansåg atl den politik som regeringen har fört ytteriigare försvårarför bamfamiljema, som har det kärvt ändå. Hon anförde bl. a. den lagliga rättentill förkortad arbetstid, om vilken en proposition aviserats. Jag har myckelsvårt alt förstå detla. Jag upplever själv denna sak som en av de viktigasteför bamfamijema. Del är de långa arbetstiderna och de långa resorna, vilkablivit en följd av det felplanerade samhället, som gör att bamfamiljema har detsvårt med atl kunna förena arbetsliv och barn. Detta är en rättighet som alla,vilka arbetar i statlig tjänst, har haft, men då hörde jag aldrignågra klagomål från socialdemokralerna. Beträffandekvoteringen av föräldraledigheten kan man ha delade meningar, men kanske deländå finns anledning att ge någon valfrihet ål föräldrarna atl själva lösadelta problem. Jag delar dock helt den uppfattningen, all del är angeläget attäven papporna lar denna ledighet. F. n. pågår också en rätt massivinformationsinsats för detla. () kortgenmäle: framhöll atl del var myckel viktigt all vi inomskolans område går från ord lill handling. När jag hävdar atl del är väldigtväsentligt med en sådan sak som kvotering exempelvis i anslutning tillföräldraförsäkringen är det också just därför all jag lycker atl vi därigenomskulle kunna visa atl vi här i menar allvar när vi försökeråstadkomma bättre jämställdhet mellan kvinnor och män. Jag tror nämligen altmännen behöver denna kvotering för alt få litet extra råg i ryggen så alt dekan fungera på del säll som avseits. En kvotering skulle säkert göra dellättare för dem att komma till jobbet och säga att de vill ta ul sinföräldraledighet. Sedan vill Jag tillägga alt det naturligtvis är braatl ha rätt till sex timmars arbetsdag. Men den ekonomiska situationen förbarnfamiljer är bekymmersam, och om man verkligen vill ställa upp för dem dåmåste man också länka på en ekonomisk kompensation i de här sammanhangen. KARINANDERSSON (c) kort genmäle: Jag vill återkomma lill frågan om kvotering av föräldraförsäkringen.Somjag redan i mitt första inlägg sade finns det skäl för och emot en sådan.Familjestödsulredningen har emellertid utrett frågan om varför och hur manutnyttjar föräldraledigheten, och av den utredningen framgår att det i myckethög grad är mamman som bestämmer om hon skall ta ul hela ledigheten eller inte.Detla förhållande skulle ju i och för sig påverkas om en kvotering kom lillslånd, men jag tror ändå all det är informationen som är viktigast. Att genomkvotering bestämma över människor om de inte själva är med på nolema tror Jagskulle fl negativa effekter . Men Jag håller hell med om alt del ärviktigt att vi kommer dithän atl föräldrarna delar på föräldraledigheten. ANITAGRADIN (s) kort genmäle: och jag skulle säkertkunna tvista länge om del finns ett behov av kvotering eller inte, och jag villbara tillägga atl del faktiskt inte handlar om att kvotera utan baraunder en ytteriigare del av ledigheten. Mot den bakgrunden harjag väldigt svårtatl länka mig alt man skulle uppleya det som någon större styrning att varahemmapappa under exempelvis två och halv månad. Jag tror alt del i stället hadevarit till fördel för både mammorna och papporna om ni hade ställt upp pådetla. Den energipolitiska debatten är fylld av motsättningar. Så är del imassmedia, och så har det varit här i kammaren. Tydligast är molsältningama påkämkraftens område. Att i del larmet klara ul fakta i den förda energipolitikenkanske inte tjänar så mycket lill, men lål mig ändå göra ell försök. Tilldessa fakta hör att regeringen steg för steg lägger om kursen till en nyenergipolitik. kommer samtliga krav som restes iregeringsförklaringen att ha förelagts riskdagen medundantag för det sammanfallande energipolitiska beslutet. Regeringenhar presenterat en sparplan för energihushållning i befintlig bebyggelse förden närmaste tioårsperioden. Planens genomförande kräver investeringar på 30 ä50 miljarder kronor och ger ungefär motsvarande besparing i miljarderkilowattimmar räknat. Ett förverkligande av planen ger flera tiotusen nyaarbetstillfällen i lönsamma investeringar i , varvid densamhällsekonomiska vinsten också är uppenbar. Behovet av importbränslenminskas. Behovet av anläggningar för energiproduktion i minskar också.Sparplanen som kommer alt behandla styr knappakapitalresurser till ett angeläget område. Torsdagenden 2 febmari 1978 energihushållningenresurser som kan avsättas för nya produktionsanläggningar, ofta med betydandeimporlinnehåll. Energihushållningeninom näringslivet har successivt förstärkts. har intresset förenergibesparingar ökat. Under /77 tredubblades de beviljadebidragen jämfört med budgetåret . Trots det kärva budgetläget harregeringen föreslagit en nästan 75-procentig ökning av anslaget /79. Dessa insalser i näringslivet innebär besparingar på flerahundratusen ton olja . Installationerna av mottryckslurbiner i industrinhar bara givit energitillskott motsvarande en utbyggnad avnästan hela Mellanljusnan. Hela nio olika installationer har kommit i gångsedan hösten 1976 (, , , Fiskeby, Dynas, Wargön,etc.)jämfört med en installation desförinnan. Dessutom haren radprövningar angående energivillkor gjorts för olika förelag enligt 136 a § byggnadslagen. Enutbyggnad av kraflvärmen planeras. Om pågående diskussioner går i lås börförslag angående åtgärder för alt främja kraftvärmeutbyggnad och -användningkunna föreläggas . tillskapades nyalånemöjligheter för utbyggnad av fjärrvärme, vilket är en förutsättning förkraflvärmeutbygnaden. Redani förra budgeten markerade regeringen en ändrad inriktning förenergiforskningen. Resurser överfördes från forskning om briderteknologi, nyareaktorsystem och värmereaktorer lill de förnyelsebara energikällorna.Experimentbyggandet och vindkraften har fltt avsevärt ökade resurser utanförden ireårsram på 366 milj. kr. som gäller fram lill . Regeringenlägger fram förslag om utökat statligt stöd till forskning ochutveckling m. m. inom energiområdet för nästa treårsperiod. De störstainsatserna föreslås i fråga om förnyelsebara energikällor, särskilt vindenergioch energi ur biomassa, samt för energianvändning inom bebyggelse och iindustriella processer. Huvuddelenav insatserna föreslås ske inom ett nytt sammanhållet HuvudprogramEnergiforskning. I samma proposition läggs fram förslag om riktlinjer ochanslag för verksamheten vid AB Atomenergi. Bolaget föreslås fl ökade uppgiftervad gäller utvecklingen av främst inhemska bränslen. Förtreårsperioden /79-1980/81 beräknar regeringen i det sammanhanget Slalligainsatser om sammanlagt något mer än I 000 milj. kr. eller 1 miljard. Häravutgör ca 850 milj. kr. en treårig ram för Huvudprogram Energiforskning ochvissa därmed sammanhängande insalser. Omedelbartföre Jul beslutade om riktlinjerna för den fortsatta utbyggnaden avvattenkraften. De fyra stora outbyggda Nortlandsälvarna undantogs frånutbyggnad liksom andra värdefulla älvsträckor, helt enligtregeringsförklaringen. kommer elt antal objekt inom ramen förriksdagens beslut atl frisläppas för utbyggnad. Bland de objekt som det ärangeläget att snabbi ta fram finns exempelvis . fråga som ställts här tidigare av harjag förstått att hanvill ha ett mera konkret besked om när ett beslut kan fattas när det gäller Jag har talat med Jordbruksministern om detta. Han räknar med allomedelbart efter vissa uppvaktningar från kommunerna i det berörda områdelkunna ta ett beslut, och della bör kunna ske inom den närmasle månaden. Jagvill i sammanhanget betona att del är myckel angelägel all dessa frågor kommeri gång så all man kan påbörja byggnationen och därmed ta över arbetskraft frånde pågående arbetena i Juktan. Somtidigare anmälts lill kommer olika överiedningsmöjligheter frånhuvudälvarna atl utredas. Till vårriksdagen kommer också förslag tillstödåtgärder för atl även framöver utnyttja vattenkraften i småfall som annarsriskerar alt tas ur drift eller som behöver rustas upp. Genomtillkomsten av villkorslagen har ställt krav på en helt säker slutligförvaring av kämkraftens avfall. Vi har i lag gjort avfallskravet till enfömtsättning för att fl ta nya reaktorer i drift. Vi är inte ensamma om atlställa detla krav. I exempelvis Califomien, , finns en motsvarandelagstiftning . Som statsministern nämnde i gårdagens debatt ärdess tillämpning högaktuell f n. Califomiens har för någradagar sedan med röstsiffrorna 4 mot I konstaterat atl den demonstrerade ochgodkända teknologi för permanent och slutlig förvaring av kärnkraftsavfalleisom lagen kräver inte har visats och atl det t. o. m. är tveksamt om man kananta alt den kommer all visas före mitten på 1980-talel. Kommissionens formellarapport och rekommendation går vidare till om ungefär ell par veckor. Ioch med alt de nya säkerhetskraven ställs som villkor för idrifllagning finnsnaturiiglvis risker för föriusler av nedlagda kostnader som inte kan utnyttjas.Om nedlagda resurser ej kan användas för sill urspmngliga ändamål, måste enomställning självfallet prövas. De mer eller mindre fantasifulla beräkningarsom görs av oppositionen är därför meningslösa. Jag har f ö. tidigarediskuterat saken med vid en frågestund här i riksdagen.Möjligen återspeglar de fantasifulla beräkningarna den ekonomiska skuldbördasom blivit en följd av den socialdemokratiska regeringens hasardspel medkärnkraftsavfall. En förutsättning är också att den gamla energipolitikensförutsättningar gäller framöver, men del gör de inle. Jag tror inle atl deneviga otryggheten i socialdemokratins drömsamhälle - för atl travestera OlofPalme - låter sig laxeras i kronor. vet vi vid det här laget. Socialdemokralerna tänker avskaffa villkorslagen,om de kommer i regeringsställning. Alomenergilagen har man tidigare intetillämpat för att sälta säkerheten främst när det gäller kärnkrafts-avfallet.Regeringens principiella inställning beträffande säkerhetsfrågorna ochkärnkraften påverkas naturiiglvis inle av konjunkturer eller ekonomiskutveckling. Eftersom frågan besvarats av regeringen, borde också oppositionenlämna elt besked. Gör ni kanske också skillnad på kämkraftsavfall och giftigtavfall i övrigt, så att er slutsats blir beroende av konjunkturen? Dådet gäller kärnkraflsprogrammet står vi nu inför en viklig resullattrös-kel.Diskussionerna om gäller naturligtvis egentligen inte en enskildreaktor. I stället rör det sig om användningen av knappa och obundnaresurser. Torsdagenden 2 febmari 1978 Situationen kan kanske bäst åskådliggöras med eltpar bilder, somjag visar på TV-skärmen. Del syns kanske inle så bra, men om viser på del vänstra fältet på bild 1, ser vi de stora delar av reaktorerna 7-13,där del fortfarande finns icke bundna insatser. De vila fälten anger heltnedlagda kostnader. Vi lät redovisa de per den återståendekostnaderna för utbyggnaden av kärnkraflsaggregaten 7-13. Det trettondeaggregatet har antagits vara elt tredje kraftvärmeverk i . Påbild 2 redovisas samma sak i ackumulerade summor. Bilderna är, såvitt avseraggregaten 7-12, baserade på beräkningar som redovisats av arbels-gmppen förelproduktion och lokaluppvärmning inom lillförselgmpp. Enreservation för marginella förändringar bör här göras. Arbetsgruppenskostnadskalkyler är baserade på antagandel all den reala kostnadsökningen blirI % under den aktuella utbyggnadsperioden. Kalkylränlan har satts lill , och de av gruppen beräknade kostnaderna är här uttryckta i del penningvärdesom rådde , men de redovisade värdena har räknats upp med 10 %och kan därmed sägas ange kostnaderna i de priser som gällde . Kostnadernaför ett trettonde aggregat har uppskattats motsvara kostnaderna för O 3, menmed hänsyn tagen till alt en utbyggnad skulle föriäggas och altden reala byggkostnaden kan antas öka . Detbör observeras alt återstående kostnader kan tolkas som möjliga att spara omutbyggnaden avbryts - endast efter avdrag av vissa avvecklings-kostnader, inkl.eventuella skadestånd. Beträffandeden bild som visas är det bara atl konstalera atl del går en mycket vikligresurströskel mellan de tre sista staplarna som anger ackumulerade värden ochde som ligger ovanför den streckade linjen. Ovanför den streckade linjen har vialltså ännu ej nedlagda kostnader, och del första slora tröskelsteget gälleralltså och därefter O 3 och B 3. Häranges således på ell utmärkt sätt vad det är fråga om, om vi vill bindaytterligare stora resurser - som är betydligt slörre än de redan nedlagda - islutändan på del av riksdag beslutade kärnkraflsprogrammet. Kärnkraftenoch låsningen till denna är fortfarande ett hanteriigl problem urkvanlilelssynpunkl. Det är ju bara fråga om 3 ä 4 96 av den totalaenergibalansen. Del avgörande är de "eviga" avfallsproblemen,sambandet kärnkraft-kärnvapen och kärnkraftens konsekvenser och inverkan på ettdemokratiskt samhälle som vårt.