prot · G109129 · 1977-12-31 00:00:00 — Fördelandra skyller han på informationen och påstår att den är dålig. Del ärattspringa ifrån frägan-eller tror verkligen att kvinnor harsvårare att tillgodogöra sig information? Fördet tredje säger han att den sociala rekryteringen inte har påverkats. Nej,förvisso inte. Snedrekryteringen kvarstår ju. Detenda konkreta förslaget är att avskaffa föreningsmeriterna. Jag tror för att del krävs hell andra åtgärder. Visst bör man se över reglerna omföreningsmeriter, men att tro alt det nämnvärt skulle påverka rekryteringen äratt inte se skogen för bara träd. Föreningsmeriter kan ju också ha ett mycketpositivt värde. Slutligensäger att inga bestämda slutsatser kan dras av rapporten. Jagtycker att det är ett mycket märkligt påstående. Rapporten är bra ochvälskriven, den avser två antagningsbestämmelser och den pekar på en radfaktorer som det finns anledning att rätta lill. Omreglerna för tillträde till högskolestudier Jag skall be att få tacka utbildningsministern för svaret, som jag fannvara mycket positivt. Det visade en flexibilitet i utbildningsministernsinställning till de här frågorna som jag tycker är lovvärd. Jaghade formulerat min fråga så att jag undrade om utbildningsministern tänktegöra några modifieringar, och att sä är fallet tycker jag framgår av svaret.Givetvis hade det varit omöjligt att kräva några genomgående förändringar motbakgrund av det förarbete som har ägnats utredningar om vidgattillträde till högskoleutbildning. Det var naturiigtvis rapporten somföranledde alt jag ställde frågan. Jag kan inte ta upp alla olika synpunktermen vill beröra ell par. Ifråga om den minskade antagningen av kvinnor har jag åtskilliga gånger här ikammaren, när antagningsbestämmelserna diskuterats, förutspätt att resultatetskulle bli vad som framgår av rapporten. Med all sannolikhet är det, när detgäller de längre utbildningarna och de spärrade utbildningarna, kravet på imänga fall flerårig förvärvserfarenhet som gör att kvinnorna drar sig för allsöka till sådana utbildningar. Men givelvis har föreningsmeriterna hafl sinbetydelse. Jag tycker att del är glädjande alt utbildningsministern här tar uppden frågan. I händelse av alt vårantagningen visar samma tendens skallföreningsmeriterna enligt hans mening försvinna. Det har ju blivit en markantnedgång i antagningen av kvinnor till de längre utbildningarna, och det är urjämställdhetssynpunkt oacceptabelt. Men det gäller också enannan sak, nämligen den högre medelåldern. 6 protokoll 1977/78:127-129 Omreglerna för tillträde till högskolestudier är riktigt, somutbildningsministern säger i svaret, att orsaken kan vara att det förstaantagningstillfället efter införandet av de nya bestämmelserna är i någon månunikt. Men annars kan del bli ganska grava konsekvenser, bl. a. när det gällerforskarutbildningen. Jag vill gärna fråga utbildnignsministern om han räknarmed att man vid uppföljningen av hur medelåldern hos de antagna förändras skallgöra några bedömningar av hur rekryteringen till forskarutbildningen kanpåverkas . Enviktig kritik mot det nya antagningssystemet har gällt den centrala intagningenför i verkligheten icke spärrad utbildning. Utredningen visar klart att i dessafall har antagningsbedömningen reducerats till en behörighetsbedömning,som den kostat orimligt mycket pengar och försvårat hanteringen. Jagvill också fråga utbildningsministern: det inte skäl att överväga atldecentralisera ett större antal av antagningsrutinerna? Man kan inte vänta sig att allt genast skall fungera utmärkt. Min frågagällde emellertid några fall där del framgått att systemet fungerat illa ochatt det kan flnnas skäl all överväga vissa modifieringar. Jag tycker attutbildningsministern har visat att det finns tecken pä att del kan bli sä ocksåi fortsättningen. sade att de mål som vi varit överens om har kommit påskam. Del är väl snarare så alt det är vissa av de metoder som vi har använtsom visat sig inle leda till de mål som vi varit överens om. Det är därför detär så angelägel att pröva metoderna. Vadjag säger myckel kort i milt svar är atl det kanske räcker med erfarenheternafrän en termin. Men visar även den andra terminens intagningar samma resultat,då finns det anledning lill förändringar- i första hand närdet gällerföreningsmeriterna och värderingen av dem, i andra hand när det gäller delförhållandel att så mänga människor som har kvalificerad dubbelutbildning sökersig till den nya högskolan. IngridSundberg frågar hur rekryteringen till forskarutbildningen påverkas av denhögre medelåldern. Svaret är att det vet ingen av oss. Den kan få negativakonsekvenser men behöver inte få det. För min del tror jag att det minskadeintresset för forskarutbildning väsentligen har andra orsaker än de somåterspeglas i de här siffrorna. Jag är helt för decentralisering. Om det går atlgenomföra en sådan när det gäller antagningsrutinerna är dock tveksamt,eftersom del här väsentligen är fråga om atl tillämpa samma mätt över helalandet. Men också detta är en praktisk fråga, en fråga om de metoder vianvänder. Och metoder är ju aldrig heliga, utan dem skall man pröva i ljuset avvunna erfarenheter. (vpk): sade alt det är fel på metoderna när del gäller attnå de mål som fattade beslut om förra året. Jag har inte påståttannat än atl målen i och för sig är bra, särskilt målet att få till stånd en breddning avrekryteringen, en minskning av den sociala snedrekryteringen och en störrejämställdhet. Jagkan hålla med om atl de metoder som antagningssystemetförutsätter är hel t felaktiga när det gäller att uppnå det här målet, och delframhöll vi . Jagkan bara på nytt konstatera att det enda som skjuter in sigpå är föreningsmeriterna. Man kan kanske säga att föreningsmeriter ibland harmissbrukals på så sätt att gymnasieelever bildat föreningar från vilka de sedankunnat tillgodoräkna sig meriter, trots att föreningarna i praktiken aldrigfungerat. Men att ta detta som intäkt för att helt avskaffa föreningsmeriternatycker jag är fullständigt felaktigt. Jag tror inte att del i någon störreutsträckning kommer att förändra de fakta som konstateras i rapporten, somframför allt går ut på att kvinnor missgynnas och att den socialasnedrekryteringen kommer att kvarstå. Det är inte detta som vi skall skjuta inoss på närdet gäller antagningssystemet utan på hela den grund som systemetvilar på, för om det fortsätter på det här viset kommer de mål som satts uppatl pä intet sätt främjas. Omkommunala åtgärder för att bekämpa ungdomsarbetslösheten Överiäggningen var härmedslutad. §11 Om kommunala åtgärder för att bekämpa ungdomsarbetslösheten Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga,1977/78:410, och anförde: har frågat mig om jag anser att det ligger i linjemed statsmakternas satsningar för atl klara av ungdomsarbetslösheten attkommunerna inrättar kommittéer med speciell uppgift att bekämpaungdomsarbetslösheten. proposition om åtgärder mot ungdomsarbetslöshet som regeringen lagtfram för har kommunernas ansvar för ungdomarnas sysselsättning ochutbildning kraftigt betonats. I propositionen sägs bl. a. alt kommunerna måsleaktivt arbeta för atl skapa arbete och utbildning för de unga. Detär mot denna bakgrund de kommunala planeringsrådens ochdistrikts-arbetsnämndernas betydelse har betonats i propositionen. Dessa organhar viktiga uppgifter att fylla, om vi skall uppnå målet att garantera allaungdomar arbete, utbildning eller praktik. Omman i kommunerna bedömer att det utöver dessa organ och det organ i kommunensom är arbetslöshelsnämnd finns behov av att inrätta speciella kommittéer,ligger det i linje med statsmakternas strävan atl på skilda sätt stödjaungodmarna. Jag förutsätter härvid att etl nära samarbete sker medplaneringsråd, arbetsförmedling och distriktsarbetsnämnd. Omkommunala åtgärder för att bekämpa ungdomsarbetslösheten Jag ber attfä tacka statsrådet för svaret pä min fråga. Denproposition som statsrådet hänvisar till vill jag inte debattera . Här har juvi socialdemokrater lagt fram en partimotion och får därför anledning attåterkomma i samband med utskottsbehandlingen. Anledningentill att jag ställde den här frågan är att faUade eubeslut om att man pä centralt häll kunde inrätta en särskild kommission för attfrämja ungdomars sysselsättning. Imitt eget hemlän, , har många socialdemokratiskafullmäktigeledamöter fört fram samma krav på att kommunerna bör tillsältasärskilda kommissioner med företrädare förde politiska partierna, det lokalafacket, näringslivet och den lokala arbetsförmedlingen - allt i syfte attbekämpa ungdomsarbetslösheten. Deborgerliga ledamöterna i fullmäkligeförsamlingarna i länet är inte likaangelägna som vi socialdemokrater. Arbetsmarknadsministern besökte juSkaraborgs län och även min hemkommun för någon vecka sedan. Av deborgerliga tidningsreferaten och valet av de olika företagsbesöken får manintrycket alt det inte finns några bekymmer i . Menså är ju inte fallet. I fråga om arbetslöshetssiffror och ungdomsarbetslöshetär vi kanske inte inne i sä djupa kriser som andra län och regioner, men jagvill på det bestämdaste göra klart för statsrådet alt vi socialdemokrater sermycket allvariigt pä utvecklingen i länet. Vadsom också har oroat oss i detta sammanhang är atl distriklsarbels-nämnder ochlänsarbetsnämnder däremot inte sett så allvarligt pä denna fråga och inte ansersig behöva deltaga i verksamheten pä detta område. Därför är det ett mycket positivtuttalande som jag fick av arbetsmarknadsministern om del nära samarbetet medarbetsförmedling och distriktsarbetsnämnd. Jag hoppas att detta uttalande frånstatsrådets sida får de borgeriiga politikerna i länet att vakna och altinrättandet av en ungdomskommission kan komma till stånd innan harbehandlat propositionen om ungdomsarbetslösheten. Jag vill först säga alt det av mitt svar framgår att det aren frågabåde för kommun och för län atl diskutera hur man skall organisera en effektivorganisation för alt hjälpa ungdomar lill arbete, praktik och utbildning.Därför är det inte min uppgift att ge några direktiv om vad som skall ansesvara den lämpligaste organisationen, utan del överlämnar jag med förtroendetill de lokala huvudmännen. Vadgäller mitt besök i tror jag alt haruppfattat referaten litet snett. Jag vill göra den nyanseringen att jag vid ettflertal tillfällen betonade att arbetssituationen är blandad i län.Det är i och för sig i del konjunkturiäge och med de strukturproblem vi harinle heller överraskande alt så är fallet även i detta län. Vad jag uttaladevar att del fanns klara ljuspunkter, och jag hoppas att intehar något emot att så är förhållandet i hennes hemlän. Nej, naturligtvis ser jag positivt på att några företag i länet har engod utveckling. Men del hade också varit positivt, om statsrådet till deborgeriiga ledamöterna, särskilt folkpartister, hade kunnat framföra atl deaktivt bör medverka när vi socialdemokrater i väcker motioner iolika frågor. Jag vill än en gång betona att det inte i och för sig är organisationensom är avgörande för om det bedrivs ett effektivt arbete eller inte för att geungdomar praktik eller utbildning. Del finns lokala och regionala organ somfungerar, får jag på nyU erinra om distriktsarbetsnämn-derna ochplaneringsråden. Det gäller att få dem att samarbeta på bästa sätt sinsemellanoch med andra organ. Jag förmodar aU de kommunala politikerna i länhar samma uppfattning. Det tjänar inte mycket till att strida här i riksdagenom vilken lokalorganisation som är bäst. Överläggningenvar härmed slutad. Omstatsbidrag till malmprospek-tering i § 12 Om statsbidragtill malmprospektering i Industriministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1977/78:383, och anförde: har frågat mig när jag beräknar au kunna lämna ettbesked om regeringens beslut vad avser Fagersta AB:s ansökan om statsbidrag förmalmprospektering i . Somframgår av frågan har ansökt om statsbidrag för malmprospektering iRiddarhyttan. Några medel för sådant ändamål finns inte anslagna ochansökningar av delta slag har tidigare alltid lämnats utan åtgärd. Idet aktuella ärendet har emellertid industridepartementet tagit kontakt bl. a.med och statens industriverk för att utrönaförutsättningarna för att finna nya och undersöka de möjligheter lillsamarbete med som kan finnas. har uppgivit att förhandlingar pågår med andragruvföretag för att utröna möjligheterna lill samarbete. För atl stimuleraFagersta AB eller annat företag att driva undersökningsarbetena vidare harlänsarbetsnämnden förklarat sig beredd att bidraga med det s. k. Jagberäknar att de nämnda undersökningarna och kontakterna, som jag noga följer,skall resultera i etl förslag lill regeringen . THUREJADESTIG (s); Jag ber attfå tacka statsrådet för svaret på min fråga. Av skilda skäl har jagfält vänta betydligt längre än vad som är vanligt för Om statsbidrag till malmprospektering i alt få svar på min frågaom en liten bruksorts framlid. Men i stället har jag förväntat mig ett positivtsvar, och jag tycker mig också i svaret kunna notera vissa positiva tendenser. Imitten av januari var jag med om en uppvaktning från förelaget, de anställdaoch kommunala representanter hos tjänstemän i departementet. Samtidigtinlämnades en skrivelse lill statsrådet - det är den som har legat lill grundför framställningen. Jagskulle kunna hänvisa till en agitationsform, som statsrådet väl känner,nämligen de stora vägskyltarna med: "Kan du tänka dig denna bygd utanjordbruk?" Människorna i den aktuella bruksbygden kan inte tänka sig sinbygd utan industri. Märkligare är inte reaktionen i bruksorlen . Devill ha chansen att överieva, och de har svårt atl länka sig alt inte få denchansen. öde står och faller med ett beslut atl ge det ansvariga företaget ett bidrag till malmprospektering och därmedrädda den nedläggningshotade gruvan. Statsrådethar i en avlämnad gruvproposition, som får taställning till, några välformulerade meningar. Propositionens sakinnehållkanske inte just nu ger de mellansvenska gruvorna några speciella möjligheter -dessutom innehåller propositionen en del sakfel när det gäller antaletanställda i gruvdrift i - men den inledande delen av statsrådetsföredragning har något som jag tycker är värt atl notera: "Måletför regionalpolitiken är alt människor i olika landsdelar skall tillförsäkrassysselsättning och service samt en god miljö. Detta mål innefattar också ettansvar för all strukturomvandlingen och den ekonomiska tillväxten sker på ettsådant säll all de enskilda människornas trygghet värnas." Dettycker jag är en bra formulering av grunden för en god regionalpolitik. Närdel gäller finns det sakmaterial som styrker det nödvändiga i attdet angelägna projektet kan genomföras. Jag har begränsad lid, men lät mig ändåfå hänvisa till vissa remissinstanser. RåjärnsbroUens underiagsmalerial talarsill lydliga språk. har i sina utvärderingar dessutom tagit uppde här frågorna. ,Statsrådet hänvisar till alt det pågår förhandlingar mellan bruk ochandra gruvföretag, och därför skulle jag vilja ställa en konkret fråga lillstatsrådet: i , som ägs av , som äraktuell? Om så är fallet, har frågan faktiskt fallit framåt i en positiv del,därför att då kan också järnhanteringen i stort tillsammans med den häraktuella frågan gynna denna verksamhet . Jag är inte beredd att närmare gå in på och redovisa de kontakter somFagersta AB under hand har informerat industridepartementet om. Men sä mycketär det möjligt atl säga under hand som alt jag - del framgår f ö. av milt svar - är optimistisk beträffande möjligheternaatt klara Nr 129 THUREJADESTIG (s): Jag noterar speciellt de sista meningarna i statsrådels inlägg. Del germig anledning att säga atl vi är mycket glada över alt vi får en positivaktivitet för att rädda och dess sysselsättningsmöjligheter. Överläggningenvar härmed slutad. § 13 Omsysselsättningsläget i kommun Industriministern erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1977/78:399, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder som kan vidtagas för altåstadkomma en förbättring av sysselsättningsläget i kommun. IÖstra Göinge kommun har liksom i andra kommuner i landetförekommit problem på arbetsmarknaden. Den försämradearbetsmarknadssituationen hänger samman med den utdragna internationellalågkonjunkturen. Regeringen har satl in en rad åtgärder för att stimulera denallmänna ekonomiska utvecklingen. Regeringen är självfallet också beredd attvidtaga de särskilda åtgärder som kan komma all behövas för all förbättrasysselsättningsläget i . BOLUNDGREN (m): Jag ber alt få tacka industriministern för svaret och noterar medtillfredsställelse atl industriministern säger all regeringen är beredd altvidta de särskilda åtgärder som kan komma att behövas för att förbättrasysselsättningsläget i kommun. Kommunenhar, som jag anfört i min fråga, drabbats av ett flertalföretagsnedläggelser med en starkt ökad arbetslöshet som följd. I mars månad1977 var antalet arbetslösa, räknat i procent av de förvärvsarbetande, i ÖstraGöinge kommun 2,7. Delta är en siffra som är näst intill dubbelt så stor somden som gäller för län i dess helhet. hadearbetslösheten i kommunen ökat till 3,1 96, en siffra som är inemotdubbelt så hög som för länet i övrigt. Det bör också nämnas alt del vid densenast aktuella företagsnedläggelsen främst var kvinnor som friställdes. Det ärbetydande svårigheter att erbjuda ny sysselsättning såväl inom som i de angränsande kommunerna, vilka i flera fall har egna sysselsättningsproblematt brottas med. Jagär självfallet medveten om att sysselsättningsläget i andra regioner och påandra orter i landet kan vara minst lika - eller i många fall ännu mer-besvärande. Det finns emellertid, som jag ser del, en uppenbar risk för attolika myndigheter i sin bedömning av sysselsättningsläget kan utgå från Det är därför väsentligt alt uppmärksamma att del även i regioner medrelativt sett gott sysselsättningsläge kan uppkomma "öar" medallvarliga problem. Delta gäller också för kommun, som därför haruttryckt önskemål om att få räknas till den s. k. grå zonen, jag förutsätterför min del att regeringen vid sin utformning av närings- ochsysselsättningspolitiken kommer att medverka lill att den kan ge förbättringarför de områden eller orter jag tidigare berört och därmed även . Detta har intygats av industriministern. Minfråga är också föranledd av de ytteriigare problem som kan komma att uppstå iÖstra Göinge kommun. Jag tänker här närmast på , som brottasmed ekonomiska svårigheter. I propositionen 1977/78:180 om lån till NCB anförföredragande statsrådet att en kommitté skall tillsättas för atl granska defrågor som berörs i propositionen och dessutom utreda vissa frågor rörandeskogsägarrörelsens hela industriella verksamhet. Jag vill i det sammanhangetfråga industriministern, om denna kommitté är oförhindrad att föreslå alla deåtgärder man anser erforderliga för all lösa de akuta problemen i denna del avskogsindustrin. Får jag först till säga att jag är väl medveten om alt viockså i Syd- och har sådana "öar", därregionalpolitiska insatser är påkallade. När vi nu successivt går att reformeraregionalpolitiken och lägger fram förslag till nyaregionalpolitiska riktlinjer är ett av skälen till detta alt vi måsle finna ettsystem för regionalpolitiken som innebär all man också i de mindre öar medproblem som kan finnas kan applicera en regionalpolitik med tillräckligeffektivitet. Vi måsle alltså här vara beredda alt i framliden länka även imindre regioner än som f n. sker när det gäller de regionalpolitiskaåtgärderna. BeträffandeBo Lundgrens fråga huruvida den kommitté som har tillsatts för att studeravissa förhållanden inom skogsindustrin också i sina analyser kan innefattaverksamheten i Skäneskog och vid är mitt svar på den fråganja. BOLUNDGREN (m): Jag är tacksam också för beskedet att kommiUén kommer alt varaoförhindrad att ta upp frågor som gäller även andra delar av skogsägarrörelsensindustrier än just i Norriand. Jag är självfallet också medveten om attregeringen sedan måste göra de avvägningar som behövs i sammanhanget. Låtmig bara erinra om atl har en situation som gör all man kanmotivera dess fortbestånd inte bara ur rent sysselsällningspolitisk synvinkelulan också näringspolitiskt med tanke pä att man i skogsutredningen harföreslagit en ökad lövskogsavverkning. är en av de fäindustrier i landet som kan ta lill vara den ökade avverkningen av lövskog, somkan bli aktuell i framliden i del här landet. Överläggningenvar härmed slutad. § 14 Om åtgärder motarbetsnedläggelser inom konfektionsindustrin Industriministern erhöll ordet för atli etl sammanhang besvara Hans Nyhages (m) anmälda frågor,1977/78:400 resp. 409, och anförde: Hans Nyhage har frågat mig om jag är villig medverka lill att delssnabba åtgärder sätts in för atl förhindra nu aviserade arbetsnedläggelser vidEriabolagei i , delskonfektionsindustrin får beställning atl sy upp vindrockar till landelshemvärnsmän. Jag besvarar frågorna iell sammanhang. Eriabolageitillverkar lill stor del kostymer och kavajer, dvs. det som kallas tungherrkonfeklion. Krisen inom tekoindustrin har med särskild kraft drabbattillverkning av tung herrkonfektion. Även om de svenska företagen länge lyckatsbehålla en stark position på hemmamarknaden har svag konsumlionsulveckling ochskärpt importkonkurrens under den senaste liden medfört alll sämreavsättningsmöjligheter. Dennautveckling har tvingat fram nedläggningar inom såväl den statliga tekokoncernen- i - som den privata industrin - iKatrineholm. I dessa fall liksom när det gäller Eriabolagei är det fråga omverksamhet karakteriserad av yrkesskicklighet och kvalitets-känsla. Detär självfallet inom Eriabolagei som bedömningen av förutsättningarna för fortsattverksamhet i första hand skall ske. De åtgärder som har vidtagits och kommerall vidtas frän statens sida för att komma lill rätta med tekoindustrinsproblem bör kunna spela en viktig roll för företagets ställningstagande. Jagvill erinra om de förlängningar och förstärkningar av de industripoliliskaåtgärderna i form av särskilda strukturgaraniier och omställnings- ochexportstöd som beslutat om. Enligt vad jag har erfarit avservidare arbetsmarknadsministern att föreslå regeringen en föriängning aväldrestödet för tekoindustrin . BeträffandeHans Nyhages fråga om upphandling av vindrockar vill jag erinra om attregeringen redan under innevarande budgetår har lidigarelagi beställningar inomtekoseklorn i stor omfattning. När det gäller rädrumsbe-ställningarinomtekoseklorn har vidare fortfarande kvar vissaoutnyttjade medel. Jaghar av försvarsministern inhämtat att chefen för armén har beslutat tilldelahemvärnet fäliuniform m/59 och fällskjorta med krage meden tredjedel av det totala behovet per är. Behovet bedöms kunna täckas genomatt man utnyttjar nuvarande överskott av fältuniform m/59 och fältskjortor samtinplanerad anskaffning . Vadavser vindrock med foder täcker tillgången inte behovet ens för armén i övrigt.F. n. utnyttjas kappa m/39 som ersättning. Omåtgärder mot arbetsnedläggelser inom konfektionsindustrin Omåtgärder rnot arbetsnedläggelser inom konfektionsindustrin rioden är endasten mycket begränsad anskaffning inplanerad. Frånregeringens sida ser vi f n. över behovet av insatser för tekoindustrin. Fråganom ytteriigare beställningar kommer att övervägas i samband härmed. HANSNYHAGE (m): Jag ber att få tacka statsrådet för svaren pä mina båda frågor.Jag delar statsrådets uppfattning alt de angivna företagens verksamhetkarakteriseras av yrkesskicklighet och kvalitetskänsla. Jag vill gärna ocksåsluta mig till den förhoppning statsrådet uttrycker om att de av statenvidtagna åtgärderna, och de som kommer att vidtas, skall spela en positiv rolli sammanhanget. Men jag är inle alldeles säker pä att så kommer att bli fållel. Bådafrågorna är ställda mot bakgrund av den mycket bekymmersamma situation somgäller för tekoindustrin och därmed också för sysselsättningen iSjuhäradsbygden. Frågan om hemvärnels vindrockar är därtill betingad av alt delsedan länge finns etl starkt uttalat behov av alt hemvärnsmännen förses meddylika rockar.