prot · G109103 · 1977-12-31 00:00:00 — Utskottet harockså i anslutning härtill understrukit alt det är viktigt att uppmärksamma delreservanslällda och värnpliktiga befälels förhållanden. Med det anförda ber jag alt fä yrka bifall lill utskottets hemställan idess helhet. föreliggande förslag till en ny befälsordning innebär en samladlösning för allt befäl - yrkesbefäl, reservbefäl och värnpliklsbefäl. Utskottetfinner att förslagen i den aktuella propositionen bygger pä statsmakternastidigare ställningstaganden och i allt väsentligt motsvarar rimligaförväntningar på en ny befälsordning. Vi, dvs. utskottsmajoritelen, anser detvärdefullt att de föreslagna riktlinjerna markerar sambandet mellanvärnpliktssystemet och befälsordningen. Den militära yrkesmannen skall ha godkännedom om de värnpliktigas villkor. Han måste vara rekryterad ur devärnpliktigas led och ha fullgjort sin grundläggande militära utbildning somvärnpliktig. Också därefter blir utbildningen gemensam för allayrkesofficerare oavsett senare utveckling i yrket. Detär också viktigt att var och en - inom ramen för de organisatoriska behoven -ges samma möjligheter alt efter sina förutsättningar efter hand kunna fåalltmer kvalificerade uppgifter i fredsorganisationen. De riktlinjer somriksdagen föreslås godkänna gäller bl. a. rekrytering, behörighet, grund- läggande officersutbildning,urval, vidareutbildning och åldersgränser. Det återstår mycket avplanläggnings- och detaljarbete innan rekrytering och utbildning kan påbörjas.Propositionen beskriver systemet så ulföriigt att del kan ligga till grund fördel fortsatta arbetet. Utskottetbetonar alt den individuella förmågan och mognadstakten bör tillmätas storbetydelse i della arbete. Uppgifter om utbildningstider m. m. anges somungefäriiga, och det framgår även i övrigt alt den närmare tillämpningen avriktlinjerna är beroende av arbetet i fortsättningen. Också elt meraslutgiltigt syslem måsle därför medge undantag från normaltider m. m. I fortsättningen skall jag ta upp några frågor som berörs av yrkanden imotioner. Av propositionen framgår att alla befattningar för yrkesbefäl ikrigsorganisationen på gruppchefsnivå har utgått i del underiag somöverbefälhavaren redovisat. Merparten av uppgifterna på troppchefsnivå harupphöjts till plulonchefsnivå. Det finns ändå kvar ganska mängayrkesbefälsuppgifter på Iroppchefsnivå i krigsorganisationen. Dessa nårslorieksordningen ca 20 96 av yrkesbefälets totala uppgifter. Målet för dengrundläggande gemensamma utbildningen för yrkesbefälet blir därför vad gällerkrigsorganisationen att befälet skall kunna fullgöra uppgifter i sådanabefattningar på iroppchefsnivå som kräver särskild kompetens. Vidareutbildningför krigsbefatlningar på plutonchefsnivå ges vid krigshögskola . Dethävdas i motion 1736 att målet för den grundläggande gemensamma utbildningenvad gäller krigsorganisationen bör vara plulonchef, en nivå som dock inte skallnås förrän efter en viss tids väl vitsordad tjänstgöring i befattningen ellerannan liknande tjänstgöring - som regel efter utbildningstidensslut. I samband med della yrkas att antalet befattningar i krigsorganisationenpå iroppchefsnivå som skall besättas av yrkesbefäl skall minskas ytterligare. Dengrundläggande officersutbildningen -som påbörjas efter grundutbildningen somvärnpliktig - bör enligt propositionen omfatta och beslå av utbildningvid förberedande officersskola och officershögskola. Officershögskolanomfattar en skolmässig del och praktisk tjänstgöring under handledning.Utbildningen avses ge god förmåga att i fredsorganisationen arbeta som utbildarevid pluton, som delsystemledare och tekniker, och att i krigsorganisationentjänstgöra på iroppchefsnivån med uppgifter som företrädesvis eller uteslutandemåsle fullgöras av yrkesmän. En högre kompetens nås enligt förslaget förstefter ytterligare praktisk tjänstgöring och kurs vid krigshögskola. Utskottet- som inte har anledning att ifrågasätta all ca 4(X)0 av krigsorganisationensbefallningar på troppchefsnivån kräver ett sådant yrkeskunnande att endastyrkesbefäl bör komma i fråga - vill för sin del tillstyrka att systemet medvarvad utbildning för att nå högre kompetens tillämpas på det sätt sompropositionen förutsätter. Utskottet avstyrker därmed bifall till motionen1736, såvitt avser yrkandena 1 och 2,1 övrigt vill jag beträffande motionsbehandlingenhänvisa till vad som finns återgivet i utskottetsbetänkandet på s. 7, 8, 9 och10, Nybefälsordning för det militära försvaret A'befölsordning för det militäraförsvaret Utskotteterinrar om alt urvalssystemet måste beakta den individuella mognadstakten. Enrimlig avvägning mellan individens förutsättningar och organisationens behovskall alllid eftersträvas. Den normaltid som enligt propositionen åtgår för attnä olika kompetensnivåer i systemet måsle ses mot bakgrunden av altmorgondagens officer avses få en utbildning som i vissa avseenden är bättre änmed dagens system. Inte minst skall detla gälla människokunskap och samverkan igrupp. Undantag från normaltider skall kunna förekomma. Den som tidigt visargoda förutsättningar för en snabb karriär skall ha möjlighet att gå vidare isystemet pä . Exempel av detta slag kommer även i fortsättningen attobserveras och verka rekryleringsfrämjande. Reservofficerarnasutbildning och tjänstgöring behandlas i motionerna 1485 och 1750. Bakgrunden ärhärvid den mycket otillfredsställande rekrytering som sker f. n. Reservofficerarerekryteras och utbildas för att fullgöra uppgifter i krigsorganisationen,främst pä kompanichefsnivån. Reservbefäl kommer alt behövas även i framliden,och i propositionen ägnas ett särskilt avsnitt åt reservbefälsfrågor. Utskottetvill understryka reservbefälels stora betydelse för försvarsmakten. Frågor avdet slag som tas upp i motionerna kommer alt bearbetas i det fortsatta arbetet.Ett ökat utnyttjande av särskilt lämpade reservofficerare i krigsbefatlningarpå balaljonschefsnivå finns det en stark inriktning på i propositionen.Försvarsministern uttalar vidare all det är nödvändigt attreservofficersrekryteringen förbättras. Utskottet vill kraftigt understrykadessa uttalanden och tillstyrker även i övrigt vad som har anförts omreservbefäl. Liksom tidigare anser utskottet att det är viktigt all uppmärksammadet reservanslällda och värnpliktiga befälets förhållanden. Där det är lämpligtbör man anpassa dem till vad som kommer alt gälla yrkesbefälet. Något uttalandeav behövs f n. inte. Jag hoppas och tror att det inte dröjer länge, innan för taställning lill konkreta förslag som syftar till att förbättra reservofficersrekryteringen. Beträffandetidsfaktorn för övergång lill en ny befälsordning har överbefälhavaren införutskottet framhållit önskvärdheten av att tidsplanen enligt propositionen kanhållas. Planen innebär bl. a. alt den första omgången yrkesbefälsaspiranler gårgenom officershögskola . Överbefälhavaren har erinratom de organisationsförändringar m. m. som påverkar myndigheternas möjligheteralt hålla den höga arbetstakt som lidsplanen förutsätter. Utskottet är starktmedvetet om att del återstår mycket arbete för att omsätta rikllinjema för befälsordningeni elt system som är tillräckligt definierat och dokumenterat. Det krävs ocksååtskillig utbildningsplanläggning och i vissa fall investeringar ianläggningar. Utskottet har förståelse för svårigheterna, men anser liksomöverbefälhavaren alt del bör vara en fast strävan att hålla den tidsplan somanges i propositionen. Merkostnader förbefälsordningsreformen kommer i stor utsträckning all infallaunder innevarande programplaneperiod. Såvitt gäller investeringar iutbildningslokaler m, m, torde kostnaderna kunna särskiljas och redovisas förriksdagen i vanlig ordning, Isamband med införandet av den nya befälsordningen bör det enligt utskottetsmening relativt tidigt bli aktuellt med särskilda insatser för information lillallmänheten om yrkesofficerares och reservofficerares uppgifter och verksamhet,utbildning och anställningsvillkor. Härvid måste också klargöras sambandet medvärnplikten samt värnpliktsbefölens betydelse och uppgifter, Jag ber att fä yrka bifall till utskottets förslag på alla punkter. Abefölsordning för det militära försvaret Låt mig först någol kommentera beklagande av attoppositionen inte hade haft insyn i framtagandet av den här propositionen undersenare lid. Jag vill bara klargöra all vi ganska snabbt efter regeringsskiftetkom in i den arbetsfas då det gällde att skriva proposition. Mig veteriigt harman aldrig i del här landet - inte ens under den långvariga socialdemokratiskaregeringsperioden - haft den kutymen att den politiska oppositionen har haftinsyn i och medinflylande över proposilionsskrivandet. Den anmärkningen äralltså egentligen värd ingenting. Denproposition som nu behandlar har kommit till för att omsätta delprincipbeslut som log 1973 om en enhetlig befälsordning i ettpraktiskt fungerande system för det militära försvaret. Målet har varit attskapa en befölsordning som så långt som det är möjligt tillgodoser bådeorganisationens och individens behov och dessutom ryms inom givna ekonomiskaramar. Bakom propositionen ligger flera väsentliga ställningstaganden, och jagskall här redogöra för några av dem. Dennya befälsordningen grundas på att allt blivande yrkesbefäl skall inleda sinutbildning med att gå igenom befälsutbildning som värnpliktiga.Värnpliktssyslemet blir därigenom en naluriig rekryteringsbas för befälet i vårförsvarsmakt. Genom delta får man en stor bredd vid rekryteringen lillofficersyrket. syftar den nya befälsordningen till att ge godamöjligheter till en snabb karriär för de officerare som visar sig ha förutsättningarför detla. Efterdenna grundläggande utbildning tillsammans med övriga värnpliktiga skall allablivande yrkesofficerare gå igenom en gemensam grundläggandeofficersutbildning till en gemensam första uppgiftsnivå. Denna gemensammagrundläggande officersutbildning skall ge alla yrkesofficerare en förbättradgrundutbildning för uppgiften som utbildare av våra värnpliktiga. Den skaparockså goda förutsättningar för att vi skall nå en gemensam identitet i yrket. Dennagrundläggande utbildning till yrkesofficer är jämställd med civilhögskoleutbildning. Den civila utbildning som erfordras för tillträde till dengrundläggande officersutbildningen skall ha givit allmän behörighet enligthögskoleförordningen. Nybefölsordning för det militära försvaret Idet nya systemet når yrkesofficeren högre grad genom vidareutbildning. Urvalettill denna vidareutbildning blir successivt. Den praktiska dugligheten för enstörre betydelse vid detta urval än vad som är fallet. Delnya skolsystem som befälsordningen bygger på skall dels rätta till de bristersom finns i dagens militära skolsystem, dels möjliggöra målinriktad och varvadutbildning, anpassad efter de behov som organisationen och individen har. Förreservofficerarna innebär det nya systemet bl, a, att lämpligare-servofllcerare i, störte omfattning än skall kunna utbildas för ochplaceras i befallningar på balaljonschefsnivån i krigsorganisationen. Deförsta yrkesbefälsaspirantema skall kunna antas är 1979, Den första omgångenblivande yrkesbefäl skall då kunna gå igenom den gemensamma grundläggandeyrkesbefälsutbildningen - sedan de först gått igenom denobligatoriska befälsulbildningen tillsammans med övriga värnpliktiga, Detlaär några ställningstaganden i regeringens förslag. Som helhet präglas försvaretav en stark vilja till förnyelse och utveckling i syfte alt förbättra krigs-och fredsorganisalionens effekt. Förslaget utgår också från den fastaövertygelsen att systemet med allmän värnplikt är nödvändigt för att garanteraelt tillräckligt starkt militärt försvar förankrat i folkel. Arbetetmed att ta fram regeringens förslag om en ny befälsordning har präglats av enständig dialog mellan försvarsdepartementet, berörda myndigheter ochpersonalorganisationer. Personalorganisationerna har hela liden kunnat framförasina synpunkter och har därigenom också i hög grad påverkat slutresultatet. Uppslutningenkring regeringens förslag har bl, a. i personalorganisationernas ochmyndigheternas uttalanden i pressen m, m, varit markant och glädjande. Samtligaberörda är överens om att regeringens förslag i allt väsentligt innebär attförsvaret kommer att fö en bra och realistisk befälsordning. Dethar dock i vissa uttalanden och i motioner med anledning av propositionenframförts synpunkter bl. a, på befattningsnivån efter den grundläggandeofficersutbildningen och på behovet att ha både en allmän kurs och enspecialistkurs på . Jag vill därför kortfattatkommentera regeringens förslag i dessa frågor. Måletför den grundläggande gemensamma officersutbildningen måsle bestämmas motbakgrund av yrkesbefälets första uppgifter i krigs- och fredsorganisationen.Som underiag för överväganden om befälsslrukturen i stort och om rekryteringoch utbildning av de olika personalkategorierna har ett omfattande materialefter hand ställts samman av överbefälhavaren och försvarsgrenscheferna.Underlaget har redovisats senast genom överbefälhavarens personalutredning1976. Överbefälhavarens översyn av uppgiftsfördelningen i krigsorganisationenvisar, trots omvärderingar av många befattningar, all det fortfarande finns ca4 000 troppchefsbefatlningar för yrkesbefäl i krigsorganisationen, vilketinnebär ca 20 96 av yrkesofficerarna, och all vi har ett behov av ca 4 000utbildade vid pluton. Måletför den grundläggande gemensamma utbildningen blir därför att befälet skall hagod förmåga att i fredsorganisationen arbeta som utbildare vid pluton, ellerdelsystemledare och tekniker, och att i krigsorganisationen tjänstgöra påtroppchefsnivån med uppgifter som företrädesvis eller uteslutande måstefullgöras av yrkesmän. Ettav huvudsyftena med befälsordningen är att utforma den grundläggandeyrkesutbildningen vid officershögskolan sä, att fredsorganisationentillförsäkras en hög utbildarkvalilet vid pluton resp. skickligadelsystemledare och tekniker. Deltahar inneburit en kraftig satsning pä utbildning i människokunskap, pedagogik,metodik och irupputbildning. anser vi har stor betydelse förvärnpliklsutbildningen och för befälets möjligheter alt lyckas i sin förstayrkesuppgift, vilket är viktigt inte minst av psykologiska skäl. Alltbefäl skall vidareutbildas lill plutonchefsnivån i krigsorganisationen och lillkvalificerade utbildare vid pluton eller motsvarande i fredsorganisationen. Ca50 96 av varje årsklass officerare måste därutöver utbildas till högre nivåerpå grund av organisationens behov. Detla förhållande har ställt krav på treolika kurser vid : en allmän kurs, en specialistkurs och en högrekurs. Måletför allmänna kurs och specialistkurs är, som förut har sagts,att ge befälet kompetens att fullgöra uppgifter på plulonchefsnivän ikrigsorganisationen och att vara plutonchefs ställföreträdare ifredsorganisa-lionen. Nivån är således densamma på bägge kurserna, menutbildningen får inte samma innehåll och avser olika befattningar i framförallt krigsorganisationen. Detbefäl som skall vidareutbildas mot slutnivåerna kompanichef i krig ochplutonchef i fred eller bataljonschef i krig och kompanichef i fred går genomden allmänna kursen. De måste utbildas till plulonchefsnivän i krigsorganisationenoch till plulonchefsställföreträdarenivän i fredsorganisationen relativttidigt, med hänsyn till organisationens ålderskrav, så att de kan varaproduktiva i avsedd slulbefaltning . De måste också fö enutbildning och placeras i sådana befattningar i krigsorganisationen påplulonchefsnivän som är lämpliga med hänsyn till deras slutbefattning.Utbildningen vid den allmänna kursen har utformats med utgångspunkt i detta ochär således ett steg i deras vidareutbildning. Detta uttrycks i propositionen påföljande sätt: "Utbildningen skall syfta till tjänsibarhet påplulonchefsnivän i krigsorganisationen i sädana befattningar som kräver yrkesbefäl med godteoretisk utbildning. Kursen utgör första ledet i vidareutbildning mot nivå5/III och högre nivåer och skall därför som nämnts ge grund förkommande vidareutbildning." Deofficerare som har plulonchefsnivän i krigsorganisationen ochpluton-chefssiällföreträdarenivån i fredsorganisationen som slutnivå går genomspecialistkursen, och måste givetvis fö en utbildning som är kvalitativtlikvärdig med utbildningen vid den allmänna kursen men som, och del är viktigt,är anpassad för de särskilda behoven i dessa befattningar. De officerare somgår specialistkursen kommer att i krigsorganisationen placeras Nybefölsordning för det militära försvaret Nybefölsordning för det militära försvaret i sådanaspecialistbefallningar som förutsätter att nödvändig specialistutbildning vidkursen kan baseras pä ingående yrkeserfarenhet. Ett exempel ärkompanikvarlersmästare inom armén. Men hänsyn till bl. a. officerarnas längreyrkeserfarenhet bedöms tiden för specialistkursen kunna vara kortare än för denallmänna kursen. Dessa officerare behöver naturiigtvis också utbildning somgrund för kommande verksamhet, men den måste inriktas mot kommande specialistuppgifter i fredsorganisationen. Också för den utbildningen krävs ingåendeyrkeserfarenhet. Detfinns således skillnader mellan kursernas innehåll, men det finns en bit somskall vara lika i både innehåll och lid för båda kurserna. Det ärdet avsnittsom skall ge kompelens för uppgifter inom fredsorganisalionen som plulonchefsställföreträdare eller motsvarande och innehålla pedagogisk ochallmänorienterande utbildning för fredsuppgiften. Samtligaofficerare skall alltså få samma förutsättningar att klara av sitt vikligaarbete som utbildare. Alt samtliga officerare skulle gå igenom allmän kursskulle inte svara mot de organisatoriska behoven och skulle inte hellertillgodose individens berättigade krav alt fö en för sin befattning ändamålsenligutbildning. Väljerman en gemensam allmän kurs för alla med innehåll och längd enligt regeringensförslag skulle del innebära följande. Ca 50 96 av officerarna överulbildas ochför en utbildning som inte är anpassad efter de krav som organisationenställer. Den nödvändiga specialistutbildningen måste utgå och tillföras somextra skolnivå efter den allmänna kursen. Överulbildningen samt den extraskolnivån bedöms innebära en ökning av de åriiga driftkostnaderna med ca 5096. Skulle man välja en "förkortad" allmän kurs innebär detta att ca50 % av officerarna får en försämrad utbildning, som inte är anpassad efterorganisationens krav. Den nödvändigaste specialistutbildningen måste också idetta fall tillkomma som extra skolnivå och därmed också medföra ökadedriftkostnader. En gemensam allmän kurs kommer inte heller alt göraurvalssystemel rättvisare. Delär självklart att här, liksom inom andra utbildnings- och yrkesområden, finnsönskemål om högre kvalitet än vad organisationen egentligen behöver eller vadsamhället har råd med, I regeringens förslag ligger givetvis i flera avseendenrimliga kompromisser mellan det önskvärda och det som vi bedömt vara möjligt. Närdet ansvarsfulla arbetet med att genomföra en ny modern befälsordning nu snartkan börja vill jag uttrycka förhoppningen att alla som deltar i det arbetet gördet med en gemensam positiv grundsyn, så all vi kan nå målet att det militäraförsvaret skall kunna rekrytera bra och ännu bättre officerare på alla nivåeroch därigenom också kunna ge de värnpliktiga den goda utbildning som de harrätt till och som man inom försvaret verkligen behöver. () kortgenmäle: Tillåt mig reagera pä ett par påståenden av försvarsministern. Delförsta gäller slutskedet av det arbete som skulle utföras av den arbetsgrupp som allmäntbetecknas den BOGska arbetsgruppen. Jag hävdar fortfarande att det arbetetaldrig slutfördes. Orsaken härtill varan valet kom emellan -jag tror atljag harfullt fog för det påslåendet. Jag har däremot inte i något sammanhang krävt allvi skulle vara med och författa den proposition som skulle ligga till grund fördagens beslut. Det förefaller rimligt att det sammanträde som var utsatt attäga rum samma vecka som valet också hade kunnat komma till stånd, även om detfick uppskjutas till efter valet. Sedanöver till den allmänna kursen och specialistkursen. Försvarsministernutvecklar här de grundläggande principerna för bedömningama av utbildningen avofficerarna. Jag skulle ganska kategoriskt vilja påstå att om man drar ut deyttersta konsekvenserna av det som utvecklat leder det till attvi inte får den enhetliga befölsordning som vi eftersträvar. Vi för pä nytt,vill jag påstå, anledning att se en kategoriklyvning av befäl genom denallmänna kursen och specialistkursen, där dessutom specialistkursen inte sombenämningen egentligen ger vid handen är en bättre utbildning än den allmännakursen utan snarare är en förkortad specialinriktad utbildning eller, om manvill uttrycka sig drastiskt, en återvändsgrändsinriklad utbildning. Den kommeralt för dem som går den vägen innebära svårigheter att senare tillgodogöra sigmöjligheterna att nå alla de befattningar som vi anser skall vara öppna förallt yrkesbefäl genom den nya organisationen. Jag vänder mig alltså emot denprincipiella inriktning som försvarsministern har gett uttryck för i sinafunderingar här. Nybefölsordning för det militära försvaret Jag konstaterar med tillfredsställelse alt nu harreducerat frågan om oppositionens insyn till elt sammanträde som var utsattunder valveckan. I realiteten var ju arbetsgruppen framme i ett slutskede, ochfrån alla sidor hade vi intresse av alt lägga fram ett förslag i så god tid sommöjligt. Av den anledningen bedömde jag det sä att man måste sätta i gäng propositionsarbetet,och eftersom vi gjorde det var vi tydligen överens om att detta var regeringenssak att göra. Därmed anser jag alt den frågan har trappats ner till en rimlignivå. HerrBrännström menar att vi med det föreslagna systemet inte kommer att få enenhetlig befälsordning. Jag vill emellertid hävda att förslaget innebär enenhetlig befälsordning. Det omfattar en gemensam grundutbildning, och var ochen har möjlighet att utifrån sina egna förutsättningar och genom de insatserman gör avancera genom i princip alla grader. Vi har inom krigsorganisationenbehov av specialister, och det handlar om utomordentligt vikliga specialister.Jag vill inte säga att någon specialist, på vilken nivå det än må gälla, ärmindre värd än någon annan - det är en sliten kliché att ingen kedja ärstarkare än sin svagaste länk - och även de här troppchefsbefatl-ningarna är juväsentliga föran försvaret skall få trovärdighet och effektivitet över huvudtaget. Som också framhålls i propositionen har de som har gått specialistkursenoch sedan finner alt de vill gä vidare i karriären alla sneddningsmöjligheter.De kan genom kompletterande utbildning gå in i den allmänna karriären. Nybefölsordning för det militära försvaret Jagreagerar mot vad säger om att specialistutbildningen skulleinnebära en återvändsgränd. Det har ju tvärtom framhållits i propositionen altden inie skall innebära delta, utan de som har intresse och fallenhet skall hamöjlighet att snedda från specialistutbildningen och gå över till den allmännautbildningen. Jag tycker att systemet innebär en rimlig avvägning med lanke päatt en motsatt väg vore, som jag sade i mitt tidigare anförande, att man fick anordnaen överulbildning, och en sådan tror jag inte all vare sig individerna ellersamhället har något intresse av. Det väsentliga är här att del icke skallfinnas några formella eller fysiska hinder, utan den som så vill skall ha allamöjligheter alt avancera inom systemet. ROLANDBRÄNNSTRÖM (s) kort genmäle: Dess värte kan jag inte säga alt försvarsministern har övertygat migmera genom sitt senaste påstående. Försvarsministern antyder altsneddningsmöjligheterna skulle vara i stort sett obegränsade, men jag tror ändåatt erfarenheten har visat all de som en gång hamnat i en snävarespecialinriktad utbildning och verksamhet kommer alt mötas av svårigheter.Dessa skulle ha kunnat undvikas om man valt det alternativ vi förordat,nämligen att lägga en bredare grund för hela utbildningen genom en allmän kurssom alla har möjlighet att nå. Jag vill sedan gå tillbaka till frågan om detförberedande arbetet.