prot · G10960 · 1977-12-31 00:00:00 — Tvärtom pekar jag i interpellationen på delfaktum all sysselsättningen i har varil ganskastabil, all vårt näringsliv varil mindre konjunkturkänsligt, alt vi därigenomkunnat hålla sysselsättningen på en jämförelsevis hög nivå och att svårigheternahos oss varit mindre än på andra håll. Vihar dess bättre varit förskonade från stora sysselsättningskriser -omman bortser från tekokrisen, som har drabbat länet ganska hårt, särskiltFalköpings- och Skövderegionerna. Men har vårt län råkat in i en alldeles nysituation, och denna markanta försämring har skett under det allra senaste året- bl. a. sedan blev industriminister. har det skett en avsevärdförsämring. Orosmolnen börjar nu hopa sig över länets arbetsmarknad, ochvarsel om försämringar och permitteringar duggar tält från nästan varje ort iSkaraborgs län. Närjag skrev min interpellation var det ca 2 300 personer ilänet som berörts av varsel i någon form från den till den 1november. Om man jämför detla med motsvarande förhållanden finner man attdel endast var mellan 900 och 1 000 personer som under del året berördes avvarsel. kan man tyvärr konstatera att förhållandena bara försämras månad förmånad. Av länsarbetsnämndens rapport kan man utläsa alt från den I januari 1977till hade inte mindre än 74 företag i länvarslat om nedläggning eller driftsinskränkning. Dessa varsel berörde då totalt3 446 personer. fick Jag de allrasenaste rapporterna från länsarbetsnämnden Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i beiräffande förhållandenaunder december månad. Del är sanneriigen inte någon munter läsning. Rapporternavisar all fanns det 7 892 arbetssökande. Det är 2 041 mer än förelt år sedan, och del är en ökning med 273 personer . Siffranför antalet tillgängliga platser går åt precis motsatt håll. Del fanns 2 174platser , vilket aren minskning med 508 arbetsplatser på ett åroch med 12 på en månad. Antalet sökande utan arbele, dvs. de som verkligen ärarbetslösa, var 3 264. Det är I 012 , och enökning med inle mindre än 343 . Delhär är sanneriigen dystra siffror. Ser man på antalet varsel som lagts utfinner man all del t. o. m. var inle mindre än 81 företagsom varslat om nedläggningar eller inskränkningar berörande 3 540 personer. Delär en ökning av antalet varslade personer med inte mindre än 94 på den senastemånaden. Inför denna myckel oroande utveckling vänder man sig lill regeringenför all få besked om vilka ålgärder ansvariga statsråd tänker vidta för atthävda sysselsättningen även i elt län som , oaktat att problemen därtidigare inle varit så stora. Tyvärrmåste jag emellertid konstalera att det är inte myckel konkret man kan utläsaav industriministerns svar. Hanhänvisar till de vanliga omständigheterna. Han säger nämligen all de problem vinu har med sysselsättningen i skall ses mol bakgrund av den utdragnainternationella lågkonjunkturen och del svaga konkurrensläge som skapat storaavsättningssvårigheter för den svenska industrin som helhet. Industriministernvet lika bra som Jag - förhoppningsvis bättre - att della bara aren del avsanningen. Somjag försökt framhålla i interpellationen är mycket av desvårigheter vi upplever på svensk arbetsmarknad ett direkt resultat avden borgeriiga regeringens politik, inle minst på det ekonomiska området. Detär uppenbart all den rekordhöga inflationen, momshöjningen och devalveringarnahar medfört att standarden och köpkraften i avsevärd grad har minskat för storalöntagargrupper. Det är hemmamarknaden och dess köpkraft som sviktar , herrindustriminister. Eftersom vår industri i lill alldeles övervägandedelen är hänvisad lill den svenska marknaden för all fl avsättning för sinaprodukter, flr detta förödande konsekvenser för sysselsättningen i länet. Detär till stor del därför som vi fltt denna plötsliga försämring på vårarbetsmarknad. Ielt läge då många människor inte får ihop till stort mer än matkassen för dagen- det bevisas ju bl. a. av nedgången inom detaljhandeln - går de exempelvisinle ul och köper en ny fåtölj eller någol liknande. Man låter sådana sakervänta, man sliter på de gamla möblerna i avvaktan på bättre tider och kanske iavvaktan på en bättre regering med en bälire ekonomisk politik. Iinterpellationen tog jag även upp bostadsbyggandet och visade på de problem somneddragningen på delta område har medfört för industrin i vårt län. Viharbyggnadsämnesinduslrin, vi har möbelindustrin, vi har industrin som sysslar medinredningssnickerier lill bosläder osv. Fick man ordentlig fart påbostadsbyggandet så skulle detta vara en betydande motor för ekonomin i densituation som vi nu befinner oss i. Bostadsbyggandet är dessutom en mycketimportsnål verksamhet som inle i någon nämnvärd utsträckning påverkar vårhandelsbalans, eftersom vi har del vi behöver för byggandet inom landet. Dessutombörjar del uppstå en besvärande bostadsbrist på många håll. Jag hörde på radioni dag att man hade ockuperat en bostadsförmedling här i och vägratatt lämna platsen förrän man fått löfte av de ansvariga politikerna om när mankan bli anvisad en bostad. Jag vill fråga industriministern: det ändå inlei den här situationen vettigt alt verkligen salsa på byggandet, som ärimportsnålt, som kan ge många människor arbete och som har despridningseffekter som jag här tidigare talat om? Industriministernerinrar i svaret om de ålgärder som regeringen föreslagit i budgetpropositionenför att stimulera såväl nyproduktion som ombyggnadsverksamhet. Han tror ocksåatt det program för energisparande som regeringen presenterat skall fåbetydelse för flera av de industrier som är inriktade på byggnadssektorn. Nuär det tyvärr inle många som tror alt de föreslagna åtgärderna får någonnämnvärd effekt. Åtgärderna föratt stimulera bostadsbyggandet har kritiseratsmycket skarpt som varande helt otillräckliga. Den kritiken har framförts såvälfrån företrädare för byggnadsindustrin som från . Detär uppenbart all del måste lill betydligt större krafttag för alt få fart påbostadsbyggandet än dem som regeringen nu har föreslagit. Dådet gäller energisparandet låter del väldigt imponerande med alla de miljardersom skall satsas på delta område, men de konkreta förslagen är mycketblygsamma. Några styrmedel för programmets genomförande föreslås inte, ochfinansieringen av alla miljardbeloppen är en helt öppen fråga. Här litar mantydligen helt på bankernas vilja och förmåga att ställa upp med lån för den härtänkta verksamheten. Beträffandefrågan att de mindre och medelstora förelagens roll och betydelse försysselsättningen, inle minst i vårt län, inle får glömmas bort i regeringensansträngningar all hålla storföretagen under armarna hänvisar industriministerntill de beslut som har tagit om stöd lill dessa företag. Del ärrikligt som industriministern säger att det har rått stor enighet om detta. Menjag vill fråga : Hjälper del särskilt myckel dessa förelag som harså stora svårigheter med att fl avsättning för vad de producerar, när denhemmamarknad till vilken de i huvudsak är hänvisade sviktar i den omfattningsom den nu gör? Denalltmer ökande ungdomsarbetslösheten är kanske det mesl oroande inslaget påarbetsmarknaden just . I har vi nu 1 084 arbetslösa ungdomarenligl länsarbetsnämndens senaste rapport. Del är en ökning med 124 bara underden senaste månaden. Det är ju bra att den särskilda nuäntligen kommer all tillsältas med uppgift att bekämpa ungdomsarbetslösheten.Det är ett krav som vårt parti reste för ganska länge sedan, då det stod klartvilka svårigheter ungdomen nu Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i har att komma ut påarbetsmarknaden. Slutligenen fråga som, om den löstes på ett vettigt sätt, skulle kunna fl enutomordentlig betydelse för sysselsättningen i vårt län och stor betydelse förhela vårt land då det gäller försörjningen med energi och mineraler, nämligenfrågan om Ranstadverkens framtid. Ett konkret projekt fanns inom räckhåll. Delskulle i initialskedet ha givit Jobb åt 400-600 personer, och med olikaspridningseffekter skulle ännu fler ha fltt sysselsättning. Tyvärr spelades denmöjligheten bort genom alt den borgeriiga majoriteten med i spetsen utnyttjade det kommunala vetot och sade nej lillmineralprojektet i . Därförär det nu med intresse och tillfredsslällelse som Jag noterar attindustriministern i budgetpropositionens bil. 17 skriver all han har föravsikt all lägga fram en särskild proposition om Ranstadverkens framtid. Den ärenligt förteckningen aviserad att läggas fram . Jag hoppas alt denkommer att innehålla positiva lösningar på en fråga som har diskuterats myckellänge -enligt min mening alltför . Del skall bli intressant att la del avhur industriministern kommer att lösa denna knepiga fråga. Jag väntar medspänning på den proposilionen. Jaglackar än en gång industriministern för svaret på min interpellation, även omjag naturiiglvis hade hoppals på mer konkreta svar på mina frågor. Del ärju intressant att höra att med förväntan ochspänning ser fram mol en av våra propositioner. Vi kan kanske därför vänta meddebatten om tills propositionen om ligger på bord. Somjag sade i mitt svar är det Ju obestridligen så att situationen i Skaraborgslän är bättre än på många andra håll i landet. Men jag kan också vitsorda alldet finns även där allvarliga problem som vi följer med skärpt uppmärksamhet. NärPaul karakteriserar mitt svar så att del innehöll föga av konkretaåtgärder bör väl erinra sig att alla de induslripolitiskasatsningar som denna regering hargjort ju också måste innefatta näringslivet iSkaraborgs län. De åtgärderna är verkningsfulla. De har varilframgångsrika, och vi tänker inle vila på hanen. Vi tänker rortsälta alt selill att de åtgärder som är erforderliga för att upprätthållaproduktionsförmågan i svenskt näringsliv också vidtas. Närdet sedan gäller den ekonomiska politiken är Jag något förbryllad av vad PaulJansson säger. Det är riktigt alt den ekonomiska politiken är av avgörandebetydelse. Men vilka alternativ företräder då ochsocialdemokratin? I kommentarerna till budgetpropositionen -det måste jag jusäga - har man måst söka efter reella alternativ från oppositionen. Men dekanske kommer innan motionstiden är ute. Vad här närmast tycksförorda är någon form av en expansivare ekonomi för alt öka efterfrågan påhemmamarknaden. ger infiationen en stor del av ansvaret för våraekonomiska problem. Del finns alltså en rad motsägelser i den framställning aven önskvärd politik som här har gett. Vadman måste inrikta sig på är att främja industrins investeringsvilja. Del är delsom är del avgörande , och del är också någol som slår direkl på slora delarav den byggnadsämnesindustri som här talar om. Det finns dessutomen rad åtgärder som regeringen har vidtagit, slopandet av investeringsavgiftenpå oprioriterade byggen, t. ex. Vi har höjt statsbidraget för kommunalaberedskapsarbeten från 33 lill också i . Vi har anslagit 60milj. för byggnadsarbeten inom skolväsendel, och det har kommit tre sloraskolprojekt i till del. Del finns alltså en hel rad konkretaåtgärder som har varit direkt inriktade på att främja avsättningen även inombyggnadsämnesindustrin. Dessutom bör budgetpropositionens förslag om nyaålgärder för alt stärka bostadsbyggandet ge betydande effekter liksom förslageni proposilionen om energisparandet. Närdet gäller energisparandel måste jag korrigera . Min erfarenhet äratt det är många som tror alt del är lönsamt alt spara på energi och alldet därför finns en väldig efterfrågan på insatser på detta område. Delvitsordas också av de investeringar som sker inom byggnadsämnes-industrin pådet här speciella området, framför allt den gren av industrin som sysslar medalt framställa isolermalerial. Det aren industri som upplever enhögkonjunktur. Det vittnar om alt man där har en betydande tro på effekten avde energisparande åtgärderna. Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i () kortgenmäle: Självfallet skall vi vänta med debatten om tills propositionenligger på bord, . Åsling. Men Jag ville ändå i den härdystra stämningen uttrycka något positivt, och del var därför jag passade påatt notera det som här har kommit fram från industriministerns sida på dennapunkt. Induslriminislerngör gällande att jag har fällt motsägande påståenden i denna debatt beträffandeden ekonomiska politiken och att del inte har redovisats någol allernaliv frånoppositionens sida. Som herr industriministern själv myckel riktigt antyder ärdet ju fortfarande kvar av motionstiden, så vi flr väl tillfälle attse var skillnaderna kommer att ligga i de förslag som oppositionen lägger framoch det som regeringen har presenterat. Jagtycker att jag inte riktigt känner igen industriministern när han nu diskuterarekonomiska frågor. som värderad ordförande i finansutskottettalade . Åsling med emfas och känsla om nödvändigheten av att satsa föralt få fart på ekonomin. Och man var ju med och skröt om alt den sistaHagauppgörelsen var det som verkligen betydde någonting och all också centernmed finansutskotlets ordförande i spetsen hade deltagit där. Vadjag pekat på är att del inte går att i längden på detla sätt holka urköpkraften för det slora flertalet av konsumenterna i landet. Det ärju dettasom sker genom momshöjning, inflationens inverkan och allt annat. 3 protokoll 1977/78:60-61 Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i ingen hemlighet - det serju industriministern - att försäljningen inom detaljhandeln går ned,och det är ell uttryck för alt det förts en ekonomisk politik som innebär attde som skall köpa de varor vi producerar särskilt för hemmamarknaden inte har rådpå grund av att inflation, kostnadsökningar och annat slagit på del sätt somhar skett. Jaghar aldrig påstått att vi i skulle vara undantagna från deålgärder som vidtas för att hävda sysselsättningen. Jag vill gärna säga alllänsarbetsnämnden gör allt vad den kan för att möta bekymren. I det avseendetär det inget fel. Huvudsaken är att regeringen ställer ekonomiska medel lillförfogande så att man kan klara den uppgiften. Menvad jag vill påpeka är alt del har hänt någol speciellt med sysselsättningen iSkaraborgs län . Vi upplever nu en situation som vialdrig tidigare känt lill. Del är nödvändigt att satsa,säger . Ja, men vi har enprioritering all göra inom den ekonomiska politiken. gäller det: Skall viframför allt inrikta oss på att främja industrins investeringar för att byggaupp den industriella apparaten och trygga sysselsättningen, eller skall viexpandera den privata och offentliga konsumtionen? Regeringenhar vall att prioritera insatserna för all trygga jobben i industrin ochnäringslivet. Man skulle kanske kunna satsa på båda sakerna, men vi är ganskabegränsade i vår ekonomiska handlingsfrihet genom del växande byiesbalansunderskoltet-och ansvaret fördel går långt tillbaka i liden,del är både ochjag medvetna om. När det sedan gäller finansutskottels öden ochäventyr vill jag erinra om alt vi i finansutskottet inovember-december 1975 var överens om ell stabiliseringspoliliskl program, somi hög grad skulle ha korrigerat de negativa effekterna av Hagauppgörelserna.När det stabiliseringspolitiska paketet skulle realiseras var dessvärre inte det dåvarande regeringspartiet intresserat längre. () kortgenmäle: Jag fick i min tidigare replik inle lid alt bemöta industriministernsresonemang om energisparandel. Jaghar inle påstått annat än alt del skulle löna sig att spara energi. Men vad jagtillät mig tvivla inför var att man i det program för energisparande som lagtsfram talar om väldigt många miljarder som skall satsas under elt antal år -medan vad som föreslås konkret i propositionen är väldigt litet. Sedan förväntarman sig all bankerna skall vara villiga och ha möjligheter alt ställa upp ochfinansiera den här satsningen. Men hur utvecklingen blir vet vi ju intenågonting om,och möjlighelerna att realisera de här planerna tvivlar mångamänniskor på. Vadsedan beträffar frågan om den ekonomiska politiken, där fortfarandeanser att jag lämnat motsiridande uppgifter, vill jag upprepa att vi har delförhållandet att köpkraften hos de många människorna har avsevärt Del är här inlefråga om att stimulera och späda på, men när inflationen under det gångna åretblev och man hade räknat med 5 eller 6, när momsen höjdes osv., dåflr vi dessa konsekvenser. Det har ju blivit en standardsänkning i landet sommåste innebära svårigheter att finna avsättning för de produkter som bl. a. vårhemmamarknadsindustri i skall försöka sälja. SVEN-GÖSTASIGNELL (s): har på ett mycket informativt sätt redogjort för vårt länsbesvärliga situation på arbetsmarknaden. Jag vill dock la mig friheten att ånyooch mera ingående la upp en aktuell fråga för vårt län, nämligen AB Eisersbeslut om nedläggning av Brasons byxfabrik i . Det är inte ulan att man med stor förvåning har tagit del av Eiserssnabba beslut om nedläggning av Skövdefabriken. Nedläggningen innebär ettmycket hårt slag i första hand för de nära 130 anställda vid fabriken, men ävenför en redan hårt drabbad region. Närdet gäller de anställda finns det många sömmerskor som under de senaste årenvaril anslällda vid tre fyra tekoföretag i som upphört. Jag tror inteall någon som inte själv har upplevt en induslrinedläggning kan sätta sig in ide problem som uppslår för enskilda människor när de måste leva under hotet omall mista sin anslällning och till råga på allt under en lid med en myckellabil arbetsmarknad. De anställda utsätts för en omänskligt hård själsligtortyr. Av den anledningen måste en nedläggning av en industri vara den absolutsista åtgärd som får vidtas, och den får vidtas först efter att allamöjligheter till fortsatt drift har prövats. Närdet gäller Brasons är Jag inte helt övertygad om att så har skett, och av denanledningen finns det säkert många starka skäl för att kritiskt granskanedläggningsbeslutet. Jag är i likhet med de anslällda övertygad om att manefter en dylik granskning kommer fram lill att beslutet om nedläggning börupphävas och att man skall låta fabriken i fl leva vidare och utvecklas. vid företaget har uttalat sig kritiskt mot moderbolaget och sagt attdet har försummat Brasons. Alla de anställda har ställt upp till hundra procenti produktionen och arbetat hårt för alt söka vända företagets negativa utveckling.Man har gått med på rationaliseringar, förändringar och personalminskningar.Men man har inte känt alt moderbolaget har gjort några störreansträngningar för att på motsvarande sätt försöka rädda fö re tagel. NärEiser övertog Brasons lovade man alt satsa på en produ ktion avdambyxor som skulle sys upp i och marknadsföras av moderbolaget. Mendenna satsning uteblev, och tillverkas nästan bara herrbyxor. Förelagelhävdar att man hade en för hög produktionstid per byxpar. Man ansåg att enproduktionslid var för hög - den borde vara föratt manskulle fl lönsamhet. De anställda ställde upp och gjorde allt som göras kundeför all pressa liden, och man lyckades komma ner i Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i närheten av den uppsattatiden. Men som sagt, de kommer enligl nu fattade beslut aldrig att fl upplevanågot av den satsning som de så helhjärtat ställt upp för. Det finns allanledning att förutsätta alt de anställda känner en obegränsad bitterhet motmoderbolagets ledning. Delfinns myckel att framhålla i kritiken mol det sätt som förelagel skötts på. Bl.a. är det häpnadsväckande alt platschefen endast har tillåtils arbeta påhalvtid - den tid när man i stället borde ha gjort de hårdasatsningarna för att få företaget på fötter. Likaförvånad blev man , när man fick ta del av meddelandet alt företagetunder gått med föriust på 10 miljoner. Hur kan man ha låtitdelta pågå utan att vidta några åtgärder tidigare? Som mycket egendomligtframstår också att förelagel så sent som log kontakt medlokalägaren, kommun, och begärde omändringar av lokalerna. kommunställde helhjärtat upp och satsade betydande belopp för förbättringar avlokalerna. Man satsade ca I milj. kr. på inre arbeten och . påtakarbeten, summa 1,3 milj. kr. Man ställer sig frågan: Visste inteföretagsledningen då hur illa ställt del var med ekonomin? Del verkar nästanotroligt alt de levt i okunnighet. Somdet mesl uppseendeväckande beskedel i samband med nedläggningen vill jag nogbeteckna Eisers lämnade upplysning alt den väl inarbetade ochpopulära Brasonbyxan i fortsättningen skall saluföras men alt tillverkningenskall ske på annan ort. OmBrasons i kan följande sammanfattning göras för alt bevisa att godaförutsättningar borde finnas för en fortsalt produktion: Företagetstillverkning är av mycket hög kvalitet. Man har en god och modern maskinpark.Vid fabriken finns yrkesskickliga sömmerskor och en bra arbetsledning. Jag vill nu tillindustriministern ställa följande frågor: Kandet verkligen vara samhällsekonomiskt försvarbart alt låta Eiser lägga nedBrasons fabrik i och på så sätt göra nära 130 personer arbetslösa? Bordeman inle i stället, i med brisl på arbetstillfällen, göra allt som göraskan för au låla de statligt ägda företagen få fortsätta? Visseriigen har dettalats om några miljoner i åriiga föriusler, men vi vet också all om vi ställerde ca 130 personerna utan arbete, så kommer delta all innebära åtskilligamiljoner för samhället att betala ul i arbetslöshetsunderstöd eller förarbetsmarknadsutbildning. Kan vi räkna med aktiva insalser från industriministernför all låta Brasons fl fortsätta i ? Jag vill i anslutning lill den här debatten om sysselsätlningssitualioneni framföra några synpunkter på de ålgärder som kan varaangelägna alt vidta. Vikan allra först konstatera att situationen inger oro, även om vi inte hardrabbats av de speciella strukturproblem inom näringslivet som skapat akuta ochmycket besvärliga problem på andra håll i landet. Vi har emellerlid känning avsvårigheterna inom tekobranschen, tidigare framför allt i Falköpingsområdei och nusenast i i och med nedläggningen av företagel Brason, som Sven-GöstaSignell ingående redogjort för. Svårigheterna inom möbelindustrin kan väl inlebetraktas som ett strukturproblem, men det gäller alt noggrant bevakautvecklingen. Ett problem, som är särskilt oroande, är den snabbt växandeungdomsarbetslösheten. Frånfolkpartiets sida har vi engagerat oss starkt i näringslivs- ocharbetsmarknadsfrågorna. Vi känner oro för utvecklingen under den närmaste tidenmen är långt ifrån helt pessimistiska. Det som dominerar problembilden ärsåledes den allmänna konjunkturnedgången. Del som är bra för ärdärför det som är bra för hela landet, dvs. en politik som syftar till allåterställa den ekonomiska balansen, att få i gång exportindustrin - motorn idet svenska näringslivet och fömtsättningen för balans inom utrikeshandeln -,att upprätthålla sysselsättningen och därmed köpkraften så långt det är möjligtoch all kraftigt satsa på teknologisk förnyelse genom forsknings- ochutvecklingsarbete. Vad ungdomsarbetslösheten beträffar är del angelägel attskolans utformning och utbildningens dimensionering bälire anpassas till såvälsamhällets behov som det aktuella arbetsmarknadslägel och ungdomarnasönskemål. Jaghar inle möjlighet alt nu gå närmare in på de speciella Skaraborgsproblemen -de medger inte det. Jag flr därför nöja mig med all peka på någrafå. Delär vikligl alt tidigare fattade beslut om förläggning av militära skolor lillSkövde verkligen fullföljs och att högskolan i vårt län kommer i gång påallvar. Inklämda som vi är mellan etablerade och expanderande högskolor iKaristad, , , och är det livsviktigt att den fåren bra start. Försöksverksamheten med yrkesleknisk högskoleutbildning börkompletteras med en livsmedelsteknisk linje. Denna skulle också kunna geförutsättningar för och impulser till en utveckling av livsmedelsindustrin. Delär nu något som skulle passa delta jordbrukslän alldeles utmärkt. Råvarorna harvi, och vi skulle kunna förädla produkterna mera och längre. här perspektivet är det av intresse att notera utbildningsministernsförslag om s. k. kontaktforskning vid de mindre och medelstora företagen. Intemindre än 3 milj. kr.