prot · G10998 · 1977-12-31 00:00:00 — motioner.Utskottet konstaterar all avsikten med förslagen i propositionerna är att säkrasysselsättning och produklion i . Utskottet har därför slor förståelseför motionärernas synpunkter och finner det angeläget atl frågan om åtgärder idylika syften blir föremål för närmare utredning. Utskottet föreslår därför attriksdagen skall uttala sig i den riktningen. Beträffandede sysselsättningspolitiska aspekterna biträder ulskottetarbetsmarknadsulskotlets yttrande, vilket jämte försvarsutskottets yttranderedovisas i betänkandet. Vad särskilt gäller situationen för Brasons fabrik iSkövde, som lagils upp i motionen 605, kan konstateras att förhandlingar nupågår om en försäljning till en privat företagare. Enligt de uppgifter jaginhämtat beräknas ett avgörande komma till stånd . Därmed upphävsbeslutet som AB Eiser har fattat om nedläggning av denna enhet med 135anställda i . Av dessa har 126 personer, varav 117 kvinnor, varslats omuppsägning. Genom privat företagsamhet kan tydligen tryggheten för dessaanställda garanteras. Avslutningsvis,herr lalman, skall jag kommentera det särskilda yttrande som ,och jag själv fogat till utskottets belänkande. Yttrandethar avgells med anledning av de synpunkter som framförs i motionen 1307 avandre vice talmannen och Hans Nyhage. Videlar motionärernas uppfattning att målsättningen skall vara att de statligalekoföreiagen successivi överförs i enskild ägo. Sådana ålgärder bör enligi vårmening kunna prövas inom den av induslriministern tillsatta utredningenom Statsföretag AB:s verksamhetsinriktning. Starka skäl talar för ökadeägandespridningsåtgärder. Viinstämmer vidare i motionärernas uttalanden beträffande vikten av alt riksdagenfortlöpande hålls underrättad om utvecklingen inom lekobranschen. Av särskiltintresse härvidlag är sysselsättningsutvecklingen och konkurrensförhållandena. Dåvi erfar att del inom regeringen finns stor förståelse för de problem ochfrågeställningar som i detla sammanhang har berörts, har vi kunnat avstå frånalt slälla sådana yrkanden som motionärerna har begärt. Dock vill vi i detsärskilda yttrandet understryka den vikt vi fäster vid de angivna frågeställningarna. Med del anförda ber jag lill sist atl fö yrka bifall till utskottetshemställan på samtliga punkter. RUNEJOHANSSON i (s) Kort genmäle: Bara en fråga till ligger den nivå för produktionskapaciteten som urförsöVjningsberedskapssynpunkt skulle kännas oroande för ? () kortgenmäle: uppehöll sig väldigt mycket, speciellt i inledningenav sitt anförande, vid att den låga lönsamheten och kostnads- utvecklingen skulle varaden främsta orsaken till de bekymmer vi har inom tekoindustrin. Vi vet mycketväl att lönerna inom lekobranschen här i ligger högre än i de ländersom jämförde med och naturiigtvis ännu högre än ilågprisländerna. Manför en känsla av att menar alt problemen inte skulle ha uppståtteller i varie fall skulle lösas med sänkta löner inom lekoföretagen här ilandet. Är det mening? Vi vet ju atl tekobranschen är enlåglönebransch i det här landet jämfört med annan industri. talar också mycket om omfattningen och inriktningen avstödåtgärderna,att planeringen fortgår, atl han utgår ifrån alt regeringenskall vidta snabba åtgärder om det visar sig nödvändigt, att olika instanserföljer utvecklingen och att man håller på med den långsikliga planeringen. Men,, vad vi begärt är alt planeringen och målsättningen skall varaklara innan man sätter in en mängd stödåtgärder. Det ärdet väsentliga -atlförst ha målel klart för sig för tekobranschens utveckling i det här landet ochsedan genom en planering visa hur del målel skall nås. är också mycket oroad och vill gärna påpeka att statliga företag inteskall fö fördelar framför privata, som ändå kan ha en lönsamhet och klara sig.Del är alldeles riktigt, och det håller vi med om. Men statliga företag skallinte heller ha sämre förutsätlningar. Jagvill bara påpeka vad som står i propositionen 73, atl man i den statligakoncernen inte skall erhålla statliga lån, lånegarantiereller bidrag av industri- och sysselsältningspolitisk natur förtekoindustrierna inkl. s. k. äldre stöd. Detla får man alltså inie under denhär omslmkture-ringsperioden , trols att vi vet att de 190miljonerna som man ger den statliga tekokoncernen inte kommer att räcka till. Försörjningsberedskapenpå lekoområdel, m. m. (vpk) kortgenmäle: tar , som det så ofta har gjorts i debatten om densvenska tekokrisen, upp kostnaderna för svenska produkter i förhållande till importerade.I lidigare debatter har ju importberoendet försvarals med ett ständigtupprepande av fördomen, att den handel som domineras av stora internationellaimster kan kallas fri, och att man vill slå vakt om denna fria handel. Vianser naturligtvis också alt det är angeläget med ett omfattandeinternationellt handelsutbyte. Men eftersom det här just inom lekobranschen såpåtagligt sker på kapitalets villkor, genom att kapital och produktion flyttastill sådana ställen där man mest skoningslöst kan utnyttja arbetskraft, såhävdar vi att en reglering måste tillämpas. Och i den akuta siluation somsvensk tekoindustri befinner sig i är det nödvändigt med importbegränsningar. Nutar upp frågan om hur man skall fö konsumenterna att betalaskillnaden mellan det pris som sätts på importerade varor och det pris sommåste åsättas svenska varor. Jag vill då upprepa den fråga som ställdes ifjolårets debatt -jag tror del var bl. a. av och man inte ändå måste säga att svenska tekoförelag i del avseendet själva Försörjningsberedskapenpå teko-området, m. m. har lilet på sill ansvar,eftersom de dels flyttat delar av verksamheten utomlands, dels i hög grad hargått över från att producera till atl också importera en slor del av deprodukter de sedan säljer. Man tog också upp frågan om del inte från samhälletssida måsle krävas viss insyn i hur försäljningsledet organiseras. Del jag harsagt i mitt inlägg exempelvis om planeringen av tekoindustrin innefattarsjälvfallel också den delen av verksamheten. STENSVENSSON (m) kort genmäle: Vi hörde i sitt inledningsanförande komma med receptetalt vi skall byta ut vårt nuvarande biandekonomiska system enligt alla deförslag som vpk redovisar. Delta ärju konsekvent av vpk -del lederotvivelaktigt till atl vi byter samhällssystem. Vi vet hur del fungerar påandra håll i väriden. Vi vet inte hur det kan bli i , men vi vill intela risken att fö motsvarande följdverkningar. BeträffandeRune i fråga vill jag fråga tillbaka, om socialdemokraternavill följa recept atl byta ekonomiskt system, att avskaffa vårnuvarande marknadsekonomi. Svaret på fråga är att nivån måsteanpassas till de ramar och de krav som marknadsekonomin förutsätter. Detmåste gå att sälja de produkter vi tillverkar i vårt land. Skillnaden i prishar säkert alla svenska turister märkt när de handlat textilvaror utomlands, t.ex. i . Skillnaden beträffande arbetskostnader har, som jag tidigareredovisat i debatten, ökat oroväckande mycket. Skillnaden i arbetskostnader pertimme inkl. sociala kostnader mellan och var 1972 ,1973 , 1974 , 1975 , 1976 . och 1977 16:38 kr.När del gäller var motsvarande utveckling , 10:80kr., , , . Skillnaderna har ökat meslunder . Jag frågar: Kan detta verkligen fö fortsätta? Vad är dåsocialdemokraternas alternativ? 1budgelallernativet föreslår de 13 olika avgifts- och skattehöjningar som skallinbringa bortåt 9 miljarder mera. Är höjningar av arbetsgivaravgifter ochskatter i övrigt en näringsvänlig politik? Höjda arbetsgivaravgifter drabbarinte importen, däremot svensktillverkade varor. De svenska företagen måste höjapriserna - medan importen går fri. i (s) kort genmäle: Jag skulle vilja tillfråga de ärade lyssnarna i kammaren om det varnågon som uppfattade vid vilken nivå anser alt produktionskapacitetenfrån beredskapsförsörjningssynpunkt skulle bli oroande. Del varju egentligengoddag-yxskaft. litar uppenbariigen till att de friamarknadskrafterna har en utslagningsmekanism som skall få verka lill del binraslutet. Men jag förmodar atl handelsministern, och kanske industriministern,kommer tillbaka lill de här frågorna i en mera reell debatt. Vi är ute efteratl realistiskt diskutera detta och att medverka till åtaganden som ger oss enrimlig försörjningsberedskap. Metoderna för att komma dithän må vi nogsamtdiskutera. Men svarar alltså inte i en saklig debatt på den frågadet gäller. EIVORMARKLUND (vpk) kort genmäle: Jag hörde i första inlägg att han tidigare hadeuppfattat inbyggda hot om socialisering i socialdemokraternas agerande. Vidöljer inte på något sätt alt vi vill ha etl ökat samhällsansvar för den härdelen av industrin. Vi säger i motionen ull regeringens proposition om slalligatextil- och konfektionsföretag, alt vi t. o. m. anser alt man bör överväga ominte fler förelag än de av regeringen föreslagna kan förstatligas eller i någonform knytas till verksamheten, så alt man verkligen kan åstadkomma en planeringav branschens ulveckling. har alldeles rätt uppfattat alt jagockså på det här området kritiserar det biandekonomiska systemets brister. Närdet sedan återigen gäller priserna så har jag just fått i min hand skriftenPris- och kartellfrågor, där det påläggsförfarande som finns inom detaljhandelnförklaras. Det är ett procentuellt högre men i kronor räknat lägre pålägg påimportvaror än på svenska varor, och detta gör att prisskillnaderna ileverantörsledet förstärks i detaljhandelsledet. Betyder inte delta atl manmåste få till stånd elt annat påläggsförfarande, en annan prissättningsmetod,ungefär som det som nämns i reservalionen 4, som också vpk-gruppen kommer attstödja? Försörjningsberedskapenpå teko-området, m. m. LILLYHANSSON (s) kort genmäle: fortsätter bara alt räkna upp skillnaderna i timpenningmellan olika länder och undviker helt att svara på den fråga jag ställde, omhan menar alt lönerna i vårt land skall sänkas. Sedan talar han om etl samhällsengagemang, ett ökatstatligt inflytande, som vi tog upp i förra tekodebatten, och han talar då omett understucket hot om socialisering. När vi talarom elt statligtägarengagemang gör vi del utifrån uppfattningen atl när de privata företageninte på något sätt klarar av en situation måsle staten gå in med ett ökatengagemang. Om del sedan blir etl helt statligt ägande eller om man kan klaradet på annat sätt är egalt. Men om staten äger förelag så innebär inte del,enligt vår mening, en avveckling av de statliga företagen, som man nu nästanblir misstänksam är meningen när staten nu går in och bildaren statligtekokoncern. Vi harju märkt redan innan vi över huvud taget har fattat beslutethär , atl man börjar med avvecklingen. Men så ser inte vi på ett statligtägarengagemang. () kortgenmäle: Till vill jag säga att lönerna inte avgörs av riksdagen-jag trodde att kände till att lönerna aren utprägladförhandlingsfråga. är det emellertid inte fråga om att lönerna skall pressasner, utan det är fråga om att bevaka skatter och andra kostnader som framkallarhöga kompensationskrav. i Ljungbysvarade inte på huruvida vi skall byta Försörjningsberedskapenpå teko-området, m.m. Är vidå överens om atl bibehålla nuvarande biandekonomiska system? Närdel gäller fråga till mig, så är mill svar -jag upprepar del:Vi skall ha en sådan nivå att det går att sälja varorna. Eller menar atl vi skall tillverka varor som inte går atl sälja? sju reservationer som socialdemokraterna har redovisat till belänkandet harjag inte hittat några som helst förslag som innebär att man nedbringarkostnaderna för förelagen. Men detta är av vital betydelse för atl hålla nerepriserna på svensktillverkade varor, det harjag givit uttryck för.Som jag påpekade har ni i stället i alternativet till budgetpropositionenföreslagit ännu flera skattehöjningar, som ytterligare trissar upp priserna ochframkallar nya kompensationskrav från löntagarorganisationerna vidförhandlingarna. EivorMarklund log i sin förra replik upp frågan om åtgärder beträffande importen,och jag vill med anledning därav säga atl del i den nuvarande situationen ärmycket viktigt för vårt land att vi respekterar de regler som finns på delhandelspolitiska området. Om vi inte gör det, kan vi drabbas av motåtgärder medallt vad de kan innebära av negativa följdverkningar för de människor som ärdirekt beroende av exporterande företag. Vårt välstånd är i avgörande gradberoende av vår möjlighet att hävda oss på världsmarknaden. Vad gäller dehandelspolitiska problemen kan vi notera att de träffade bilateralaavtalen med en del lågprisländer ingåtts enligt en ny princip, varigenommöjligheter atl utnyttja kryphålen i avtalen väsentligt reducerats. Vårtland måste exportera betydligt mer än vi importerar för att vi skall kunnabetala våra utlandsresor, vår u-hjälp och våra avbetalningar och räntor på lån.Av brultonationalprodukten måste en dryg tredjedel exporteras, om vi skallkunna behålla vår nuvarande standard. Förstevice talmannen anmälde att anhållit atl till protokollet fåantecknat alt hon inte ägde rätt till ylteriigare replik. Utvecklingen inom tekobranschen ger förvisso anledning lill fortsattoro. Mot den bakgrunden är det med en viss tillfredsställelse jag noterar denöverensstämmelse i värderingarna av de problem vi har framför oss, som dennadebatt har visat och som f ö. också vitsordats genom oppositionensreservationer till betänkandet. Jag kunde också i i Ljungbyanförande märka samma överensstämmelse när det gäller hur de grundläggandeproblemen inom tekoindustrin skall bemästras. Del var ett sakligt anförande,som möjligen gav intryck av att har förlorat en del illusioner;och jag kan förstå honom därvidlag. Jag noterade också med tacksamhet atl RuneJohansson sade alt han, om än resignerat, godtar de förslag som framförts ipropositionen. Utvecklingenunder fjolåret har för svensk tekoindustri kännetecknats av en tämligen starkimportökning och en svag utveckling på exportsidan. har, som ocksåvitsordals av flera talare, den inhemska marknaden utvecklats svagt, vilketinnebär atl den svenska tekoindustrin ytterligare förlorat marknadsandelar. Somett led i den bevakning av tekobranschens utveckling som sker inomregeringskansliet haren antal s. k. snabbenkäter genomförts. Undersökningarnaär inriktade på konfektionsindustrin. Med dessa enkäter som komplement lillannan information om lekobranschen har vi möjlighet att få enaktuell bild av vad som händer i branschen och hur utvecklingen ter sig. Densenaste enkäten genomfördes så sent som . Lönsamheteninom branschen har drastiskt försämrats . I den första enkäten,som genomfördes , uppgav sig 75 96 av förelagen ha täckning försina röriiga kostnader. räknade av förelagen med attkunna täcka sina rörliga kostnader. Denna andel har enligt senareundersökningar gått ned ytterligare. Enkäter som genomförts förraåret och visar att andelen förelag som kan läcka sina röriigakostnader nu sjunkit lill omkring en tredjedel. Med tanke på branschensallmänna utveckling och stabilitet är detta naturligtvis en mycket oroväckandeutveckling. Sommaren1977 gav jag statens industriverk i uppdrag att göra en framtidsbedömning avutvecklingen inom trikå- och konfeklionsinduslrin. Enligt den prognos somindustriverket avlämnade väntades antalet anställda minska från ca30 000 personer 1976 till 15 000 ä 20 000 personer - eller med 30-50 96 - tillbörjan av . räknade med att nedgången skulle varakraftigast efter 1976. Frånregeringens sida gjordes vid årets början den bedömningen att nedgången isysselsättningen inom hela tekoindustrin riskerade alt bli av avsevärdomfattning. Man uppskattade nedgången till mellan 5 000 och 7 000 personerunder 1977. Nya ålgärder - särskilda strukturgarantier och särskiltsysselsättningsbidrag för äldre arbetskraft - beslutades av undervåren 1977 mot bl. a. den bakgrunden. Trots dessa insatser har sysselsättningenfortsatt att minska starkt. Enligt preliminära uppgifter haren nedgång skettunder 1977 med omkring 5 000 personer. Sysselsättningsminskningen har framförallt berört konfeklionsinduslrin. Antaletvarsel uppgick lill nästan 6 000 , dvs. närmare 500 igenomsnitt. minskade antalet varsel till drygt 200per månad. Därefter har dock en ökning skett, med varselsiffror på 700 ijanuari och 500 . Anmälda varsel som ännu inte gått i verkslällighelberörde 2 400 personer inom tekoindustrin, varav 1 400 inomkonfektionsindustrin. Dennyligen genomförda snabbenkäten tyder på att sysselsättningsnedgången kankomma att fortsätta i ungeför samma takt. Bedömningen är emellertid just nusvår alt göra. Tekoarbetsgruppen inom planerar alt genomföraen ny snabbenkät för alt få fram ett säkrare underlag för attbedöma den fortsatta utvecklingen. Utvecklingen inomlekoområdet ger förvisso anledning till oro. Försörjningsberedskapenpå lekoområdel, m. m. Försörjningsberedskapenpå leko-området, m. m. dock - detta harförbigåtts i den här debatten tidigare - vissa ljusglimtar i en övrigt relativtmörk branschutveckling. Fördet första vill jag peka på den avsevärda begränsning av lågprisimporten somregeringen lyckats åstadkomma i avtalen med de mest betydande lågprisländerna.Förhandlingar forlsätler med andra lågprisländer. Fördel andra har kostnadsrelationerna lill vissa av våra västeuropeiskakonkurrentländer förändrats gynnsamt -och det aren fortlöpande utveckling - bl.a. som följd av förra årets devalvering. Delta har naturligtvis betydelsefrämst för våra exporlmöjligheter, men också för möjligheterna att hävdasvenska produkter på hemmamarknaden. NärRune i talar om att begränsningen i konsumtionen påhemmamarknaden går ut över tekoindustrin, så är detta naturiigtvis rikligt. Menbegränsningen i konsumtionsutrymmet ärju bara en del av den målmedvetnastabiliseringspolitik som bedrivs. De positiva effekterna av denna politikärju framför allt att våra kostnadsrelationer till omväriden har förbättratsoch fortlöpande förbättras, vilket ger nya och bättre förutsättningar för densvenska tekoindustrin att uppta konkurrensen med importen. Fördet iredje trorjag att man skall notera, och det är ett viktigt påpekande, allen växande insikl är på väg inom svensk detaljhandel om värdet av att haleverantörer som ligger nära marknaden. Jag tror att vi kommer att få se ettökande intresse från handelns och konsumenternas sida att slå vakt omkvarvarande svenska leverantörer inom tekobranschen. Tilldetta får man då lägga de positiva effekterna av den föriängning av äldreslödetunder som har beslutats av - med möjlighet förregeringen alt föriänga stödet även -och vidare delförslag till förlängning av systemet med särskilda slrukturgarantier förtekoindustrin som kommer all ta ställning . Detär naturligtvis ännu för tidigt alt bedöma dessa åtgärders betydelse förbranschen. För min del drar jag då slutsatsen alt myckel talar för atlutslagningstakten inom branschen åtminstone inte ökar ytterligare. Möjligen kanvi ha vissa förhoppningar om en något lugnare ulveckling under senare delen avdetla år. Ettantal framställningar har under senare lid gjorts till regeringen om åtgärderför att påverka utvecklingen inom tekoindustrin. Framställningarna har kommitfrämst från fackliga organisationer, induslribranschorganisa-tioneroch berördamyndigheter. Senast har i mitten av febmari hemställtom alt åtgärder skall vidtas, så att erforderligt rådrum ges för meralångsiktiga beslut om konfektionsinduslrins dimensionering. Närdet gäller målsättningen för branschens utveckling finns del förslag om atlnivåer nu skall fastläggas, som innebär att nuvarande tekoindustri i slort settbevaras. Vid utskottsbehandlingen har även oppositionen intagit dennaståndpunkt. Enligt den proposition om försörjningsberedskapen på lekoområdelsom lades fram , baserad på ett särskilt utredningsarbete, varkapaciteten inom konfektionsområdel mer än tillräcklig föregående år. Även efter den nedgång somskett sedan dessa beräkningar gjordes är det sannolikt att kapaciteten, sedd idetta begränsade perspektiv, ännu är tillräcklig. Om vi närmar oss kritiskanivåer, och det är möjligl att vi nu gör det, kan det dock endast röra sig omenstaka, avgränsade produktområden. Sysselsättningsskälär dess värre ingen internationellt hållbar motivering för att med direktstatligt stöd vidmakthålla en hel bransch vid en viss storlek. Ävenandra skäl talar naturiigtvis mot atl i slor omfattning bibehålla ejkonkurrenskraftig produktion. Jag tycker att för ett någotsangviniskt resonemang, när han antyder att han här är beredd atl bryta mol degamla principerna för hur man orienterar och disponerar resurser i svensktnäringsliv och för hur man bedriver en handelspolitik i traditionell mening,som vi som är så beroende av internationella handelsrelalioner har allanledning atl slå vakt om. Enligtregeringens synsätt ärdet tyvärr, och i realiteten tyckerjag mig också finnastöd härför i oppositionens yttranden, ofrånkomligt att acceptera en fortsaltnedgång inom tekoindustrin. Men det är viktigt alt den nedgång som inom vissasektorer är ofrånkomlig sker med så slor hänsyn som möjligl lill de socialakonsekvenserna för de människor som här har sina arbeten. Delta innebär attnedgångstaklen inte får bli alltför stor. a. delta syfte har del särskildaäldrestödel införts för tekoindustrin. Samlidiglär del viktigt att det sker satsningar på utvecklingsbara delar av branschen.Här tycker jag kanske alt debattörerna inom oppositionen är alllförpessimistiska. Det finns trots allt bland de 800-900 svenska tekoföretagenrätt många företag som befinner sig på offensiven och är utvecklingsdugliga,trols alt vi just nu upplever ett av de mest besväriiga konjunkturlägen somdenna bransch någonsin har haft. Detär därför som regeringen har gjort kraftiga insatser inom industripolitikenför atl genom strukturgarantier och andra induslripolitiska åtgärder säkramöjligheter för utvecklingsdugliga företag att inte bara överleva utan ocksåfinna en möjlighet till vidare utveckling. Dessutommåste naturliglvis alla ansträngingar i detta skede göras för alt få fram annansysselsättning på de orter som berörs av driflinskränkningar ellernedläggningar. Jag vill här erinra om att regeringen den gavvissa länsstyrelser i uppdrag att tillsätta speciella grupper för all samordnaarbetet med atl finna ersättningssysselsältning till de kommuner som drabbas avstrukturomvandlingen i vissa branscher. Genom delta kommer de orter därtekoindustrierna går tillbaka att särskilt kunna uppmärksammas. Vidare har, föratt samordna åtgärderna inom , en särskild grupp medanknytning lill den s. k. elableringsdelegationen tillsatts. Förslag omsärskilda resurser för detta arbete kommer alt föreläggas . Enligtförslaget skall 13 milj. kr. ställas lill förfogande för atl bl. a. sökaalternativ produktion till orter som berörs av nedläggningar inom stål- ochlekoindustrierna. En del av ramen avses länsgrupperna få möjligheter altutnyttja. En del av länsgrupperna har redan kommit i gång med detla arbete.Föratt denna verksamhet snabbt skall komma i gång har arbetsmarknads- ochnäringsut- Föisöijningsbered-skapenpå teko-området, m. m. Försörjningsberedskapenpå teko-området, m. m. skotten föreslagit attregeringen skall vara oförhindrad alt använda industridepartementetskommittéanslag för detta ändamål. Jagvill vidare erinra om att regeringen beslöt att ,och kommuner, vilka alla är i hög grad berörda avtekoindustrins utveckling, fram t. o. m. skall ingå i den s.k. grå zonen, vilket innebär atl regionalpolitiskt stöd kan utgå lill förelagsom bygger ul eller etablerar ny verksamhet. Deåtgärder som jag här har redovisat bör enligt min mening vara av stor betydelsenär det gäller alt mildra konsekvenserna för de anställda av tekoindustrinstillbakagång. Jag vill dock understryka all regeringen myckel noga följerutvecklingen och därvid är beredd överväga de ytterligare åtgärder som kan blierforderliga, om nedgångslakten skulle övergå i ett okontrollerat föriopp. fortsatta bevakningen är del självklart all försörjningsberedskapsaspekternafår allt större betydelse. Låt mig citera näringsulskotlet, som ullalar attutskottet utgår från atl bl.