prot · G10923 · 1977-12-31 00:00:00 — Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motionen nr 956 av Inga Lantzm, fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller trafikutskotlels hemställan i betänkandet nr 2mom. 5 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill motionen nr 956. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Inga Lantzbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstninggav följande resultat: Ja- 289 Nej - 14 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. 1977/78:4 med anledning av propositionen 1977/78:4om godkännande av avtal mellan och Telefonaktiebolaget 1977/78:5 med anledning av propositionen1976/77:153 om godkännande av överenskommelse mellan gemenskapen (EG) om fiske 1977/78:7 med anledning avmotioner om en översyn av vissa lagar ochförordningar m. m. 1977/78:8 med anledning av motion om enhetligamandatperioder för Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. Föredrogs lagutskottets betänkande 1977/78:1 medanledning av motion om opartisk företagsrevision. I detta betänkande behandlades motionen 1976/77:648av (), vari hemställts att hos regeringen begärde attlänsstyrelse skulle få rätt att utse minst en revisor i varje företag som hadeskyldighet att ha revisor. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1976/77:648. Reservation hade avgivits av ,, , , , (samtliga s) som ansett alt utskottet bort hemställa att med anledning av motionen 1976/77:648gav regeringen till känna vad reservanterna anfört om en allmän översyn påföretagsvisionens område. behandlar i detta betänkande en motion av formerna för utseende av företagsrevisorer. Motionären yrkar attlänsstyrelsen skall få rätt att utse minst en revisor i företag som är skyldigtatt ha revisor. På grund av FN-uppdrag är förhindrad att närvarahär och delta i debatten. Dettaärende har i vanlig ordning remissbehandlats, och av de remissvar somlagutskottet har fått in är det tre som vi i den socialdemokratiska gruppentillmäter mycket stor betydelse. Det är remissvaren från ,TCO och kommerskollegium. remissyttrande framhålls bl. a. att LO betonarnödvändigheten av att revisionsfunktionens ställning stärks i företagen genombl. a. en utbyggd förvaltningsrevision och en mer oberoende ställ- ning för revisorerna ännuvarande förhållanden medger. LO kan därför ansluta sig till motionensförslag. TCOskriver sammanfattningsvis följande: "Den i aktiebolagslagen infördabestämmelsen om kvalificerade revisorer utgör ett steg i riktning mot ökadsjälvständighet. Det i motionen framlagda förslaget innebär, om det antas, enytterligare förstärkning. Ett genomförande av förstaget ligger helt i linje medTCO:s tidigare ställningstaganden." Kommerskollegiumframhåller att motionären pekar på en mycket viktig principiell fråga. , som är tillsynsmyndighet , redovisarockså mycket riktigt i sitt remissvar alla de uppgifter kommerskollegium harsig ålagda såsom tillsynsmyndighet. Kommerskollegiumkonstaterar vidare att revisorernas egna organisationer utför ett mycket stortarbete för att revisionerna skall bli så kvalificerade som möjligt. Och detvill jag inte på något sätt förtiga i denna talarstol. Men kommerskollegiumpekar även på nödvändigheten av att förbättra utbildningen av revisorer, attkommerskollegium kan utfärda mera föreskrifter och anvisningar om hurrevisionen skall gå till m. m. Kommerskollegiumhar också utarbetat en hel del planer, men man konstaterar att man saknar resurser för atl förverkliga alla dessa planer. Jagvill mot denna bakgrund uttala förhoppningen att kommerskollegium fåren förstärkning av de personella resurserna för att på rätt sätt kunna fullgörasina uppgifter. Isitt remissvar framhåller kommerskollegium vidare att den fråga som motionärentar upp är en delfråga inom ett mycket större problem. Det gäller frågorna omföretagsrevisorns allmänna ställning och hans ansvar gentemot företagets olikaintressenter. Del gäller revisorernas rapporteringsmöjligheter och derasskyldigheter samt revisionens och revisionsberättelsens inriktning, innehålloch omfattning. Kommerskollegiumavslutar sitt remissvar med att framhålla att hela del här komplexet av frågorbehöver bli föremål för en närmare utredning. Därefter kan man bättre taställning både till den delfråga som motionären, , här har aktualiseratoch lill de övriga frågor som kommerskollegium berör i sitt remissvar. Delhär remissvaret har vi i vår grupp i utskottet tillmätt den allra störstabetydelse, och vi finner det helt naturligt alt föreslå att hosregeringen begära atl en förutsättningslös utredning tillsätts. Motden bakgrunden har vi också, när del inte varit möjligt att få ett samlatutskott bakom det förslaget, avgivit reservation. Med hänvisning till vad jag här har anfört ber jag att få yrka bifalltill den reservation som är fogad vid lagutskottets betänkande. Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. MARTINOLSSON (c): Frågan om hur revisorer skall utses och deras ställning i förelagen hartidigare diskuterats i olika sammanhang, bl. a. här i . Med hänsyntill atl revisionen är myckel betydelsefull för kontrollen av att förelagensköts på ett riktigt säll och då revisionen är viktig inte bara för företagetutan även för förelagets intressenter - de anställda, borgenärerna, samhället,leverantörer och kunder m. fl. - är det ej förvånande all revisorernasställning kommit att övervägas när del gäller såväl valsätt som kvalifikationeroch uppgifter, 1föreliggande utskottsbetänkande behandlas motionen 648, vari föreslås attlänsstyrelsen skall få i uppgift atl utse en revisor i varje förelag som ärskyldigt alt ha revisor. Motbakgrund av molionskravel finns det anledning att något beröra det utrednings-och lagstiftningsarbete gällande bl. a. förelagsrevisionen som bedrivits under1970-talel. 1december 1975, alltså , fattade beslut ominförande av en ny aktiebolagslag, vilken trädde i kraft . Ilagen stadgas alt bolagsstämman skall utse minst en revisor men all ibolagsordningen kan införas bestämmelser om all andra organ skall utseytterligare revisorer. För atl skydda minoritetsintressen finns rätt för vissminoritet - en tredjedel vid bolagsstämman - att begära att skallutse en revisor. För alt få garantier för atl större bolag utser tillräckligtkvalificerade revisorer stadgas alt förelag med exempelvis mer än 200anställda eller börsnoterade förelag skall ha auktoriserad revisor och atlandra företag med ett eget bundet kapital över 1 milj. kr. skall haauktoriserad eller godkänd revisor. Sedan1973 handhar kommerskollegium frågan om aukiorisation och godkännande avrevisorer samt utövar viss tillsyn av deras verksamhet. Fråganom huruvida bolagsstämman eller samhället skall utse revisorer diskuterades ipropositionen med förslag till ny aktiebolagslag, bl. a. moi bakgrund av atlsamarbetsulredningen 1970 hade föreslagit atl samhället skulle få möjlighet attutse revisorer i vissa aktiebolag och ekonomiska föreningar. , som framlade propositionen, ville 1975 inte ta slutgiltigställning till frågan, eftersom den då övervägdes i industridepartementet.Däremot underströk han att det var självklart all revisorernas uppgift intebara är att beakta aktieägarnas intressen, utan alt de vid sin granskning ocksåmåste ägna stor uppmärksamhet ål i vad mån bolagsledningen beaktat samhällets,de anställdas och övriga borgenärers intressen. Han nämnde även hänsynslagandetill den aktieköpande allmänhetens intressen samt framhöll vikten av attrevisorerna intar en självständig ställning inte bara i förhållande tillstyrelse och verkställande direktör utan också i förhållande tillbolagsstämman. , alltså , besföl den dåvarande regeringen attsamarbetsutredningens förslag om tillsättande av offentliga revisorer inteskulle föranleda någon åtgärd. Som skäl angavs all behovet minskal genomvidgade möjligheter lill insyn i företagen genom den nya aktiebolagslagen ochbokföringslagen liksom lagen om slyrelsere-presenlation för samhället. Närnu, genom motionen, kravet åter väckts om alt samhället skall utse revisorer iföretagen finns anledning att utöver de nya lagarna på området påminna ompågående utredningsarbete. Låtmig nämna alt bolagskommitté bl. a. har alt pröva i vad månbokföringsplikiiga förelag av typen handelsbolag, enskild näringsidkare ellerstiftelse bör ha laglig skyldighet all utse revisor samt frågan om eventuellakvalifikationskrav på revisorer i större företag av dessa typer. År1975 tillsattes slifielseuiredningen, som bl. a. har all behandla frågor ombokföringsplikt och revision i framför allt stiftelser. År1973 tillkallades en utredning om utländska övertaganden av svenska företag,vilken utredning, enligt vad utskottet erfarit, bl. a. prövar förslag ominförande av möjlighet till offentlig revision av ullandsägda förelag. Det är mycket betydelsefullt att revisorerna har en självständig ochoberoende ställning samt tillräckliga kvalifikationer för atl kunna ulföra ettfullgott revisionsarbete. Menvem som utser revisorerna är inte det viktigaste. Erfarenheterna av detnuvarande systemet ger ej vid handen att andra sätt än det nuvarande alt utserevisorer skulle vara bättre. Även samrådsulredningen, som avgav sillbetänkande 1970, var osäker beträffande fördelarna med offentliga revisorer ochföreslog endast en försöksverksamhet. Inom banker och försäkringsbolag har visedan länge av samhället utsedda revisorer vid sidan av de av bolags- ellerföreningsstämma utsedda. Erfarenheterna från dessa områden visar attrevisorerna utför sitt arbete pä samma självständiga sätt oberoende av vilketorgan som utsett de olika revi.sorerna. Ettbifall till molionskravel skulle medföra behov av många fler auktoriseradeeller godkända revisorer än f n. På grund av brislen främst på auktoriseraderevisorer skulle detta vara svårt alt genomföra. Kunde det genomföras skulleotvivelaktigt kostnadsökningar uppstå för företagen. Delär många förelag det skulle komma alt gälla. Enbart antalet aktiebolag är överlOOOOO. Det kan vara av intresse att ta del av hur en länsstyrelse ser på eneventuell uppgift alt utse revisorer i alla företag. i Stockholmslän har beretts tillfälle atl yttra sig över motionen och avvisar förslagetsamt framhåller att del med hänsyn till del stora antalet revisorer som detskulle komma all gälla finns uppenbar risk för alt förfarandet endast blir entom formalitet. Motivför all avvisa molionskravel finns även i dåvarande statsrådet till , vars motion vi nubehandlar. 1 svaret framhölls bl. a. atl om den offentliga revisorns granskning ochrapportskyldighet skulle överensstämma med övriga revisorers var det tveksamtom den av samarbetsutredningen förordade reformen verkligen på ett meningsfulltsätt skulle öka den information som lämnas ut om företagen. Med hänsyn tillden nya aktiebolagslagen borde enligt praxis t. v. avvaktas. är enigt i fråga om att ej tillstyrka motionsförslaget,men i en vid betänkandet fogad reservation av utskottets socialdemokratiskaledamöter föreslås att med anledning av motionen skall ge regeringentill känna att en allmän översyn av den lagstiftning som reglerarföretagsrevisionen bör komma till stånd. Utskottsmajoritetenanser däremot att motionen enbart bör avslås. Med hänsyn till denlagstiftningsändring som genomförts och det utredningsarbete som pågårfinns enligt utskoltsmajoritetens uppfattning ej anledning att nu begära enöversyn av revisorernas ställning. Låtmig erinra om att såväl aktiebolagslagen som bokföringslagen trädde i kraftvid senaste och att därigenom plikten att ha kvalificerad revisorökat och att en väsentligt öppnare redovisning numera krävs. Nya jävsregler harockså tillkommit för revisorerna. Dessutom har en bokföringsnämnd inrättats.Vidare har genom medbestämmandelagen de anställda fått rätt till informationom förelagens ekonomiska förhållanden och till insyn i bokföringen. Eftersom nylagstiftning just börjat tillämpas bör enligt vår mening nya utredningskrav nuej ställas. Del finns all anledning att avvakta erfarenheter av den nya lagensbetydelse för revisorernas ställning och arbete. Pågående utredningsarbete harjag tidigare berört och behöver inte erinra om det. Utskottsmajoritetenförutsätter att regeringen med uppmärksamhet följer utvecklingen på områdetoch tar de initiativ som kan visa sig erforderliga. Med delta, herr talman,yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Jag vill bara konstatera att i sill anförande lämnar enredogörelse för det lagstiftningsarbete som har utförts ochäven åberopar de utredningar som arbetar. Men där slutar i sinredogörelse. Han gör inte någon som helst utblick mot framtiden, och hanlyckades undgå att med ett enda ord nämna den blick framåt i tiden som bl. a.kommerskollegium gör i sitt remissvar. Han sade inte heller ett ord om vad detvå stora löntagarorganisationerna framhåller i sina remissvar. Det skulle havarit välgörande om också deklarerade hur han ser på kommerskollegiumssynpunkter på en utredning. Det är del som vi har tagit fasta på i vårreservation, och vi föreslår en sådan förutsättningslös utredning. Vi anseratt den är motiverad trots det lagstiftningsarbete som har ägt rum under1970-lalet. När det gäller remissyttrandena vill jag hänvisa lill dem. Först villjag ändå erinra om alt vi har en ny lagstiftning på områdetoch alt utredningar pågår - del har även remissinstanserna påpekat.Kommerskollegium säger att skall en utredning beträffande revisorernasställning göras, etc. - man säger inte att den skall göras. Vidare sägerkommerskollegium att då måste man beakta atl aktiebolagslagen varit i kraftendast ett fåtal månader, och man hänvisar till all styrelserepresentationenför de anställda kan reducera vissa nackdelar med nuvarande syslem förutseende av företagsrevisorer. Vad kommerskollegium trycker på är atlrevisorerna skall ha en självständig och oberoende ställning och att det ärviktigt atl kvaliteten höjs på den utförda revisionen. Och kommerskollegiumsäger att innan åtgärder vidtas kan del finnas skäl att avvakta eventuellaförslag års bolagskom-millé om revisionsplikt i ytterligareföretagsformer. Närdet gäller övriga remissinstanser hänvisar jag till i Stockholmslän, som ju direkt avvisar förslaget om att få till uppgift att utse revisorer. på remissyttrande finner vi att harflera synpunkter mot ett genomförande av del förslag som upptas i motionen. Handelskamrarnahar motsvarande synpunkter. säger t. ex. attdel finns risk alt en revisor som utses av kommer att uppfattassom företrädare för skatleinlresset och inte som en opartisk granskare avförelagets förvaltning. remissyttrande står det att LO kan ansluta sig till motionsförslaget. Detär inte skrivet med entusiasm - man kan ansluta sig. Däremot är TCO:sremissyttrande mer positivt till motionen. I det fallet vill jag påpeka förLennart alt varken han eller någon annan socialdemokrat har yrkatbifall till motionen, så där har ju inte heller tagit uppTCO:s mera klara ställningstagande för motionsyrkandet. på vad de som arbetar med revision, exempelvis de auktoriserade revisorerna,säger så finner vi att deras organisation, FAR, i sill remissyttrande avstyrktmotionen. Organisationen understryker att revisorn inte skall uppfattas sominformationsorgan. Man understryker revisorernas självständiga ställning ochsäger ungefär detsamma som utskottsmajoriteten i betänkandet, att något nyttinte har inträffat sedan inlerpel-lationsdebatien , när dåvarandestatsrådet avvisade del förslag som motionären nu tar upp. Sedan hänvisarFAR till kostnadsökningar m. m. Revisorsamfundet och harframfört motsvarande synpunkter och avstyrker förslaget. Jaghar nu redovisat en del av vad remissinstanserna har sagt. Något starkt stödför molionskravel finns inte. I det fallet var vi eniga även i utskottet. Kvarstår frågan om man skall tillsätta en utredning . Utskottsmajorileten anser,.som jag framhållit, att när vi har en 6 protokoll 1977/78:22-23 alldeles ny lagstiftningsom nu tillämpas första året skall vi inte gå åstad och begära en ny utredningav frågan. Vi måste kunna avvakta och se vilka förbättringar den nyalagstiftningen innebär, då ju utan tvivel revisorernas ställning avses blistärkt i och med den nya lagstiftningen. Vidare har vi att ta hänsyn till detpågående utredningsarbetet, som inte bör föregripas. Därmed, herr talman, yrkarjag på nytt bifall till utskottets hemställan. LENNARTANDERSSON (s): Det här inlägget från kan jag inte tolka på annat sätt änatt han är mycket nöjd med de förhållanden som råder och anser att detinte behöver göras någonting för framtiden. Det är där skillnaden finns iuppfattningar oss emellan. I det sammanhanget är det skönt alt veta alt dentillsynsmyndighet som det här är fråga om, kommerskollegium, i alla fall tycksha en vidare syn på dessa frågor och är öppen för att det behövs en utredningför att se över en hel del saker när det gäller revisorernasinformationsskyldighet till alla berörda parter, hur man utformar enrevisionsberättelse, inriktningen av denna revisionsberättelse osv. MARTINOLSSON (c): Hela utskottsbetänkandel andas en positiv inställning till vikten avatt revisorerna har den fria och obundna ställning som vi talat om. Ibetänkandet talas del även om vikten av att reformarbetet följs. Vi säger klartoch tydligt i slutet av betänkandet att utskottet "förutsätter altregeringen med uppmärksamhet följer utvecklingen på området och tar deinitiativ som kan visa sig erforderliga". Detta är inte att se negativt pådet hela. Fråganär bara: Skall , första året lagstiftningen gäller, begära en nyutredning eller skall avvakta och utgå från att regeringen meduppmärksamhet följer det här området, liksom den har till uppgift alt följa hurlagstiftningen tillämpas och fungerar på alla andra områden? Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av LennartAndersson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades fiertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: 1977/78:3 med anledning avmotion om undantag från utmätning för handikappadsaccisåterbäring /78:4 med anledning av motion om förbättrade förhållandenför vissa handelsagenter m. fl. 1977/78:1 med anledning av motion omferievårdbidrag för handikappade barn som fyllt 1977/78:2 med anledning av motion om rätt tillpension vid vistelse på alkoholistanslalt 1977/78:3 med anledning av motion om vidgad rätttill hemmamakeförsäkring i vissa fall Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. Ersättningfrån allmänna försäkringen för psykoterapi §10 Ersättning från allmänna försäkringen för psykoterapi Föredrogssocialförsäkringsutskottels betänkande 1977/78:4 med anledning av motion omersättning från allmänna försäkringen för psykoterapi. Då min motion om ersättning från allmänna försäkringen tillprivatpraktiserande psykoterapeuter nu behandlas och tyvärr avstyrkts avsocialförsäkringsutskottet, vill jag helt kort göra några kommentarer. Idet praktiska vårdarbetet blir man alltmer medveten om psykoterapins värde. Detär inte heller någon nyhet att fler och fler människor frågar efterpsykoterapeutiska behandlingsmöjligheter. Vi vet också att väntetiderna oftaär långa för att få komma till en psykoterapeut. Jagkan förstå den oro man känt för denna alltmer omfattande verksamhet, somibland kanske bedrivits i psykologins utmärker. Därför var det ganska naturligtatt biföll motioner om att särskild legitimation skulleinföras för psykologer. Medicinalansvarskom-mittén, som fick i uppdrag attlägga fram ett sådant förslag, har också överlämnat sittförslag till regeringen, som f n. Ersättningfrån allmärina försäkringen för psykoterapi bereder det i sitt kansli.Visserligen har vi ännu inte sett det slutgiltiga förslaget när det gälleransvarsförhållandena, men del finn? väl ingen anledning atl betvivla att denoffentliga kontrollen skulle bli betryggande. Genomden nya psykoterapiutbildningen kommer vi även att fl flera socionomer sombehöriga psykoterapeuter. Naturligtvis bör dessa som privatpraktiserande medsjälvständigt ansvar och erforderlig kompetens också få ersättning frånförsäkringskassan för utförd behandling. Detskall inte längre behöva vara så att den som går i terapi hos en läkare fårersättning från försäkringskassan-men inleden som fårsamma behandling av enpsykoterapiutbildad psykolog eller socionom! När det gäller hossjukvårdshuvudmän anställda psykologer är det i regel inte något problem -däremot när del gäller de privatpraktiserande. Liksomför de flesta andra vårdgivare - t. ex. läkare, landläkare och sjukgymnaster-bör det för psykoterapeuter vara utbildningen och kompetensen som avgör fråganom ersättning från - inte anställningens placering eller omsjukvårdshuvudmannen tecknat avtal eller ej. Någon svårighet att göra uppförteckningar över legitimerade psykoterapeuter bör knappast finnas. gamla betänkande är inget argument mot att ersättning skulle utgå tillde nu aktualiserade psykoterapeulerna. Dessutom kan tilläggas att avsteg redangjorts beträffande privatpraktiserande sjukgymnaster. Låtmig endast nämna Mentalvårdsbyrån här i , som jag väl kännerfrån mitt yrkesområde. Där tjänstgjorde åtminstone fyra läkare, trepsykologer och ett ljugotal socionomer. Ersättning från utgårför samtalsbehandling hos alla dessa tre personalkategorier, och då är attmärka att de flesta psykoterapeutiska samtalen ges av socionomer. Jag har inget annat yrkande än utskottet, eftersom detta är enigt. Menjag hoppas att det förslag om legitimation som medici-nalansvarskommittén lagtfram och som bereds av regeringen snart skall presenteras. föreslog atl behandlingar som utförs av psykoterapeutermed erforderlig kompetens skall berättiga till ersättning från allmänförsäkringskassa. Därför räknar jag med att den nu existerande orättvisanmellan olika psykoterapeutiska vårdgivare när det gäller ersättningsfrågornasnart skall upphöra! Överläggningen var härmedslutad. Utskottets hemställan bifölls. § 11 Utredning rörandeQällsäkerheten Föredrogs kulturutskottets betänkande 1977/78:2 medanledning av motion om utredning rörande fjällsäkerhelen. TORENILSSON (m): Bakom motionen 100 vid förra , som har behandlats avkulturutskottet och föranlett detta betänkande, låg ytterst ett besök som jagfick av ett par makar som hade mist sin son i fjällen vid enolycka i svårt väder. De lät mig ta del av handlingar som visade att vad sominträffat mänskligt att döma hade kunnat avvärjas om vissa ganska enkla säkerhetsanordningarfunnits. De kastade inte skulden på någon - de kunde inte göra det då det hadevisat sig att myndigheter och andra som de vänt sig lill hade förklarat attingen huvudman finns som är ansvarig för fjällsäkerheten. De menade alt skyltar,ett annat läge för skyltar, vissa signaler och annat i det inträffade falletkunde ha betytt att olyckan inte hänt. Anledningenlill alt dessa föräldrar sökte upp mig var atl de i tidningarna hade läst ommin fråga till om en översyn av fjäll-räddningens organisation ochutrustning. Den frågan var i sin tur föranledd av en olycka där några turisteromkom och blev funna från räddningen. Min tanke var dåatl man kunde ha ett system av signaler med ljud eller ljus eller bådadera somkunde sättas i funktion vid dimma eller snöstorm.