prot · G10948 · 1977-12-31 00:00:00 — Om man anser att ansvarige utgivarens bestämmanderättöver en tidnings innehåll skulle kränkas genom ett sakligt återgivande av vadsom avhandlas i kunde man måhända ge meddelandena den formellakaraktären av annonser, för vilka kostnaden successivt kundeavräknas mot presstödet. Jagär självfallet medveten om att sådana förväntningar inte kan riktas mottidningar som inte erhåller presstöd. Kanske kunde man dock hysa vissaförhoppningar om att dessa självmant skulle kunna finna del intressant attförbättra sin riksdagsrapportering. Jag har självfallet inget särskilt yrkande i denna fråga. Vi fickemellertid för en promemoria om en "försöksannonsering"rörande verksamhet, i vilken för ganska begränsade insatserkostnadsberäkningen ändå gick upp lill 20 milj. kr. Den respekt jag har fåttför mina riksdagskamraters många insatser i det tysta - som alltför oftaförblir okända för de allra flesta av dem som de är valda alt företräda - hargjort att jag velat ifrågasätta, om inte den generositet med andramänniskors pengar som vi är beredda att utöva när del gäller pressen trots alltpå något sätt skulle kunna föranleda en motprestation från mottagarna, så allsvenska folket kunde tillförsäkras en pålitligare, fullständigare och helstbegripligare information om vad dess valda ombud faktiskt uträttar och vadinnebörden av fattade beslut egentligen är än vad som emellanåt ärförhållandet. Den proposition som vi nu behandlar och som avser ökat stöd till dagspressenhar, som jag ser det, i sin utformning fått en mycket allvarlig slagsida tillförmån för de stora dagstidningarna. De får för det första 43 milj. kr. genomatt reklamskallen minskar till följd av höjningen av grundavdraget frånnuvarande 6 milj. kr. lill 9 milj. kr. Det är ju inte mer än vihöjde grundavdraget med 3 milj. kr. För del andra föreslås också alt dennuvarande procentsatsen för reklamskatt på annonsinkomster överstigandegrundavdraget sänks från . Detär alltså inte svårt att räkna ut vilka tidningar som därmed får det störstapresstödet. Ju större annonsinkomsterna är, desto större blir också stödet.Resultatet av denna form av presstöd är att vi har gått ifrån den ursprungligatanken med presstödet, som var att hjälpa de ekonomiskt svaga tidningarna.Dessutom får de stora dagstidningarna största delen av de 18 milj. kr. somanslås för ökning av samdislribu-tionsrabalten enligt reglerna för denna. De av mig här nämndaåtgärderna för ökat stöd till dagspressen innebär all de fådagarstidningarsom i samhällsdebatten företräder samhällssyn blir myckel starktmissgynnade. Vi har inte några stora annonsintäkter i dessa tidningar, och vifår därför inte del av reklamskattepengarna på det sätt som är fallet medtidningar med stora sådana intäkter. Dessutom är samdisiributionsrabattenutformad så att tidningar med stora upplagor får rabatt på hela sin upplagamedan våra tidningar, med små upplagor spridda på ett relativt stort område,får vara glada om de får en distributionsraball som utgår på av upplagan.Orättvisan i detta samdistributionssystem ökar ju mer rabatten stiger i öreper exemplar. Resultatet av sänkningen av reklamskallen och den utökadesamdistribulionsrabalten ger de större tidningarna ännu bättre möjligheter attstärka sill ekonomiska försprång framför de små tidningarna. Jag tänker då inteminst på och andras fådagarstidningar som i det här avseendet heltställs i strykklassen. Detär precis samma förhållande med produktionsstödet. Jag har sysslat medtidningsarbele , som ekonomiskt ansvarig för en litentidning. Enligt det förslag till presstöd som föreligger - och som riksdagenkommer att antaga - kommer en storstadstidning att ensam få störreprodukiionsstöd än vad 14 av fådagarstidningar tillsammans får undersamma tid. Jag kan försäkra kammarens ledamöter och de statsråd som iregeringen har det huvudsakliga ansvaret för dess presspolitik, all vi som hardet ekonomiska ansvaret för denna tidningsgrupps fortsatta existens dagligenfår fingranska varje liten utgift för att tidningarna skall kunna fortleva somspråkrör för en samhällssyn, Regeringenhar för lagt fram flera förslag som rör pressens ekonomi. Jagtänker då dels på propositionen 1976/77:63 om en effektivare kungörelse, delspå den proposition som vi nu behandlar. I debatten har också sipprat utaviserade höjningar av avgifterna för postbefordran, brevporto och telefon.Höjningen av avgifterna för postbefordran drabbar fådagarstidningarna myckethårt. De har den största procentuella ökningen av alla tidningar - nära 30 %.Den fådagarslidning som jag har det ekonomiska ansvaret för får nu 175 000 kr.i ökat produktionsbidrag, men kommer alt förlora annonsinkomsier på grund avpropositionen 1976/77:63 och få ökade utgifter på de tre tidigare nämndaområdena, totalt ca . Vi får alltså ett minus på 75 . - i bästa fall. Hur skall vi klara att bibehålla ettspråkrör för den samhällssyn som vi har? Det får ledningen för tidningenförsöka räkna ut - men inte blir det lätt. Jagvill, herr talman, med anledning av det här anförda passa på att ställa två frågortill statsrådet. Denförsta frågan gäller om statsrådet kan säga när den i propositionen utlovadeutvärderingen av del nuvarande presstödets effekter och betydelse kan kommaatt göras. Men det är bråttom, och det får således inte ta alltför lång tidinnan den utredningen kommer i arbete! Den andra frågan vet jaginte om budgetminislern kan svara på, men Ökatstöd till dagspressen m. m. Ökatstöd till dagspressen m. w. jag hoppas ändå att jagkan få något svar. När vi behandlade propositionen 1976/77:63 sades det att enutredning skulle göras av den framtida sam-hällsannonseringen. Det är mycketviktigt för fådagarstidningarna alt den undersökningen får en förnuftigutformning. Med anledning därav vill jag fråga statsrådet, om han kan ge svarpå frågan när resultat från en sådan utredning kan förväntas föreligga, så attregering och riksdag kan ta ställning till detta. Detsom har sagts här tidigare skall jag inte kommentera, utan jag vill bara uttalamin tillfredsställelse över att representant i debatten inte - somvarit fallet - tagit upp en diskussion om huruvida vårafådagarstidningar skall ha något presstöd över huvud taget, utan säger attpartiet nu har sagt ja lill presstöd. Då förmodar jag att detta gäller presstödtill alla tidningar som gör sig till tolk för de i representeradesamhällsåskådningarna. har vi från det hållet fått höra enuppräkning av en del av fådagarstidningar, men jag är tacksam för attden uppräkningen har uteblivit vid årets debatt. Jag hade inte tidigare anmält mig lill den här debatten. Jag haremellertid kommit all lyssna till en del märkliga argumenteringar som jag villta upp. ArneMagnussons sätt att tackla sänkningen av annonsskatten tycker jag var mestanmärkningsvärt. Om jag förstod rätt -jag ber om ursäkt, herrtalman, om jag har missförstått honom - gjorde han sänkningen av denna pålagatill ett stöd. I och med att annonsskatten' sänks från blir detgivetvis ett bortfall för statskassan, men det blir ju inte på något sätt någotstöd för tidningarna - om vi andra har kunnat läsa propositionen rätt. Jagtror det är fariigt att alltför mycket blanda ihop politiska partier ochtidningar - det fick vi vittnesbörd om alldeles . Vi har fått hörahur man, speciellt pä socialdemokratiskt håll, förutsätter att en tidning ärdelsamma som en broschyr för ett parti, där man enkannerligen skall föra utsina politiska åsikter. Jag är dock alldeles övertygad om att om man hadetagit mera fasta på vad tidningsläsarna vill ha, nämligen raka och ovinkladenyheter och faktiska skildringar av vad som tilldrar sig i samhället - då hademan lyckats bättre med tidningsutgivningen. Ett politiserande av nyhetsflödetkan få stora effekter genom att läsarna försvinner och därmed ävenprenumeranterna och tidningarnas inkomster. Nuskall vi alltså tack och lov besluta om en sänkning av annonsskatten tillåtminstone hälften. Jag som har tagit upp frågan både i motion i januari i åroch senare i fråga till budgetministern är naturligtvis myckel glad över dettafall framåt. Jag tycker för min del att man kunde ha slopat hela denna pålaga.Hade den socialdemokratiska pressen - dess redaktörer - i början av 1970-talelfått sin vilja igenom hade del aldrig blivit någon annonsskall.Alla minns vi väl hur stark kritiken var från icke minst den socialdemokratiskapressen mot ett införande av en annonsskatl. Man trodde inte all dåvarandefinansministern skulle genomföra detta. Han gjorde det emellertid, och såtystnade kritiken. Jag är därför förvånad när man från socialdemokratiskt hålltycker att det är fel alt nu slopa denna pålaga. Jag vill påminna om altannonserna dessutom är belastade med en mervärdeskatt som utgår med fulltbelopp. Annonsskalten har således varit och är fortfarande - de procent somblir kvar för de tidningar som drabbas - en extra pålaga. Genomatt ytterligare en gång höja grundavdraget blir det nu en ännu större skaratidningar som helt slipper annonsskalten. Dit hör, såvitt jag förstår, närapåalla tidningar. Del återstår ett par, som jag förmodar har så storaannonsintäkter all de belastas i viss grad. Ensak håller jag helt med om, och del är alt posttaxans höjningmed innebär en stor belastning för en del av dagspressen - inte förtidningar som utkommer i och inte för tidningar i de andrastorstäderna, men för dels den typ av tidningar som , dels en rad av våra länstidningar som har en postdistribueradupplaga på mer än en tredjedel. Där slår naturiiglvis en höjning av posttaxanväldigt hårt. På en prenumeration motsvarar det en kostnadshöjning med ca 45kr. Det är ingalunda troligt all dessa tidningar kan ta ut höjningen påprenumeration. Tidningar är ju myckel sysselsältningsiniensiva företag, somalltså drabbas hårt av de lönestegringar och de pålagor som följer på lönen.Följaktligen har man drabbats av ekonomiska svårigheter, som alla känner lill.Även stora s. k. drakar drabbas av dålig ekonomi. Detfinns åtskilligt mer att säga i den här mycket viktiga frågan, herr talman, menjag skall åtminstone för ögonblicket nöja mig med detta. Ökatstöd till dagspressen m. m. ARNEMAGNUSSON (c) kort genmäle: Man kan ju räkna som inkomster också de utgifter man slipper betala -det är detsamma som inkomster. Del bör inle vara så svårt att räkna ut, i varjefall för dem som sysslar med ekonomi. Varje utgift som man slipper betala är juen fördel för företaget. När det sedan gäller postbefordran sade jag att delblir höjning för fådagarstidningarna, och man kan konstatera all dedrabbas hårdare än några andra tidningar. De stora, som Wermlands-Tidningen,drabbas av höjningar, medan de mindre drabbas av höjningar -var det ännu mer. Det är det som gör svårigheten för oss ännustörre. () kortgenmäle: Jag begärde ordet då Gölhe försökte göra gällande att detskulle finnas en skillnad mellan socialdemokratiska tidningar och borgeriigatidningar i viljan all på nyhetsavdelningen allsidigt spegla samhällsskeendet.Jag tycker all del är ett myckel dubiöst påstående. 7 protokoll 1977/78:48-49 Ökatstöd till dagspressen m. m. Jag vill gärna säga beträffandeNya Wermlands-Tidningen, som Gölhe känner närmast, att den visat sigvara en mycket nitisk företrädare för moderata samlingspartiet. Jagskulle också gärna vilja vända mig mot talet om tidningsbranschen som enkrisbransch allmänt sett, och mot att man för fram sänkningen av annonsskattensom ett lämpligt recept i dagens situation. Då skall jag använda mig av någrauppgifter som ordförande redovisadehäromdagen. Han påpekade att toialeffekien av regeringens förslag ipropositionen bl. a. blir följande. NyaWermlands-Tidningen med ett överskott efter avskrivningar på 2milj. får ytterligare 1,2 milj. kr. i statligt stöd. , landetstjugoandra mest lönsamma företag med ett överskott på 16,5 milj. kr., fårytteriigare 1,5 milj. kr. med en vinst på 4,2 milj. kr. fårgenom de nu föreslagna åtgärderna ett "presstöd", dvs. ettinkomsltillskoll, på 6,7 milj. kr. , som hade ett överskott på 4,1milj. och bygger ett nytt hus för egna pengar, får nu ett statsbidrag på 1milj. Kandet vara riktigt att skattebetalarna skall finansiera de stora tidningarnasvinster och därmed göra aktieägarna förmögnare, som del finnstidningsförelag - del har omvittnats här tidigare i debatten - som trots de nuföreslagna höjningarna kommer att gå med miljon-föriuster? Vi för vår delbetackar oss för ett sådant nytt utslag av den borgeriiga näringspolitiken. () kortgenmäle: Först ett ord till . Han vidhåller att en utgift som manslipper ifrån eller om man sänker en pålaga så är det delsamma som en inkomst.För egen del köper jag inte rysk kaviar. Den lär vara väldigt dyr. Genom attinte köpa denna dyra lyxvara får jag alltså enligt honom mycket betydandeinkomster. Eller låt oss överflytta resonemanget lill skatteområdet, därdebatten stod alldeles . Genom att blir delaktig av enskattereform som den borgeriiga regeringen återigen tänker genomföra - lack ochlov för det - kommer inkomster att öka. Jaggläder mig naturligtvis åt att det finns de som tar livet så positivt all deser sparade utgifter som ökade inkomster. Men man kan inte göra det itidningsbranschen, och det kanske är en förklaring lill alt harsådana problem med just sin tidning. Sedan,herr talman, lill . Hans senaste påstående uppfattade jag somnågonting i stil med att skattebetalarna plötsligt skulle finansiera vinster åltidningsföretag. måste ha missuppfattat saken högst väsentligt.Om man utgår från scratch klarar sig även tidningsföretag, som alla andraförelag, själva - eller bör göra del. Men samhället har genom ensocialdemokratisk regering tidigare manipulerat med tidningsbranschen så alltidningsföretagen i allt större utsträckning har blivit beroende av stöd. Delär mycket olyckligt. nyapressulredning som skall tillsättas. I en sådan bör man verkligenförutsättningslöst pröva hela detta system med selektivt presstöd, som ärknutet lill pappersförbrukning - vilket är synnerligen olyckligt. Det innebär,som alla förstår, att tidningarna - för att få optimalt bidrag - måste förbrukaså mycket papper som föreskrivs. Det resulterar i en myckel spatiös redigering,där man gör små nyheter till väldigt stora saker, och bokstavligenmisshushållar med resurserna. Ökatstöd till dagspressen m. m. ARNEMAGNUSSON (c) kort genmäle: när tog den ryska kaviaren som exempel för all tala omhur han reglerar sin egen ekonomi antar jag all han gjorde del därför att hanhar de vanorna. Men om man har för vana att köpa rysk kaviar och sedan låterbli att göra de inköpen i fortsättningen, , då har man sparat inkostnaderna för de inköpen och ens ekonomi blir förbättrad. Det är likadant med tidningarna. När de slipperbetala en utgift -på grund av sitt goda utgångsläge när det gällerannonsupptagning -får de en förbättrad ekonomi. Jag vill bara säga ,herr talman, att jag hoppas att de inle med hjälp av det försöker pressaannonspriserna för sina sämre lottade konkurrenter. () kortgenmäle: Bara en kort replik till när det gäller reglerna förproduktionsbidrag. Del är rikligt alt detta bidrag formellt är knutet lillpappersåtgången för den redaktionella delen. Men de allra flesta tidningarskulle självfallet - om de hade ett stöd som knöt an till pappersåtgången - fåett betydligt större presstöd än det som f. n. utgår. Därför finns del ett tak,och poängen med stödet är att det är knutet lill lågtäckningstidningarna föralt kompensera deras bristande inkomster på annonsmarknaden. Det är tydligendet här kritiserar. Jag tycker att det stödet är rimligt. Jagvill sedan knyta an till vad i sade, att när staten satsarett stöd till pressen är det naturiiglvis ett stöd till dess demokratiskafunktioner: att informera i samhället, att granska i samhället, att kommenteraskeenden, att svara för en gruppkommunikation. Del är därför alt detta är såväsentligt som staten går in och gör en insats. Det är viktigt all man arbetarför mångfald och motverkar en utveckling av del slag som vi har fått i Värmland-jag vill beröra det, eftersom jag också råkar vara värmlänning. När jag växteupp fanns Kari-siads-Tidningen, , och en rad andratidningar. finns och jätten , ,som har övertagit en stor del av de tidningar som funnits. Det har lett bristande mångfald i debatten och i nyhetsförmedlingen, och det är denolyckliga utvecklingen som måste motverkas genom ett presstöd. Jag vill då påpeka attgenom den här underiiga konstruktionen av Ökatstöd till dagspressen m. m. samdistribulionsrabaltenfår nu - en tidning som även sedan man betalatannonsskatl är en god affär - ett statsbidrag på . Detta tyckerjag är en orimlig konsekvens av det här förslaget, och del bör man lilla på närman ser över press-slödsreglerna i den kommande utredningen. GÖTHEKNUTSON (m) kort genmäle: Jag är ledsen över att lill vännen och kollegan behövasäga all han har grundligt fel - särskilt på en punkt. Tidningssituationen imilt hemlän är en helt annan. Där finns ett flertal tidningar somallihop, utom en stor och två tre mindre, klarar sig utan presstöd. Det är enlysande bild av hur tidningsföretag kan klara sig om de sköts enligt vettiga,affärsmässiga idéer och ger läsarna vad läsarna vill ha. Det är ju ändå läsarnasom bör avgöra vilka tidningar som skall utges. gick in på delta med pappersförbrukningen igen. Jag säger: Del måstefinnas en annan väg att åstadkomma ett vettigt stöd åt de tidningar somoundgängligen behöver ett sådant än alt göra stödet till en fråga omresursanvändning, där man förbrukar mesta möjliga papper. menade tidigare att jag skulle ha sagt att det råder en skillnad i sättetall spegla samhällsskeendet mellan socialdemokratiska och andra tidningar. Jagtror dess värre att del kan vara så, även om jag inle nämnde socialdemokratiskatidningar. Men det var inte detta jag gick in på, utan skillnaden mellan att geläsarna vad de vill ha i fråga om nyhetsförmedling och att politisera entidning - att göra alltför långa referat av vad ombudsmän säger och glömma detsom man på socialdemokratiskt tidningshåll ibland kallar för symötesreferat. Jagär lacksam att i sitt försök att la sig ur den något underligasituation han hamnat i genom talet om rysk kaviar, inte ville påstå att jaganvände kaviar som exempel därför att den var rysk. Jagtror del är angeläget att man även på de mindre tidningarna försöker seföretagsamheten på ett annat sätt och inle knyta den lill behovet av statligasubsidier. vice talmannen anmälde all att till protokollet få antecknat att han inle ägde rätt tillytteriigare replik. Jag har inle tänkt initiera någon större debatt om presstödet, och jaghar också noterat all tidigare talare huvudsakligen utgått från de regler somnu gäller och som med en rad väsentliga förbättringar även kommer att gällaunder . Men ställde två frågor till mig, och jag villsvara på dem. Denena frågan var: När kommer utredningen om presstödets framtida utformning autillsättas? Svaret är att den kommer att tillsättas mycket snart. Jag kan integarantera att det blir under de som återstår av delta år -kanske klarar vi det - men i vart fall bör det ske . Denandra frågan gällde när resultaten av utredningsarbetet om kungörelseannonseringkan föreligga. Det är justitieministern som tillsatt den grupp som arbetar medden här frågan, och jag kan inte svara mer än att direktiven är så utformadealt även denna utredning skall arbeta mycket snabbt. Och jag utgår från attden kommer alt göra del, så att vi också snabbt kan få del av resultaten av delarbetet. Sedanvill jag kort göra en allmän reflexion. Här har talats om faltiga och rikatidningar. Dess värre finns del nog inte särskilt många rika tidningar. Vi kanvisserligen finna en och annan och kanske också har givitöverskott, men den allmänna bilden är den som tecknats i propositionen.Propositionen fastslår i det här avseendet tre saker: "Mångatidningar har betydande ekonomiska svårigheter." - Delkonstaterandet är bakgrunden till del förslag som ligger. "Dagspressenkommer för alt redovisa ett väsentligt sämre ekonomiskt resultat än för1976." - Del understryker ytterligare allvaret i den bild som tecknadesgenom den första meningen jag citerade. "Svårigheternahar också drabbat vissa högtäckningstidningar." - Den meningen ger ettvärdefullt komplement till grundbilden, nämligen att de allra flesta tidningari dag befinner sig i en mycket allvarlig situation. Detär för att lösa dessa problem som vi nu lägger fram förslaget om en radväsentliga förbättringar, men också aviserar en utredning för att få ett bättreunderiag för de beslut som jag tror kommer alt bli nödvändiga att falla längrefram. Närdet gäller det framtida presstödet vill jag, eftersom frågan har berörts i såmånga inlägg, understryka alt detta bör vara en kombination av generellt ochselektivt stöd: ett generellt stöd som en grund och ett selektivt stöd som enkomplettering som kan sättas in när och där det bäst behövs. Ökatstöd till dagspressen tn. Jag välkomnar budgelministerns besked om att en utredning skalltillsättas med uppgift att göra en översyn av presstöds-reglerna och att påuppdrag av justitieministern en översyn skall göras av kungörelseannonseringenså att den följer en lolalitelsprincip. Jagvill gärna vitsorda - såsom vi också har sagt i vår reservation och i vårmotion - alt pressutredningen bör studera de förhållanden under vilka pressen iallmänhet arbetar. Det avvisar vi inte, men jag vill hävda att vi om man ser påläget i stort ännu inte har fått några belägg för alt man inom branschen hargenerella svårigheter som motiverar ett all- Ökatstöd till dagspressen m. m. - Jag är emellertid helt införstådd med att denna fråga behöver utredas. Jagvill påpeka en sak som kanske alltför mycket har kommit bort i den debatt vifört här . Vi kan visserligen konstatera att presstödet genom sininriktning på selektiva åtgärder har varit framgångsrikt och att vi har stoppatlidningsdöden, men vi måste nu gå vidare. Trots stödåtgärderna leverfortfarande en stor mängd tidningar mycket osäkert. Vad som är allvarligt ärinte all de rikare tidningarnas hull avlar, utan att många små tidningar hotasav tidningsdöd. Om vi skall klara av situationen till rimligasamhällsekonomiska ko.stnader, då är det nog nödvändigt att vi begärmotprestationer av tidningarna själva i ett avseende, nämligen all de måste blimer samarbetsvilliga. Vi har upplevt hur flera storasamverkansprojekt, t. ex. i och , har strandat på grund avmotstånd från tidningarna eller deras anställda. Den här motviljan motsamarbete - som inte påverkar den redaktionella självständigheten - måstebrytas om vi skall orka med de allt större kostnaderna på deltaområde. Jagtror alltså au vi ytterligare måste förbättra samverkansstödet och samtidigtverka för att tidningarna utnyttjar de rationaliseringsmöjligheter somhärigenom skapas. Från den utgångspunkten är den skrivelse utskottet fåll frånTidningsutgivareföreningen glädjande, för i denna skrivelse välkomnar man enökad sådan samverkan. Men då bör staten kunna hjälpa till med morötter, medstimulansbidrag av olika slag. Därigenom skulle vi till rimliga kostnader kunnabevara en allsidig debatt i många tidningar med olika åsikter och värderingar. Det är baratvå mycket korta kommentarer. Jagvill gärna instämma i vad säger om värdet av samverkan mellanolika tidningar. Jag tror att det blir nödvändigt att nå framlill en högre grad av samverkan än den man haft. SkulleOlle litet mer optimistiska bedömning av tidningarnas aktuellasituation visa sig vara rikligare än min något mer pessimistiska bedömning, såblir ingen gladare än jag. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av HildingJohansson m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller hemställan i betänkandet nr 16 mom. 1 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen.