prot · G109130 · 1977-12-31 00:00:00 — Utskottetgör något av en baklängesvolt när den avslår yrkandet om fria resor. Samtidigtsom den ställer sig bakom all resesyslemet ytterligare behöver utvecklasställer man sig avvaktande ytteriigare etl är med motivet att det pågår enutredning inom departementet. Men hur länge skall de värnpliktiga behöva vänta?Detta är ett gammalt krav, och det verkar som om det så skulle få förbli förett bra tag framöver med utskottets inställning. Herrtalman, jag yrkar bifall till motionerna 326,1046 och 1047, rörande devärnpliktigas situation. Förste vice talmannen tillkännagav att anslagutfärdats om sammanträdets fortsättande . PER () kortgenmäle: refererade ur utskottets belänkande och angav vad vi hadesvarat på vpk-motionen 326, där det talas om att de värnpliktiga skall bildafackförening och ha rätt att förhandla och vidta stridsåtgärder. Jag vill härtill protokollet läsa in vad vi verkligen säger och inte bara del stympadecitat som angav; "Värnpliktiga har självfallet rätt att bildaföreningar av olika slag, också föreningar som syftar lill atl tillvarata devärnpliktigas intressen. Sådan organisation kan dock av olika skäl inte tillerkännasden förhandlingsrätt som gäller för arbetsmarknadens parter." Sedanpåpekar vi också all formerna för de värnpliktigas inflytande f n. är föremålför en utredning inom värnpliklsinflytandekommittén. Vadgäller det för olika skäl? Ja, väinplikt ärju ingen anställning. Det är enfråga om utbildning. Ett annat skäl är att värnpliktsutbildning fullgörs pågrund av en pliktlag. Närherr som nästa talare ror vpk tagit till orda, hade jag förväntat attherr också skulle tala om hur han avser att klara minskningen på 2 900milj. kr., som vpk anser att försvaret skall spara in redan från . Jagtror att det är väsentligt att få svar pä den frågan. Försvarspolitiken,m. (vpk) kortgenmäle: Per sade att det inte är fråga om någon anställning. Nej,sanneriigen inte. Däremot är df;t en tvingande nödvändighet. Detär fråga om en fackförening med förhandlingsrätt och stridsrätt. Även idiskussionerna om att befälen skulle fä förhandlingsrätt,andra demokratiska rättigheter samt en ökad möjlighet att vidta fackligaåtgärder, framfördes dessa argument. Det skulle rasera det militära systemet,och det skulle inte fungera i utbildningshänseende. Man föreställde sig att detpågick krig här i landei och att man skulle kunna kringgå ijänstgöringspliktengenom att lägga in någon form av veto. Alla de argument som vi känner igen frånden liden återkommer här. Imitt inledningsanförande sade jag att meningen inte är alt fackföreningen skallvara ett självändamål. Det är inte fråga om någon utvidgning av någotnämndsystem, där de värnpliktiga sitler tillsammans med befälen och tycker iolika frågor, vilken färg det skall vara på gardiner eller påtoaleltpappersrullar osv. Det gäller för de värnpliktiga atl fåen organisation, som tar vara på deras intressen - också såsom komna urarbetarklassen. tog upp pliktlagen. Vad innebär denna lag om allmän värnplikt?Innebär den att de värnpliktiga måste acceptera vilka sociala och ekonomiskaförhållanden som helst?' Innebär den att de värnpliktiga måste lyda order omtjänstgöring såsom stnykbrylare eller såsom upprätthållare av allmän ordning?De som förnekar de värnpliktigas rätt atl vägra i sådana sammanhang, erkänneratl de ser militärapparaten såsom etl medel, som vid yttersta behov kananvändas också mot det egna folket. PERPETERSSON (m) kort genmäle: Plikllagen innebär att de som tjänstgör enligt denna lag är bundna avde bestämmelser som fastställts av riksdag. Sedan,, hur var det med de 2 900 milj. kr. som ni ville spara in från den1 juli? Kan jag inte få ett svar på den frågan, nödgas jag säga atl er motionär demonstrationspolilik och inget inlägg i en seriös debatt om Sverigesförsvar. Försvarspolitiken,m. TOMMYFRANZÉN (vpk) kort genmäle: Per uttryck atl vårt alternativ inte är seriöst fårnaturiigtvis stå för honom själv. Vi kräver en minskning av de högaförsvarskostnaderna utifrån vetskapen alt det finns etl oherrans slöseri inomden militära apparaten. Det kanske var gjordelumpen, men för mig var det inte så länge sedan. Där upplever man hur detslösas med materiel på sådant sätt alt om det skulle ske på den civilamarknaden så skulle det vara närmast kaos pä arbetsplatserna. Dessa2,9 miljarder är kanske enligt uppfattning en hög summa. Menmed vetskapen om just slöseriet inom militärapparaten -jag har själv bevittnathur tonvis med armeringsjärn slängts i vattnet bara därför alt de inle skullefå finnas kvar- kan man konstatera att det finns massor med pengar atl spara inpå den här delen. Vihar diskuterat frågan om fiyg och B3LA osv. Men vi kan gott ställa undan debevingade farkosterna i hangarerna, så spar vi snabbt in resten av de pengarsom behövs. MAJ (): Jag skall först ta upp de två motioner, 1490 och 1043, som någrasocialdemokrater har väckt med anledning av kommande försvarsut-redningsarbele.Vi påpekar att man i den tidigare försvarsutredningen i sin analys vidgadeperspektiven pä frågan om orsakerna till konflikter, kriser och krig ochbeskrev de säkerhetspolitiska målen och metoderna så att de avsåg alt i förstahand undanröja konfliklanledningarna. Utredningens egen analys av utvecklingeni väriden och länkbara hot mot borde också ha lett till hell andraavvägningar inom de säkerhetspolitiska instrumenten. Så blev emellertid intefallet. Något avvägningsresonemang i egentlig bemärkelse -en värdering avalternativ resp. överföringar - på de tre olika nivåerna säkerhetspolitiken,totalförsvaret och del militära försvaret har inte skett inom någonförsvarsutredning. Vi har i motion 1490 krävt atl en kommande säkerhets- ellerförsvarsutredning skall få till uppgift att göra vägningar mellan olikasäkerhetspolitiska instrument och belysa effekterna vid en resursöverföringfrån försvaret lill aktiva förebyggande säkerhetspolitiska åtgärder resp.belysa effekterna av resursöverföring från en lotalför-svarsgren till en annanoch resursöverföring inom del militära försvaret. Den utredningen skulle ocksåha till uppgift att granska konsekvenserna av olika grader av en minskning avden svenska militärbudgeten. Utskottelavstyrker motionen med hänvisning framför allt till regeringens direktiv lillden nya försvarskommittén och påpekar att vägningar mellan olikasäkerhetspolitiska instrument skall ske under utredningsarbetet, och det hälsarvi naturiigtvis med tillfredsställelse. Däremot besvaras inte med ett ordkravet att utredningen skall granska konsekvenserna av olika grader av enminskning av militärbudgeten. Och det vore väl för myckel begärt av en borgeriigriksdagsmajoritel atl man skulle kunna tänka sig att ens utreda denmöjligheten. I motion 1043 las fråganupp om en vidgad försvarsdiskussion. däratt en grupp sakkunniga utanför försvarsetablissemangel skall ingå i den nyautredningen med uppgift att granska allt underiagsmalerial och redovisa sinasynpunkter såväl till utredninge;n som till offentligheten, enligt samma modellsom för energikommissionein. 1 uppgiften skulle ingå alt granska innebörd ochkonsekvenser av alternativa modeller för den säkerhetspolitiska utformningen.Det räcker knappast, enligt vår uppfattning, med en återkommande redovisning avutredningens arbete för att vidga försvarsdebatten, om utredningens materialiiue är begripligt. Om en öppen debatt i samhället skall bli möjlig krävs intebara faktaredovisning ulan också alt analys, underlagskrilerier och sakmaterialliksom hotbilder och krigsspel finns tillgängliga på för medborgarna begripligtspråk. Detta skulle vara en uppgift för de tidigare nämnda sakkunniga, dvs.kvalificerade personer utanför försvarsanknutna institutioner ochförsvarsetablissemang. Även denna motion avstyrks av utskottet. Innanjag går över lill dagens hela försvarsdebatt - frågan om uppläsning eller ejlill ett nytt flygplansävenlyr - vill jag bara betona att jag finner det imotion 429 presenterade programmet i fem punkter för nedrustning vara alldelesutmärkt. Det är med glädje jag noterar socialdemokratins klart uttalade nejtill forskning och utveckling för B3LA och myckel stora tveksamhet tillalternativet A 20. Redan i försvarsutredningens första betänkande reserveradejag mig mot den tredje versionen av , A 20, och liksom övrigasocialdemokrater i det andra betänkandet sade jag nej till B3LA. hade fullgoda skäl att säga nej till B3LA. Kunskap fannsnämligen redan då om vad B3LA skulle leda till i fråga om kostnader - minst 300miljoner ytteriigare ovanpå det s. k. B-alternativetfrån ÖB. var självfallet väl informerad om de olikaflygplanssystemen ur teknisk synvinkel. Utredningen hade då också kunskap omkostnaderna för A 20. Utredningen hade själv i två olika arbeten granskal denfortsatta flygplansutvecklingen. Vi fann bl. a. att en samhällsekonomisk analysav de olika anskaffningsformerna visade att det inte fanns några långsiktigasamhällsekonomiska skäl för en inhemsk militär flygindustri. Tvärtom kunde dengenom en sannolik framtida konkurrensnackdel i förhållande till omvärldensflygindustri - här hade vi material från myckel sakkunnigt håll till vårtförfogande - utgöra en tung samhällsekonomisk belastning. Detla har sedan ocksåbekräftats. De resurser som utnyttjas inom flygindustrin - teknologiskkunskap, syslemsammanhållande kompeten;», välutbildad arbetskraft, anläggningarm. - kunde med samhällsekonomisk fördel användas inom andrasamhällssektorer. Densamhällsekonomiska utredningen visade vidare att de kortsiktigaomställningsproblemen vid en avveckling av inhemsk flygindustri beträffandesysselsättning, regional ekonomi, bytesbalans m. m. är väsentligt mindrebetydelsefulla än man tiiJigare befarat. Omställningsproblemen ansågshanterbara just genom den relativt långa planeringstid man haft tillförfogande. De borgeriiga ledamöterna i utredningen hade således tillräckliga Försvarspolitiken,m. Försvarspolitiken,m. kunskaperför att säga nej lill B3LA men valde att krypa ur bekymret med atlhöja försvarsramen ytteriigare och i stället låta den borgeriiga regeringensöka pressa lill ett bättre pris. Resultatet blev den beryktadeB3LA-beredningen och dess rapport, som verkligen är läsvärd -såväl på sommellan raderna. Slutsatsen om B3LA är helt klar - ytterligare minst 350 milj.kr. Om A 20 visade B3LA-beredningen fram nya siffror. Även A 20 skullebli väsentligt dyrare än vad försvarsulredningen fått uppgift om bara någramånader tidigare. Ytteriigare 100 milj. kr. skulle A 20 kräva . a. om kostnaderna, och jag refererar här till s. 43 i utredningensbetänkande, all offerter bara finns för vissa delar av utvecklingsarbetet. FörB3LA och en av versionerna av A 20 är drygt hälften av utvecklingskostnadernaoffererade. Resten av beräkningarna faller tillbaka på uppskattningar. "För serietillverkningen av samtliga flygplan gäller att endastuppskattningar föreligger. Ungefär 2/3 av dessa har gjorts av industrin ochresten av FMV." Hittillshar, såvitt jag vet, inget flygplan eller flygplanssystem kommit att stanna viden beräknad kostnad, utan de slutsummor i anskaffning som redovisas avB3LA-beredningen för olika flygplansfamiljer om ca kommermed all sannolikhet alt vida utökas. Det kanske är på sin plats att riksdagensledamöter har klart för sig alt man inte bara låser sig för 310 miljoner nuutan ger ordentligt på hand för många , som i sistahand de svenska skattebetalarna skall betala. debattens har också chefen för flygstaben kastat argumentet attom vi säger nej till B3LA mister vi en betydelsefull exportchans. Man ärbenägen alt säga: "Skomakare, bliv vid din läst." Vad gör chefen förflygslaben egentligen? När blev han försäljningschef för ? I sak haremellertid Hans Neij fel. Att det skulle finnas en exportchans för B3LAförefaller minst sagt förunderiigt. Eurofighter-affären, dvs. försöken atlförsälja , misslyckades trots atl offerten i realiteten löd: Köp ivåViggen och betala för en. Vem skulle betala det andra planet? Jo, de svenskaskattebetalarna. Därtill erbjöd man 18 000 kompensationsjobb. Köparens marknadråder på flygsidan. Det här vet den förra försvarsulredningens ledamöter. Vihade det väl belagt i det utredningsmaterial vi hade lill förfogande. Sysselsättningenhar ofta använts som ett argument för fortsatt flygplansutveckling -så också idebatten . fann i sitt material attomställningsproblemen var hanterbara också ur sysselsättningssynpunkt.Riksdagen har under flera är diskuterat och begärt atl samhälletskall delta i en alternativ planering för försvarsindustrin. Detla krav biföllsi februari månad 1976. Såvitt jag vet har ingenting gjorts för långsiktigsamordnad planering för alternativt utnyttjande av försvarsindustrins resursersom då krävde. 1 beslöt en enig riksdag atl avregeringen begära en utredning om hur en sådan planering skall gå till,kostnadsfördelning, ansvarsfördelning m. m. Det ansvar som samhällethar för alt människor har jobb gäller självfallet Men det är ändå på sin plats alt nämna atlB3LA-projektel framför allt är en sysselsäUningsplan för utvecklingsenheten påSaab, dvs. tjänstemän och forskare som snabbt måste ha ett avancerat projekt. finns ca 2 500 LO-anslällda på och enligt uppgift ca 3 800 tjänstemän.För att hålla en produktionskedja i gång krävs mellan 1 300 och 1 500 påLO-sidan pä . beräknas enligt uppgift som jag har fåll i dagkräva mindre än 500 LO-anslällda. Del är alltså inte sä alt B3LA-projekletsgenomförande - till enorma summor för svenska skattebetalare -skulle pä någotsätt garantera de LO-anslällda jobb . Med rätta kräver de därförsedan många år all företaget tar fram alternativa produkter och atl ettproduktutvecklingscenler startas i . Delta har företaget visat myckellitet intresse för. Saabs intresse för annan produktion vaknar först den dagpolitikerna gör klart för i ndustrins företrädare att det inle blir fler beställningar. Julängre politikerna dröjer med sitt besked desto säkrare känner sig industrin omatt på nytt lyckas låsa upp besluten i den riktning de önskar. Alldeles klartför ledamöter efter denna debatt är emellertid alt B3LA intekan byggas ulan väsentliga höjningar av försvarsramen -såväl vår nuvarande somkommande ÖB nar klargjort detta. Vi vet också atl den moderateförsvarsministern vill anpiissa försvarsramen efter vad han kallar verkligabehov, dvs. att höja försvars kostnaderna,atl han har deklarerat alt deli dagens situation ej går att höja försvarsramen och atl därför regeringen vallalt skjuta B3LA-beslulel framför sig. Det är med oro man ställer frågan: Vadvill regeringen egentligen? När skall försvarsramen höjas ytteriigare? När ärni beredda att öppet deklarera hela regeringens verkliga inställning i ställetför alt gömma er bakom ordet handlingsfrihet? För er handlingsfrihet äruppenbariigen bara en handlingsfrihetyS/- B3LA,> ochför höjning aförsvarskostnaderna. Försvarspolitiken,m. PERPETERSSON (m) kort genmiäle: Jag vill bara för klarhetens skull upplysa kammaren om, vilket inteklart framgick av '. anförande, att del är etl enigtförsvarsutskott - alltså även socialdemokraterna - som står bakom avstyrkandetav hennes två motioner 1043 och 1450. MajBritt har gjort sig lill tolk för önskan att avskaffa svenskflygindustri. Jag vill inte tro att hon då talar för hela sitt partis räkning. Vad sedan gäller diskussionen om B3LA vet jag partivän kommer tillbaka till den frågan. MAJ () kortgenmäle: Jag har talat om det som debatten rör, nämligen om vi skall låsaytteriigare pengar för utveck ling av ett nytt flygplansäventyr eller ej. Jaghar försökt klargöra fakta, som Per väl känner från försvarsutredningenmen som han behagar .»örnma och inle ta fram i debatten. Såvälkostnaderna för som kons£;kvenserna av B3LA kände den förra försvarsulredningenväl lill. Vi dis;kuterade i försvarsutredningen olika Försvarspolitiken,m. alternativ.Själv reserverade jag mig emot såväl B3LAsom A 20, och motiven till dettaklargjordes i min reservation: dels har vi inte behov av dessa två plan, delshar vi inte resurser atl utveckla dem. Närdel gäller B3LA är socialdemokratin, som Per väl känner till,heltenig. När det gäller A 20 vill jagsäga atl jag med glädje har kunnatkonstatera en mycket stor tveksamhet hos hela socialdemokratin mot med den kostnadsutveckling som detla visar. vet också all det har diskuterats olika alternativ, såväl köp somlicenstillverkning. reservation till försvarsutredningen har jag ocksåredogjort för dem som tänkbara alternativ för framtiden. Men det är viktigt atlvi talar om vilka konsekvenser frän kostnadssynpunkt ochsysselsättningssynpunkt som beslutet nu innebär. Det är vårt ansvar här iriksdagen att säga ifrån när vi - av ekonomiska och andra skäl - inle längrekan följa industrins önskemål. Det faller också på vårt ansvar att takonsekvenserna och tillsammans med industrin planera för en annan produktion.Delta har fattat beslut om, dels 1976, dels iförra veckan. Del är den borgeriiga regeringens sak att följa riksdagensbeslut. PERPETERSSON (m) kort genmäle: åberopar detkunnande hon har inhämtat genom sitt ledamotskap av förra försvarsulredningen.Del var ju fler än som satt med i den utredningen. Vi flckalla i utredningen -jag tror inte att vi var närvarande vidförsvarsulredningens sammanträden i mindre utsträckning än -viss information. Det ledde oss fram till olika ställningstaganden. Maj BrittTheorin hamnade pä en helt egen linje i en reservation. Hon fullföljde den imotioner till , som också blev behandlade i vederböriig ordning. Närriksdagen fattade beslut om motioner, byggda pä hennesreservation, fick hon stöd försina förslag här i kammaren enbart av vpk. MAJ () kortgenmäle: Om vi nu skall tala om vad vi lärde oss i utredningen, ,sä vill jag säga att vi lärde oss såväl vad kostnaderna skulle bli för dessatvä plan som vilka konsekvenserna skulle bli för de svenska skaltebetalarna.Ni valde all gå ur del bekymret genom alt inte företa den höjning avförsvarsramen som var nödvändig om den skulle kunna rymma B3LA, som ni ville hamed. De övriga socialdemokraterna i utredningen sade då ja till A 20, som kunderymmas inom den kostnadsram man då beräknade; 50,5 miljarder . har jag kunnat konstatera i debatten - och också efter att ha lästB3LA-beredningens rapport -all kostnaderna för A 20 skjuter ihöjden. Socialdemokratiska företrädare har här i sagt all manmot bakgrund av denna kostnadsutveckling är mycket tveksam till A 20 och attdet finns olika andra alternativ atl titta på. Även om jag för ell är sedaninte fick stöd av socialdemokratin i sin helhet beträffande nej lill A 20 såtror jag. efteralt ha lyssnat på debatten , att när vi är redo att gä till beslut iflygplansfrågan när den nya utredningen är klar med sitt arbete, så är vi helteniga på den här punkten. Jaghar i reservation till försvarsutredningen redovisat skälen varför jag ansågalt det inte var nödvändigt med en tredje utveckling av . Vi har där haftolika bedömningar, men del är möjligt att vi i slutändan hamnar pä sammaståndpunkt, och det hälsar jag naturiigtvis med tillfredsställelse. Detviktigaste är emellertid att är medveten om vilka beslut den i dagfattar. låser man upp ytteriigare 300 miljoner till industrin - 300miljoner som industrin kommer att använda som utpressning på politikerna närslutligt beslut skall fattas. Denna kunskap bör riksdagensledamöter ha och kunskapen om vad som ligger i förlängningen, nämligen för etl nytt flygplansäventyr. Del är detsocialdemokratin säger nej lill. Försvarspolitiken,m. (apk): har vi här i kammaren fatlat en rad beslut somrört villkoren för landets pensionärer, barnfamiljer, handikappade och andrautsatta grupper. Inför många av dessa beslut har regeringens företrädarehävdat, all visst skulle en förbättring för den ena eller den andra av dessagrupper ha varit befogad och önskvärd, men vi måsle ta hänsyn lill deekonomiska realiteterna. Man har sagt alt landets ekonomiska situation är sådanatt vi måste acceptera alt svångremmen dras ål. Dethar också sagts alt vi måsle acceptera alt den offentliga sektorn hälls igen.Den offentliga sektorn har i det sammanhanget varit sjukvård, långtidsvård,barnomsorg, det kulturella utbudet och andra samhälleliga verksamheter som kanbidra till att göra tillvaron bättre för de vanliga människorna i samhället. Mentill den offentliga sektorn räknas definitivt inte den militära apparaten. Denbehöver inle la hänsyn till atl landets ekonomi är ansträngd. Hit skallmiljonerna fortsätta att rulla i en ständig ström. För generaler ochrustningsindustri existerar inle vare sig dåliga tider eller ansträngd samhällsekonomi.Detta land skall fortsätta att tävla om atl hålla en bronsplats i den militäraruslningsligan, avseende rustningsulgifler per capita. Endast och Israelanser sig ha råd och behov av större satsningar på krigsmaskineriei. Och dåskall märkas alt vi är etl neutralt land, som trots atl neutraliteten genomåren då och då har naggats i kanten ändock röner uppskattning ochinternationellt erkännande. Detlaförhållande, att vi röner uppskattning för vår neutralitetspolitik och attSverige i olika internationella sammanhang ställt förslag i syfte alt bidratill avspänning och begränsningar av kapprustningen, både förpliktar och geross speciella möjligheter alt spela en betydelsefull roll för att åstadkommanödvändiga steg mot en avrustning. Men för detla krävs all verkligenföljer upp sina internationella framstötar med praktiska handlingar, som visaratt vi menar allvar med vårt tal om behovet av avspänning och nedrustning. Isådan riktning pekar inle del förhållandel alt vi ger militärstrategerna resurser Försvarspolitiken,m. attfortsätta leka militär stormakt. Vikommunister betraktar den svenska neutralitets- och icke-allianspoli-tiken somett viktigt bidrag i den internationella fredspolitiken. Vi ser det som våruppgift att skydda och förstärka dessa inslag, men vi anser det också vara vårplikt att fästa uppmärksamhet pä åtgärder som bidrar till att försvaga vårinternationella situation, och bil hör ulan tvekan vårt lands otroligt högamilitärutgiften Detförhällandet atl krigsmakt står i beroendeförhållande lillNatomaklerna för sin materielförsörjning utgör ett annat negativt inslag. Frånvår sida bedömer vi f n. den internationella utvecklingen positivt.Helsingforskonferensen utgjorde etl viktigt steg i strävan att reglera relationernamellan folken i vår del av väriden. FN:sextra nedrustningssession kan bli ett annat viktigt bidrag i strävanefter att skapa säkerhet för alla folk. Dessa initiativ kan följas upp medkonkreta åtgärder från svensk sida, 1. ex. alt vi ansluter oss lill det finskaförslaget om en kärnvapenfri zon i . Detta är enligt vår uppfattningbättre för folk och den internationella avspänningen än den militäraslormaktsleken. Viser också ett klart samband mellan kampen för avspänning och fredligsamexistens och social och ekonomisk utveckling. Men vi vet också att del iväriden finns krafter vilkas strävan inte går i denna riktning. De storaruslningsindustrierna,somgörenorma vinster på fortsall kapprustning, fasar vidvarje tecken på avspänning i vår värld. Nyligenkunde vi läsa att svenska industrier på licens sålde vapen till länder ochanvändningsområden som för svensk opinion var helt oacceptabla. Företagensargument för denna handel var att del svenska försvarels vapeninköp skulle bliavsevärt dyrare, därest de inte fick möjligheter att fortsätta alt handla pådet sättet. Det svenska försvarets inköp fick alliså tjäna som ursäkt för dennaoacceptabla verksamhet. Vi har i vår motion 289 uttalat oss för en helt ny försvarsordning, sombygger på neutralitetens och folkförsvarels principer och på en nedskärning avde svenska ruslningsutgifterna med 50 96. Vianser att det är tid att göra upp med illusionen att genom en enormsatsning på krigsmakten skulle kunna avskräcka en stormakt från atl anfallavärt land. Lät mig här anknyta till de inlägg som i den här debatten har gjortsav herrar Krönmark, och , samtliga naturiigtvis moderater.De har gång pä gång stått upp och hävdat atl det gäller för vårt land alt skapaett sådant försvar att det avskräcker stormakter frän alt angripa oss.