prot · G109147 · 1977-12-31 00:00:00 — befinnersig och underlätta arrangemang för avstigande vore att förse ifrågavarande lågmed en enkel och överskådlig skyltning. Sådan skyltning kan t. ex. vara enöversiktstablå, lik den spårvägar har i tunneltågen, där stationernaär angivna utefter en rät linje. Detaren anspråkslös begäran jag här framför, men den är av stor betydelse.Särskilt för gamla och handikappade resenärer skulle en sådan åtgärd vara tillstor hjälp. Vi försökeratt på alla områden i vårt samhälle underlätta för dessamänniskor. Jag hänvisar till vad utskottet anför, att den kollekliva irafikenbör göras mera attraktiv och bättre anpassad till trafikanternas önskemål.Trots den målsättningen har ulskollel lämnat min motion utan åtgärd, vilket jagtycker är förvånansvärt. Mot ett enigt utskott harjag inget yrkande, men jag länker återkomma ien annat sammanhang i denna fråga. Mitt anförande kommer i huvudsak att ägnas åt synpunkter pä en kommandetrafikpolitisk proposition. En sådan kommer att spänna över ett brett fält omalla liggande ulredningar skall betas av. Del är inte möjligl all nu anläggasynpunkter på alla utredningarna. Jag kommer alt koncentrera mig på vad jagvill kalla tätortstrafiken. Förstemellertid något om utskottets behandling av några motioner jag har väckt. Jagbörjar med moiionen 1977/78:1598, som handlar om regional trafikplanering.Denna motion har, något förvånande, hänskjutitS till behandlingen avpropositionen 1977/78:92 om åtgärder för att förbättra lokal och regionalkollektiv persontrafik. Min moiion har dock anknytning till bådapropositionerna. Nufinner jag ändå en skrivning i utskoltsbetänkandel nr 18, som vi nu behandlar,som nära anknyter till min motion, nämligen den mening på s. 22 i belänkandetsom lyder: "I anslutning härtill må även framhållits alt utskottet ser detsom synneriigen viktigt atl planerings- och verkställigheisansvaretsamordnas." Detta kan inte betyda annat än atl den regionalatrafikplanering som kommer att bedrivas, i vart fall i regioner med regionalakollekiivtra-fikföretag, kommer att knytas till de huvudmän som slår för dennakollektivtrafik. Jagär självfallet inte främmande för att det behövs en regional trafikplanering,både vad gäller persontrafik och vad gäller gods. Däremot är jag motståndarelill alt en samordnande regional trafikplanering utvecklas hoslänsstyrelserna. Det finns flera anledningar till detta. En är tesen atl densom har det politiska och ekonomiska ansvaret för planeringens genomförandeockså skall ha planeringsinstrumenten och beslutanderätten. Det är just dettaulskollel nu enhälligt sagt. gläder mig, och jag ser det som en framgång.Underligt nog kan man ibland få höra motsatsen. Propositionen t. ex. var någoloklar på denna punkt, men jag tolkar ulskoilets enhälliga uttalande som eltklarläggande av var planeringsansvaret i princip skall läggas. En annan anledning tillmin ståndpunkt är frågan om hur ansvar och befogenhetpå sikt rent principiellt skall fördelas mellan länsstyrelse och landsting -eller andra kommunala organ pä regionnivå. Enligt länsdemokratins principerskall länsstyrelserna inte ha något principiellt regionalt planeringsansvar.Länsstyrelserna skall vara elt myndighetsutövande organ under regeringen.Länsstyrelserna behövs alltså för rättsvårdande uppgifter, för att övervaka denlagenliga behandlingen av planer i kommuner och landsting samt för att övervakaatt riksintressena beaktas i planering m. m., oberoende av på vilken nivåplaneringen utförs. Planeringensom sådan skall däremot så långt möjligt knytas till en i den representativademokratin vilande självstyrelse även på länsnivån. Det som gäller omkommunal planering med krav på insyn, inflytande, kontroll och ansvar bör ocksågälla för regional verksamhel och planering. Sånågra ord om min motion 1977/78:774om möjligheter för kommunerna att i tätortergenom färdavgifter begränsa privatbilismen. Min motion avsiyrks med hänvisningtill den prövning som skall ske med anledning av den trafikpolitiskautredningens förslag (SOU 1973:32 Vägtrafiken - koslnader och avgifter). Jaghar med tillfredsställelse noterat att man i nämnda utredning tagit upp frågorom särskilda avgiftssystem för trafikstyrning i tätorter. Tillfredsställelsenblir ännu slörre när jag förstått atl utredarna ser posilivi pä syslem medfärdavgifter. Man skriver t. ex. alt "syslem av denna typ har storapotentiella möjligheler atl vara bra instrument för styrning avbiltrafiken". Man konstaterar alt tullplatser inte är elt absolut krav iell syslem, där infart i ell område avgiftsbeläggs. Möjligheler till tidigareköp av kuponger osv. kan innebära alt det endasl är kontrollen som behöver skevid infarten. Utredningen konstaterar atl för del torde avgiftssystem avberörd typ endast kunna bli akluella i de större tätorterna. Vad beträffarStockholmsregionen pågår nu etl utredningsarbete inom ochlandsting föratt undersöka förutsättningarna tullsystem,och en förstaetapp i detta arbete avses komma att redovisas . Förmin del vill jag framhålla vikten av alt regeringen inte fördröjer enlagstiftning som gör det möjligl att införa färdavgifter. Del vore olyckligt omman skulle invänta slutliga ställningstaganden hos kommunerna, innan arbete mederforderlig lagstiftning kommer i gång. Arbelel bör ske parallellt. Hinder pådetta område måste kunna undanröjas. Besluten om praktiska försök åvilar jusedan kommunerna. Jag kan verkligen inte förstå varför det bara skall varatillätet att ta ut avgifter vid parkering, dvs. när bilarna står stilla. Dä görde ju den minsta skadan. Principiellt sett handlar det ju om avgift som avgift. Avgiftsfrågorhar tidigare i denna debatt varit uppe till livlig diskussion, nämligen isamband med lullvägar, dvs. ett avgiftssystem för atl finansiera vägar, broarosv. Jag finner del angeläget att understryka skillnaderna mellan sådanaavgifter och avgifter som används i tätorterna i traflkstyrande syfte. Det äralltså här fråga om tvä hell olika utgångspunkter. Jag har inte ställt migbakom förslag om avgifter för finansiering av vägar. Så lill frågorna omlälorlsirafiken i övrigl. Jag har redan behandlat en viktig Trafikpolitiken,m. Nr 147 del i ett paket för en bättre tätortstrafik, nämligen frågan omfardavgifts- Fredaeen den systemsom styrmedel. Men sådana system kan som sagt bara bli akluella i 19 mai 1978 slörretätorter. En rad andra förslag bör därför övervägas för all fi en bällre tingensordning när det gäller trafiken i tätorterna. Trafiknolitiken har allmänt en känsla av alt man lidigare i viktiga Irafikpoliliska beslut ' inte tillräckligt tagit hänsyn lill skillnaderna mellan tätortstrafikoch lands- Landsbygdenstrafikproblem måste ofta lösas på andra sätt än tätorternas, både när detgäller systemens uppbyggnad och när det gäller Destörre tätorterna är inte byggda för den irafikbelasining som tynger dem,trots att man på många håll rev och byggde omstadsdelar för alt i efterhand försöka anpassa bebyggelsen efter trafikens,särskill privatbilismens, nya krav. Privatbilarna utgör den ulan jämförelsestörsta belastningen när det gäller såväl ulrymmesbehov som luftföroreningar,buller och olycksrisker. Många av dessa negativa effekter har blivit såallvarliga att det bör vara självklart atl man genomgående prioriterar denkollektiva irafiken i tätorterna liksom atl man styr över en del av resorna medbil till kollekliva färdmedel, gång eller cykel. Problemenför förorterna och de mindre tätorterna ligger ofta i att man i den nyarebebyggelsen, trots att möjligheter funnits, inte samplanerat trafiklösningaroch bebyggelse i tillräcklig grad. De nya bostadsområden som växer upp äroftast mycket dåligt planerade för kollektiv trafik. Den planeras in iefterhand och blir då dyrbar och dålig för de boende, och den får därför frånstarten etl dåligt trafikunderlag. Många boende väljer bil för alla sinaIransporler redan från början, medan andra, som har bil men hellre åkerkollektivt, efter hand tröttnar på den dåliga servicen och övergår till bil.Dessutom är många bostadsområden - ja, hela kommuner ibland-arbetsplatsfatliga. Närhet mellan olika funktioner, även service, är ju enförutsättning för all man skall kunna minska behovet av trafik över huvudtaget. Planeringsfrågornaliggeri huvudsak hos kommunerna. Staten kan dock på olika säll stimuleraplaneringen ät de håll man finner lämpligt. Detär nu hög tid all tätortstrafikens speciella problem och förutsättningarsärskill uppmärksammas. En läng rad styrmedel måste tillföras för attbiltrafiken skall kunna begränsas, t. ex. genom atl föra över resor lillkollektivtrafiken, öka andelen cyklande och omfördela biltrafiken i vissa fall.Jag skall inte gå in på alla de förbättringar som bör införas. Lål migkonstatera att stora förbättringar kan ske genom insalser för förändradorganisation, friare ansvar för statsbidragens användning, lagstiftning ochändrade skalle-och avdragsregler, dvs. det är inte bara fråga om nya friskapengar, även om de också vore mer än välkomna. Överhuvud laget börkolleklivtrafikuiredning-ens, KOLT:s, förslag noga beaktas i den kommandetrafikpolitiska propositionen. Jag har funnit del angeläget atl undersiryka tätortstrafikens belydelse och särart. Jag har ingel annal yrkande än bifall till utskottets 22 hemställan på samtliga punkter. Belräffandemoiionen 1977/78:1248 om statsbidrag till fast anläggning för Nr 147elektrisk bussdrift kommer strax atl redovisa motionärernas Fredaeen den synpunkter. Jag har därför inte i milt anförande behandlat denmotionen. (): Trafikpolitiken, m. m. Jag vill något kommentera motionen 1248, som är undertecknad av migoch fem andra centerpartister och där det hemställs atl hosregeringen begär utredning angående möjlighelerna att utvidgasiatsbidragsbesiämmelserna lill att även omfatta sådan fast anläggning somerfordras för elektrisk bussdrifl. Anledningentill att jag bedömer frågan om statsbidrag till elbussdrift, i första handträdbussdrift, så viktig är all flera kommuner redan har påbörjat en förnyelseav den stora busspark som anskaffades vid högerlrafikomlägg-ningen. om elbussar i medelstora nordiska siäder nämner man alt elt15-tal svenska siäder kan bli aktuella för olika former av elbussdrift. Även omdet inte är realistiskt alt anta atl samlliga dessa städer inför elbussdriftbör man i alla fall kunna räkna med att ett tiotal siäder gör det. Enförutsättning föratt kommunerna i nu rådande ekonomiska läge skall klara debelydande investeringar som erfordras i initialskedet är att de får statsbidragför investeringarna i kraftförsörjningen. Omstatsbidrag erhålls av kostnaderna för kraftförsönningen, dvs. sammaprocentsats som KOLT föreslär för motsvarande anläggning avsedd förspårvägstrafik, blir trådbussens konkurrenssituation helt annorlunda iförhållande till dieselbussen. De årliga driftskostnaderna blir då ungelariigenlika stora som dieselbussens. Statsmakterna kan alltså genom subventionerdirekt bidra lill skapandet av en bällre miljö i våra större läiorter, där vivet alt både buller och luftföroreningar ofta är hälsovådliga. Jag kan ocksånämna all i , och far trafikföretag statsbidrag tillträdbussar. Ävenden statliga föreslår enligt uppgift all statsmakternaskall stimulera tillkomst av trädbussyslem i de större tätorterna. Man föreslårvidare en ökad satsning på kollektivtrafiken för att lösa de större tätorternastrafik- och miljöproblem. En större andel kollektivtrafik och en mindre andelprivat biltrafik innebär atl bussarnas miljöpåverkan ökar. vet viatl dieselbussarna pä vissa gatuavsnitt förorsakar betydande olägenheter. Enövergång till eldrift minskar de omgivningshygieniska ölägenheterna avaccelererande bussar med höga ljudnivåer. Elbussen kan utvecklas lill atlmotsvara framtida krav på avgas- och bullerfrihet, vilket dieselbussensvårligen kan göra. 1sammanhanget vill jag nämna atl även IVA, ingenjörsvetenskapsakade mien, uttalat sig positivt om elbussar. Man har kommit fram till atl trådbussen är den enda realistiska formen av elbussdrift under det närmaste decenniet. Svensk teknik och svenska företag ligger relativt långt framme vad gäller tillverkning av trådbussar. Enligt IVA skulle en tillverkning av trådbussar kunna påbörjas nästan - under förutsättning att statsmakterna är beredda all svara för de merinvesteringar som erfordras i 23 Trafikpolitiken,m. Förragången jag motionerade om statsbidrag lill trådbussar behandlades moiionenpositivt av trafikutskottet, och studerar man utskottets behandling av motionenden här gången finner man att ulskollel nu är än mer positivt. Utskottetullalar att det "finner lösningen av de med siatsbidragsgivningen lillkollektivtrafiken förenade frågorna synnerligen angelägen". Omord och ordens valör över huvud taget betyder något, måsle man vara nöjd medden inslällning lill den här frågan som dessa ord avspeglar. Och alt dellapositiva bemötande också förpliktar lill handling behöver man inie tveka om. känner jag mig alltså fullt lill freds - åtminstone t. v. - medbehandlingen av min motion. För mig betyder innehållet mer än formen, saken merän den verbala infattningen och andan mer än bokstaven. Uiöverdetta har en väsentlig sak inträffat, som övertygar mig om att frågan ligger igoda händer. Detsom till yttermera visso understryker alt den här bedömningen är riktig är denuppfattning i frågan som kommunikationsministern gett uttryckåt, . Utöver den positiva behandling som motionen har rönt ochutöver kommunikationsministerns ullalade intresse fören utveckling avirådbussverksamheten i har någol inträffat som kanske föregriper denbehandling motionen fåu. Jag tänker på kommunikationsministerns svar på enfråga som jag ställde . Min fråga gällde huruvida bl.a. kommun också skulle kunna komma i åtnjutande av statsbidrag, omkommunen tog initiativ till försöksverksamhet med några Irädbusslinjer. Svaretpå frågan var entydigt positivt. Det betyder atl initiativet ligger hoskommunerna, och det förhållandet innebär ju ingen begränsning, eftersom det ärfrån dem som initiativen måste komma. kommunernas posiliva intresse kommeringen trådbussverksamhet till slånd. Denulredning som jag efterlyste i min motion och som tas upp isocialdemokraternas reservalion 8 hade väl i bästa fall mynnat ul i enförsöksverksamhet med statsbidrag, och det är en befogad gissning atlkommunerna skulle ha sökt sig fram med några linjer försl, för att känna sigför och samla erfarenhet och sedan kunna fortsätta. Därför, herr talman, yrkarjag bifall till ulskottels hemställan. Kommunikationernas avgörande betydelse för en landsändas ulveckling harofta framhållits, sä också i den nu pågående trafikpolitiska debatten här iriksdagen. Föross i län är nyssnämnda faktum uppenbart. Hos oss har hälften av vårajärnvägar, eller järnväg, lagls ner, och befolkningen är oförändratdensamma sedan 100 är, medan den i landet i dess helhet under samma lidfördubblats. Atl vår landsända ej kunnai följa med i ulvecklingen har ulantvivel en av sina främsta orsaker i länets underförsörjning påkommunikationsområdet. Här må som exempel endast nämnas alt länet saknargenomgående järnvägsförbindelse i nord-sydlig riktning, vilket både försvårarkontakten mellan länels norra och södra delar och förlänger restiden exempelvismellan residensstaden och på grund av omvägen via . Isex olika molioner av represenlanier för vårt län har givits uttryck för denoro som länsborna hyser för ytterligare försämringar pä kommunikationsområdet.Under hänvisning till den trafikpolitiska utredningen föreslår irafikulskotletnu atl lämnar samlliga dessa motioner ulan åtgärd. Detär trots detta min förhoppning atl motionerna fyllt en uppgift genom all erinratrafikulskotlel, som f ö. i Ijol gjorde ett mycket uppskattat besök i vårt län,och övriga ledamöter om länets mycket allvarligakommunikationsproblem. Sånågra ord om flyget. uttalar sin tillfredsställelse med att enav regeringen aviserad utredning om nygplalssystemets roll i en samordnadtrafikpolitik nu kommer till stånd och förutsätter att utredningsarbetetbedrivs med skyndsamhet. För min del ansluler jag mig hell till utskottetsuppfattning. Jag vill emellertid erinra om all det kan finnas flygplalsärendensom är av så brådskande natur alt de måste lösas , utan all avvaktadenna ulredning. Som exempel vill jag nämna , som är statligoch som har klassificerats som primärflygplals. Genomriksdagens olyckliga beslut om nedläggning av flygflottiljupphör den militära flygtjänsten vid den 1 oktober 1979.Flygplatsen skall emellertid - vilket helt naturiigt förutsatts i allasammanhang - bibehållas för civilt flyg. För atl traflken skall kunna forlsätlaulan avbrott efter nämnda datum fordras emellertid vissa åtgärder, somlänsstyrelsen närmare utvecklat i skrivelse till regeringen i dagarna.Länsstyrelsen framhåller där alt länels kommunikaloriskt sett perifera belägenhetlångt ifrån stambanan och därigenom ogynnsamma järnvägsförbindelser, vilketmedför en allmänt regionalpolitisk försvagning, obestridligen måste vara ettstarkt skäl för ett ställningstagande i särskild ordning tillnödvändiga åtgärder förden fortsatta verk.samheten vid . Jag instämmer helt i vad här anfört och uttalar lill slulden förhoppningen atl kommunikationsministern vid behandling av länsstyrelsensframställning ville beakta läns speciellt svåra situation påkommunikationsområdet. Trafikpolitiken, m. m. Jag skall be attfå göra några kommentarer till min motion 399 och lill utskottets behandling avden. Imin motion harjag pekat på alt för en utveckling i krävs detåtgärder inom många olika områden. Det krävs att man följer riksdagensuttalande om att regionalpolitiska hänsyn skall påverka de beslut som fallas avdeparlemenlel, myndigheter och förvaltningar. Deregionalpolitiska hänsynen bör också i högre grad påverka den taxepolitik somSJ och flygbolagen använder sig av. När biljettpriserna höjs. Trafikpolitiken,m. skerdel i regel i procent av gällande biljettpris, vilket gör att höjningen blirstörst på de längsta avstånden, där resan redan är dyr. För flygbolagenstaxesättning gäller dessutom alt den procentuella höjningen ofta görs högre päden längre sträckan än på den kortare. Om vi verkligen skall lyckas åstadkommaett rundare måste taxesättningen ändras. Utskottetsäger på s. 16 i sitt belänkande att järnvägen också måste"spela en betydande roll för gods- och persontransporter. Även miljöhänsynoch trafiksäkerhetsskäl liksom önskvärdheten av en mera energisnål trafikgördel nödvändigt att den rälsbundna trafiken stimuleras. Taxepolitiken måstebedrivas med tanke härpå och SJ måste vidare över huvud taget försöka göra sindel av den kollektiva trafiken mera attraktiv och bättre anpassad tilltrafikanternas önskemål." Medhänsyn till del posiliva ullalandet av ulskottet accepterar jag, i enlighet meddet arbetssätt vi har här i , att avvakta den irafikpoliliskaproposition som skall läggas fram . Minförsta yrkande däremot, om en plan för ombyggnad av -det gällerbanans sträckning -avvisar ulskollel med hänvisning lill denplaneringsverksamhet som pågår inom SJ. Mådet, herr talman, förlåtas en norrbottning att vara skeptisk till en del av denplaneringsverksamheten. Eftersom det frän flera synpunkter är oerhört viktigtatl en upprustning snabbt kommer till slånd av den södra delen av ,och eftersom utskottet har avstyrkt min motion, kommer jag atl stödja densocialdemokratiska reservationen 7. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till Lo) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 1 av SvenMellqvist m. fl. samt 3:o) motionen nr 1607 av m. fl., ochförklarades den förstnämnda proposilionen vara med övervägande ja besvarad. DåBertil begärde votering upptogs för bestämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka denunder 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Ienlighet härmed blev följande voteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller trafikuiskoitets hemslällan i belänkandel nr 18 mom. 1 röslar ja, den det ej vill röstarnej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 1 av Vidomröstning genom uppresning förklarades fiertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. ning verkslälldesvotering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav Nr 147 följande resultat: den Trajikpolitiken, m. m. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemslällan, dels reservationen nr 2 avSven m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller hemslällan i betänkandet nr 18 mom. 2 a röslar ja, den det ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då SvenMellqvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Mom.2 b och 3-5 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avSven m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller trafikutskottets hemslällan i belänkandel nr 18 mom. 6 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä SvenMellqvist begärde rösträk- Trafikpolitiken, m. m. ning verkställdes voteringmed omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 4 avSven m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandet nr 18 mom. 11 röslar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 4 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då SvenMellqvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 5 avSven m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller trafikutskotlets hemslällan i betänkandet nr 18 mom. 13 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 5 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades fiertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. ning verkställdesvotering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav Nr147 'ä ~ '5 Trafikpolitiken, m. m. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering, dels ulskoilets hemställan med godkännande av den i reservationennr 6 av m. fl. anförda motiveringen,och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller trafikulskottets hemslällan i betänkandet nr 18mom. 15 med godkännande av ulskottels motivering röslar ja, den del ej villröslar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med godkännande av den i reservalionen nr 6 avSven m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då SvenMellqvist begärde rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemslällan, dels reservationen nr 7 avSven m.