prot · G109130 · 1977-12-31 00:00:00 — Det kan därför blinödvändigt all i vissa ansträngda situationer begränsa denna. Någon enstakagång kan detta till nöds accepteras. Om det upprepas alltför ofta är viemellertid inne på en mycket fariig väg. Inte minst därför är det nödvändigtatl få till stånd en hållfastare och mer realistisk planering. Jaghar redan nämnt den nya försvarskommittén. Presskommentarerna i samband med atlden tillkallades har, oavsett partifärg, varit samstämmiga i ett avseende - mankonstaterar att kommittén inle får någon lält uppgift. Insikten om att vårtförsvar befinner sig inför de kanske allvarligaste ekonomiska ochorganisatoriska problemen har fåll en allmänutbredning. Jag hoppas att den gemensamma insikten skall utgöra en grogrund fören öppen - och saklig - debatt om försvaret i vilken de säkerhetspolitiskarealiteterna bildar grund för övervägandena om försvarets resursbehov ochutformning. Det är nu dags att föra försvarsdebatten i klarspråk. Detmåste vara balans mellan de resurser försvaret tilldelas å ena sidan och deoperativa kraven å den andra. Viljan hos människorna atl ställa upp tilllandets försvar är helt visst den viktigaste faktorn. Men för alt medborgarnaskall behålla denna inställning krävs tvä saker. Det första är att det samhällesom skall försvaras verkligen är det samhälle som medborgarna uppfattar somett bra samhälle. Den sociala välf irden är därför en viktig försvarsfaktor.Men medborgarna ställer också krav på en försvarsorganisation och enmaterieluppsätlning,som möjligt att försvara oss med rimlig chans tillframgång. Jaginledde med att tala om vår säkerhetspolitik. Den är av betydelse inte bara förvåregen del. Indirekt påverkar den förhållandena långt utanför våra gränser. Vibör besinna detta och integöra försvars-och säkerhetspolitiken lill ett slagiräi debatten. Det är bra att dessa frågor debatteras. Men det vore kanskeönskvärt med en mera lyssnande dialog i stället för en debatt med slagord. Försvarspolitiken,m. () kortgenmäle: I vår reservation till försvarsutredningen och i vårpartireservation i samband med försvarsbeslutet angav vi en inriktning somskulle möjliggöra en oförändrad försvarsram. Efter etl bifall lill vårt förslagi dag skall den inriktningen givetvis fortfarande gälla. Svaret på de av herrKrönmark ställda frågorna finns alltså där. Ävenom jag inte tycker att vi skall träta alltför mycket om skillnaderna i sättetatt beskriva säkerhetspolitiken, måste jag påminna om att det var den nyaregeringen som ändrade den beskrivning som vi tidigare var eniga om, bl. a. iden senaste försvarsutredningen. Det är den beskrivning som regeringunder onådens årtrilogi 1976-1979 står för som innebär en förändring i riktningmot ökad betoning av de militära komponenterna. 1dag diskuterar vi om vi i vårt land skall tillverka nya flygplan som kan ta uppkampen med stormakternas sollstikerade flygande vapenplaitformar, och deltalill ell pris som f n. skulle innebära minst 350 milj. kr. till enredan stor försvarsbudget. Redan nu satsas stora pengar på detta utvecklingsarbete. Enligtmin mening är det underiigt all man inte först utrustat den enskilde soldaten medetl handeldvapen som i någon mån-kan mäta sig med andra länders motsvarigheter.Vi har ett försvar där vi tar i anspråk huvuddelen av den manliga befolkningen.Det ärdes.sa människor som kommer alt sällas in för alt lösa försvarsmaktensfrämsta uppgift: atl förhindra alt en angripare kommer in i vårt land. F. n. ärsoldaterna utrustade till inte med ett vapen som harlillverkningsiiret 1896. har kulsprutepistoler ochpistoler med . Resten, litet mer än 10 96,harautomatkarbin,den s. k. Ak 4. Det minsta vi kan begära är att våravärnpliktiga får ett bra handeldvapen. De skall veta att deras personligautrustning är bra. Del betyder särskilt mycket för deras vilja att ställa uppoch försvara vårt land. Enligtmin uppfattning finns det brister i soldatens personliga utrustning när detgäller handeldvapen. Mot bakgrund av detta vill jag till försvarsministernställa den raka frågan om han har för avsikt att vidta åtgärder för atlsäkerställa svensk tillverkning av handeldvapen till vårt värnpliktsförsvar. 4Riksdagens protokoll 1977/78:130-131 Försvarspolitiken,m. OSWALDSÖDERQVIST (vpk) kort genmäle: Försvarsministern talade vackert om vårt ansvar i och omvårt ansvar i , ja, t. o. m. om vårt ansvar i väriden. Man har tydligenutifrån skjutit ett väldigt stort ansvar på oss. Försvarsministern sade ocksåungefär så alt svensk rustning bidrar till avspänning i väriden och alt den ärviktig för att upprätthålla balansen i . Vi skall alltså lägga ned såmyckel pengar pä rustningar som vi gör för att vi har ansvar för avspänningen.Del är i och för sig inga nya tongångar från försvarsministerns sida. Men denhär gången var de mer oförblommerade än vanligt. Detfinns inte någonstans historiskt bevisat att rustningar lett till fredligareförhållanden, utan de har som regel alltid lett till krig. Detta gäller även desvenska rustningarna. Ju fortare vi erkänner all vi har en dubbelmoraliskinställning i dessa frågor, desto bättre är det. Det är dubbel moral att rustaupp i och plädera för nedrustning internationellt. Del har vi ocksåfått höra utifrån. Försvarsministernframhåller att alla ser positivt på den svenska upprustningen, men det är interiktigt entydigt. Ni har svarat med samma stereotypa länkande somförsvarsutskottets ordförande här förut gav uttryck för, nämligenatt försvaret kommer att försvagas om det inte får pengar Hur vet ni det närman inte utrett och analyserat någon annan typ av försvar? Ju mer pengar vifår, desto mer kan vi skaffa oss och desto säkrare är vi - ett stereotypt ocheländigt tänkande som inte på något sätt analyseras eller verifieras i någonannan riktning. Vifåringasäkerheterom viökar vårfiygplansflotlaav militärflygplan från 500 plantill 600 plan eller frän 600 plan till 700 plan, eller vad försvarsministernanser att vi skall punga ut med. IB3LA-frågan talas om pengar, korrekt 400 miljoner varav drygt 300 miljonerskall satsas av staten. Då säger försvarsministern liksom hans statssekreterarei en hörnartikel i häromsistens gjorde, att det bara rör sig om 150 miljonerlill B3LA och att vi får ta den kostnaden. Men hur är det med de andra 150miljonerna som det talas om och som skall gä till gemensamma ändamål? Vad ärdel som är gemensamt mellan och exempelvis utvecklingen av A 20?Det gäller två helt skilda plantyper. De har inle samma motor, inte sammaelektronik och inte samma vapensystem. Vad ärdet som är gemensamt och vad ärdet av dessa ytterligare 150 miljoner som skall gå till gemensam forskning? Vadskall de pengarna användas till? Vill försvarsministern verifiera ochspecificera det? Var i A 20-projektel skall de 150 miljonerna stoppas ingemensamt när de skall gä lill B3LA? Del skulle vara intressant att få svar pådessa frågor. () kortgenmäle: Del som lar upp i slutet a v sitt anförande är enoerhört central fråga. Här går ledningen för försyarsdeparlementet ut och sägeraU B3LA inle alls kostar så mycket som det talas om. Det rör sig bara om 150miljoner i stället för ungefär den dubbla summan. Jag vill tillförsvarsministern ställa en mycket konkret fråga som jag hoppas attjag får svar på, nämligen: På vilka punkter skiljer sig regeringens beslut fråndet underiag som levererat in när det gällerfördelningen av kostnaderna mellan B3LA och A 20? Om det inte finns någonskillnad, så får försvarsministern ursäkta att jag säger att regeringen pratarstrunt när man anger kostnaden till enbart 150 miljoner. Om det rör sig omsamma uppgifter, då tycker jag all man skall vara så ärlig alt man visar dem,och då hamnar man på betydligt högre siffror. EricKrönmark säger vidare att han tycker att det är förvånansvärt att ens pläderaför ett medeltungt atiackplan. Jag kan hålla med försvarsministern när hantillägger atl han egentligen borde ha pläderat för det som ärsocialdemokraternas linje, men det är synd att inte ansluter sigtill den. Det är inte särskilt förvånansvärt, . Om man får enutveckling av ett flygplan till högst hal\'a kostnaden i förhållande till B3LA,så tycker jag inte att det är särskilt förvånande att detla är ensocialdemokralisk försvarssyn. Försvarsministernsäger också att man inom oppositionen inle vet vad man vill ha i stället. Vihar blivit alltmer tveksamma när det gäller A 20. Inga kostnader harredovisats. När B3LA-beredningen skulle ha in offerter för kostnaderbeträffande olika A 20-alternativ, så vägrade industrin att lämna någraofferter, vilket inte skapade ett siärskilt bra ekonomiskt underlag i den härdiskussionen. Mankan, säger , få betydligt bättre villkor för serietillverkningenav genom att bygga B3LA. Detta är til syvende og sidst en förhandlingsfrågamellan industrin och statsmakterna. Hur stor den skillnaden blir kan inte EricKrönmark ange. Det finns mycket som talar för att den skulle vara ganskamarginell. Slutligenvill jag säga att försvarsministern inte med ett ord kommenterat de siffror jagangav för de olika alternativen. Kostnaden för hela livslängden hos B3LA uppgårtill 14 miljarder. Jagvill instämma med vad försvarsministern sade, nämligen att det är önskvärt meden mer lyssnande dialcig i stället för slagord. Jag hoppas att försvarsministernfortsättningsvis även innesluter sig själv i önskan att man skall lyssna mer. Försvarspolitiken,m. Först vill jag lill säga att även jag anser del varaväsentligt från beredskapssynpunkt att bibehålla en svensk kapacitet när detgäller tillverkning av handeldvapen. Som här sagt är ingetformellt beslut fattat. Man har rapporterat det bekymmersamma läget till mig,och vi kommer atl undersöka möjligheterna att pä något sätt garanteraverksamheten vid gevärsfaktoriet i . Därmed icke sagt att vi kommeratt lägga ul denna tilläggsbeställning på Ak 4. Som också sagtär Ak 4 inget modernt vapen. Vi har behov att fä fram ett modernt handeldvapenav ekonomiska och andra skäl. Om vi gör en tilläggsbeställning pä Ak 4, innebärdet alt våra möjligheter all få fram del moderna handeldvapnel reduceras. Delfinns andra möjligheter, och jag kan Försvarspolitiken,m. försäkra vi verkligen skall pröva att på något sätt kunna garantera verksamheten vidgevärsfaktoriet under den svacka som kommer atl inträffa här, tills vi harunderlag nog för att bestämma vilket nytt handeldvapen som skall beslutas om. Låtmig sedan gå in på flygplansfrågan, rörande vilken ställde endel frågor. Jag vill börja med att påpeka att tidigare fick enfråga av Per om vad socialdemokraterna ämnar spara på. Av hansyttrande fick jag fram au det gällde anslaget D4. Hela anslaget D4, som gällerforskning och utveckling på flygvapnets område, uppgår till 392 milj. kr. Om nitar besparingen där, rycker ni undan grunden inte bara för B3LA utan också förA 20 liksom för 105:an. Om ni tar med hela beloppet som gäller ocksåutvecklingen av , innebär det -om det är där ni sätter besparingen -att ni reducerar utvecklingen av alla de stridsplanstyper som äraktuella. Är det så har jag fått ett myckel intressant besked. Därför vill jagfråga: Ärdet verkligen där ni ämnar göra besparingen? Om så är fallet är delinle bara ett nej till B3LA ulan etl nej också till utvecklingen av de andraflygplanstyperna. sade i sitt första anförande att har blivit överkörd medanledning av att regeringen redan hade tagit beslutet om att anvisa 250 milj,kr. För all del inle skall slå oemotsagt vill jag till protokollet påpeka attregeringen gjort detla helt och hållet inom ramen för de bemyndigandenregeringen har från . Därutöver vet jag att vid förra årets behandlingav dessa ärenden fick försvarsutskottet av departementet en detaljeradredogörelse för de olika detaljbemyndigandena, där försvarsutskottetsledamöter informerades om all det här gällde ett bemyndigande på 491 milj. kr.för utveckling av framtida allacksyslem. Vihar alltså helt och hållet följt de bestämmelser som finns. Varför har man dåså bråttom? Jo, det var helt enkelt så all det här utvecklingsarbetet pågickalll sedan den socialdemokratiska regeringens tid. Men anvisningarna ochkontrakten var bara klara fram . Jag ansåg det därför varaotillfredsställande atl det så att säga försiggick en verksamhet underavlalslöst tillstånd. För min del menar jag därför alt det, så fort vi hadefått fram ett förhandlingsunderlag, vore klokt att ta beslutet, eftersom detrörde sig om ett sådant beslut som ligger hos regeringen och inombemyndiganderamen och inte hade att ta ställning till det. Detsades alt del gäller handlingsfriheten. Ja, det är därför vi gör dennasatsning. Det har här talats om hur mycket vi satsar på B3LA. siffror frän materielverkets framställning, som han hafl tillgång till.Jag kan väl säga atl vi inle i detalj tagit ställning till den fördelning hananger Frän departementetets sida har vi inte godkänt den, men eftersom dentidigare handlingen var hemligstämplad, vilket har skett av kommersiella skäl,kan jag här inte lägga fram några detaljer i någon annan utredning. Jag vill ialla fallöverslagsmässigt redovisa underlaget så öppet som det kan göras ochkanske mera öppet än det har gjorts. Det underiag jag här haroch som kommer från materielverket visar att av dessa 310 milj. kn är det151 milj. kr. som är sä att säga gemensamma för de två flygplanstyperna. Detgäller allmänt för flygplan, det gäller motmedel, det gäller vapen och övrigt.För just A 20 gäller det 8 milj. kn För B3LA är siffran 151 milj. kn Dettaframkom av den överarbetning man gjort, där man tidigare liksom bara hadebokfört siffrorna på den ena ellei andra flygplanstypen, men det finns mycketav de olika elementen i de båda fiygplanstyperna där utvecklingsarbetet ärgemensamt. Dåsäger att man nu lagt ner så myckel pengar på detta atthandlingsfriheten blivit en chimär. Det är klart att vi lagt ut en del pengar,men för mig är inte handlingsfriheten en chimär. Jag beklagar i och för sig attvi inte har etl tillräckligt beslutsunderlag. Men sä har inte skett bara pådetta område utan det sker på mänga andra områden i det här huset. Vi beviljaranslag för alt hålla en verksamhet i gång i avvaktan på att man möjligen kanfatta de avgörande långsiktiga besluten. Det är faktiskt ingenting som är heltenastående för försvarssektorn. Detsades någonting om bättre villkor för . försöker härutså tvivel om att man vet någonting om den saken. Vad vi vet är bara au viinte hade något huvudavtal, men enligt de regler som finns mellan försvaret ochScania hade fått anskaffas efter bok och räkning. hade vi en offertpå , och här fi :k man alltså i detla fall fram ett avtal mellanmaterielverket och , som innebär att man har bundit sig för etl högstprisför beställning av . håller våra experter på atl utvärdera dennaoffert. Det finns också regler för att om man kommer fram till attkostnadsunderiagei ger anledning till sänkning av priserna skall en sådansänkning också ske. Jag har sagt tidigare både i kammaren och i andrasammanhang att den merkostnad som vi kan råka ut för genom atl bibehålla handlingsfriheten,den tar vi i stort sett tillbaka genom att Jaktviggenbeställ-ningen blir såpass mycket dyrare än vad den annars skulle ha blivit. tycker atl del var synd att jag inte kunde ansluta mig lill A 20.Delförslårjag, ty dåhade vi varit överens. Även jag inser alt det råder ettträngt statsfinansiellt läge och att vi har en besvärlig försvarsekonomi, ochdå måste vi göra vissa prioriteringar. Det är tvivelaktigt huruvida vi kanhålla en sådan högre teknisk kapacitet att vi kan gå ut så långt överhavet som tidigare och huruvida detta är förenligt med våra operativadispositioner. Det är här vi så atl säga har hamnat på egendomliga linjer. Nisocialdemokrater, som alltid talar om folkförsvaret, vill på den här sektorngå ut med etl medeltungt atiackplan, men bakom den skölden vill ni så att sägasänka den tekniska nivån. Jag för min del ser något mera nyanserat just på denfrågan. Försvarspolitiken,m. () kortgenmäle: Jag vill först oförbehållsamt tacka försvarsministern för beskedet althan ämnar vidta åtgärder för att garantera gevärsfaktoriets fortsattaverksamhet under den svacka som del har framför sig. Det visar, vilket är braalt kunna konstatera, att det finns en viss överensstämmelse i Försvarspolitiken,m. synsättet när det gällergrundläggande förutsättningar för värnpliktsförsvaret. Vadgäller frågan om kostnadsskillnaden har man i flera debatter varit så pressadav liden att man faktiskt bara hunnit med att nämna den största delen av denskillnaden, nämligen den del som rör flygplanet . Men försvarsministern vetju all vi i den tidigare försvarsutredningen hade olika beskrivningar av detmateriella innehållet. En kritik som kanske med visst fog skulle kunna riktasmot oss är atl vi båda var litet för optimistiska när vi angav vad som skullekunna rymmas inom ramarna. Beträffandeflygplansfrägan kunde vi den gången beräkna tidpunkten för när Attackviggenskulle vara förbrukad för sitt ändamål. Vi tyckte då att det var naturligt attett nytt plan som skulle tillverkas på samma grunder fick något bättreprestanda, och då kom vi fram till A 20. Men har det ju hänt mycket.Man har förbrukat färre flygtimmar än beräknat. Den nuvarande Attackviggenkommer att räcka längre än vi trodde då, så länge att det måhända ärdiskutabelt om det är klokt att hålla fast vid A 20. Vi har således fåll etlannat underlag för diskussionen. Detvore värdefullt om vi i kommande debatter kunde komma fram till andravinklingar. I de senaste två debatter vi haft i denna fråga har jag anfört attvi har minskat antalet enheter i vårt försvar. Kostnaderna har visserligenökat, men vi har haft en nedgång av antalet enheter. Vi har också lagt nerfredsförband. Detvore värdefullt om vi kunde få en konstruktiv debatt siktande till etlvärnpliklsförsvar, med de komponenter därutöver som vi oundgängligen måsle ha,till en kostnad härför som kan vara rimlig. (vpk)kort genmäle: Del här är verkligen skumt, och det blir inte mindre skumt efterförsvarsministerns försök atl svara på frågan om forskningsanslaget lill B3LA.Vi får ju inte veta någonting. Det är tydligt att de uppgifter som kommit frami pressen är riktiga, att del ligger något bakom dem. Detär alltså klart att 150 milj. kr. föreslås satsas på B3LA. Men de övriga 150miljonerna säger sig försvarsministern inte kunna redogöra för. Det skulle varahemligstämplat på grund av industrins krav närdet gäller hemliga uppgifter osv.Försvarsministern kan inte heller redogöra för rapporteller för de uppgifter man där har lämnat. Han säger att de 150 miljonernaskall användas till gemensamt utvecklingsarbete för flygplan generellt. Mendet flnns ju inget gemensamt mellan B3LA och A 20! A 20 är utvecklat redantidigare - vi vet ungefär hur etl sådant plan fungerar. B3LA och A 20 är tvåhelt skilda plan, det vet lika väl som många andra. Som EricKrönmark själv sade är B3LA ett plan med betydligt lägre prestanda, en heltannan flygplanskropp, en helt annan motor, en annan elektronik osv. Enligtförsvarsministern skall 8 miljoner gå till utvecklingen av A 20. Men vad är delsom utöver detta belopp skall användas gemensamt för B3LA och A 20? Det skullejag vilja ha en närmare redogörelse för. eftersomdet här rör sig om tvä skilda plantyper. Jaganser att försvarsministerns resonemang här pekar på att det är riktigt som dethar sagts, att man satsar helhjärtat på att utveckla B3LA-alternativet ochsvältföder övriga alternativ. På de: sättet kommer vi att stå infördetla faktum, och på den grunden skall vi fatta beslut. Detär riktigt som försvarsministern sade att det när det gäller B3LA och A 20föreligger en viss inkonsekvens i socialdemokratins ställningstagande. Menförsvarsministern talar inte om vad han och andra försvarsivrare ochflygplansföresprakare tänker sig att den här B3LA-parentesen skall användastill. Han talar inte om att i förlängningen pä den ligger utveckling av nyaplan. De kanske inte kommer att bli särskilt mycket billigare eller få en meranedtrappande effekt, trots atl det nu låter så fint med . Dettaborde också framgå när man talar om att andra är inkonsekventa. 1 förlängningenligger en fortsatt utveckling av medeltungt atiackplan - den tanken har nisäkert inte släppt. ÅKEGUSTAVSSON (s) kort genmäle: försöker försvarsm inistern göra en affär av atl han vill visa en öppenhet.Jag har i min hand regeringsbeslutet om B3LA och A 20. Inte på en punkt sägsdet någonting om atl man ändrar på det underiag som försvarels materielverklämnat in till regeringen. Inle pä en punkt nämner man dessa siffror, och delifrågasätts över huvud laget inte att något skall ändras. Försvarsministernfår ursäkta men jag anser att de 150 milj. kr. i gemensamma kostnader som hantalar om inte har någon täckning i verkligheten. De handlingar som jag fiarhaft tillgång lill och som jag inte kan åberopa därför atl de ärhemligstämplade visar på helt andra fördelningar. Det är tråkigt att en sådanhär debatt skall hämmas av en hemligstämpel som regeringen vägrar att häva. skulle ha fel, gå då upp i talarstolen och säg det ochredovisa vilka punkter det gäller! Del har försvarsministern inte gjort. Vidaresäger försvarsministern att även han anser atl det är ett ansträngtstatsfinansiellt läge. Men sedan smälle r han i delta ansträngda läge på denena miljonen efter den andra och är beredd all gå in pä projekt på 14miljarder. Det är detta som gör atl vi säger nej till B3LA. Vi anser all landetinte har råd med ell sådant plan. Jag vill också understryka att vi inte harbundit oss för något A 20-plan. Det är möjligt atl landet inte har råd med detheller. Beträffandeöverkörningen i tycker försvarsministern att det ärotillfredsställande all man haft en verksamhet i avtalslösl tillstånd . Men han tycker tydligen au det är tillfredsställande att avstå frånatt avvakta ytteriigare för alt på del sättet köra över idenna fråga - för del är vad som har hänt. Det bemyndigande som hargivit handlar både om B3LA och om A 20. satsar man pengar i stort settendast på B3LA. Försvarspolitiken,m. Försvarspolitiken,m. Först några ord till , som säger att vi redan förraåret hade olika beskrivningar av det materiella innehållet. Jag försökte iförra årets försvarsdebatt få fram vad som var skillnaden mellan det materiellainnehållet i socialdemokraternas och i propositionens förslag. De av kammarensledamöter som var närvarande kanske kommer ihåg att skillnaden i det materiellainnehållet indirekt redovisades på ell mycket elegant sätt av . Detgällde de B3LA-pengar som del då var fråga om. Det beloppet var och är i stortsett fortfarande identiskt med skillnaden mellan regeringens ochsocialdemokraternas försvarsramar. Det blir en skillnad mellan dessa, och vikommer inte ifrån att det måsle gå ut över de fasta kostnaderna antingen förpersonal eller för materiel. Föratt åskådliggöra problemet kan jag peka på de svårigheter som uppstod när arméni slutet på anmälde sitt likviditetsunderskott på ca 380 milj. kr.och på de oerhört kraftiga ingrepp vi var tvungna att göra för alt klara detta.Dessa svårigheter är inte heller avklarade. Vi har bara kunnat göra kortsiktigalösningar. Vissa syslem måsle försvinna ur programplanen, och det fårkonsekvenser för sysselsättningen, för den framtida krigsorganisationen osv. Jagtyckeratt del är något av ett ärlighetskrav att ni socialdemokrater nu går uppoch säger vad del är som ni vill minska på och inte bara hänvisar till att detskall vara ett folkförsvar byggt på värnplikt etc. Då är man inne pä att baraföra debatten med slagord. Lägg fram fakta! Vilka blir de materiella konsekvenserna?Vilka blir konsekvenserna för de anställda inom försvaret och inomförsvarsindustrin om man skulle välja socialdemokraternas utgiftsram?-Konsekvenser blir det ju. säger att vi skall ha ell värnpliklsförsvar som grund för vårttotalförsvar till den kostnad som man rimligen kan bära. Ja, det är klart atlvi skall ha det. Men jag vill fråga om han hell och hålletbortser frän den omvärld vi lever i och den säkerhetspolitiska situationen. Ävenom är alliansfritt, så är inle ell isolerat land. Vi har värtansvar för den säkerhetspolitiska balansen.