prot · G10959 · 1977-12-31 00:00:00 — Deförelag som kan länka sig alt nyetablera önskar givetvis göra della i en bygdsom är stadd i utveckling och inle i tillbakagång. Jag hade vågat hoppas attstatsrådet skulle ha sagt alt indragningar och planerade nedläggningar inte nufår ske. Ett sådant beslut flr i så fall fattas först i samband med all denframlida trafikpolitiken i vårt land fastläggs. Att nu göra indragningar ochnedläggningar kan komma att innebära bindningar som inle passar in i enhelhetslösning. Del svaret fick jag inte, men Jag hoppas på förståelse försynpunkterna. Statsrådet har ju möjlighet att komma tillbaka. Riksdagenhar vid flera lillfällen - vilket jag är övertygad om alt statsrådet kännertill - uttalat att någon nedläggning av Järnvägar och Järnvägsstationer molberörda kommuners vilja inle får ske under pågående utrednings- ochplaneringsarbete. Frågor om utbyggnad av järnvägsnätet resp. nedläggning avvissa sträckor bör tas upp när detla arbele är färdigt. Motdenna bakgmnd menar jag alt del nu måste gälla för regeringen att i avvaktan påett nytt trafikpolitiskt beslut se till alt inle SJ raserar den trafikservicevi har, en service som givetvis måste ingå i den framlida trafikpolitiken. Nuframhåller statsrådet i svaret alt intäkterna från den aktuella persontrafikeninle förmår bära kostnaderna för de nya personvagnar som skulle behöva sättasin. Jag kan inte instämma i ell sådant resonemang. Även om jag är medveten omatt personirafiken har ell dåligt underlag, så måste väl ändå de totalainkomsterna från trafiken i dess helhet bedömas. Godstrafiken till och frånLandskrona är inte obetydlig. De lastade och lossade vagnarnas antal uppgicklill inte mindre än ungeför 11 500 under senaste budgetåret. Väger jag sammandetta med inkomsterna från försålda biljetter, som uppgick lill3 , så lycker jag nog att bilden blir betydligt bättre. Attnu ersätta järnvägstrafiken med landsvägstrafik, som SJ antytt, är ingenadekvat lösning, främst beroende på att den i så fall aktuella väg 17 håller enalltför dålig standard. Upprustningen av denna väg har länge stått högt påönskelistan i berörda kommuner, men den har ständigt skjutils framåt i liden. Fårjag också påpeka, i anledning av vad statsrådet framhåller i svaret om dendåliga beläggningen på berörda linjer, all SJ här flr ta på sig ell myckelstort ansvar. Del är, som rikligt framhålles, mycket hårt nedslitenvagnmaie-riel som trafikerar berörda linjer. Delta uppmuntrar sanneriigen intemänniskor att använda jämvägen. Man borde givelvis ha sett om siU hus ochsalt in nya vagnar. Delta skulle säkeriigen ha medverkal till en ökadresandefrekvens. En annan sak som påverkar antalet resenärer är att man sedannågra år slutat att stanna på vissa småstationer utmed de aktuella banorna. Delär helt klart all om tågen inle stannar vid bebyggelsekoncen-tralionema såsöker människorna sig över lill andra kommunikationsmedel. ochunderiaget för järnvägen minskar. SJ har enligl milt förmenande själva ettstort ansvar i den uppkomna situationen. Nuframhåller statsrådet att frågan om den framlida personirafiken på de aktuellalinjerna i i första hand flr lösas genom överläggningarmellan SJ och berörda kommuner och alt man då flr diskutera järnvägstrafikensdriftkostnader och behov av investeringar samt hur dessa skall finansieras. med detla antyda att kommunerna skall gå in och betala en del avSJ:s investeringskostnader, så måste jagsäga att jag är någol förvånad.Statsrådet känner inneriigt väl till kommunernas svåra situation. Att i detlaläge antyda att ytteriigare kostnader skulle vältras över på kommunerna finnerjag hell orealistiskt. Det innebär i så fall endast att i nästa omgång harregeringen företrädare för kommunerna i kanslihuset med begäran om ökade bidragfrån staten. En sådan karusell bör väl alla försöka alt förhindra. Vadsom kan medverka till en lösning av denna - och som jag vet en rad andraliknande frågor i andra bygder - är all statsrådet ser till allpresentera ett förslag lill ett nytt trafikpolitiskt beslut. Och intill dessett sådant har fattats flr, somjag tidigare framhållit, inga inskränkningar avden omfattning som det här är fråga om genomföras. 0/77SJ.S sektors-planering Låt mig takammarens lid i anspråk . i frågade: Varför skall bandelen nedläggningsprövas? Det är mycket enkelt, och del sade jagjivmill svar - del beror på all beslutat del. i förde också in energifrågan. Det är en väldigt stor ochkomplicerad fråga, och del finns kolossalt många synpunkter all anlägga på den.Men renl generelll kan man väl säga att del inle är självklart all det går åtmindre energi för att utföra en viss transportpreslaiion med tåg än med bil.Energiålgången beror på hur stor beläggning man har. Gäller det ett vanligt tågskall vi komma ihåg all det alltid finns ett lok i framändan på tåget, ochloket väger . Del behövs en hel massa vagnar för att den vikten skallkunna slås ut, så att man inte flr en onödig belastning. En rälsbuss vägerungefär 40 lon. Finns det bara fyra passagerare i rälsbussen flr var och en avdem så att säga släpa omkring . Del är klart att del är oekonomiskt. Manklagar ibland på att det är oekonomiskt att åka personbil, om del bara sitteren person i varje bil. Men de har Ju bara med sig ett lon vardera, medan man ien dåligt utnyttjad rälsbuss som sagt får släpa med sig mångdubbelt mera ifråga om ton dödvikt. Ävenom friktionen mellan järnvägsvagnens hjul och slålrälen är mindre än mellanvägfordonets ringar och vägen är del inte självklart all det alltid går åtmindre energi vid järnvägstransporter. Tvärtom kan sådana ibland varaförfärligt oekonomiska på grund av alt den rullande järnvägsmalerielen är såtung, vilket den måste vara av säkerhetsskäl och hållbarhelsskäl. Därmed intesagt annat än att vi i de fall där det påvisbart finns ett stort underlagsjälvfallet skall använda oss av rälsbunden Irafik. Del är jag den förste att 8 protokoll 1977/78:57-59 yrkade på att vi inte skall fatta några nedläggningsbeslut innan denkommande trafikpolitiska proposilionen behandlats av . Jag delar uppfattningen. Del är inte heller fråga om det i . Vi flrverkligen hoppas alt jag skall kunna fl möjlighet att fullfölja min avsikt attframlägga en trafikpolitisk proposition för . Sedanklagar på den dåliga vagnmaleriel som SJ ställer lill förfogandenere i . Han säger alt SJ borde ha sett om sitt hus och satt in nyavagnar, och han menar att SJ har ett stort ansvar för den situation somuppkommit. Det är klart alt SJ barett ansvar, men det största ansvaret, HugoBengtsson,vilar på ledamöterna av denna kammare. Det ärju som årefter år i ett årtionde har förmenat de investeringsanslag sorri ärnödvändiga för alt SJ skall kunna upprätthålla sin kvalitetsstandard. Jag vågarpåstå att av de nu närvarande ledamöterna i den här kammaren är del bara en somintagit en annan ståndpunkt. Del är Jag själv när jag vid behandlingen avtrafikutskotlets betänkanden röstat för vpk-motioner och vpk-reservalioner ,där man begärt ökade investeringsanslag för att ge SJ möjlighet att leva upptill de slandradkrav som denna kammare ställer på SJ. Del var 19 vpk-rösler ochen moderatrösl, nämligen min, som stödde sådana förslag. Jag kunde göra detdärför alt jag som ledamot av hade varit med om alltill framföra krav på att få investeringsmedel, så att man skullekunna klara nödvändiga nyanskaffningar. Formuleringeni den del av mitt svar som avsåg interpellaliori. 'innebar intenågon antydan om att kommunerna skulle vara med om att betala SJ:sinvesteringar. Del var bara ett enkelt konstaterande all man måste ha klart försig hur finansieringsfrågan skall lösas. Delta kan ge mig anledning att ännu engång framhålla för alt det är här i som SJ:sinvesteringsanslag beslutas. HANS i Röslånga(fp): Jag har lilel svårt att förstå matematiska spekulationer,och frågan är om jag kan ge honom godkänt. Jag utgår naturiiglvis från alt detinle bara finns fyra passagerare ombord på rälsbussen. Beläggningenberorgivelvis också på om man lägger trafiken så att den passar människornaöver huvud taget. Jagställde frågan varför linjen skulle dras in. Jag är välmedveten om beslut, men det är människornas "varför" jagvidarebefordrar - det gäller de människor som bor vid denna linje. De ställersig den frågan, och de påslår alt de vet varför man måste dra in denna linje. Ävenlänsstyrelsen har uppmärksammat SJ:s agerande när det gäller de nyatidtabellerna, som gör all människorna har svårt att åka tåg på de mindrebandelarna i . Man har skrivit lill SJ:s cenirtalförvaltning med anledningav de lidiabellsförslag som föreligger för senare delen av 1978 och förstadelen av 1979. I den skrivelsen granskar och kritiserar någratidtabellsändringar som SJ föreslagit. betonar alt del ärolämpligt att ändra t. ex. på morgontåget från lill . Får SJ igenomsin vilja ändras lidtabellen så att det blir omöjligt att åka med tåget frånSvalöv till arbeten som börjar kl. 8 i eller . Med tanke på nuvarandearbetsmarknadsläge flr man inte ändra på tågtidtabellen så att det blir svårareför dem som arbetar på platser utanför hemorten all komma till sinaarbetsplatser. Vadsedan gäller den linje jag har tagit upp, nämligen , villlänsstyrelsen ha kvar morgon- och eftermiddagsförbindelsen på Järnvägen.Många,säger , reser med dessa tåg, och det är orimligt all ändralidtabellen så alt de två turer som används bara kan utnyttjas avströrese-närer. Det är alltså på detta sätt som SJ mister sina kunder. Manmister de resenärer som annars gärna skulle vilja ta tåget, därför attlidtabellen successivt ändras så att det är omöjligt att använda sig av detbästa kommunikationsmedel som finns här i landet. Jag är lacksam för kommunikationsministerns deklaration att han ocksåhoppas att han snart kan presentera ett förslag till nytt trafikpolitisktbeslut för kammaren. Jag noterar även med tillfredsslällelse att han hoppas attdet inle skall bli någon nedläggning eller indragning av personirafiken på despårbundna linjerna lill och från . Jag har aktualiserat frågan härmed anledning av de överläggningar som förevarit mellan företrädare för ochberörda kommuner. Men detla kommunikationsministerns uttalande gör mig lilellugnare. Nusäger kommunikationsministern all SJ:s besväriiga läge på investeringssidanfaller tillbaka på kammarens ledamöter, som inte har varit tillräckligtgenerösa då det gällt att se till att bereda SJ erforderiiga medel förinvesteringar. Jag är naturiiglvis medveten om den rad beslut som fallats häroch om alt SJ ständigt velat ha mer pengar. Vilever och kommer väl allt framgent alt få leva i ett samhälle där man kräver merän vad samhället kan ställa till förfogande. Det är nog dess värre ett fenomensom vi får lära oss att leva med. Men jag hyser naturiiglvis storaförhoppningar om att situationen på detla område nu radikalt och markant skallförbättras med hänsyn lill kommunikationsminister förflutna, som hanpåpekade här, och till hans alldeles speciella intresse för dessa frågor. Detär naturiiglvis inte riktigt just av SJ att komma till kommunerna och säga alldet ser ut si och så på de aktuella bandelarna, när man under en följd av århar försummat dem. Hade man använt en del av de medel som flutit in från dessamälarbanor - jag vill beteckna dem så - hade situationen inte behövt vara sådansom den är . Mälarbanorna behövs väl. Jag föreställer mig att SJ inte barakan köra med sina långlinjer; man måste väl också se till att människorna kankomma till och från de slora banorna. Frågansallvar i stort framgår tydligt som den här, då kommunikationsministernhaft alt besvara en rad frågor och interpellationer som berör 0/77SJ:s sektors-planering praktiskttaget samma sak och som givit uttryck för den oro som människorna känner runtom i landet, där situationen är ungefär densamma. SJ talar om för de kommunalaförtroendevalda att man kommer att göra inskränkningar och på litet sikt lägganed den spårbundna trafiken. Och så vill man i nästa andelag diskutera - medsamma kommunala förtroendevalda -kommunala ersättningar för all SJ skall kunnaupprätthålla sin busstrafik! Om den här utvecklingen flr fortsätta dröjer detnaturligtvis inte länge förrän man vill ha ersättning också för den spårbundnatrafiken. Jagfick en försäkran av kommunikationsministern all interpellationssvaret när delgäller SJ:s investeringar inte skall tolkas så, att SJ kommer att begära attkommunerna skall vara med och betala investeringarna i SJ:s rullande materiel.Del är ändå tillfredsställande. Jagtycker att kommunikationsministern nu på allvar får ta itu med den här frågan.Se lill att presentera ell lotalförslag, så att vi kan fatta ettsamlat beslut i den här frågan från nya friska utgångspunkter! Det beslut somfattades är malätet och kan inte få lov att ligga till grundför bedömningarna längre. Jag har suttit och lyssnat på debatten i ett stort antal frågor omSJ. Jag har fått förmånen - eller är del någonting annat? - att axla dennuvarande kommunikationsministerns mantel i och haft viss lid påmig att i styrelsen la del av dessa frågor och fundera över dem. Jag kan därförinte underlåta all nu i framför en del reflexioner. SJ:ssätt att arbeta har regering och riksdag en gång dragit upp riktlinjerna för,och del har bl. a. en socialdemokratisk regering myckel kraftfullt genomdrivithär i . Det har vi all leva med ännu elt tag. Jag hörde med glädjekommunikationsministerns uppfattning att man inte bör vidta några allmännaåtgärder förrän trafikpolitiska utredningen har lagt fram sitt betänkande. Delgäller i praktiken också de problem som SJ nu slår inför och som måste klarasav innan någol nytt trafikpolitiskt beslut kommer alt fattas. Kommunikationsministernsade också myckel riktigt att ledamöter kan lägga fram förslag ochbegära ökade anslag. Jaghar funderat på om man skulle kunna vända på diskussionen och säga så här:Riksdagsmännen tar upp klagomål i de olika distrikten från människor som kännersina resor hotade och som flr svårigheter med anledning av de inskränkningarsom SJ på grund av den ekonomiska situationen måste göra. Men vad gör då dessariksdagsledamöter inom sin egen kommun för att hjälpa SJ att (1 de transportersom erfordras för att SJ skall kunna gå ihop? Den regionala planeringen sägerväldigt litet om de aktiva åtgärder som både näringsliv och kommuner kan vidtaför att öka SJ:s godsmängd och antalet passagerare. För den opinionsbildare somen riksdagsman är borde det vara ett intresse all i sin ort medverka till attSJ flr tillräckligt mycket all transportera. Därigenom kan han åstadkomma demiljömässiga och samhällsekonomiska effekter som vi alla längtar efter. Med anledning av senaste anförande vill jag säga altdel är självklart att vi alltid måste väga olika behov mot varandra, eftersomresurserna inle räcker till allt. Det var emellerlid inte detta som föranleddemig att svara , ulan det var närmast det att han beskyllde SJ föralt inle ha sett om sitt hus , för all köra med dålig vagnmaleriel. Hansade att SJ har självt ett stort ansvar för den situation som har uppstått.Detta menade jag var litet orättvist, eftersom SJ inle har fått de ekonomiskaresurserna att modernisera sin materiel. 0/77SJ.S sektors-planering HUGOBENGTSSON (s): Kommunikationsministerns uppfattning att vi också har ell ansvar förden inträffade situationen och inte får lägga hela ansvaret på SJ kan jag dela.Men del räcker inle för att frita SJ från ansvar; hade SJ sett om sillhus skulle man inte behövt vara i denna situation. Carl-WilhelmLothigius sade att vi som opinionsbildare i olika delar av landet bordemedverka till alt underlaget för SJ ytterligare förbättras. Jag har på denpunkten ingen annan uppfattning än han, och jag vet alt de kommunallförtroendevalda i de kommuner som jag talar för också delar den uppfattningenoch vill all SJ skall fä så mycket som möjligt av frakterna och persontrafiken.Men det kan bli lilel problematiskt med hänsyn till hur SJ nu dirigerar godsetoch gör indragningar som innebär att företag och människor inte kan använda sigav SJ:s tjänster på samma säll som . Det bör också komma in i bilden. Överiäggningenvar härmed slutad. §15 Föredrogs och hänvisades Motioner 1977/78:227 och 228 tillkonstitutionsutskottet /78:229-231 till finansutskottet /78:232-235lill skatleutskotlel /78:236 till Juslilieutskoltel /78:237 och 238till försvarsutskottet /78:239 och 240 till socialförsäkringsutskottel1977/78:241 och 242 till socialutskottet /78:243 och 244 tillutbildningsutskottet /78:245-247 till trafikutskottet /78:248 och 249till jordbruksutskottet /78:250 till civilutskottel § 16 Föredrogs ochbifölls Interpellationsframställningar 1977/78:109 och 110 § 17 Tredje vice lalmannenmeddelade att propositionerna nr 100 och 101 skulle sättas sist på morgondagensföredragningslista. § 18 Anmäldes ochbordlades Redogörelse 1977/78:3 lönedelegations redogörelse för dess verksamhet § 19 Anmäldes ochbordlades 1977/78:251 av om ändrad mandatperiodför riksdagsutskotten 1977/78:252 av IngegärdFrcenkel m.fl. om kvinnoprästfrågan 1977/78:253 av m.fl. om förbudmol insamling och försäljning i anslutning till vallokal 1977/78:254 av OswaldSöderqvist m.fl. om folkomröstning om kärnkraft 1977/78:255 av alkoholupplysning 1977/78:256 av Äw/7e och iHållsla om beskattningen av traktamenten 1977/78:257 av m.fl. om upphävande avlagen om tillfälligt omhändertagande 1977/78:258 av i och MärtaFredrikson om ersällning åt yrkesfiskare vid katastrofer i samband medoljeborrning 1977/78:259 av och omviss ändring i bokföringslagen 1977/78:260 av om utbetalning avförskott för vissa sjukrese-koslnader 1977/78:261 av och besvär vid arrende av kyrklig Jord 1977/78:262 av och omåldersgränsen för amatörboxning 1977/78:263 av om bättre skolmiljöför barn med allergiska besvär 1977/78:264 av m. fl. ominrättande vid i av en professur i onkologi 1977/78:265 av om översyn avbestämmelserna om vägskyltar 1977/78:266 av i ochKerstin om tågreserabatl för handikappade 1977/78:267 av i och MärtaFredrikson om fortsatt bemanning av fyrplats 1977/78:268 av om en försöksverksamhetpå vissa av SJ:s Irafiksvaga bandelar 1977/78:269 av m.fl. om förbud motflygbesprutning av lövskog 1977/78:270 av m.fl. om planmässigsanering efter industrinedläggningar 1977/78:271 av BörjeStensson om vidgad varudeklaration 1977/78:272 av . om förstatligande av viss byggnadsmate- Nr 59 rialindusiri,m. 1977/78:273 av TommyFranzén m.fl. om personalutrymmen vid vissa itianuari 1978 1977/78:274av m.fl. om arbetstagares rätt till ledighet för Anmälan avinter- """"'"6 pellationer 1977/78:275 av KarlHallgren m.fl. om tillträde till arbetsplats under 1977/78:276 av m.fl. om införiivande avÄlvkarieby, och med det allmänna stödområdet 1977/78:277 av i och arbetslöshetsförsäkringen för deltidsanställda 1977/78:278 av m. fl om lönesättningenför unga arbetstagare 1977/78:279 av m.fl. om ålgärder motbarnolycksfall i vissa bostadslägenheter 1977/78:280 av BörjeNilsson om översyn av landshövdingsämbelel 1977/78:281 av . om hyresslopp, m. m. 1977/78:282 av m.fl. omvidgad rätt till bostadsbidrag §20 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits lill kammarkansliet 1977/78:111 av ThureJadestig (s) lill socialministern om inventeringen av vissa läger-, kurs- ochsommarhemsgårdar, m. m.: bamslugeutredning anförde i sittslutbetänkande SOU 1975:94 all och arbetsmarknadsstyrelsengemensamt skulle upprätta en uppruslningsplan för kommunernas och defolkrörelseägda läger-, kurs- och sommarhemsgårdarna. Man skulle genomföra delsen inventering, dels en allmän uppmstningsplan. Underhösten 1977 erhöll regeringens uppdrag alt svara för eninventering. Kommunerna uppmanades att inventera och kostnadsberäkna eventuelluppmstning i fråga om såväl byggnationer som inventarier. Tyvärr hadekommunerna endast ca en månad på sig för delta arbete. Medhänsyn lill den korta handläggningsliden har man anledning förmoda att mångakommuner icke kunde genomföra denna inventering enligt socialstyrelsensönskemål. Medhänvisning till vad som anförts anhåller jag att få ställa följande frågor tillsocialministern: Anser statsrådet att den lid som stod tillkommunernas förfogande kan anses vara rimlig? beredd alt medverka till en förnyad inventering? Vilka ekonomiska resurserär staten beredd all ställa till förfogande? Vilka resultat har denaktuella inventeringen kommit fram lill? 1977/78:112av () lill industriministern om åtgärder för all främjasysselsättningen i Vindelådalen: När dåvarande statsministern den 1 april1970 lämnade svenska folket beskedel alt vattenkraften i ej skullebyggas ut gav han löftet lill folket i att de skullekompenseras för den föriust av arbetstillfällen som beslutet innebar. Underde som den socialdemokratiska regeringen sedan regerade blev aldriglöftet om särskilda ålgärder för alt främja sysselsättning och utveckling iVindelådalen infriat. I stället har det "eviga" väntandet påinitiativ från statsmaktens sida hämmat andra initiativ i området och haft enförödande inverkan på den regionala utvecklingen. Närden nuvarande regeringen trädde lill gavs hoppfulla signaler om att någotskulle hända i området. En arbetsgrupp tillsattes för alt utvärdera ochprioritera föreslagna objekt, och vid den uppvaktning inför regeringen våren1977 som skedde under ledning av landshövdingen i AC län betygade de närvarandestatsråden sin vilja att fullfölja de gamla löftena till folket i Vindelådalen.Under våren och hösten 1977 har kommunerna i Vindelådalen än en gång inventeratlämpliga objekt för att främja sysselsättning och utveckling i områdel, och delär klart dokumenterat att lämpliga objekt finns för omedelbar igångsättning. Underliden som detla planeringsarbete pågått har det uppstått oro och undran kringen del uttalanden från regeringshåll angående beslutsamheten all geVindelådalen den särskilda kompensation som tidigare utlovats. Uttalandenkan ryckas loss ur sitt sammanhang och därigenom förvanskas, och missförståndkan uppstå. Av den anledningen är det viktigt alt bringa klarhet i saklägel dådet gäller utlovade särskilda åtgärder lill Vindelådalen. Idella syfte hemställer jag om kammarens tillstånd all lill industriministernställa följande frågor: Är industriministern beredd att på regeringensvägnar förklara att del gamla löftet till folket i Vindelådalen, att särskildaåtgärder skall vidtagas för att kompensera den uteblivnavailenkraftsutbyggnaden, är gällande? Kan induslriministem lämna en redogörelse för hurplaneringsläget är för dagen då del gäller de avsedda åtgärderna? 1977/78:113avz/??/I//rfp/sso/? i ()lill kommunikationsministern ompendeltågstrafiken på järnvägssträckan : Då SJ presenterar planer om inskränkt irafik på enbandel är motivet ofta ett svagt och vikande resandeunderlag. Så är inte falletför den planerade inskränkningeni trafiken på sträckan . Än mer svårförståeligt ler sig SJ:sbeslut eftersom del också strider mot uttalande att nedläggningarinle skall ske innan kunnat la ställning lill elt övergripandetrafikpolitiskt beslut. Trafikbegränsningen på nämnda sträcka har varit föremålför förhandlingar mellan SJ och . Dessaförhandlingar har strandat. Tidigareuttalande av kommunikationsministern har kunnat tolkas så all elt ingripandeunder tiden som förhandlingar pågår mellan partema inte är lämpligt. Molbakgrund av all SJ:s tidtabell för våren, med stora inskränkningar, nu ärbekant och att förhandlingarna mellan parterna strandat vill jag lillkommunikationsministern ställa följande fråga: Ärkommunikationsministern nu beredd all med skyndsamma åtgärder ingripa för atttrygga fortsalt lokal persontrafik mellan och ? 1977/78:114 av OswaldSöderqvist (vpk) lill utrikesministern om lån från AP-fonden till svenskaföretag i : Militärdiktaturen i skiljer sig inte pånågot sätt, vare sig till arten eller graden, från de övriga latinamerikanskadiktaturerna. Dödsskvadroner, som mördar dem som vågar protestera molförtrycket, härjar med regimens goda minne och flr öppet stöd av polis ochmilitär. Del senaste exemplet är frikännandet av chefen för dödsskvadronen iSäo , poliskommissarie . Han åtalades för mord på tvåmänniskor.