prot · G10930 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:30 Förhandlingarnaleddes av förste vice talmannen §1 Fyllnadsval till utskott FÖRSTE VICE TALMANNEN: Sedan ledighet från riksdagsarbetet har partigrupp somsuppleant i kultur- och utbildningsutskotten anmält hans ersättare . Meddelandeom ändring i den preliminära tidsplanen Förstevice talmannen förklarade därefter vald till suppleanti kulturutskottet och utbildningsutskottet () §2 Justerades protokollet för den 10 innevarande månad. §3 Meddelande om ändring i den preliminära tidsplanen Enligtden preliminära lidsplanen skulle anordnas ar-betsplena onsdagenden , och vid behov fredagen den 25november. Del har emellertid inte varit möjligt atl få fram ulskottsbelänkandenför behandling . Med ändring av tidsplanen hällsdärför arbelsplenum endast . lar planenligt sin början , men blir ettbordläggningsplenum med frågestund och eventuellt interpellationssvar.Sammanträdel blir ett bordläggningsplenum med börjankl. §4 Meddelande om interpellationssvar 1977/78:50 omskyldigheten för sjukvårdspersonal att medverka vid aborter Med hänvisning lill 6 kap. 1 >; riksdagsordningen får jag meddelaall jag har överenskommit med alt besvara hans interpellation1977/78:50 i samband med behandling av socialutskottets belänkande1977/78:11 med anledning av motioner om vissa abortfrågor. § 5 Om de kommunalaeltaxorna m. m. 10 u in-7-7 KommunminislernJOHANNESANTONSSON erhöll ordet för att be- , ..., . ,r,-,-,/-,o i-.r. n svara (vpk) anmäldafråga, 1977/78:129, Omde kommunala statsrådet , och anförde: eltaxorna m. m. Herrtalman! har frågat statsrådet vilka åt- gärder regeringen ämnarvidta för att utjämna skillnaderna mellan kommunernas taxor i vad gäller el,värme, vatten och sophämtning. Frågan har överlämnats till mig för besvarande.Jag vill erinra om det svar jag gav här i kammaren pä en frågaav om åtgärder för att motverka höjningar av vissa kommunalataxor och avgifter. Jag angav därvid atl jag inte är beredd all förorda någraåtgärder, som innebär inskränkningar av den kommunala självstyrelsen. Jagpekade också särskilt på atl kommunerna är bundna av självkoslnadsprincipen,som innebär all taxor måste utformas så, all verksamheten inle går med vinst.Varje kommun har således att inom ramen för självkoslnadsprincipen besluta omde kommunala taxorna. Det är också viktigt att komma ihåg att de beslut somdet här gäller fattas i valda församlingar under full demokratisk insyn ochdebatt. Jag får slutligen fästa uppmärksamheten på denutjämnande effekt som bostadsbidragen har för boendekostnaderna. INGA (vpk): Först skalljag be atl få lacka för svaret. Mångakommuner har aviserat chockartade höjningar av taxor och avgifter. Någrahöjningar får konsumenterna betala direkt, t. ex. de som gäller elverket, ochandra slår igenom på de nya hyrorna fr. o. m. . kunde man läsa i t. ex. om en hyreschock för 120 000hyresgäster i Stockholmsföretagen. Dessa har gått ut med krav på 20-23 kr.höjning, vilket motsvarar en hyreshöjning på . för en normalstorfyra. Företagen får av alll att döma igenom sina höjningskrav på några kronornär. Först höjs hyran med . från och sedan med 4-7kr. Hosregeringen ligger en begäran från om en räntesänkning med1 %. Genom en sådan räntesänkning skulle hyran kunna sänkas . Menregeringen har sagt nej. Taxehöjningar för t. ex. och el drabbarlåginkomsttagarna hårdast. 1 räknar man med höjningar på mellan 30och . för en vanlig familj. Det betyder en fördyring med ivärsta fall . för en Stockholmsfamilj om man räknar sammanhyreshöjning och laxeökningar. Jaghar nu inte frågat om regeringen är beredd all motverka höjningar av hyraneller taxorna, för del. vet jag atl regeringen inte är. Vad jag frågat är omregeringen är beredd alt utjämna skillnaderna mellan olika kommuners taxesätining.Skillnaden mellan vaitenlaxorna kan t. ex. vara . per kvadratmeter för enlägenhet i den dyraste och i den billigaste kommunen och i vad gällerfjärrvärmetaxan . per kvadratmeter för lägenheter i olika kommuner. Delvisar en utredning som HSB och hyresgäströrelsen gjort och som rör taxorna förel, värme, vatten och sophämtning. har de billigaste taxorna ilandet, . per kvadratmeter för Qärrvärme, jämfört med . perkvadratmeter för och som tillhör dem som har de högsta. Malmöligger i mitten med . Eltaxornaskiljer sig också. Här ligger och på . per kvadratmeter medanHelsingborg och ligger på del dubbla. Eftersomkommunerna i lag är bundna av den s. k. självkostnadsprincipen är det märkligtall skillnaderna kan vara så stora. Det verkar som om kommunerna gör olikabedömningar av vad som är självkostnad. Jag har då frågat vad regeringen kommerall göra för alt utjämna dessa skillnader. Kommunministernsvarar atl han inte tänker göra någonting alls ulan accepterar skillnaderna.Del heter i svaret atl kommunerna är bundna av självkostnadsprincipen, sominnebär alt taxorna måsle utformas så att verksamheten inte går med vinst. Mendå skulle jag vilja få en förklaring till att del är så stor skillnad mellanolika kommuner. Del är del jag har frågat om, och svaret på den fråganefteriyser jag fortfarande. Vidarehänvisar kommunministern lill bostadsbidragens utjämnande effekt.Bostadsbidragen får ju skattebetalarna själva bestrida, och de går egentligendirekt till bankernas kassor, eftersom av hyrorna är kapitalkostnader.Vi vet atl dessa kostnader'på kommunalskatten hårdast drabbar låg- ochmedelinkomsttagarna. Om de kommunala eltaxorna m. m. På direkta fråga om variationerna i kostnader mellan olikakommuner måste jag svara all del är en självklarhet att kostnaderna varierarmed hänsyn till olika geografiska förhållanden beträffande framdragandet avledningar etc. Mellan t. ex. en Norrlandskommun och en tätortskommun iSydsverige måsle del vara ganska väsentliga skillnader. Medtanke på alt vi har denna självkostnadsprincip - och jag föreställer mig altinte ens vill införa en enhetstaxa för alla kommuner i riket - menarjag alt vi måste gå andra vägar för all åstadkomma en utjämning, i den månskillnaderna drabbar låginkomsttagarna, vilket naturligtvis är fallet. Jagvill då peka på all del faktiskt på bord ligger enproposition, som i första hand innebär ökat stöd åt barnfamiljerna. Därföreslås höjningar av barnbidragen, av studiebidragen och av övre hyresgränsenför de stalskommunala bostadsbidragen för barnfamiljer osv. Vi kan konstateraatt 80 "-ii av hyreshöjningarna inom de beräknade ramarna täcks av detsamhällsstöd till barnfamiljerna som bostadsbidraget utgör. Nr 30 Närdet gäller jämförelser inom vill jag bara korterinra Fredaeenden "" '"' också på bordligger en proposition om skatle- utjämning, som där bör ha sin positiva inverkan. Omde kommunala INGA (vpk): eltaxorna m. m. Herrtalman! Jag tycker ändå inte all jag har fåll något svar på min Det kan inle bara,som kommunminislern låter antyda här, vara tekniska orsaker lill skillnaderna.Det kan väl förmodas atl del inom olika kommuner tillämpas skilda typer avredovisningssystem. Jag trodde att regeringen var intresserad av all utjämnasådana skillnader och atl del är felaktigt all Gärrvärmelaxan t. ex. är nästan10 kr. högre i än i . Det är i detta avseende väldigt storaskillnader, som betyder mycket för familjerna. I fråga om de åtgärder somregeringen har vidtagit när det gäller bostadsbidragen vill jag upprepa atlhyresgästerna själva får finansiera dessa via skattsedeln, och inte minst viakommunalskatten, som är orättvis därför all den drabbar låginkomsttagare ochmedelinkomsttagare hårdast. F. ö. har vpk i många skilda sammanhang sagt altdel får vara nog med laxehöjningar, och det får vara nog med hyreshöjningarockså. Allhänvisa till bostadsbidraget hjälper inle stort när det gäller sådana storahöjningar som det här är fråga om. Jag vill göratvå konstateranden. Fördel första vill jag upprepa atl kommunerna är bundna av självkostnadsprincipen,som alltså innebär all deras verksamhet inte skall gå med vinst. Fördel andra - och det rör måhända en ännu viktigare princip - är jag inle bereddatl göra ingrepp i den kommunala självbestämmanderätten som innebär alt mantummar på den. Jag vill tillägga all har utfärdatrekommendationer om enhetlig redovisning. Jag utgår från att kommunerna iallmänhet följer de rekommendationer som utfärdar. Närfru jämför och kan jag väl säga alt jag inte är direktinsatt i de lokala förhållandena på dessa två platser, men jag drar mig tillminnes alt var mycket tidigt ute när del gällde att byggafjärrvärmeverk. Jag kan föreställa mig all del kan ha påverkat bådeanläggningskostnaden och de kostnader som sedan följer. Där har vi ocksågeografiska skillnader, som vi får försöka eliminera genom andratransfereringar som jag har pekat på i debatten. INGALANTZ (vpk): Mot bakgrundav atl kommunerna är bundna av själv kostnadsprincipen är det märkligt all taxorna slår sä olika i olika kommuner. Det verkar som om kommunerna ser olika på denna själv- 42 kostnadsprincip. Jag är orolig för att denkommunala verksamheten i vissa fall kan gå medvinst när del gäller taxor och avgifter och au kommunerna använder denna vinstför alt finansiera andra beslut. Vidaresäger kommunminislern alt han inte är beredd all tumma på den kommunalasjälvbestämmanderätten. Men den har ju urholkals väsentligt. Jag tror allmellan 70 och 80 "i\ av den kommunala budgeten läcks upp avskyldigheter som ålagts kommunerna genom lag-stadgande eller genom beslut avregering och riksdag. Den kommunala självbestämmanderätten är verkligen minimali dag. Vadregering och riksdag i stället borde göra är förstås all se till att kommunernafår medel lill all finansiera de åtgärder som de är skyldiga all vidta. har rekommenderat en enhetlig redovisning, är det märkligt attdel inte slår igenom när del gäller läxor och avgifter. Omde kommunala eltaxorna m. m. Beträffande de av kommunernas verksamhet som emanerar från beslutpå riksnivå är det väl inle obekani för all delta lill myckel stordel är myckel lunga reformer som del har rån allmän enighet om. Jag ärnaturligtvis helt på det klara med alt detta drabbar kommunerna skaliemässigthårt. Men del är som sagt stora tunga samhällsreformer, som även Inga Lanizparti har medverkat till. Dettamåste vi i den mån kostnaderna slår olika möta med två typer av åtgärder, delstransfereringar mellan familjer med låg inkomst och familjer med hög inkomst,dels genom ell bättre skalteutjämningssysiem. 1 båda fallen är åtgärder pågång, inte minst i det sistnämnda fallet genom förslag lill ell bättreskalleutjämningssystem som kommunalekonomiska utredningen kommer all läggafram. Vidareundrar jag om inle är offer för en tankelapsus, när hon säger att delinte bör skilja så mycket på anläggningskostnaderna. Men del är just vad detgör. Om en kommun bygger tidigt och får låga anläggningskostnader - man kanskeockså har relalivi korta lednings-sträckor - blir också driften billigare ochdärmed taxorna lägre jämfört med vad som gäller för en kommun som bygger senareoch får högre kostnader. INGALANTZ (vpk): Den skillnaden förklarar i så fall inte att och harhälften så dyra eltaxor som och . Närdet gällt de tunga reformer som vi har kommit överens om har vpk oftast velatgå myckel längre än de övriga partierna. Vi har också sagt all kommunerna måstefå resurser för alt orka med t. ex. utbyggnaden av barnomsorgen. En stor delav de som är inläckta av beslut fattade på riksnivå ligger där.Likaså har vpk hävdat atl skolan skall slalsfinansieras, eftersom de posternaannars blir alltför lunga för den kommunala ekonomin. Omåtgärder för att nedbringa den s. k. specialinlåningen i bankerna Jag vill erinra om att vi vid de överläggningar som de bådakommunförbunden hade med förelrädare för regeringen var helt överens omatt inom de snäva ramar som samhällsekonomin tillåter prioritera treväsentliga områden, nämligen barnomsorgen, åldringsvården på kommunsidan ochlångtidsvården pä landstingssidan. Jag utgår från att kan hålla medmig om alt detta är en riklig prioritering. Regeringsföreträdarna ochrepresentanterna för kommunförbunden var också ense om att detsamhällsekonomiska utrymmet är mycket trångt. Sedanvill jag säga att den allmänna principen för dessa 80'9(i av den kommunalaverksamheten som är dikterade genom beslut av riksdag och regering - avriksdagen i första hand - naturligtvis är atl om det siatsfinansiella läget säsmåningom skall kunna förbättras - vilket vi naturligtvis hoppas på - börstaten gå in med större kostnadsansvar plus bättre skalteutjämning. Denackdelar som Inga Larilz nämnde elimineras då, åtminstone så långt som man kangå i ett modernt och socialt inriktat samhälle. INGALANTZ (vpk): Jag håller inle med kommunminislern om atl det samhällsekonomiskautrymmet är trångl. Det finns pengar i del svenska samhället, men det gällerall priorilera och omfördela dem till de verksamheter som vpk tycker ärvikliga, bl. a. barnomsorgen, genomförandet av SIA-skolan, en bättre socialbostadspolitik i stället för den asociala bostadspolitik sorn vi har , m.m. Då finns del pengar. Många reformer skulle kunna finansieras, om vi kundeslippa skallenykten och kapitalexporten. Många arbeten skulle kunna återförastill , ifall man satte stopp för kapitalexporten, vilken som bekant inteär liten. Vidare har vi kostnaderna för försvaret; vi har i vpk många gångersagt att vi inle är beredda all tillstyrka ett försvar som i storleksordninggör till del tredje landet i världen. Jag vill bara påminna kommunminislernom alt försvarskoslnaderna uppgår till 35 milj. kr. Överläggningenvar härmed slutad. §6 Om åtgärder för att nedbringa den s. k. specialinlåningen i bankerna EkonomiministernGÖSTA erhöll ordet för att besvara () den 20 oktoberanmälda interpellation, 1977/78:49, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd atl vidtaför alt nedbringa den s. k. specialinlåningen i bankerna. Med specialinlåning i bankavser man inlåning av stora belopp som följer speciella villkor ifråga om ränta, bindningstid m. m. Minimum för en specialinlåningsposl lär f.n. vara ca . Räntan är ofta betydligt högre än på vanligainlåningskonlon och bestäms liksom övriga villkor genom särskilt avtal mellanbanken och långivaren. Bindningstiden för speciallån kan vara så kort somnågra dagar eller . Långivare på specialinläningsmarknaden ärframför alll större företag, fonder, stiftelser och organisationer, som för enviss tid önskar placera likvida medel. Specialinlåningenhar växt fram sedan mitten av 1960-talel. Orsaken får bl. a. sökas i ell alllstörre kosinadsmedvelande inom näringslivet. För all bankerna skall få ta handom tillfälliga överskoll av likvida medel måsle de erbjuda en högre förräntningän den som kan erhållas på vanliga bankräkningar. Affärsbankernasspecialinlåning var vid utgången av av deras totalainlåning. Vid utgången av uppgick specialinlåningen till ca 20miljarder kr. eller av den totala inlåningen hos affärsbankerna.För hela banksektorn var beloppet ca ,motsvarande av den totala inlåningen från allmänheten. Normalt svararaffärsbankerna och vissa större sparbanker för huvuddelen avspecialinlåningen. På senare lid har också vissa föreningsbanker kraftigt ökatsin specialinlåning. betalade bankerna för sin specialinlåning i genomsnitt en räntapå över diskonto. Räntesatser på mer än 4procentenheter över diskontot är myckel ovanliga. Räntenivån är emellertid f n.osedvanligt hög. låg räntan på specialinlåning lägre, eller ca 1,5-2,5procentenheter över diskontot. Benägenheten att betala hög ränta berornaturligtvis på att likviditetsläget är ansträngt och - som - pä risken alt få betala straffavgifter, om bankerna inle kan uppfyllade likviditetskrav som har fastställt. Lagenom kreditpolitiska medel innehåller bestämmelser som ger möjlighetatt reglera räntan på specialinläning, om räntenivån anses alltför hög.Förordnande om sådan räntereglering meddelas av regeringen efter framställningfrån . Om detta medel skulle användas, kan det emellertid lätt fåicke önskvärda effekter. Del kan innebära alt inlåningen hos flertalet bankerutom de allra största skulle minska betydligt. Vidare skulle det kunna medföraen ökning av lånemarknaden utanför bankerna. Det är angeläget att lånemedelkanaliseras genom bankväsendet. Förutomriksbanken har också bankinspektionen sin uppmärksamhet riktad påspecialinlåningen. Ett skäl är alt denna inlåning i regel är kortfristig ochdärför inle helt ofarlig för bankverksamheten. Vidare kan den negativt påverkabankernas soliditet. Inspektionen har därför uppmanat debanker som ansetts ha för hög specialinlåning atl begränsa den.Bankinspektionen har också uppmanat bankerna alt i sin långsikliga planering imindre utsträckning än tidigare bygga verksam- Om åtgärder för atl nedbringa den s. k. specialinlåningeni bankerna Omåtgärder för att nedbringa den s. k. specialinlåningen i bankerna Denna inlåning har tidigare ansetts kunna omfatta 15-20 9f)av den totala inlåningen, men inspektionen rekommenderar numera på längre sikten begränsning lill . Båderiksbanken och bankinspektionen, vilka närmast har all vidta de åtgärder somkan behövas på del här området, följer utvecklingen med uppmärksamhet. Miltsvar på direkta fråga i interpellationen blir därför atl någraåtgärder från min eller regeringens sida inle f. n. planeras.Specialinläningsmarknaden kan dock på olika sätt beröras av de förslag som inomkort väntas från kapilalmarknads-ulredningen och finansieringsbolagskommittén. Jagvill slutligen tillägga alt bankerna själva har intresse av atl begränsaspecialinlåningen för all hålla nere sina räntekostnader. I denvaluta-situation vi nu befinner oss i kan vi vänta ell mindre pressatlikvidi-leisläge hos bankerna. Detta bör leda till en nedgång i den tillfälligthöga räntenivån på specialinläningsmarknaden. Jag skall be alt få tacka ekonomiministern för alt jag har fåll mininterpellation besvarad. Delär ju rikligt, som del har sagts i svaret, att specialinlåningen började imillen av 1960-lalel. Del var till all börja med rätt stora belopp som krävdesför alt man skulle få denna högre ränta - minimum I milj. kr. hör vi isvaret all minimum för specialinlåningsposlen f. n. lär vara ca . Manhar alltså halverat del ursprungliga beloppet. Jag vel all del är en del somförsökt att även med mindre belopp än detta få specialinlåningsränta tillämpad. Närdet gäller tiden säger ekonomiministern att denna ränta tillämpas under någradagar eller . Ja, i vissa fall kan del kanske vara ochnågra veckor och över något månadsskifte för all bankerna på del viset skallförgylla upp sitt månadsresultat. Men jag vet alt del är många banker somtillämpar myckel för sådan inlåning. Delheter alt specialinläningsinsäilare i första hand är fonder och stiftelser. Detförvånar mig att fonder och stiftelser vill flytta om pengar på detta sätt förnågra dagar eller någon vecka. Detheter också i svaret alt man blivit mer kostnadsmedveten inom näringslivet ochau det kan vara en orsak lill all man begär specialinlåning för att få denhögre räntan. Mindre förelag och enskilda personer som har tillgång till mindrebelopp kan naturligtvis också vara kostnadsmedvetna, men de har f n. inle rättlill specialinlåningsvillkor. Dettalas i svaret om alt bankerna - för att de skall få ta hand om de tillfälligaöverskoll av likvida medel som vissa företag inom näringslivet har -"måste" erbjuda en högre förräntning än den som kan erhållas påvanliga bankräkningar. Del är också liiet förvånande. Det är tydligenavislapengar. Personer som har pengar på kapilalräkning får annars räkna medall betala en viss provision, om de lar ut dem , men så är tydligen inle allsfallet när det gäller specialinlåning. Jaghar sagt i min inierpellation alt specialinlåningen f n. uppgår lill intemindre än 30 miljarder. 1 svaret sägs all beloppet för hela banksektorn islutet på september var 27 miljarder. Uppgiften i min interpellation att delskulle röra sig om 30 miljarder kan väl knappast bestridas. Det är alltså, herrekonomiminister, inle några småbelopp som finns insalta på dessa konion. Detsägs vidare i svaret att genomsnitlsräntan på specialihlåningskon-lon inle ärså hög som jag påstått i interpellationen. var den överriksbankens diskonto. Räntesatser pä mer än 4 96 däröver är myckel ovanliga.Att sådana räntesatser förekommer vet jag, men hur vanliga de är kan jagnaturiigtvis inte säga. "Benägenheten alt betala hög ränta förspecialinlåning beror naturligtvis på att likviditelsläget är ansträngt",sägs det i svaret. Del vill jag inte bestrida. Delheter också i svaret: "Lagen om kredilpolitiska medel innehållerbestämmelser som ger möjliguet all reglera räntan på specialinläning,om räntenivån anses alltför hög." Jag vet inte, herr ekonomiminister, vargränsen för s. k. ockerränta går . Det är i varje fall här fråga om högaräntesatser, och ansågs alt gränsen för ockerränta varpasserad när man kom upp i sådana här räntor. "Delkan innebära", heter det i svaret, "att inlåningen hos flertaletbanker utom de allra största skulle minska betydligt. Vidare skulle del kunnamedföra en ökning av lånemarknaden utanför bankerna," Del är jusl vad jagiror alt det har gjort. De personer vilkas sparmedel inte uppgår lill deminimibelopp som anges i svaret kanaliserar säkert i många fall ut sina pengar utanförbanksystemet. Del är väl det som är den stora risken. Detsägs också i inlerpellatonssvaret alt både och bankinspektionen harsin uppmärksamhel riktad på utvecklingen på del här området. Del tycker jag ärmycket bra, men man har i viss mån legaliserat förhållandena. skulleinte specialinlåningen få översliga 15 ä 20 /n av den totala inlåningen, men nusägs det all inspekiionen rekommenderar en begränsning lill 10-15 9ö av den samlade inlåningen inombanksektorn. ligger i alla fall specialinlåningen fortfarande på mellan15 och . Jagtycker atl det är bra atl man, som del sägs i svaret, har uppmärksamhetenriktad på delta problem. Del kan ju allvarligt beröra hela banksystemet, omspecialinlåningen får fortsätta. Jaghar frågat i vilken mån man skulle kunna tona ned den här inlåningen undan förundan, och i svaret sägs det: "I den valuiasiiualion vi nu befinner oss ikan vi vänta ett mindre pressat likvidileisläge hos bankerna." Jag är inleöverens med ekonomiministern i del fallet. är ju likviditelsläget myckelpressande för våra banker, och då kan del väl knappast vara en lillfällighetall vi har en så hög räntenivå. När mangör rekommendationen alt 10-15 %möjligen kan godkännas innebär väl del med andra ord all det här systemet harkommit för all stanna. Omåtgärder för att nedbringa den s. k. specialinlåningen i bankerna Omåtgärder för att nedbringa den s. k. specialinlåningen i bankerna Detfinns kanske inte så stor anledning för mig all orda myckel mer i den härsaken, men jag vill ändå betona all del är svårt all få placerare avhypoleksobligationer. Del finns en myckel lång kö, inle minst pålandshypolekssidan. Här rör del sig om och denärliga ramen är 675 milj. kr. Del innebär en kö pä . Vadberor del då på atl den här kön har vuxit undan för undan? Jag tror att orsakenär att man tillåter specialinlåningen. Dit går en myckel stor del pengar somannars skulle placeras i obligationer. Del har man inget intresse av, eftersomobligationerna ger en ränta pä medan specialinläningen ger enbetydligt högre ränta. Jaglackar för svaret, men jag hade hoppals atl man i alla fall skulle setill alt specialinlåningen tonades ned. Fastän jag lyssnade mycket uppmärksamt lill fick jaginte riktigt klart för mig vad han ville och inte heller om han förstod vad delhär är fråga om. Han återgav mitt svar på olika punkter ulan att ifrågasättariktigheten av de uppgifter jag lämnade. Och del är bara bra. Men han drog sedanvissa slutsatser som jag tycker var i allra högsta grad tillspetsade. HerrFågelsbo gick så långt all han 1. o. m. talade om ockerräntor. Med ocker menasju all man utnylljar någon annans beroendeställning eller speciella trångmålför atl betinga sig räntor som är uppenbart orimliga. Jag vill därför tala omför alt specialinläningen är en fullsländigi legitim verksamhet,som och bankinspektionen icke har några invändningar emot.