prot · G109163 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag skalli stället ta upp de frågor där vi inom ulskottet inte har kommil fram lillgemensamma bedömningar. Somframgår av utskoltsbetänkandet har vi från socialdemokratiskt håll fånreservera oss på vissa punkler. I reservaiionen 1 tar vi upp frågan omvarvsindustrins kapacitet. Detla görs mot bakgrund av de uttalanden somindustriministern gör i propositionen, där han aviserar en ny proposition omvarvsfrågan men redan nu gör uttalanden om ytterligarekapacitelsrninskningar. Nuhar i sill anförande redan varit inne på den här frågan, då hanredovisade vår allmänna syn på varvspolitiken, och jag behöver därför inie nu användamera tid på den än atl hänvisa lill hans synpunkter, .lag vill emellertidstarkt understryka att nu inte lar bindas upp för en ny varvspolitikinnan propositionen ens presenterats. All planering inom varvsindustrin skallintill dess ell nytt beslut i den här frågan är lältai utgå från riksdagensställningstagande i Ool. Delta måste starkt understrykas mot bakgrund avvarvsindustrins utomordentligt stora betydelse för berörda orter och företagensanställda liksom givetvis för alla underleverantörer i olika delar av landet.Jag vill alltså framhålla att fattade beslut inle får 36 sältas ur spel pä grund avalt erforderliga ekonomiska resurser inte ställs lill förfogande. Jagmenar nog, apropå industriministerns uttalande här om all inga varv skallläggas ned, att del hade varit bra om detta uttalande gjorts iflofdåjaghär i kammaren hade tillfälle all diskutera detla ämne medindustriministern. Han hade i ett uttalande i pressen sagt alt ett eller tvåvarv skulle läggas ned. Många arbeiare och deras anhöriga i detta land hade dåbesparats den fruktansvärda oro som de har varit utsatta för . 1reservationen 2 tar vi upp frågan om införande av det s. k. 75-procentsbidragsom införts vid stål- och gruvindustrin. Vi framlägger delta förslag för attbidraget skall kunna utnyttjas i den omfattning som kan bli nödvändig förvarven, om svårigheter skulle uppslå för dem alt infria lidigarefattade beslut. Systemet innebär som bekant att sysselsättningsbidrag skallkunna utgå till större industriförelag med avgörande betydelse försysselsättningen på den lokala arbetsmarknaden, vilka måsle minska produklionenavsevärt och därför har en långsiktigt övertalig arbetsstyrka som annars måstesägas upp. Utskottsmajoritelenanför i sin skrivning att den förutsätter att regeringen analyserar dennamöjlighet - det framhöll även - under beredningen av denproposition som man har signalerat skall komma om någon månad. Men vi anser attfrågan är högaktuell för en stor grupp, bl. a. vid varv i , ochkan bli det också på andra varvsorier. Därför bör fattabeslut om införande av del s. k. 75-procentsbidraget också för varvsindustrin. Jaggår härefter, herr talman, in på frågan om det statliga stödet tillfartygsbeställare, vilket behandlas i reservationen 3. Industriministernhar, mot bakgrund av beläggningssituationeri vid varven och de framställningarsom gjorts om sådant stöd, konstaterat att ytterligare medel måste ställas lillförfogande säviil för avskrivningslån som för kreditgarantier. Vi har somframgår såväl av vår partimoiion 1940 som reservationen inte funnii alt demedel som ställs lill förfogande är tillräckliga för all klara situationen. Deförslag som industriministern framlägger och som den borgerligautskottsmajoritelen har ställt sig bakom löser inle problemen fram till denlidpunkt då kan fatta ett nytt beslut med anledning av den aviseradenya proposilionen. Beslut med anledning av denna kan fallas av riksdagentidigast i sluiet av november månad. För alt säkerställa besiällarslöd framlill denna tidpunkt måste de i proposilionen föreslagna beloppen ökas och delidsgränser som föreslagits förlängas. Visaknar givelvis möjligheter alt exakt bedöma vilka belopp som kan erfordrasunderden aktuella tidsperioden. Men föralt klara situationen har vi gjort enuppskattning, som innebär atl beloppen räknas upp. Vi föreslår alt garantierna tillfartygsbeställare räknas upp med I 200 milj. kr. utöver propositionens förslagtill ett sammanlagt belopp av 1 800 milj. kr. och atl garantierna står tillförfogande lill utgången av - della uiöver tidigare bemyndigande på högst 3 100 milj. kr. Vi föreslår också atl Finansielltslöd lill , m. m. Finansielltstöd till , m. m. avskrivningslånen lillbeställare av fartyg räknas upp från i propositionen föreslagna 175 milj. kr.till 525 milj. kr. och att delta belopp anvisas på tilläggsbudget III /78. Föratt säkerställa beställarstödet undertiden fram till dess i höstfattar ett nytt beslut måste, som jag lidigare framhöll, propositionenslidsgräns den ändras till . Vidare skall gränsenför leverans, som i propositionen anges lill före utgången av är 1979, ändrastill atl avse all huvuddelen av arbetet skall ha utförts . Omriksdagen antar dessa belopp och de lidsgränser som vi har angivit i vårreservation, så bör beställningar vid varven kunna las ulan större störningaroch till gagn för sysselsättningen vid företagen. Proposilioneninrymmer också förslag om elt finnsiellt stöd lill . .Stödet äruppdelat i två poster: dels ett rent medelsiillskoit av 950 milj. kr., dels 1050 milj. kr. som garaniier, avseende förlusltäckning för kundfordringar ochfartygsprodukiion. Vihar i vår motion 1940 framhållil nödvändigheten av att erforderliga medel stårtill förfogande för varven, så att sysselsättningen kan uppehållas i enlighetmed Oolårets riksdagsbeslut. Ett fullföljande av denna polilik kan innebärakrav på ytterligare medel utöver vad regeringen har föreslagil. Deltaframhåller vi också i reservation 4. Hurstora dessa belopp i så fall kan bli är givetvis ytterst svårt att preciseranu. Varvsledningen, som var företrädd inför utskottet då vi behandlade den härfrågan, uppgav att den övre gränsen för ytterligare medelstillskott kunde liggavid ungefär 400 miy. Vihävdar från socialdemokratiskt håll all medel bör slå lill regeringensförfogande om utvecklingen för den statliga varvskoncernen blir sådan all akulainsaiser behöver göras för att säkerställa sysselsättningen innan ell nyllriksdagsbeslut föreligger. I della avseende är vi helt överens med de moderatamotionärer som slår bakom motion 1941, där man förordat all det aktuellabeloppet tas upp som ett förslagsanslag, varigenom del kan överskridas om såskulle visa sig erforderligt. Föratl klara den här frågan, där vi från socialdemokratiskt håll alltså i principär helt överens med de moderata motionärerna, har vi emellertid av budgettekniskaskäl fåll använda den lösningen alt på statsbudgeten för /79förs upp ett förslagsanslag, benämnt Medelsiillskoit till Svenska Varv AB.Anslagsbeloppet sätts till den symboliska summan av . Anslaget flrendasi användas fram till den tidpunkt då ett nytt riksdagsbeslut föreligger pågrundval av den aviserade varvspropositionen. På delta sätt är vi helgarderadeom behov av ytteriigare medel skulle uppslå. Atlutskottsmajoritelen kan säga, an beräkningen av behövligt slöd till SvenskaVarv såsom det redovisas i propositionen är till fyllest och alt del inte finnsnågon an ledning att ifrågasätta denna,är något somjag har väldigt svårt attförstå. Också ni var ju med vid överläggningarna med företrädare förvarvsledningen. Närdel sedan gäller de 1 050 miljonerna, avseende förlusttäckning förkundfordringar och fartygsproduktion, ställer vi oss bakom della liksomförslagei om . - alltså ett symboliskt belopp också här - för läckandeav förluster på grund av garantier till den statliga varvskoncernen /79. Viställer oss också bakom propositionens förslag att de 800 milj. kr. somriksdagen i Ool anvisade såsom värdegarantier nu också skall få gälla kundfordringar. Kockumsvarv i är ett privatägt företag, men också här har man samma känningar avsituationen på marknaden som karakteriserar situationen för övriga svenskavarv. Den ekonomiska situationen vid företaget är bekymmersam - det är väl känt.Företaget är i behov av ekonomiska tillskott för atl få sina likviditetsproblemlösta , som del uttryckts. Ianledning härav föreslås i propositionen att 340 milj. kr. anvisas som lån tillKockums. Vi har från vårt håll inga erinringar mot detta. Vi är medvetna om allom lånet inte skulle beviljas kommer föreiagel snabbi i en besvärlig situation.Detta skulle la konsekvenser för de anställda vid företaget. Redannu har företagel liksom andra svenska storvarv minskat anlalel anställda, ochytterligare varsel om uppsägningar föreligger. Vianser inte att de anställda vid skall behandlas sämre än andravarvsanställda. Men därför menar vi också alt det bör ske en samlad planeringförde svenska slorvarven. Mot denna bakgrund hävdar vi i vår reservation på denhär punkten alt förhandlingar bör upptas med varv, som inriktas påettsamgående med . Utskottsmajoritelen lycks, om jag tolkar dessskrivning rält och det irorjag attjag gör med hänsyn till vad sade här, inte ha någoniing emot en sådan utveckling. Man menaruppenbarligen alt vid de överläggningar som äger rum med anledning av denaviserade varvsproposiiionen - och del framhåller också industriministern -kommersådana frågorändå alt behandlas. Därför, menar man, behöver riksdageninle göra det uttalande som vi föreslär i vår reservation. Jo.herr lalman.jag troralt del är klokt atl göra ett sådant uttalande som viföreslår. Del skapar garantier för att frågan verkligen kommer alt prövas. 1propositionen föreslås också att anvisar 250 milj. kr. som skallfinnas tillgängliga för att efter regeringens prövning kunna ställas tillvarvsföreiagens förfogande som avskrivningslån. Pengarna skall användas förulveckling av alternativ produktion vid varven. Detär ell bra initiativ. Men som vi framhåller i vår reservation kommer de medelsom propositionen och utskottsmajoriteten föreslår inle att räcka till. Jagvill nog hävda detta trots industriministerns tidigare uttalande på den här punkten. Detär tacknämligt att kunna konstatera alt vid de olika varvsenhelerna utvecklasaktivitet för att ta fram arbetsobjekt som kan ersätta de sysselsättningstillfällensom kan falla bort på den rena fartygsbyggnadssidan. Vi inom utskottet har medtillfredsställelse tagit del av den mångfald av projekt som man arbetar medinom Svenska Värv. Vi vet dessutom att de varvsföretag Finansielltstöd till , m. m. Finansielltstöd lill , m. m. som står utanför denstatliga koncernen också har olika projeki under arbete. Detärnaturligtvis ännu för tidigt att uttala sig om vad detla kan komma att ledatill, men man har ändå anledning hoppas att några av de uppslag man arbetar medskall ge resultat och därmed också nya arbetstillfällen. Ulskottsmajoritetenhar dock inte velal sträcka sig längre beträffande de anslag som ställts tillförfogande för alternativ produklion än de 250 milj. kr. Vihar i vår reservation på denna punkt föreslagit alt beloppet ökas medytteriigare 100 milj. kr. kr., därför att pengar skall finnastillgängliga inte endast till företagen inom utan även lillKockums varv och övriga svenska varv. De 250 milj. kr. som utskottsmajoritetenförordar läcker ju endast det belopp som ledningen för Svenska Varv beräknaratt man där kommer att behöva. Utskottsmajoritelen säger att man utgår ifrånatl frågan om ylterligare statliga insatser för alternativ produklion kommeratttas upp i den aviserade varvspropositionen. Det var ju också vad framhöll. Ja, det aren from förhoppning som man kan ha, men den ger ingapengar, om sådana skulle behövas innan nya beslut i så fall skulle ha fattats. OmSvenska Varv skulle kunna realisera sitt program med en flytande fabrik inomden närmasle liden kan detta innebära att hela den föreslagna summan 250 milj.kr. i så fall kan komma att förbrukas på en enda gång. Alla andra projektskulle i ett sådant läge behöva läggas på is. En sådan situation ler sig intetilltalande. Därför bör anvisa de 350 milj. kr. som vi föreslår ireservationen 6. Pågrund av den tveksamhet som propositionen kan ge visst upphov till har man imotionen 1939 velal ha otvetydigt fastslaget alt det belopp som ställs tillförfogande för alternativ produktion skall finnas tillgängligt för alla svenskavarv. Vi har i reservationen 7 gjort ett uttalande av detta otvetydiga slag,ett uttalande somjag hoppas atl kommer att ställa sig bakom. harulskottsmajoriteten för all del på denna punkt sagl - och det framhöll ävenBengt -all staten också skulle kunna siödja allernativ produktion vidandra varvsförelag än Svenska Varv och , vilka i propositionen i någotsammanhang har benämnts storvarven. Det är bra i och för sig. Men så kommer delen tillägg, alt man utgår ifrån atl dessa frågor kommer att behandlas i den aviserade propositionen. Ett klart och otvetydigt uttalande på denna punkt i dagär vad jag hoppas alt kommer all göra. Tillåtmig sedan, herr talman, att säga några ord i anledning av den situation som jagoch min hemkommun lever i, vi som har Öresundsvarvet-ett av SvenskaVarvs företag-inom vår kommun. Antalet anställda vid det företaget harsuccessivt dragits ned, enligt det beslut som har fattat omen reducering av svensk varvsindustri. Ungefär 500 personer är den arbetsstyrkasom företaget har minskat med. Delta har skelt genomdet som brukar kallas naturlig avgång. I princip råder anställningsstopp vidföretaget. Detla har kommit att innebära stora påfrestningar för kommunen, somockså i övrigl kommit all drabbas hårt på grund avavskedanden och neddragningar vid elt flertal andra Nr 163 företag inom kommunen. Vid arbetsförmedlingen iLandskrona flnns 470 anmälda arbetssö- j Till detta skallläggas den dolda arbetslöshet som jag vet finns, dvs. människor som inte gårlill arbetsförmedlingen därför att man vet att inga Finansiellt stöd jobb Slår alt få. // Svenska Vaty Ungdomsarbetslöshetenär hos oss som på många andra ställen i landei d .. besvärande, trots att kommunen just nu har ungefär 100ungdomar i olika arbeten. Men detta är som bekant tillfälliga lösningar somvarar längst . Lärlingsskolan vid Öresundsvarvet som under mångaår anställt mellan 100 och 125 nya elever i den treårigaläriingsskolan, alll i samarbete med den kommunala skolstyrelsen, överviiger nudrastiska nedskärningar vid årets intagning. Jag skulle i delta sammanhangvilja vädja till industriministern atl ställa de medel till förfogande som kanbehövas för en fortsatt oförändrad intagning vid läriingsskolan. Även om deungdomar som tidigare efter sin treåriga utbildning alllid kunnai garanterasjobb vid företaget efter genomgången utbildning framöver inte kan ges dennagaranti, kommer ju samhället ständigt att ha behov av välutbildad arbetskraft.Utbildningen kommer aldrig alt vara bortkastad, utan den kommer i stället allvara en tillgång såväl förden enskilde som för samhället. Vi måsle givelvisbevara framlidstron. måste den svaga konjunkturen vända, och vistår då bättre rustade om vi har välutbildad arbetskraft. Förkommunen har de senaste årens ulveckling med sjunkande antal sysselsatta som helhetkommil atl innebära avflyttning från kommunen och ett stort antal tommalägenheter. F. n. finns över 400 tomma lägenheter i kommunen, varav drygt 300 idet kommunala bostadsbolagets nyare bostadsbestånd. Delta är en besvärandeulveckling för en kommun med endast drygt 38 000 invånare och innebär en hårdbelastning på kommunens skattebetalare. Ifiolårets varvsproposition uttalade industriministern atl den nedskärning somdå föreslogs vid Öresundsvarvet kom att få allvariiga sysselsättnings-politiskakonsekvenser i kommunen och regionen. Dessa måste mötas medarbetsmarknadspolitiska åtgärder och i övrigt med omfattande aktiva insatserfrån samhällets sida, framhölls del. Jag är naturligtvis medveten om debesvärliga konjunkturer vi befinner oss i, men kommunen tål inle mer avreducerade arbetstillfällen. Samhället måsle nu gä in och hjälpa lill, så atlsiiuaiionen på .sikl kan förbättras. Jag vill framhålla att del tal omnedläggning av Öresundsvarvet som förekommit måste definitivt tystna. Ennedläggning skulle betyda atl man från samhällets sida lade ned en hel kommun,och det har vi ändå aldrig upplevt tidigare. Jag hoppas atl industriministernhar uppmärksammat kommuns och Landskronaregionens svåra situationoch medverkar till åtgärder som kan lätta på trycket för oss. Låt mig med detta yrka bifall till samlligti reservationer som finnsantecknade till utskottets betänkande nr 76. 1detla anförande instämde (). Nr 163 (vpk) kort genmäle: den Herr talman! Vpk häri tidigare sammanhangoffeniligi sagt-detta framgår 3 iuni1978 också av innebörden i vårmoiion -an vårt siällningsiagande lill Öresunds- varvetär helt klart. Jag har ingenting isak alt tillägga till den plädering som Finansiellt slöd HugoBengtsson har framfört till försvar försysselsättningen vid Öresunds- //// Svenska Varv varvet, men jag skulle ändå viya behonom förklara en sak som har förefallit AB, m. m. "'8 "' °''''- 1 uiskoilsbelänkandet, ungefar miii på s. 6, finns följandepassus: "Inom industridepartementetarbetar f n. ett antal arbetsgrupper med dessa frågor, varvid även omfattas av bedömningarna. (s. 13)visar de hittillsvarande resultaten av arbetsgruppernas bedömningar klart atlen ytterligare minskning av kapaciteten inom svensk varvsindustri är ofrånkomlig och att kapacitetsminskningen måste få formen även ytterligare nedläggning av en eller fiera varvsenheler." Jag vill göra kammarenuppmärksam på att detla uttalande inte är blott och bart ett referat av proposilionen - detförekommer inte i den s. k.recitdelen. När det då återges i själva betänkandetutan kommentar och utan betonande av att utskottet eller vissa delar a vutskottet kan ha en annan bedömning av deförhållanden som propositionen tar upp, måste man såvitt jag förstår dra denslutsatsen alt delta slår så alt säga som en utskottets bedömning. Utskottet har alltså övertagit ochmed gillande citerat propositionens uppfattning. Sä långt Irorjag alt min tolkning ärobestridligen riklig. Jag vill av den anledningen ställa en fråga. måsteväl ändå ha velat alt en sådan formulering indirekt - ulan all något namn nämns- riktar sig i första hand mot Öresundsvarvet? Man kan naturligtvis länka sig att ocksånågon annan enhet kan komma ifarozonen, men vi vet alla alt del ärÖresundsvarvei som hänger pågärdsgårn, som det så populärt heter. Dåär min fråga: Varförhar inle utskottets socialdemokrater och som representant för och fyrstadskreisen reserverat sig motdenna bedömning? Det är, tyckerjag, en farlig skrivning, och har manskrivit under den har man faktiskt öppnatvägarna för någonting heltannal än del som här så förOänstfulli pläderade för. () kort genmäle: Jag vet inle hur kan läsadetla avsnitt på det sätt som han gör.Jag vill bestämt hävda all deläretl referat,och delta framgår ocksåav vad som står i inledningen till stycket. "1den nu aktuella proposilionen 1977/78:174 erinrar industriministern om "Del är alliså en referat av vad industriministern säger. uiskoneisom hade uttalat sig på del sällel, kan JörnSvensson vara övertygad om att det hade funnits enreservation på den punkten. Av det anförande jaglidigare hållil hardet väl klart framgåttatl vi inte kan 42 ställa ossbakom dessa uttalanden. Jag hälsar också med tillfredsställelsede uttalanden somindustriministern har gjort på den här punkien. på olika håll, också i departementet, jobbar med olika arbetsgrupper osv.för alt arbeia fram olika alternativa lösningar på sysselsättningsproblemen isyfte alt siödja produktionen ute på varvsorterna och i varvsföreiagen ärjubara tacknämligt. JÖRNSVENSSON (vpk) kort genmäle: Jag log inle upp den här saken för alt på något sätt vara obehaglig motHugo utan därför alt det var en sak som plötsligt slog mig när jagläste igenom handlingarna innan jag skulle gå in i kammaren. Om detbara var ell referat av propositionens innehåll. , utan någotställningstagande och utan att man accepterat det som utskottets mening, bordeväl delta referat ha förekommit i referatdelen av betänkandet, dvs. 2 ochföljande, där innehållet i propositionen refereras. Men här är det alltså frågaom ett avsnitt som förekommer i den del som är betitlad "Utskottet",dvs. utskottets egentliga åsikter i frågan, och då antar del hela en annandimension. Del hade då bort markeras, menar jag, atl detta inle var någontingsom ingick i ett ställningstagande, eftersom det annars lätt kan tolkas juslsom elt ställningstagande. Mankan göra den tolkningen desto lättare som den socialdemokratiskariksdagsgruppen faktiskt, , vid behandlingen av lidigarevarvspropositioner har skri vit under på dels den 30-procenliga nedskärningenunder , dels den ylterligare nedskärning med 1 000 sysselsättningstillfällensom förutsätts för 1977-1979. Onekligen är denna fortskridande nedskärningnågonting som kan länkas i en viss situation hota jusl Öresundsvarvet, som harkommil i skoitlinjen här. Jagvill än en gång understryka alt jag inle lar upp della för att på någol sällvara obehaglig. Harjag fel så desto bättre. Men jag vill ha klarhet på den härpunkien, eftersom jag iror alt del är angeläget för väljarna i fyrstadskreisenall del inle finns några märkvärdigheter på det här området. HUGOBENGTSSON (s) kort genmäle: Jag vill hänvisa lill vad som slår i uiskoiis-beiänkandelpå s. 7, andra siycket. Där slår bl. a. följande: "Frågan omvarvsindusirins kapacitet kommeratt behandlas i den proposition om varven somregeringen avser alt lägga fram. Det finns därför ingen anledning för riksdagenatt nu göra något uttalande om planeringen inom varvsindustrin." Jaglycker all detla är tydligt nog. m. in. Dagens debatt harju klart och tydligt visal all lägel för de svenskastorvarven är allt annat än ljust. Ser man litet grand på bokslutet ,avseende den statliga varvskoncernen, flnner man all det visar en förlust på ca2 230 milj. kr. beräknarSvenska att det kommer alt uppslå elt underskott på 1 550 milj. kr.före ianspråktagandei av värdegaraniier, och 1 150 milj. kr. Nr 163 ianspråktagandei av dessa. den på orderslocken inom några enheter i ,förstår vi lätt 3 iuni 1978 orsakernalill de svenska storvarvens problem. ochÖresundsvarvei ärordersiiuationen sådan atl brist på sysselsättning Finansiellt slöd uppstår,om det inle tecknas nya order på fartyg. lill Svenska Varv '"' "'' order måste tecknas för an eu fulllkapaciieisulnyujande D .. j skall uppnås. Inte heller fördel enda privatägdastorvarvei, , är Varvetproducerar f n. två i egen regi. Dessa beräknas bli färdigställdaunder . Varvet planerar också atl bygga ett tredje sådant fartyg och då medstatliga kreditgarantier, vilket f ö. nämnts tidigare i dagens debatt. Deltajämte några andra fartygsbyggen gör all beläggningen inte läcker kapaciteten, varförvarvet också aviserat personalinskränkningar. Tyviirr måste man också riikntimed all den dåliga orderingången blir beslående. Enav orsakerna lill dessa förhållanden är bl. a. den obalans som råder mellanlillgång och efterfrågan på lankfartygslonnage. Även på bulkfariygs-sidanväntas en situation, som innebär all tillgången överstiger efterfrågan. Närdel sedan gäller utvecklingen inom den internationella varvsindustrin kan mannotera atl den har varit snabb och också inneburit enomfattande utbyggnad av den samlade produktionskapaciteten. De totala årligavarvsleveranserna har ökat från 5 miljoner bruttolon till 34 miljonerbruttolon. Sedan sluiet av har utvecklingen främst karakteriseratsav en kraftig utbyggnad av varvskapaciteten i . Även uppbyggnaden av nyastora varv i vissa s. k. utvecklingsländer har fåll ökadbetydelse. Beträffandeden återstående delen av kan vi alltså konstatera ett betydandeöverskott på varvskapacitel. Några kraftfulla åigärder för atl reducera deninternationella varvskapaciieien har däremot inte vidtagits på så sätt attvarvsanläggningar helt tagils ur drift. Det görs emellertid, somindustriministern nämnt, vissa reduceringar på olika håll. Man kan tillägga attorderslocken vid världens varv är den lägsta . Men-ochdet ärett myckel viktigt men -även räknar man med atlfartygsbeställningar kommer att göras.