prot · G109143 · 1977-12-31 00:00:00 — Ja,det finns ju generella åtgärder på det här området liksom på alla andra, menföretagen faller ändå. Mot bakgrund av de siffror som jag nämnde tycker jag attherr skulle ha något mer tröstrikt alt ge och änatl bara tala om den grå zonen. Jag var med om alt motionera om att dengrå zonen skulle omfatta även och , men då ville inteherr vara med ulan jag var tämligen ensam i ulskollel. Vad vi nu villha är nya jobb, och vi vill också fa något lokaliseringsföretag, men de lyserju med sin frånvaro. Jaganvände inte ordet sinnesförvirring. Riktigt så hård är jag inte, även om mankanske i och för sig ibland skulle kunna ha orsak att använda ett sådantuttryck. Jag talade om sinnesförändring, och det omdömet står jag fortfarandeför. \ () kort genmäle: \ Herr talman! När det gäller landslingens medverkani planeringen så är det inte på något sätt frågaom all de skulle bli överkommuner. Vi menar, och det framgår också av utskoltsbetänkandel, att det är värdefullt atl vissa av de centrala uppgifterna när det gäller den regionala planeringen flyttas över på landslingen och inte på statsmakternas föriängda arm, som ju länsstyrelserna är. Vi vet att länsdemokratikommitlén utreder frågan, och vi har säkerligen anledning all ålerkomma lill den. Men tydligt är att det finns skilda uppfattningar i denna fråga. 54 Om länsdelegationerna, som regeringen har tillsatt,säger att det i stort sett ärsamma människor som sitter i länsstyrelserna och länsorganen som också sitter ilänsdelegaiionerna. Det må så vara, och det beror väl i så fall på atllandshövdingen har föreslagit samma människor. Det måste emellertid vara enstyrka om man kan bredda sammansättningen av en sådan här delegation så atl manför med företrädare för arbetsmarknadens parter och för kommuner, som juonekligen bäst känner till de lokala förhållandena och som har de störstaförutsättningarna att komma med konkreta förslag. Det är inte alls så altregeringen vill frånhända sig ansvaret genom atl tillsätta delegationer, utandel är en nödvändig åtgärd för all klara de speciella sysselsättningsproblemsom råder just i dessa regioner. Del nämndes tidigare här i debatten attNorrbotiendelegalionen har kommil med förslag som förts vidare och som lettlill att åtgärder vidtagits för all skapa sysselsättningsmöjligheter. Jagtycker inte, , all man skall döma ut dessa delegationer på detsätt som socialdemokraterna gör. GÖRDISHÖRNLUND (s) kort genmäle: Om landstingen skall anta länsplanen är det verkligen fråga omöverkommuner. Och kommitténs borgerliga majoritet är inne på den tankegången-det harjag gjort mig underrättad om. Om det är statsmakterna som skall stå förresurserna bör man väl låta statsmakternas förlängda arm vara med när delgäller planeringen. Ifråga om länsdelegationen påpekade jag att det i huvudsak rör sig om samma personer.Del har inte funnits någonling, , som förut har hindratlänsstyrelserna atl bilda delegationer av olika slag för atl göra utredningarm. Jag påpekade ju alt vi har ett program för t. ex. men attdet inte har blivit förverkligat. Länsstyrelserna kan ha goda kontakter medkommunerna,och de kan vara delaktiga i planeringen -ja, de inte bara kan utande skall vara delaktiga i den. Del jag närmast vill understryka när det gäller delänsdelegationer som regeringen och dess talesmän stöder sig på i varjeögonblick som man kommeri kläm är alt de inte tillskapat några fier jobb. Detberor på atl de inte har några resurser att aktivt få fram jobb. De kan läggaförslag av olika kvalitet. Sedan är del ytterst statsmakterna som måste följaupp förslagen och ge resurser ål t. ex. nya industrier. () kortgenmäle: Det är riktigt alt det är statsmakterna som skall slälla medel lillförfogande, men genom en sådan här delegations tillkomst och genom desssammansättning för man ju en bredare förankring vid bedömningarna. Idérikedomenbör naluriigtvis bli större om del ingår representanter med olika bakgrund i ensådan här delegation. De konkreta förslag som delegationerna lägger fram och somär realistiska kommer säkerligen atl anammas av statsmakterna. Man kommersäkerligen att vidta åtgärder för alt sådana förslag skall kunna genomföras ipraktiken. Slutligen,herr lalman, vill jag upprepa vad jag sade tidigare, nämligen alt det pågår ettarbete i länsdemokratikommitlén omkring dessa frågor. Nr 143 otvetydigt en tillgång om etl länsparlament får ökade befogenheter ochökade Onsdaeen den möjlighetertill beslutsfattande. Det är ju länspariamenlet .som står till svars 17 mai 1978 '"''väljarna inom resp. län. Det är också länsparlamentet som bäst känner till delokala och regionala problemen inom resp. län. Jag tror inte att man Regional ipckline '''" '"' negativtinslälld lill en ökad länsdemokrali som man är från socialdemokraliskl håll.Låt oss vänta och se vad länsdemokratikommitlén kommer fram till och avvaktadess förslag. När del har remissbehandlals och kommer på bord får vita en ny debatt i den här frågan. vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat all hon inte ägde rätt lillylleriigare replik. BENGTFAGERLUND ts): För ungefär etl år sedan diskuterade vi regionalpolitiken, och då vardet 44 inlägg i debatten. Redan nu är vi uppe i över 30, och tydligen hamnar vinågonstans mellan 60 och 70 innan debatten är slut. Det visar att lägel i dagär betydligt allvarligare än det var , och det var långt ifrånbra då. Denna utveckling är resultatet av en borgerlig polilik. Denende som är nöjd här i kammaren är . Han slår fast atlvi, fr. o. m. den tidpunkt då vi fick en borgerlig regering, har fött endecentralislisk inriktning på regionalpolitiken. Del räcker fullständigt förhonom. Resullaiet bryr han sig inte om, utan han tycker all vinslen med delhela är all vi falt en decentralislisk utveckling. I denna diskussion stigerArne upp och talar om länsparlament. Jag trodde faktiskt inte atl defarhågor som framförde hade någon grund - atllandstingen skall överta planeringen och atl det finns risk för atl vi skall fåett delslalssystem. Men när börjar använda beteckningen parlamentpå landstingen är del väl i förlängningen fråga om att införa delstater i vårtland. slår fast att han var förundrad över sätt att diskutera.Nu är inte industriministern här, men jag vill understryka det uttalandet.Industriministern säger alt vi socialdemokrater framför primitiva åsikter. Hansäger att vi bedriver agitation mot de små företagen, atl vi misstänkliggörföretagare o. d. och atl hela den socialdemokratiska diskussionen är emotföretagsamheten i del här landel. Jag skall ålerkomma lill delta, men jagtycker att det är anmärkningsvärt att en minister står och slungar ut sådanaanklagelser ulan atl på något sätt exemplifiera vad vi har gjort och hurföretagsamheten har utvecklats under de då socialdemokraterna var iregeringsslällning. Jagskall, herr talman, efter och , som har motiveratde socialdemokratiska ståndpunkterna i stort, endast uppehålla mig litet vidreservationen 5, som redan har varit inne på. Bakgrunden tillreservationen är väckta motioner, dels partimotionen, dels den motion som jagoch några kamrater i kammaren har väckt. Utskottsmajoriletenhänvisar lill att regeringen räknar med atl lägga fram 56 en proposition lill hösten i anledning avskogspolitiska utredningens förslag. Då skall en samlad planför skogsnäringen presenteras, vilket har tagit upp här. Vi anserdärutöver atl de synpunkter som vi för fram i vår reservation och motionernaskall läggas till grund för propositionen. hänvisar till atlman skall ha etableringssamråd närdet gäller större förelag o. d. Men, ArneFransson, det är inte elablering det gäller , det är nedläggning avförelag. Medan vi väntar på propositionen dör företaget, ellersom del heter:Medan gräset gror dör kon. Det är precis vad vi uppleveri dag. Den frågan harvarit uppe här förut, men låt mig ta ett exempel från mitt eget län och minegen kommun. Skogsägarna köpte Klippankoncernen sedan och övertog34 skogsmark. I samhälle, där koncernen har sittpappersbruk, finns också ett sågverk som sysselsätter 80 människor. har varit i gång . har man beslutat att lägga ned del.Det beror på atl del råder brist på råvara, säger man. Brist på råvara! behöver 5() 000 m och man har en tillväxt på ungefär 150 000 m inomLessebo kommun! Nej,det är inte det del gäller! Del handlar i stället om atl Skogsägarna, som nuäger sågen, anser att det är bättre att salsa på andra orter, och då tar maninte hänsyn lill de 80 anställda eljer till all sågverket varit i gång i hundraår. Låtmig ställa några frågor lill talare i denna debatt. Jag skulleha velat ställa dem också till industriminister , som jag lidigarediskuterat den här saken med. Hur går denna industriplanering ihop med t. krav på lokalsamhällen? Hur går den ihop med kravetatl man skall förädla råvaran på orten? Hur går den ihop med centerpartietsregionalpolitik, där man talar om atl sprida sysselsättningstillfällena? Menarman då en sådan spridning att de gamla bruksorterna skall utarmas och nyabyggas upp på andra håll? Eller vad menar ni med en levande landsbygd? Ni trorväl inte att den proposition som framlagts om stöd till jordbruk i glesbygderskall rädda den regionalpolitiska balansen här i landel? Jaghar anfört som exempel, men jag skulle ha kunnat som exempel tapappersbruket i , som hotas med nedläggning, eller exempel från otaligaandra orter i hela vårt land. NilsÅsling säger att vi är negativa till atl bygga nya kommunala industrilokaler.Jag skulle ha velat fråga vad han länker göra med de lokaler somblir tomma. Del är ett ännu större problem. Där finns ju redan folk som blirarbetslösa! Del är någonting som vi verkligen behöver diskutera. Utskottetsmotivering för atl avstyrka motion 809 som gäller är attstatsrådet, dvs. industriministern, anser att utsikterna för länetsarbetsmarknad på ler sig gynnsammare än för riket som helhet. Ja,det kan ju bero på vilka ambitioner man har när det gäller landet i övrigt. Menhur kan man tro alt de fria marknadskrafterna och de självläkande krafternaskall lösa våra sysselsättningsproblem? Vihar slagit fast sambandet mellan närings-, sysselsältnings-ochregionalpolitik. Hur ser då vår situation ut - vilka resultat är det den Nr 143 borgerliga regeringen uppnått när del gällt atl öka indusirisysselsätlningen, som man utlovade i valel? ... , qJn Låtmig först anföra några siffror som ligger längre tillbaka i tiden! Enligt Statistisk årsbok fanns detår 1962 939 925 anställda i tillverknings industrin. , som ärdet senaste år som redovisats, var antalet 990 635. Del aren ökning med ca 50 000. Då skall man lägga märke till att vi 1972 hade en lågkonjunktur som ofta åberopats av de borgerliga när det gäller arbetslöshetssiffror och liknande. Dennaökning av indusirisysselsätlningen skedde då de borgerligapartierna som trädda på ett snöre kritiserade socialdemokraterna för att föraen företagsfientlig polilik. Sedan den borgerliga regeringen tillträdde harindusirisysselsätlningen minskat med 93 000 anställda.För andra kvartalet 1978 redovisas 57 000 färre anställda inom industrin än förtredje kvartalet 1977. siffra är den lägsta som redovisats under hela1970-talet. Enligt Industriförbundets konjunktur-barometer kommer ytterligare40 000 jobb alt försvinna inom industrin. Vadär del för industrifientlig politik de borgerliga i det här landet för? Ni harpå lyckats minska industrisysselsättningen med nära 150 000arbetstillfiillen. Och sedan tror ni att vi skall kunna bedriva enregionalpolitik i det här landet! Tilldetta kommeratt även byggnadsverksamheten uppvisar bollensiffror. Ledaren idagens nummer av börjar på följande sätt: "Detfinns, bildligt talat, två långa köer i storstäderna. 1 den ena kön slårbostadslösa som söker egen bostad. I den andra slår arbelslösa byggnadsarbetaresom söker jobb. Båda köerna måste se på den andra kön med förvåning." Dettaär en planering som påminner om en historia som jag läste som mycket ung. Denhandlade om en liten flicka som stod ute i kylan utan några skor på fötterna.En som gick förbi henne frågade: - Varför har du inga skor? - Nej, min pappa är arbetslös, så han har inte rådatl köpa några skor. - Jaså, vad jobbar han med? - Han är skoarbelare. - Varför är han arbetslös? - Jo, därför att han gjort för många skor. Detär denna brist på planering inom hela den borgerliga poliliken som skapardessa oerhörda svårigheter med arbetslöshet o. d. Här stiger alla borgerligatalare upp och säger alt devalveringen klarat hela sysselsättningspolitiken.Delta har redan bemött. Föratl vi skall fö fart på industrin måste köpkraften inom landel upprätthållas. Med den sänkta levnadsstandard och därmed minskade möjligheler all köpa varor som industrijobbarna fött vidkännas kan vi inte upprätthålla den inhemska köpkraften. Visst är vi beroende av utlandsmark naden, men vi är också beroende av den inhemska marknaden. Typiskt är atl glasindustrin klarar sig hyggligt på utlandsmarknaden, medan den 58 inhemska marknaden viker och ger problem medsysselsättningen. Närings- ochsysselsättningspolitikens samband med möjligheten alt Nr 143 bedrivaen regionalpolitik är självklart. Detlahar vislagit fast i bl. a. motioner Onsriapp H Men delenda som hänl är att vi nu fållen ny inriktning på n _ ioto 1 / maj 1 y /ö regionalpolitiken, en merdecentralislisk inriktning. Därmed skulle allt vara Med detta, herr talman,yrkar jag bifall till de socialdemokratiska ARNEFRANSSON (c) kort genmäle: Jag tror all och jag är överens om att man harstora problem inom skogsnäringen. Om del vittnar bl. a. del beslut somriksdagen lidigare har fattat om ett lån lill . Vi vet också all del nuligger ett förslag på bord om ell lån lill NCB. Det innebär atlstatsmakterna har ansett del vara nödvändigt och riktigt att man hjälperskogsföretagen att upprätthålla sysselsättningen i avvaktan på alt dessa kanfinna avsättning för de produkter som ligger i lager. Jagtror atl vi kan vara förvissade om alt del förslag som regeringen i börian avnästa år kommer atl lägga fram i fråga om den framlida inriktningen avskogsnäringen kommer all leda till en plan för utvecklingen framöver. Vivet alt del på vissa platser är ont om råvara. nämndeexemplet från kommun och Södra skogsägarnas planerade nedläggning avsågverket där. Del är naluriigtvis tråkigt atl sådana här nedläggningaraktualiseras, det är jag den förste alt understryka. Men Skogsägarna har välansett det nödvändigt att vidta åtgärder med lanke på den ekonomiska situationsom de befinner sig i och den bristande tillgången på råvara. Jag hoppasemellertid all Skogsägarna är beredda att medverka till atl skapaersättningsindustrier då nämnda sågverk skall läggas ned. BengtFagerlund sade att regeringen bedriver en fientlig industripolitik med tanke påutvecklingen och den minskade sysselsättningen. Men man får i sammanhanget integlömma bort den myckel långtgående lågkonjunkturen, de nödvändigastrukturrationaliseringarna och avsättningsproblemen. Jag irordel är viktigtatt ta med detta i bilden. Vi har tappat marknadsandelar på exportsidan. Genomsmåförelagarpropositionen kom ju regeringen med en hel del förslagtill åtgärder för alt förbättra situationen för de mindre och medelstoraförelagen. BENGTFAGERLUND (s) kort genmäle: håller med mig om alt det är tråkigt med företagsnedläggelseroch att det uppstår svårigheter. Det är svårigheter som också drabbar Södra skogsägarna. Men del är inte det vi skall diskutera här. Vilka regionalpoliliska medel vill sälta in för att lösa problemen på de gamla bruksorterna? Det är ju det frågan gäller och det är den som vi måste diskutera. Hjälper del med alt decentralisera? Jag måsle erkänna alt jag aldrig fått veta, trots att jag frågat , vilken innebörd man lägger i det ordet. Det hjälper väl inte bara med en 59 Nr 143 decenlraliserad regionalpolilik om folk blir arbelslösa på olikaorter. Onsdaeen dpn ArneFransson lalar om och NCB. Själv glömde jag att ta upp 17 mai 1978 fråganom arbetsgivaravgiften, som afUgglas berörde i samband med atthon kritiserade den solidariska lönepolitiken. Låt mig säga följande RpQnnnl kl' °" arbetsgivaravgiften som ell medel i regionalpolitiken. miljarder kronor attminska arbetsgivaravgiften med 2 96, och enligt kompletteringsproposilionenräddar man därmed 5 000 jobb. för varje räddat jobb. Ni somlalar om sysselsättning och 400 000 nya jobb skall då veta att del kostar 320miljarder kronor atl klara dessa jobb. Varifrån skall ni ta dessa pengar? Vadhar ni all komma med i stället för dessa lösa ord om att del är tråkigt medförelagsnedläggelser och alt det gäller alt föra en decenlraliseradregionalpolilik? ARNEFRANSSON (c) kort genmäle: Bengl Fageriund efterlysie vilka regionalpolitiska medel som jag kundetänka mig för att komma till rätta med problemen på bruksorterna. Vi har ju etlregionalpolitiskt stöd i detta land . Jag utgår ifrånatt man, när tilläggsdirektiven till sysselsätlningsulredningen gavs 1976,gjorde bedömningen atl det fanns anledning all göra en översyn av debidragsnormer som hade gällt. Del är också det arbetet som f. n. pågår isysselsätlningsulredningen. Avsikten är att det skalllämnas ett delbetänkande, där sysselsätlningsulredningen mycket ingående kommeratt ha prövat och analyserat vilka medel som är nödvändiga för alt skapaförulsällningar för en ökad regional balans i deila land. Samrådi samband med nylokalisering av förelag är nalurligivis en åigärd, men om maninte kommer till rätta med problemen på det sättet så är jag för egen del intefrämmande för att man vid sådana tillfällen får tillgripa hårdare styrmedel föratl nå den effekt som man eftersträvar. Det är inte bara fråga om all föra endecentralislisk regionalpolilik, ulan det gäller säkerligen också alt ställabetydligt ökade medel till förfogande. Det kan man göra, om man bedriver enexpansiv näringspolitik som skapar ökade sysselsättningsmöjligheter och kanfinna avsättning för varorna, inte minst då på utlandsmarknaden. Islutet av sin replik tog upp kostnaderna för atl skapa arbete åtalla, och han angrep vår ambition all skapa 400 000 nya arbetstillfällen. Jagsade tidigare i en replik till alt jag trodde alt vifortfarande var överens om målsättningen att skapa arbete åt alla. I varje fallär man överens om det inom den nu sittande sysselsätlningsulredningen, och jaghoppas alt Bengl också är beredd alt ställa sig bakom denmålsättningen. () kortgenmäle: Målsättningen alt skapa arbete åt alla harjag varit med om altdiskutera i ungefär ,och det är socialdemokratin och arbetarrörelsen somhar drivit rätten till arbete som en av de största frågorna. Men vad är det vihar angripit för? Jo, det ärt. ex. för sådana saker som när att 266 000 nya jobb skulle skapas inom industrin till i början av1980-talet. ligger vi 150 000 back. Det innebär atl 400 000 nya jobb skallskapas bara inom industrin! Del är de löst utslungade löftena som vi ständigthar kritiserat. Målsättningen är vi fullständigt överens om. Sedannoterar jag verkligen med glädje alt är redo att införalagstiftning för all fö en effektiv elableringskontroll, om samråd inte gerresultat. Delta har vi haft med i våra reservationer, men då har emot . Detär riktigt som säger-och del är detta jag har byggt hela mittinledningsanförande på -all för att vi skall kunna driva en regionalpolitikmåste vi ha en expansiv näringspolitik. Vi kan säkerl finjustera medlen iregionalpoliliken -vi kanske behöver ändra områdesgränser och föra in nyamoment - men vi klarar aldrig uppgiften om vi inte får en nyetablering lillslånd, och nyetableringen har fullsländigl upphört. Jaghar inie nämnt någonling om atl man räknar med att konkursernas antal under1978 kommeratt slå alla rekord. Att förelag går i konkurs ärnågot som ni har kritiserat socialdemokratin för, men är ni självai regeringsställning, och ni har skapat problem som är större än de någonsinvarit . Del är ni som har ansvaret för den ekonomiska politik som harskapat problem också för regionalpoliliken. vice talmannen anmälde att anhållit atl lill protokolletfå antecknat atl han inte ägde rätt till ylleriigare replik. Den regionalpolitiska planeringen, vars tyngdpunkt utgörs av den s. k.länsplaneringen, har till syfte att medverka till att de av riksdagenfastställda målen - atl alla människor skall ha tillgång till arbete, serviceoch god miljö- kan nås. I begreppet regional samhällsplanering ligger sålundaden inriktning som regionala och lokala organ söker åstadkomma för att få entillfredsställande utveckling på samhällets olika områden. Margarethaaf har i etl tidigare anförande redovisat den moderata synen på deprincipiella frågorna och på de övergripande frågor som vi nu diskuterar. Jagkan i det avseendet här inskränka mig till alt helt instämma i vad hon haranfört. Hon gjorde denna redovisning i anslutning till kommentarer beträffandesocialdemokraternas reservation nr 1. Jag skall i det följande närmarekommentera reservationerna 2, 3 och 4. Föran kunna nå de angivna målen bör man åstadkomma önskvärd samordning. Man måsleha gemensamma grundläggande riktlinjer för den regionala utvecklingen. Deltabehov föranledde atl 1972 tillskapa nya planeringsinstrument - förall på ett rationellt sätt fördela tillkommande Nr 143 resurser och för atl skapa konkurrenskraftiga arbetsmarknader. Onsdaeen de planeringsinstrumentförekommer dels i form av en ortsplan, dels som 17 mai 1978 planeringsnivåeri form av befolkningsramar. Moderatasamlingspartiet anslöt sig lill denna planering men underströk n II ... myckel Starkt att systemet med ortsplan och befolkningsramar endastfår ses som en inriktning och enlinje för framlida handlande av både samhälle och näringsliv - men inte som etlen gång för alla givet och orubbligt mönster. Såvittman har kunnat följa upp länsplaneringsarbelel förefaller dessaplaneringsinstrument ha blivit användbara. Balansen inom länen har, somutskottets ordförande påpekade i sitt inledningsanförande, blivit bättre, ochvi kan konstatera ett mera balanserat förhållande mellan glesbygdslän ochstorstadslän. Den omfattande statistiken med bl. a. lägesbeslämda uppgifter omolika sakförhållanden är till god vägledning för såväl den offentliga som denenskilda sektorns planering. Systemetmed befolkningsramar har inneburit atl statsmakterna dragit upp riktlinjer förhur många invånare de olika länen kan beräknas få under en viss lidsperiod.Uppdelningen av länens befolkningsramar på kommuner avser i första hand år1985. Planeringen uttrycks genom gränsvärden med ett lägsta och ett högstaberäknat tal. Självfalletkan man inte genom politiska beslut i ett demokratiskt land som bestämmahur många människor som vid en viss lid skall bo i etl visst län. Man kan inteens bestämma minimi- eller maximital. Jag vill här ge etl svar som BirgerNilsson efterlyste i sitt inledningsanförande. Befolkningsramarna kan ha ettvisst värde om man endast ser dem som en arbetsinriktning, både för statencentralt och för de regionala myndigheterna, när det gäller olika former avplaneringsverksamhet. Påmotsvarande sätt bör man värdera syslemet med ortsplan. Alt fattat beslut om att vissa orter skall klassas som primäracentra, andra som regionala centra, andra åter som kommuncentra och ytterligareandra som kommundelscentra, får inte innebära all den här indelningen en gångför alla ligger fast. Servicenpå olika orter måste självfallet växla. Alla orter i ett län kan inte ha sammaservicenivå. Olika intressen finns givelvis i fråga om vilken service som skallförläggas inom ett län, och del bör finnas angivet i någon form av planeringhur den servicen skall fördelas. Samtidigtfinns det betydande risker för alt orter, som inte får den indelningsgrad deanser vara önskvärd, känner sig åsidosatta i sammanhanget. Detfår inte vara så atl statliga, kommunala eller enskilda insatser, när det t. ex. gäller förelagsamhel, begränsas till orter som är klassade som primära centra. Den formella indelningen får inte överbetonas, och samlidigl måste det ges utrymme för förändringar av denna formella indelning när så är påkallat, inte minst när t. ex. en kommun kan visa alt förutsättningarna har ändrats.