prot · G109104 · 1977-12-31 00:00:00 — Följden av detta spridande av pengar ulan gemensamplanering blir ju, alt alla fem nämnderna kan satsa medlen på exakt sammaundersökningar eller försöksverksamhet. Man vinner alltså erfarenhet i en frågai stället för i fem! Jag är nog för decentralisering av den här typen, men detfår ändå ske under krav på viss effektivitet, speciellt .som del gäller snålttilltagna medel. För övrigt borde väl pengarna i stället liksom de tidigareSÅS-pengarna (SÅS=särskilda åtgärder på skolans område) ha decentraliseratsytterligare, dvs. Sammanfattningsvis är dettydligen så, att pedagogiska nämndens nya Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. inriktning av forsknings-och utvecklingsarbetet mot sociala faktorer och med prioritering av områdenaspecialundervisning, förskola och vuxenutbildning inte passar in i den borgeriigautbildningspolitiken. FoU-arbetet är något av utbildningens väckarklocka,vilket bl. a. det sociologiska projektet i sex av våra kommuner och med pengarfrån pedagogiska nämnden tydligt visar. Den signalen talar om socialsegregation i skolan och borde följas av åtgärder mot denna. I stället vill nuföredragande statsrådet åtgärda väckarklockan - förmodligen för att den inteskall avslöja att skolan trots allt satsar alldeles för litet på de svaga. Jagnoterar , herr talman, än en gång alt utskottets skrivning ändå gerhopp om en ljusnande framtid för det pedagogiska forsknings- ochutvecklingsarbetet. 1 en kärv ekonomi och med en utbildningskonservativregering kan man kanske inte begära mera. Jag känner det angeläget alt lämna några synpunkter till punkten 3 iutskottels betänkande. Vidlänsskolnämnderna finns s. k. ANT-kontaktpersoner -slår föralkohol, narkotika och tobak. Innevarandebudgetår finns särskilda medel avsalta för denna verksamhet, och det är förstagången i denna verksamhets historia. Men i regeringens budgetförslag för1978/79 är det särskilda anslaget struket. Tillsammansmed harjag motionerat om att åtgärder skall vidtas som säkrar ochutvecklar den resurs som ANT-kontaktverksamheten vid länsskolnämnderna utgör.Det är mycket angeläget, då särskilda medel ej kommer alt utgå. Jag har ocksåinterpellerat statsrådet i frågan. Detväsentliga skälet till att anslaget - det är sä pass blygsamt som . -strukits är det statsfinansiella läget. Andra skäl som förebärs är att denförebyggande verksamheten mot bruk och missbruk av slimulanlia ökas på andrasektorer. Utbildningsutskottethar accepterat vad som sägs i propositionen, och jag har heller inget annatyrkande. Utskottet förutsätter dock att länsskolnämnderna finner utrymme förfortsatt verksamhet med ANT-kontaktpersoner. Jag citerar ur betänkandet s. 8: "Utskottelanser att i nuvarande ekonomiska läge bör godta förslaget ibudgetpropositionen alt inga särskilda medel skall anvisas förlänsskolnämndernas ANT-kontaktverksamhet. Utskottet förutsätter attlänsskolnämnderna kan fortsätta att bedriva ANT-verksamhet. Nämnderna bör somskedde före innevarande budgetår kunna betala ANT-verksamhet med medel frånsina expertanslag utan att någon särskild summa avsätts just för dettaändamål." Detär en klar markering, tycker jag, till förmån för ANT-verksamheien, och jagvill instämma i och understryka den markering som finns i utskottels skrivning.Jag föreställer mig också att det var med viss vånda som utskottet släppteifrån sig del här ärendet utan att göra den justering anslagsmässigt sombegärts i en centermotion. Avslutningsvis,herr talman, vill jag betona att det är absolut nödvändigt all i det framtidabudgetarbetet ge ekonomiska förutsättningar som säkrar och utvecklar den resurssom ANT-kontaktpersonerna vid länsskolnämnderna utgör. BENGTWIKLUND (s): Med anledning av inlägg vill jag bara säga några ord omANT-verksamhelen vid länsskolnämnderna. Jagär glad över alt uttryckte sin tillfredsställelse med vadutskottet har skrivit, för från bönan värdet tänkt atljag och en kamrat lillmig från det socialdemokratiska lägret skulle avge ett särskilt yttrande,eftersom vi inte var så nöjda med den skrivning som utskottet hade presenterati första omgången. Menefterett visst samarbete med kom vi framtill att vi kunde nå enighet i utskottet utan ett särskilt yttrande på den härpunkten. Detär ett alldeles riktigt konstaterande alt man känner vånda när ungefär enkvarts miljon kronor måste tas bort för en verksamhet som länsskolnämndernaansett vara väldigt viktig. Vi hoppas också att man icke tar ifrån delänsskolnämnder, som har bedrivit den här framgångsrika och fina verksamhetenett antal år, några resurser utan alt de skall kunna fö fortsätta arbetet. Manför inte skjuta detta framför sig med hänvisning till det förslag someventuellt skall komma från den departementsutredning som redovisas iutskottsbetänkandet. Anslagtill skolväsendets centrala och regionala niyn-digheter m. in. Jag vill ytteriigare uttrycka min tacksamhet för dessa ord från uttalande understryker ju att utskottet ändå slår på rätt sida i den härfrågan. Överläggningenvar härmed slutad. PunktenI Mom. 1 Utskottets hemställan bifölls. M o m. Proposilionergavspå bifall lill dels utskottets hemställan,dels motionen nr 456 av . fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 16 punktenI mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 456 av m. fl. Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 278 Nej - 10 M o m. Proposilionergavspå bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 757 av . fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill all kammarenbifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 16 punktenI mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 757 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då Inga Lantzbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 280 Nej - 10 Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Punkten2 Mom. I Utskottets hemställan bifölls. Proposilionergavspå bifall lill dels utskottets hemställan,dels motionen nr 455 av . fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 16 punkten2 mom. 2-4 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 455 av m. fl. Vid omröstning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 104 Slopande av den s. k. radavgiften på tips ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering medomröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 280 Nej - 10 Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av StigAlemyr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 16 punkten7 mom. 4 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposiliorien. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Ja- 150 Nej - 139 §14 Slopande av den s. k. radavgiften på tips Föredrogs skatteutskottets betänkande 1977/78:38med anledning av propositionen 1977/78:115 om slopande av den s. k. radavgiftenpå tips jämte motion. Slopandeav den s. k. radavgiften på tips Regeringen() hade i propositionen 1977/78:115 föreslagit attriksdagen slopade den införda särskilda avgiften på lippningslävlingar. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "1 propositionenföreslås att den s. k. radavgiften som utgår med på varje tipsrad slopas.Det förutsätts alt denna åtgärd kombineras med en höjning av radprisel lill 60öre. möjliggören höjning av vinnarnas andel av AB Tipsljänsts omslutningsamtidigt som statsinkomsterna kan beräknas öka med ca 60 milj. I delta sammanhang hade behandlats motionen1977/78:1452 av m. fl. (s), vari hemställts 1. all beslutade att radskatlen skulle höjasmed per rad till per rad fr. o. m. , 2. alt gav regeringen till känna vad somanförts i motionen angående radpris och höjd utdelning till vinnarna. attriksdagen med avslag på motionen 1977/78:1452 skulle bifalla propositionen1977/78:115 och besluta slopa den särskilda avgiften på lippningslävlingar. Reservation hade avgivits av , , , i , , (samtliga s) som ansett all utskottet bort hemställa attriksdagen med avslag på propositionen 1977/78:115 och med bifall till motionen1977/78:1452 beslutade att den särskilda radskatten fr. o. m. den 1 april 1978skulle utgå med per lipsrad och att vid en samtidigt genomförd höjningav radpriset från 50 lill , per rad skulle fördelas bland vinnarna. Under den allmänna motionstiden väcktes en socialdemokratisk motion,vari föreslås att priset för tippning skulle höjas med per rad.Förslaget var motiverat dels med att det var en anpassning lillprisutvecklingen, dels och framför allt med att det var en möjlighet attförstärka statsbudgetens inkomstsida i ett läge där de stora budgetunderskottenbörjade närma sig katastrofala belopp. Förslageti motionen var tekniskt så konstruerat att den s. k. radskatlen på fördubblades,medan den kvarvarande femöringen fördelades med till vinnarna och 1 öretill Tipstjänsts omkostnader. Enligt gällande regler är radskatten en ren skattsom oavkortat tillfaller staten. Återstoden av insatsen fördelas mellanvinnarna och Tipstjänst med ungefär hälften på vardera. Av Tipstjänsts andelblir en stor del vinst som också tillfaller staten. Den disposition av densocialdemokratiska motionens radprishöjning som föreslogs innebär attvinnarnas andel av den totala insatsen skulle bli praktiskt laget oförändradmot nuläget. Vid elt oförändrat antal tippade rader skulle staten få mellan 115och 120 milj. kr. mer i intäkter, medan tipparna skulle fä 60 milj. kr. 1den proposition som senare kommit lill anmäler regeringen altTipstjänsl kommer all höja radpriset till samma nivå som föreslagits imotionen. vill dock regeringen ändra fördelningsprinciperna genomatt slopa den egentliga skattedelen, dvs. den 5-öriga radskatlen. Den totalaradavgiften föreslås i stället fördelad med lika delar på vinnarna ochTipstjänst. Sedan vinstskatt utgått pä vinnarnas andel skulle kvarstå ca 39 %av insatsen. Detta är mer än . Regeringenhar i propositionen inte lämnat några förklaringar till att man i detta uruslastatsfinansiella läge anser att de som spelar på tips behöver skattelättnader,när man f ö. kräver uppoffringar av landets invånare. Inte trodde jag attspelarna tillhörde de utsatta grupper som bäst behöver lättnader. Men så blirdet i praktiken. Medan man i den socialdemokratiska motionen föreslog altstaten av det ökade radpriset skulle få 115-120 milj. kr. och spelarna ca 60milj. vill regeringen svänga dessa siffror så alt spelarna färden storadelen och staten den lilla, med ungefär samma sifferfördelning. Det innebär ca55 miljoner mindre till statskassan i förhållande lill den socialdemokratiskamotionens förslag. Procentuellt betyder det, som jag påpekat förut, att manhöjer vinstandelen frän lill . Vihar anklagat regeringen för att lägga åtstramningarna resp.lättnaderna på fel ställe, och jag vågar påstå att dagens regeringsförslag ärännu ett bevis på en dylik felplacering. Utskottsmajoritetenförsöker nu förklara vad det konstiga regeringsförslaget beror på. Man harfått en uppgift att vid radprishöjningar inträffar något slags köpmotstånd somgör att antalet tippade rader går ned och att det socialdemokratiskamotionsförslaget, om det genomförs, kommer alt sänka antalet tippade rader såalt statsverket inte får mer pengar för det. Logikenskulle enligt mitt förmenande då kräva att samma radprishöjning - det föresläsju samma radprishöjning i propositionen - skulle leda till samma köpmotslånd.Skulle delta inträffa, kommer staten med propositionens förslag att få in 30milj. mindre än vad som flyter in . Dä kan man fråga sig vadändringsförslaget i propositionen skall tjäna till. Ulskottsmajoritetenanser att man hittat lösningen för att förhindra köpmoiständet. Man menar attom andelen som delas ut i vinst ökas något kommer folk att tippa lika mycketsom förut. Vireservanter menar att della bara är ett obestyrkt påstående. Att en höjning avvinsterna med någon enstaka procent skulle öka intresset så kolossalt att man ifortsättningen tippar mer, tror vi inte på. Vad vi tror är i stället att det ärde stora vinsterna som kan påverka intresset för tippning, och då blir detfråga om var taket skall ligga. Det är det som är avgörande. Ävenreservanternas förslag ger utrymme för höjningar av det taket. F.ö. har vi den bestämda uppfattningen att det förmodligen inte blir någonnedgång i tippningen även med oförändrad vinstutdelning. Och skulle det bli den s. k. radavgifien på tips Slopandeav den s. k. radavgifien på tips en nedgång, blir dentämligen kortvarig. Såvittvi kan förstå har ulskoltsmajoriteten inte anfört några bevis för sin teori,ulan jag ser del så att utskottsmajoriteten är beredd att avstå 50-60 milj. kr.om året av prestigeskäl, därför att en proposition ju aldrig kan tänkas varalik en motion som avgivits från motståndarhåll. Reservanternahar också pekat på en fråga av mera principiell natur. Genom att sloparadskatlen avhänder sig en del av beskattningsrätten, som i ställetöverförs till regeringen och ett statligt bolag, så att delar av en skallförvandlas till bolagsvinster hos AB Tipstjänst. Vi anser att detta är att gå ibakvänd ordning. Beskattningsandelen, som behärskas av , borde istället ha ökat. 1 övriga monopolföretag där skatt ligger på varan som enbetydande del har man varit angelägen om att behålla skatterätten hosriksdagen. Detta är en linje som skatteutskotlet alltid har stött tidigare. Med del sagda ber jag att få yrka bifall till den vid betänkandetfogade reservationen. BO (): Det förslag om slopande av den s. k. radavgiften på tips som regeringenhar förelagt har flera motiv. Fördet första kan man genom att ta bort radavgiften - eller radskatten, som denockså kallas - uppnå vissa administrativa förenklingar. Fördet andra ger den samtidiga höjningen av radpriset för tippning vid ettoförändrat antal tippade rader ökade statsinkomster. För att åstadkomma eltoförändrat antal lipsrader vill man därför också öka den andel av omsättningensom går tillbaka lill tipparna som vinst. Man kan konstatera all när radpriselför tippning höjdes sjönk antalet tippade rader, och det var ännu 1976- efter höjningen - lägre än det varit före den höjning av radprisel somvidlogs. Genom en ökning av tipparnas andel och de marknadsföringsåtgärder somman säkert kan förutsätta kommer att vidtas av AB Tipstjänst kan denna tendenstill minskning av radanlalel säkerligen motverkas. Förslagettill åtgärder finns alltså inte, såsom sade, i motionen 1452eller i den socialdemokratiska reservationen till skatteulskol-lets betänkande.Det är därför sannolikt att antalet tippade rader skulle sjunka, om del förslagskulle genomföras som finns upptaget i motionen 1452, vilket då gör deberäkningar som redovisats i motionen och reservationen felaktiga. Låtmig lägga ytterligare en spekulation till dem som gjorde här. Omman antar att omsättningen i kronor räknat skulle bli oförändrad och attantalet tippade rader alltså minskade, skulle det enligt motionen ochreservationen resultera i att staten fick 5 milj. kr. i ökade intäkter. togs då från tipparna genom att deras vinstandel minskades med sammabelopp, dvs. resultatet skulle i stort sett för staten bli plus minus noll. Detfinns också ett tredje motiv som man kan åberopa för den här förändringen. Detär något av en gyllene regel alt när tillstånd beviljas för olika former av lotterieranses det regelmässigt att 50 96 av lotteriet skall gå tillbaka till dem somköper lotterna. Det kan väl anses rimligt att statsverket i det här falletockså går före med gott exempel, och det förslag som redovisas i propositioneninnebär just att före vinstskatt av den tippade omsättningssumman skallgå tillbaka till tipparna i form av vinster. ErikWärnberg sade i sitt anförande att samma radprishöjning - som ju resultatetskulle bli av förslagen i både propositionen och motionen-bör leda lill sammaköpmotstånd. Ja, men del är under förutsättning an inga andra åtgärder vidtas.Jag medger alt det här är en fråga om vad som är sannolikt eller intesannolikt. Men om man utgår från att ett visst köpmotslånd kommer att uppslå ärdet självfallet an det köpmoisiåndet kommer att bli mindre om man vidtaråtgärder för att motverka motståndet än om man inte alls vidtar några sådanaåtgärder. Det är ungefär så de flesta marknader fungerar, och det bör vara såäven i det här fallet. Som jag sade tidigare kan man förutsätta att ABTipstjänsl å sin sida kommer att vidta olika åtgärder för att kunna visa upp enförmånligare situation för tipparna. ErikWärnberg sade i någol sammanhang att det inte fanns några bevis för riktighetenav den teori som utskottsmajoriteten tillämpade vid sin skrivning, och i ettannat sammanhang sade han att det var obestyrkta påståenden. Ja, men samma sakkan sägas i än högre grad om den reservation som är fogad till betänkandet,just därför att de beräkningar som man utgår från helt bygger på ett oförändratantal rader. Historiskt material visar dock att så inte blirfallet. Det innebär att de siffror som har redovisats också rimligen ärfelaktiga. Jag yrkarbifall lill skatteutskottets hemställan. Slopandeav den s. k. radavgiften pä tips erkänner alt det inte finns någon utredning eller någotannat som visar att det blir ett annat förhållande om man ökar vinstchansernamed 3,5 96 ulan att göra någonting vid taket. Det är alltså en obestyrkt troall just de här marknadsföringsåtgärderna skulle innebära an det inte blirsamma köpmotstånd vid de olika förslagen. BoLundgren talar om sannolikt och inte sannolikt, och del är jämnt upp vad detrör sig om. Då är frågeställningen: det mer sannolikt attsocialdemokraternas förslag drar in mer pengar till statsverket? Del ger ändå 5milj. mer vid en sänkning av radanlalel, så att vi får in lika myckel iinsatspengar som förut. Men vid samma sänkning av radantalet - dvs. omköpmotståndet sätter in precis på samma sätt - och med propositionens förslagkommer staten an förlora 30 milj. kr. Då litar helt på att justmarknadsföringsåtgärderna skall göra att människorna håller på och tippar isamma omfattning. En som förut fått . i vinst beräknas i fortsättningen få23 kr. i vinst, och en som fått I . kan beräknas få någon 50-lapp mer ivinst. Detta skulle alltså göra att man var beredd all fortsaita tippa. Nej.del som påverkar här är hur stor maximisumma man kan få. Och där finns detingen skillnad mellan det förslag som regeringen lagt och som Slopandeav den s. k. radavgifien på lips majoriteten tillstyrkt ochdet förslag som reservanterna förordar. Det är samma maximibelopp i bådafallen. BoLundgren medger sedan att man nu kommit i fatt den sänkning som skedde 1975.Ja,det kan bli en nedgång, men den blir temporär,säger vi-om den blir etthalvår eller vet vi inte. Det kanske inte blir någon nedgång alls. Menden blir lika för båda förslagen - det är del jag vill slå fast. Och kostarregeringens förslag statsverket 35 milj. kr. Förstevice talmannen tillkännagav alt anslag utfärdats om sammanträdels fortsättandekl. BOLUNDGREN (m): slog i slutet av sin replik fast att det skulle bli justsom han sade i reservationen. Och han inledde med an tala om att i ingetderafallet kunde man med bestämdhet uttala sig. Omman har två olika sätt att genomföra en prishöjning på, som innebär sammahöjning och samma slutliga pris, och där man i det ena fallet låterprishöjningen åtföljas av kompletterande marknadsföringsåtgärder som förbättrarförhållandena för konsumenterna, medan man i det andra fallet inte gör någrasom helst förändringar, dä torde all sannolikhet tala för att man i det förstafallet - dvs. när man vidtar kompletterande åtgärder - uppnår bätlreförsäljningsvolym än i det andra fallet, om man försöker se på hur en normalmarknad fungerar. Därför faller resonemang om jämförelse vidlika omsättning mellan reservationens förslag och utskottsmajoritetensinstämmande i propositionens. Ingenav oss kan redovisa några exakta beräkningar på intäkterna - sä långt är detkorrekt - men det finns all anledning an tro att propositionens förslag kommeratt på både kort och lång sikt medföra förbättrade intäkter för statsverketjämfört med reservationens. ERIKWÄRNBERG (s): Det finns anledning tro att de marknadsföringsåtgärder man tvingassätta in kommer att bli så dyrbara att man inte får ut någonting extra av dem.Om del är meningen att man skall salsa på marknadsföring bara för att få någrakronor mer i vinst utan att få ett högre maximibelopp, tror jag att dessamarknadsföringsåtgärder kommer att kosta ungefär lika mycket som de smakar -precis som mänga andra förslag från regeringen säkeriigen också kommer attgöra. BoLundgren och jag är överens om att vi inte med säkerhet vet hur utvecklingenblir, men vi vet att om köpmotståndet är lika stort vid båda de föreslagnaåtgärderna, så kommer motionens förslag alt ge statsverket 35 milj. kr. BO (): Vi vet också att om det är så som jag redovisade tidigare, att man fårett större köpmotstånd vid ett bifall till reservationen, kommer vi att fålägre statsinkomster än enligt del förslag som redovisas i propositionen ochsom utskottsmajoritelen tillstyrkt. ERIKWÄRNBERG (s): vet ingenting om det köpmotstånd som kommer att inträffavare sig man stannar för propositionens förslag eller för motionens förslag. BoLundgrens resonemang bygger på lösa antaganden att man skall rädda det hela medmarknadsföringsåtgärder, och för det ändamålet är man beredd att avstå 35 milj.kr. Slopandeav den s. k. radavgifien på tips Utöver del som har sagt och som utgör ett fullständigtförsvar för propositionen och utskottsbetänkandel skulle jag bara vilja ta uppen sak. ville göra gällande all regeringsförslagel skulleinnebära någon sorts underiig politik, där man beviljade lättnader till dem somminst behövde lättnader - lill lippare. Jag trodde för min del att det skullevara svårt att göra det här ärendet till en ideologisk fråga, men det vill juherr . Manmåste vara medveten om, vilket också påpekade, att den procentsatssom f. n. går tillbaka till tipparna är klart lägre än den som går tillbakalill dem som t. ex. köper penninglöner, där återbäringen är 47 96 lill skillnadfrån de 34 96 när del gäller tipset som socialdemokraterna föreslår och de 3896 som propositionens förslag innebär. Spelar man på trav och galopp ärprocentsatserna ännu högre. När staten beviljar lotteritillstånd av sedvanligtslag krävs att ungefär 45-50 ?>(> skall gå tillbaka till dem som köperlotter i form av vinst. Man skulle kunna tänka sig all svenska folkel lever iden tron alt staten har det kravet på den s. k. marknadsföringen av lotterieratt det skall finnas en viss säkerhet för att ungeför en sådan procentsats gårtillbaka lill lottköparna.