prot · G109145 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:145 §1 Justerades protokollet för den 9 innevarande månad. §2 Om åtgärder för att hindra att intagna i kriminalvårdsanstalter bedrivernarkotikahandel Om åtgärder för att hindra att intagna ikriminalvårdsanstalter bedriver narkotikahandel Justitieministern erhöll ordet för alti ett sammanhang besvara dels {m), dels () den28 april anmälda frågor, 1977/78:440 resp. 442, och anförde: har frågat mig hur det är möjligt alten intagen vidkriminalvårdsanstallen haft möjlighet att utöva affärsverksamhet i storskala med narkotika och vilka åtgärder jag avser atl vidta för alt hindra atlintagna bedriver narkotikahandel i och utanför anstalter. har frågat mig vad regeringen ämnar göra för att de redan gripna ochde som kommer att gripas förhindras att fortsätta sin synneriigen förödandeverksamhet med narkotikahandel. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Jagvill först erinra om atl polisutredningen fortfarande pågår beträffande denintagne som syftar på. Den intagne är , mot sitt bestridande avbrott, häktad som misstänkt för grovt narkotikabrott. Enligtkriminalvårdsstyrelsen har framkommit sådana omständigheter alt anstalts-ledningeni samråd med har vidtagit ålgärder i syfte altförbättra kontrollen av sådana kontakter med omväriden som kan underiätia enbrottslig verksamhet från intagnas sida. Sålunda har möjligheterna för deintagna på den ifrågavarande anstalten att telefonera starkt inskränkts. Närdel härefter gäller frågan hur man mera allmänt skall hindra att intagna underverkställigheten ägnar sig ål narkotikabrottslighet, vill jag vidare erinra omde åtgärder som har vidtagit eller kommer att vidta ochsom har anmälts i propositionen 1977/78:105. Vid differentieringen av deintagna ämnar styrelsen i högre grad än lidigare beakta den intagnesförhållande till narkotika. De etablerade storiangarna kan komma atl placeras pånågon av de fyra säkerhetsavdelningarna eller på västra flygeln påkriminalvårdsanstalten . Grava missbrukare skall vid upprepadnarkotikapåverkan samt vid misstanke om narkotikalangning kunna skiljas frånövriga intagna och placeras på anstalt eller avdelning med större slutenhet. 1en departementspromemoria från slulet av 1977 om permissioner inomkriminalvården har föreslagits ett tillägg till permissionsbestämmelserna sombegränsar möjligheterna till permission vid risk för fortsalt brottslig verk- Om åtgärder för att hindra att intagna ikriminalvårdsanstalter bedriver narkotikahandel Bestämmelsen tarfrämst sikte på den lilla grupp intagna som regelmässigt utnyttjar permissionerför ny brottslighet. Proposition i ämnet beräknas bli förelagd ihöst. Jaghar lidigare här uttalat att jag ser utomordentligt allvarligt pånarkotikasitualionen inte minst på kriminalvårdens anstalter. Jag kommer att äveni fortsättningen uppmärksamt följa utvecklingen. Mot bakgrund av de ålgärdersom redan har vidtagits eller som, enligt det föregående, planeras anser jagatt ylleriigare initiativ f n. inte är påkallade från min sida. GÖTHEKNUTSON (m): Jag tackarjustitieministern för svaret på min fråga. Vissaåtgärder har vidtagits, som framgår av svaret. Äntligen, konstaterar jag,har man nu på allvar tagit itu med detta som pågått och varit uppenbart sålänge. Närnyheten kom ulanen intern vid en kriminalvårdsanstalt var delaktig i denomfattande brottsliga verksamhet som polisen just avslöjat, väckte dettasjälvfallet stor förvåning hos allmänheten. Ännu större blev förvåningen ochreaktionen när det framkom atl det var en person som tidigare gjort sig skyldigtill narkolikabroltslighet av så grovt och omfattande slag att han, enligtuppgift, fått ett åttaårigt fängelsestraff Manfrågar sig naturligtvis hur det är möjligt alt en sådan intern, en s. k. kung idenna hemska brottsbransch, kan få tillfälle alt fortsätta sin brottsligaverksamhet inne på anstalten. Det är givet att de flesta människor i vårt landfinner detta upprörande. Det är stötande fördel allmänna rättsmedvetandet, ochman undrar om kriminalvården helt enkelt är slapp och nonchalant och inte ensövervakar de verkligt farliga brollslingarna. Detfinns skäl för allmänheten och för envar av oss att undra över detta, inteminst mot bakgrund av vad man så ofta får rapporter om. 1 december 1976inträffade det att en av landets, åtminstone då, absolut störstanarkotikaförbrytare rymde under en permission och han återfanns på en lyxkrog iStockholm. har det gång på gång framkommit skrämmande interiörer frånvåra anstalter när det gäller just narkotikan. Jaghar tidigare vid olika tillfällen här i kammaren ställt frågor tilljustitieminister på detta område och då bl. a. fått bekräftat attnarkotikahanteringen på anstalterna är myckel omfattande. Det framgår också bl.a. av den s. k. ledningsgruppens rapport att på en av kriminalvårdsanstalternaupp till av de intagna nyttjar narkotika. Manfrågar sig mot den bakgrunden om de blygsamma försöken med narkotikafriaavdelningar på vissa anstalter är det enda som verkningsfullt görs för attstävja detta missbruk. Och jag upprepar nu den frågan till justitieministern:Har man som gått verkningsfulll försökt stävja eller ännu hellrestoppa försäljningen av narkotika på anstalterna? Om så är fallet, hur har dåen narkolikaförbrylare av värsta slag kunnat forlsäila att bedriva sinverksamhet? Enligtdet svar jag fåll vidtas vissa åtgärder i det här av.seendel, och del ärnaluriigtvis ytterst tacknämligt. Här rörde del sig om en person som inie bara var delaktig i en sådan härverksamhet utan också en av huvudmännen i en liga som har omsatt ca 25 milj.kr. på sin affiirsverksamhet. Jag skulle i del här sammanhanget vilja bejuslilieministern all någol utveckla frågan om differentieringen av klienteletför atl förbättra övervakningen. FILIPJOHANSSON (c): Även jag tackar för det svar jag erhållit, och jag är glad över att deti alla fall vidtas vissa åtgärder i skärpande syfte. Tyvärr har vi på det härområdet haft en utveckling mot en ökad slapphet när det gällerpersoner som omhändertagits på grund av brott av della slag, och jag behöversåledes inte närmare gå in på orsaken till atl jag ställt min fråga. Molbakgrund av vad som redovisats, när det gäller de ertappanden som gjorts liksomatt det redovisats alt vissa personer fortsätter sin verksamhet även sedan deblivit intagna, har otaliga människor i vårt land all anledning atl fråga sighur sådant över huvud taget kan fö inträffa. Det är här fråga om brottslingarsom är väl medvetna om konsekvenserna av sin verksamhet och av sina handlingar.De använder sig av all den intelligens de är i besittning av som smartaaffärsmän för alt för egen utföra handlingar som orsakar skador framförallt bland tusentals och åter tusentals ungdomar. Dessa brottslingarsverksamhet medför undergång för hela familjer och innebär en utveckling som äralldeles ofaubar. Det kan inte vara rimligt atl vi med de, som jag vill kalladem, ringa straffsatser som enligt gällande lag kan tillmätas för sådana härbrott inte ens kan garantera elt absolut effektivt omhändertagande under dentid som dessa straff verkar. Härhar det i större utsträckning varit_fråga_om en rättssäkerhet för deomhändertagna än för de oskyldiga människorna. Del gäller framför alltmänniskorna i sådana här tälortssamhällen, där de svagaste, ungdomarna, ännuinte fått den mognad som krävs för atl motstå frestelser av detta slag. Dessamänniskor utsätts för alldeles enorma skador. Del kan inte vara rimligt atl vigodtar ett sådant sätt alt omhänderta människorna. Jagkan inte bedöma om de förslag som övervägs kommer att lösa problemen, menjag hoppas atl regeringen ser lill att vi får lagar och bestämmelser, somverkligen garanterar människor som går fria den trygghet som de har rättighettill. Med de lagar och bestämmelser som gäller nu finns inie den Irygghelen molsådana här brottslingar. Om åtgärder för att hindra att intagna ikriminalvårdsanstalter bedriver narkotikahandel Det är klart att det nuvarande läget inte är bra, och det är ocksåklart att det finns brister både i lagstiftningen, särskilt när det gällerpermissionsbestämmelserna, och beträffande anordnandet av verksamheten inomkriminalvårdens anstalter. Del är ytterst beklagligt all det som här harinträffat kunnat hända. Menbeträffande lagsliftningsdelen pågår, somjag nämnde i mitt svar, en bearbetningav ett förslag som går ul på en skärpning och som väntas bli förelagt . Förutom vad som nämns iden proposition som sannolikt kommer atl Om åtgärder för att hindra att intagna ikriminal-vårdsanstalter bedriver narkotikahandel behandlas av påtisdag, har det redan vidtagits åtskilliga åtgärder inom kriminalvården för atlsöka råda bot på missförhållanden. Manhar redan börjat genomföra en ökad differentiering genom att försöksvis anordnas. k. knarkfria anstalter. Vidare har man försökt minska möjlighelerna fördeintagna till yttre kontakter. Man dubblerade devisilalionspatruller som finns på anstalterna. Man försöker också inom ramenför gällande bestämmelser vidta ylleriigare ålgärder. Framför allt siktar man dåpå att få till stånd en differentiering, så att man kan hålla dem som verkligenmisslänks för sådana här saker avskilda, för atl därmed begränsa derasmöjligheter till kontakt med omväriden. Detkan tilläggas alt vi också gjort kraftiga satsningar på polissidan för altmotverka narkotikabrottsligheten, bl. a. insmuggling på anstalter. Jag villförsäkra alt är väl medveten om dessa problem ocharbelar helt i den riktning som motsvarar både frågeslällarens och mina egnaönskemål. GÖTHEKNUTSON (m): Det härar inte bra, säger juslilieministern, och förstärker sinbedömning med tillägget atl det är ytterst beklagligt. Men jag konstaterarliksom alla andra att ingenting av detta är nytl. Vi har känt lill dessaföreteelser . Frågan är vad man har gjort . Den tidigareregeringen misslyckades med narkotikaeländet. gäller det förden borgerligaregeringen att klara upp denna situation. Närdet gäller försöken med narkotikafria avdelningar på anstalter vill jag frågajustitieministern, om det inte är meningen all alla anstalter skall blinarkolikafria. Detta är väl bara en begynnelse? Del är inte bara stötande molden allmänna rältsuppfaltningen ulan också ganska grymt mot de människor som ärföremål för vård - också kriminalvård ärju vård - atl dessa skall vistas påinstitutioner, där lägel belräffande gifter i deras omgivning kanske ärbetydligt värre än vad det var innan de blev föremål för denna vård. Det finns också en skrämmande föriängning av perspektivet mednarkotikan på anstalterna. Väldigt många interner försätter sig i skuld lilllangarna - dessa hajar - och begår sedan nya brott när de kommer ut påpermission för alt kunna betala dessa skulder. Justitieministern framhöll islutet av sitt svar bl. a.: "Bestämmelsen lar främst sikte på den lillagrupp intagna som regelmässigt utnyttjar permissioner för nybrottslighet." Jag kanske är felunderrätlad, men det förefaller som om delär ganska många som utnyttjar dessa permissioner på del sättet. FILIPJOHANSSON (c): Jag är glad över atl man i regeringskretsar äntligen insett all delföreligger omfattande brister på detta område och att man nu är beredd altvidtaga åtgärder mot dessa. Jag skulle bara vilja säga atl det i vårt landenligt mitt sätt att se inte finns någon brottslighet som det är så angelägetatl stävja som just narkotikabrottsligheten. Jag hoppas därför atl man frånregeringens sida skall vidta alla de åtgärder som det över huvud tagel ärmöjligt alt genomföra för att såsnabbt som möjligt få till en stånd en skärpning av lagstiftningen på dettaområde. Med anledning av nya fråga lill mig om s. k. försöksvisknarkfria anstalter vill jag säga, att det självfallet är önskvärt att allaanstalter är fria från narkotika. Men atl man gjort detta försök visar ändå inte vill lämna någon möjlighel oprövad för all nå resultat. I detta fallär det fråga om den grupp av intagna som är narkolikafria när de kommer tillanstalten. Man försöker skapa möjligheter för dem alt undgå alt bli"besmittade" under sin anslallsbehandling. Det hindrar inte atl mansamlidigl arbetar på att försöka få också övriga anstalter knarkfria. Vadbeträffar yttrandet i mill svar alt en liten grupp regelmässigt utnyttjarpermissionerna för ny brottslighet framgår det av den utredning som gjordes avden arbetsgrupp som har utformat de nya bestämmelserna om permissionerna altså är fallet. Där var både och rikspolisstyrelsenrepresenterade. Del är fakliskl såviu man vel en relalivi liten grupp sombegagnar permissionerna regelmässigt för ny brottslighet av denna typ. Om åtgärder för att hindra att intagna ikriminalvårdsanstalter bedriver narkotikahandel GÖTHEKNUTSON (m): Jag lackar för de kompletterande beskeden. Jag noterar alt det alltsåär justitieministerns önskan att anstalterna i högre grad skall blinarkolikafria. Men bör det då inte finnas ell klart preciserat mål: all viskall göra anstalterna narkolikafria? I så fall skulle också den personal somfinns där få klara regler för hur regeringen och kriminalvården har tänkt sigframliden. Närjag ställde min fråga med anledning av uttalandet om att en liten gruppbedriver brottslighet under permissioner syftade jag också på del svar som jagfick här i kammaren av justitieministern. Han sadeatl det aren mycket omfattande brottslighet som finns så att säga iförlängningen av den narkotikahandel som bedrivs på anstalterna. Jagvill också, herr talman, återkomma till differentieringen. Den 17 december 1976ställde dåvarande riksdagsledamoten en inierpellationbaserad just på detta spörsmål. Det har tydligen inte hänt så mycket sedanjustitieministern gav det svarel . 1 fråga om vad som hänt kan jag hänvisa till de åtgärder somjag har räknat upp i svarel och de som föreslås i den proposition som liggerhos . Dengrupp som jag kallade för en liten grupp är den speciella grupp somregelmässigt utnyttjar permissioner för ny brottslighet. Det är enligt vad manhar kommit fram till faktiskt en liten kärngrupp som man skulle kunna få lag Enhelt annan sak är all den brottslighet som så att säga är en följd av Omåtgärder för att hindra att intagna i kriminalvårdsanstalter bedriver narkotikahandel narkotikamissbruket ärmycket stor. Det är jag helt medveten om. Beträffandemålsättningen menar jag atl det är så självklart atl vi skall göra alll vad somgår atl göra för alt få till stånd narkotikafria anstalter, att någonytterligare uppställd målsättning på detta område inte skulle behövaefterfrågas. GÖTHEKNUTSON (m): Jag konstaterar, liksom hela svenska folket, att den brottsligaverksamheten trots allt har kunnat fortsätta på detta område. Anstalterna ärbokstavligen fulla av narkotika. Jagber om etl besked från justitieministern om just differentieringen. Var har mandragit gränserna som gått sedan justitieministern svarade fruKristensson här ? Har gränsen gått vid just interner som hargjort sig skyldiga till narkotikabrottslighet och blivit straffade med fängelsei etl eller ? har man fortlöpande försökt göra en differentiering.Jag tänker inte speciellt på försöken med narkolikafria anstalter utan påförsöken alt göra en differentiering, så atl narkotikalangarna kan hållas inomen mera avskärmad avdelning eller anstalt. Det har man försökt göra ,och det fortsätter genom att man nu har öppnat nya avdelningar på de slutnaanstalterna. Möjligheterna lill en sådan differentiering har sålundasuccessivt ökat. A'belei på delta är inte avslutat utan del fortsätter. GÖTHEKNUTSON (m): Jag tackar justitieministern för hans komplelterande svar. Hankonstaterar att man har försökt göra en differentiering. Det som har hänl påHall lyder emellertid på atl man från kriminalvårdens sida inte har lyckatssärskilt väl. Är det kanske så, att departementet inte har kriminalvårdsmyndigheternahelt med på de här friska lagen från den nya regeringen i syfte all stävja ochhelst stoppa delta narkotikamissbruk och denna brottslighet? Det är min bestämda uppfattning atl här inte råder någon skillnadmellan och regeringen eller mig - man gör allt vad somkan göras. Överläggningenvar härmed slutad. § 3 Om ökad säkerhetvid sjötransport av farlig last Kommunikationsministern erhöll ordelför atl besvara () anmälda fråga, 1977/78:452, ochanförde: har frågt mig om jag avser att ta initiativ för att ökasäkerheten vid transport av farlig last i känsliga farvatten. Såsent som lämnade jag i en omfattande redovisning över vilkaålgärder regeringen vidtagit både nationellt och internationellt för alt ökasäkerheten vid transporter av olja till sjöss. De ålgärder jag redovisade larsikte på alt öka säkerheten vid transport även av annat miljöfarligt gods änolja. F.n. pågår inom arbete med att komplettera den lista över sådanamiljöfariiga produkter som ställer särskilda säkerhetskrav vid sjötransport.Detta arbete beräknas vara klart inom en mycket nära framtid. Omökad säkerhet vid sjötransport av farlig last Jag ber att få lacka kommunikationsministern för svaret på min fråga.Jag är naluriigtvis medveten om del allmänna arbete som bedrivs för att ökatransportsäkerheten, framför allt när det gäller oljetransporter, vilketarbele, såsom kommunikationsministern framhåller, har betydelse även vidtransporter av andra miljöfariiga varor. Bakgrundentill min fråga är dock inte den allmänna problematiken ulan de speciellaförhållanden som har uppdagals vid transporter genom , kanaloch vissa delar av skärgårdsområdet. Del som är anmärkningsvärt härvidlag ärförst och främst att del har pågått transporter av kärnbränsle och att dettainte varit registrerat bland produkter på vilka särskilda säkerhetskrav slällsvid sjötransport. Nusäger kommunikationsministern atl man håller på atl kompletteralistanöversådana miljöfariiga produkter. Hurden kompletteringen skall se utnämner inte kommunikationsministern, men jag förmodar alt avsikten med svarelmåsle vara att upplysa om alt den här typen av varor kommer atl las upp pålistan. _Det.äremellertid ganska anmärkningsvärt att detta görs först , eftersom jagförmodar att sådana transporter av kärnbränsle har försiggått under en ganskalång lid. Medvetenheten om an del gälll iransporler av farligt gods måste ocksåhar förelegat . Det hade varit värdefullt att få höranågon kommentar av kommunikationsministern om hur det kan komma sig all manförst nu upptäcker alt listan behöver kompletteras i del här avseendet. Etlannal problem som aktualiserats när det gäller dessa transporter genomSödertälje kanal är att det enligt uppgift förekommer all rederier köper sigfria från loisbehovei genom ekonomisk gottgörelse till befälet ombord påfartygen. Också detta ärju någonting som man måsle se synnerligen allvarligtpå, om det förekommer i praktiken. Även här skulle det därför vara värdefulltatt få några kommentarer om vilka konkreta ålgärder som kan vidtas för atl Omökad säkerhet vid sjötransport av farlig last stävja elt sådant ofog. Detär naturiigt att vad som har uppdagats genom pressuppgiflerna har väcktbetydande oro i och andra berörda orter. Vad jag ville få lill ståndgenom den fråga jag ställde lill kommuniktionsminislern var en klar försäkranav honom om atl dessa problem kommeratt undanröjas, så att man i ochandra orter skall kunna känna sig trygg för atl de transporter som passerarsker under fullt tillföriitliga omständigheter. Jagvore lacksam om det ginge atl få en sådan deklaration vid det här tillfället. Också jag har sett uppgifter i pressen om att det lär kunna förekommaatt rederier köper sig fria från lotsning. Det är enligt min mening ettförkastligt system, särskilt om del tillämpas i farieder där enligt gängseuppfaUning lotsning är erforderiig. Belräffandedel farliga godset har jag inhämtat att de iransporler av kärnbränsle somförekommit genom har avsett förflyttning från lill ,men det kärnbränsle som del då har varil fråga om är inte aktiverat. Enligtgällande internationella bestämmelser tillhör sådant gods den lägstafarlighetsklassen. Inför transporterna har särskilda överläggningar ägt rummellan och befraktaren om vad som bör iakttas vid transporterna. PärGranstedt efteriyser en försäkran från mig om att problem av den här arten, somkan orsaka farhågor bland befolkningen, skall undanröjas. Jag kan ulan någonsom helsl tvekan säga att det är min bestämda avsikt att medverka till atlsådana problem undanröjs och lill att transporterna skall kunna ske under fullttillföriitliga former. PÄRGRANSTEDT (c): Jag vill lacka kommunikationsministern förden här klara och entydigadeklarationen. Jag räknar med alt den kommer alt innebära alt vi inte behöverkänna någon oro för de här transporterna i framliden. Delräcker naturligtvis inte med atl konstatera alt ofog av del slag som delolslösa transporterna utgör är förkastligt - det gäller ju också att se tillatl ett sådanl här system, i den utsträckning del nu kan länkas förekomma,upphör. Jag tolkar kommunikationsministerns deklaration så atl sådana ålgärderkommer att vidtas, liksom atl man noga kommer att följa alla eventuellaframtida transporter av kärnbränsle och liknande och se till att erforderiigasäkerhetsåtgärder vidtas. Överiäggningenvar härmed slutad. § 4 Om indragningen avbemanningen vid fyr Kommunikationsministern erhöll ordelför atl besvara GeorgÅbeigs (fp) anmälda fråga, 1977/78:459, ochanförde: har frågat mig vilka planer som föreligger på alt eliminerade negativa effekterna av att bemanningen på dras in, vilka ekonomiskabesparingar som kan göras om nuvarande bemanning ersätts av observationsstationersamt vilka kontakter avser hålla med exempelvis skeppsbrutna vid eventuella diskussioner i frågan. Inomsvenskt fyrväsende har under 1960- och I9''0-lalen genomförts en långl gåenderationalisering. Rationaliseringsvinsterna kan uppskattas till ca 50 milj. kr.I planen för automatisering av fyrarna återstår nu eU tiotal fyrplatser, bl. En fortsatt bemanning av dessa platser skulle kosta omkring 10 milj.kr. Infören automatisering sker en nautisk-ekonomisk-teknisk prövning. Överiäggningarmed berörda myndigheter äger regelmässigt rum inför beslut om fyravbemanning. Ifråga om bl. a. inverkan på finns en central samarbetsgrupp därsjöräddningssällskapet ingår. har upprättats en fullständig plan för sjöräddningstjänsten.Planen har som syfte atl åstadkomma ett kuslläckande system avbasradiostalioner med dygnelruntpassning samt hjälpradioskåp utplacerade vidlivligt trafikerade leder. Parallellt sker anskaffning av lätta och snabbasjöräddningsbålar. BeträffandeMåseskärs fyrplals bereds f n. särskilda framslällningar i ärendet inomdepartementet. Jag är därför inte nu beredd alt uttala mig i frågan. GEORGÅBERG (fp): Jag vill säga lack lill kommunikationsministern för svaret på minfråga. Helt nöjd med svaret är jag inte, eftersom det inte ger besked om hurstor besparingen skulle bli vid en eventuell indragning av bemanningen på justMåseskärs fyr. Talet om alt avbemanningen av de tio fyrplatser som ärkvarskulle spara 10 milj. kr. är såvitt jag förstår allmänt hållet. Menvad sparar man beträffande Måskeskär? Dåman skall bedöma en sak som denna blir det lätt så atl man enbart ser påkostnaderna för sjöfartsverkels del. Men man måste ju ta i beaktande de övriganegativa effekterna av atl människor blir arbetslösa, att de måste ge sig ivägfrån en redan förut hårt drabbad utflyttningsorl, där samhället tvingats gå inmed vissa stödåtgärder. En samhällsekonomisk bedömning ger säkeriigen intesamma resultat som den snävare bedömningen från elt ämbetsverk. Isvarel upplyses alt inom upprättats en fullständig plan försjöräddningstjänslen med sikte på ett kuslläckande system av basradiostalionersamt hjälpradioskåp utplacerade vid livligt trafikerade farieder. Om dettaskall vara svaret på min fråga om vad man tänker göra för alt eliminera Omindragningen av bemanningen vid fyr Omindragningen av bemanningen vid fyr de negativa effekterna aven avbemanning, måste jag tyvärr anse alt svarel är väl tunt. De nämndaåtgärderna är i och för sig bra. men de kan inte ersäila fyrbemanningen och vadden belyder. Förreslen måsle ju också dessa ålgärder kosla en hel del pengar.