prot · G10984 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:84 §1 Om innebörden av uttalande rörande sparande och inköp av värdesäkrainvesteringsobjekt Ekonomiministern erhöll ordet för attbesvara Kun () anmälda fråga, 1977/78:294, ochanförde: Kun har- med åberopande a v vissa av mig gjorda, men felaktigtåtergivna uttalanden - frågat om jag anser det möjligt för vanliga löntagare,som drabbas av stora reallöneförsämringar "atl köpasig havskryssare och andra värdesäkra investeringsobjekt". Han har vidarefrågat hur det är möjligt "atl uppmana till återhållsamhet och sparsamhetoch uppmana folk atl köpa lyxbåtar". Dådet gäller den första frågan, avseende vad kallar värdesäkrainvesteringsobjekt, ärdet min bedömning alt vårt lands inkomsttagare ocksåunder 1978 i betydande utsträckning kommer att placera sparade pengar i sådanaobjekt. Det för folk i allmänhet ojämföriigt viktigaste torde vara en egenbostad - ett småhus eller en bostadsrättslägenhet. Enligt de bedömningar somgjorts i årets preliminära nationalbudgei beräknas ca 37 000 småhus bliinflyttningsklara , och jag tror atl den faktiska efterfrågan liggerpå en ännu högre nivå. Detta torde i allmänhet inte ha atl göra med någraspekulationsmotiv, som fråga möjligen antyder. I stället är detså atl småhuset representerar en boendeform, som ett stort antal människorföredrar och i fråga om vilken det fortfarande, till följd av denbostadspolitik som tidigare fördes frän socialdemokratiskt håll, finns enbetydande efterfrågan som ännu inte kunnat tillgodoses. Begreppethavskryssare, som speciellt nämner i sin fråga, har jag självinte använt i berörda sammanhang. Vad jag har talat om är"fritidsbåtar", ett betydligt vidsträcktare begrepp än det någon anledning föredragit atl ägna sin uppmärksamhet åt. Fritidsbåtsutredningenuppskattade i sitt betänkande (SOU 1974:95) Samhället och fritidsbåtarnatotalbeslåndei av fritidsbåtar till 505 500. Antalet fritidsbålar torde sedandess ha ökat icke obetydligt. Jag nämnde i det anförande vid en båtmässa iGöteborg som hänvisat till atl antalet kanske kommer attuppgå till uppemot 800 000. Delär emellertid, som jag också antydde i mitt anförande, troligt attförsäljningen av fritidsbåtar kommer att minska med hänsyn till vårt landsekonomiska läge och inte minst situationen på kredilmarknaden. Jag uttalade motdenna bakgrund förhoppningen alt nedgången inte skulle behöva gå ut översysselsättningen i och att produktionen skulle kunna upprätthållasgenom att företagen i branschen i ökad utsträckning gick ut pä den Tisdagen den 28 februari1978 Ominnebörden av uttalande rörande sparande och inköp av värdesäkra investeringsobjekt Ominnebörden av uttalande rörande sparande och inköp av värdesäkra investeringsobjekt inlernalionellamarknadenoch genom alt de svenska tillverkarna ökade sina marknadsandelar i . Delskulle ge stöd till sysselsättningen på de orter där tillverkningen avfritidsbåtar sker. Jag vill också peka på det önskvärda i att svenska folket iökad utsträckning väljer att stanna i under sin semester. Investeringari fritidsstugor och fritidsbåtar medverkar till en sådan utveckling. Svaretpå första fråga är alltså alt jag anser det möjligt för vanligainkomsttagare som är beredda att sätta av en del av sina inkomster i ettmålinriktat sparande att också fortsättningsvis skaffa sig värdesäkrainvesteringsobjekt av typen etl eget småhus eller en bosladsrätislägenhet. Jagbedömer del också som troligt att ökningen av antalet fritidsbåtar kommer allfortsätta om än i en långsammare takt . Större delen av tillskottetav såväl småhus som fritidsbålar kommer atl efterfrågas av vad "vanliga löntagare". Tillsvar på andra fråga vill jag framhålla atl jag inte"uppmanat folk att köpa lyxbåtar". Jag har däremot uttryckt enförmodan om att många människor, när de inte kan förverkliga allakonsumlionsönskemål, gärna prioriterar såväl den egna stugan som fritidsbåten,därför att del i båda fallen är fråga om en långsiktig investering till gagnoch glädje för vederbörande och hans familj. Jag har i del sammanhanget ocksåuttalat en förhoppning om alt antalet människor, som kan förverkliga sin drömom en egen fritidsbål, skall forlsälia atl öka. Det torde finnas många sådanamänniskor, inte minst i den valkrets som representerar. Jagber att få lacka ekonomiministern för svaret pä mina frågor. Delvar i form av en fråga jag tog upp dessa spörsmål, och jag har fåll ettovanligt långt svar. Måhända tyder detta på att jag har trampat på en öm tå. Detgörs i svaret gällande atl jag skulle åberopa felaktigt återgivna uttalanden.Jag ber, herr talman, atl få börja med elt direkt citat. Jag har fåttutskrifter av uttalandet från TV och från och har tillgång tillGösta manuskript, som jag skall be atl få citera ordagrant: "Jagtror att när tiderna ter sig besväriigare än vanligt, när kraven påarbeisinsal.ser ökar, då kommer båten liksom den egna stugan atl prioriteras.Då ökar behovet av avkoppling från stress och bekymmer. Då ligger rorkultenmjukare i handen än eljest." Närjag hörde delta kom jag atl tänka på den gamle romerske kejsaren 'uttalande "Navigare necesse est, vivere non est necesse" - med andraord "att segla är nödvändigt, atl leva är icke nödvändigt". Medhänsyn lill den ekonomiska situationen vill alltså i detta läge gåut och uppmana löntagarna atl visa återhållsamhet och sparsamhet - del krävervårt lands ekonomi. kan när han inviger båtmässan iGöteborg uppmana folk lill direkt lyxkonsumtion; för att tillmötesgåbålproducenternas önskemål. Vad del gäller här är tillstor del lyxkonsumtion. Jag har i min fråga över huvud laget icke nämntbostadsproblemet; och jag iroratt ekonomiministern är medveten om all vi frånsocialdemokratiskt håll i rik,sdagen har krävt ökat bostadsbyggande.Frågan om småhus och bostadsbyggande, som tar upp i sitt svar, harinte alls med det här spörsmålet alt göra. Manblir förvånad när säger: "Att lägga ner sina pengar i en båtär all placera dem varaktigt. Den välskötta bålen ökar alllid i värde och itakt med eget arbete som läggs ned på båten," Det är naturiigtvis rikligtmen klingar mycket falskt för de löntagare som 1977 fick etl par procentsreallöneförsämring. 1 årets finansplan räknar med ytterligarereallöneförsämringar för vanliga inkomsttagare. De förstår icke att de nu skall spara och vi.sa återhållsamhet som hanuppmanar dem atl köpa dyra båtar. Förvissohar jag ingenting emot, , att vanligt folk lar möjligheter attskaffa sig frilidsstuga och fritidsbåt. Jag har tagit upp den sakeninterpellalionsvägen med bostadsministem så sent som . Men detklingar verkligen falskt när man gör uttalanden av detta slag i nuvarandeekonomiska situation. Jag hoppas alt vår regering kan driva en annan ekonomiskpolitik som möjliggör en sådan konsumtion för vanliga löntagare, t. ex. förmånga av dem som bor i min egen valkrets och som ingenting högre skulle önskaän att få en sådan möjlighet. Ominnebörden av uttalande rörande sparande och inköp av värdesäkra investeringsobjekt klagade över att han fick ett långt svar. Jag lyckeratthan skall vara tacksam fördel. Jag haren känsla av att han behöver upplysningom vad sparande innebär och om varför människorna egentligen sparar. Jagvill också kritisera hert . När han citerade mig strök han en meningsom var viktig för sammanhanget, nämligen följande: "Då skjuter man annanverklig lyxkonsumtion åt sidan." Den meningen föredrog atthoppa över. likaså underlät han alt tala om att han i ingressen till den frågasom han ställde till mig uttryckligen tar upp icke bara fritidsbålar utan ocksåfritidshus, vilket motiverar atl jag även berörde dessa. Sålill själva sparandet. Sparande är ju inte något självändamål. Man sparar intepengar för atl ligga på dem eller för alt räkna slantarna utan man sparar dem ietl bestämt syfte - för att skapa trygghet inför oförutsedda händelser och föratt öka sina tillgångar och därmed ytterligare förstärka sin .säkerhet. Man kanspara i obligationer och andra värdepapper, många människor sparar också ivaraktiga kapitalvaror som de inte kan köpa direkt för sin lön. De måste varjeår lägga av pengar för att förverkliga sina drömmar, t. ex. en egen sommarstugaeller elt fritidshus, och detta anser jag vara både privateko-nomiskt ochsamhällsekonomiskt fullt försvarligt. Det stämmer helt överens med detvalfrihetens samhälle som jag är anhängare av och med de synpunkter påäganderätt som jag är beredd att stödja. Jagvill tala om för att i har 75 "o av alla vuxnamedborgare tillgång till bil. Av dessa har 40 'V, därutöver fritidshus ochfritidsbåtar. Det innebär alltså all i denna krets av ägare av fritidshus och Ominnebörden av uttalande rörande sparande och inköp av värdesäkra investeringsobjekt fritidsbåtar och bil ärden ojämförligt största gruppen "vanliga löntagare". Jag tycker altherr skall vara tacksam över all människor är beredda att spara på detsättet för någonting som är varaktigt och som ger glädje åt familjen ochmöjliggör ett omhändertagande av familjen på ett sätt som vi verkligen behöveri dagens - som mänga anser -kalla och främmande samhälle. Jagär naturligtvis tacksam, , för alt jag får etl utförligt svar, förall den information som ger mig och förden magislerallityd somGösta vill visa mig här. Men det som jag reagerar mot är atl i svarettas upp en hel del saker som över huvud taget inte har med min fråga atl göra. Självfalletskall man ha ett mål för sitt sparande. Men fick också frågan omdet inte vore bättre att människor i stället för denna typ av lyxkonsumtion -för del var ju del det var fråga om, huvudparten av de båtar som visades påmässan var havskryssare - köpte sparobligationer. Detta går ju iandra sammanhang ut och pläderar för. Förövrigt vill jag hålla med om att det är vanliga löntagare som fått möjlighetalt skaffa sig en stuga och en fritidsbåt. Men det människor oroar sig för - med den ekonomiska politik som bedrivs i vårt land, där reallönernaförsämras år - är atl de inte skall kunna behålla sin fritidssluga,inte skall kunna skaffa sig den fritidsbål som de .så gärna vill ha. Jagtycker också alt det är ganska signifikativt all efter anförandepå båtmässan i går båtproducenterna ut och säger: Vänd er tillbankerna och låna pengar och köp bålar. Somsamhällsrepreseniani i en bank följer jag naturligtvis anvisningarom att vi inte skall låna ut pengar för konsumtion av delta slag. Del skullevara intressant atl veta om menar atl vi i dagens läge skall medgeen sådan form av utlåning och tillåla all denna typ av konsumtionskrediterbeviljas. Detär inget fel i alt folk får möjlighet alt skaffa sig fritidsstuga. Det är ingetfel i att folk får möjlighet att skaffa sig fritidsbåt. Men det talel rimmarväldigt illa med den ekonomiska situation som vanliga löntagare befinner sig i,som en följd av den ekonomiska politik som regeringen bedriver. Jag vill än en gång understryka alt i ingressen till den fråga som herrHugosson ställde angavs uttryckligen både fritidshus och fritidsbåtar. Därförtog jag upp båda dessa objekt för vanliga människors strävanden att skaffa sigvaraktiga kapital varor. Jag anser fort farande att idet valfrihetens samhällesom vi har är detta i allra högsta grad en värdefull verksamhet. Man minskarkonsumtionen om man lägger ned pengar i något som är varaktigt. Det är dessutomsärskilt naturligt att handla så i etl läge då, som gjordegällande, reallönerna urholkas år . Jagskall för egen del, herr talman, avsluta denna debatt med att uttrycka denförvissningen att om alla de småföretagare i det län, från vilket , som sysslar med tillverkning av båtar och har småbåtsvarv, skulleanordna en utställning för alt visa sina produkter så kommer de inte atl beherr att hålla invigningstalet. KURTHUGOSSON (s): Man frågar sig i vilka kretsar landets ekonomiminister rör sig när hani det rådande ekonomiska läget kan uppmana folk att spara, atl köpa bålar ochatl köpa fritidshus. Människorna önskar naturligtvis ingenting högre än att deskulle kunna göra det, men uppmaningen klingar ju falskt i öronen på dessamänniskor när regeringen driver en ekonomisk politik som innebär attde varie år får reallöneförsämringar. Det är delta som man harreagerat emot. F.ö. villjag beträffande det senaste inlägget säga lill ekonomiministern alt denSvenska industri som producerar fritidsbålar förvisso också bör fö det stöd somerfordras. Dessa förelag kanske också måste anpassa sin produktion till vanligamedborgargruppers möjligheter atl köpa frilidsbåtar. Ominnebörden av uttalande rörande sparande och inköp av värdesäkra investeringsobjekt Jag hade fel när jag lovade att avsluta debatten. Jag vill än engång-för säkerhets skull, så att inte några missförstånd skall kvarstå-tala omför hert atl jag inte uppmanade människorna att handla på det sätt,som han här kritiserat, ulan alt jag uitiyckie en förmodan om att de skullekomma att prioritera just den typen av varaktiga varor, för sin egen och försin familjs skull. Denna förmodan stämmer väl överens med den syn på enskiltsparande och ägande som vi har. Jag upprepar att 75 "n av alla vuxnasvenska medborgare har tillgång till bil samt att 40 "> utöverbil har fritidsbåt och fritidshus. Det säger en del om strukturen på ägarsidanatl vanliga löntagare redan nu äger den ojämförligt största delen avfritidshusen och fritidsbåtarna. Jag hoppas att de skall få möjlighet attfortsätta att förverkliga sådana sparmål.. KURTHUGOSSON (s): Det som nu avslutningsvis sade är alldeles riktigt. Delhar naturligtvis blivit följden av den ekonomiska politik som bedrivitstidigare, då man kunnat öka reallönerna för vanliga människor så att de fåttmöjlighet atl skaffa sig fritidsbåtar och frilidsslugor. Just nu är emellertidsituationen sådan att folk måste dra åt svångremmen - del uppmanar ju GöstaBohman parterna på arbetsmarknaden och de vanliga konsumenterna att göra idethär läget. uttrycker sig på det här sättet vid båtmässani . Nusäger han: Jag har inte uppmanat dem, utan jag har bara gjort ett förmodande.Men då kan jag konstalera alt bålproducenlerna går ut med uppmaningen: FöljGösta råd! Investera i värdesäkra ting, köp båtar! Överläggningenvar härmed slutad. samheten på Kum laanstalten § " försöksverksamheten på Kumlaanstalten Justitieministern erhöll ordet för attbesvara i Kumla (s) anmälda fråga,1977/78:291, och anförde: i Kumla har frågat mig när och vad jag avseratt svarakriminalvårdsstyrelsen i anledning av styrelsens skrivelse hted framställningom att starta viss försöksverksamhet vid kriminalvårdsanslalten Kumla. Sedanår 1976 har kriminalvårdsanslalten Kumla varit föremål för en omfattandebyggnadsmässig förändring i syfte att minska antalet intagna på de olikaavdelningarna. Under åberopande av detta har iskrivelse som inkom till regeringen hemställt om sådanaändringar i kungörelsen (1974:248) med vissa föreskrifter rörande tillämpningenav lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt alt beslutanderätten i frågorsom är myckel väsentliga för den intagne som frigång, möjlighet atl underfrilid vistas utanför anstalt, korttidspermission samt beslut om förfiyttningtill lokalanstalt skall flyttas från styresmannen till ett behandlingskollegiumbestående av en del av personalen på avdelningen. En särskilt tillkallad sakkunnig har sedan 1973utrett frågan om möjligheten att till olika personalgrupper vid antalternadelegera beslut som rör behandlingen av de intagna. Den sakkunnige lämnade den19 betänkandet (SOU 1977:76) Personalen vid kriminalvårdensanstalter. I betänkandet berörs ingående frågan om delegation av styresmannensskyldigheter till annan personal i ärenden som här har berörts. Betänkandetinnehåller också förslag till de lagändringar som behövs för att en sådandelegation skall kunna ske. Betänkandet har sänts ut på remiss. anser jag mig inte ha tillräckligt underlagför ett förslag till om ändrade beslulsregler rörande behandlingen avdem som är intagna på kriminalvårdsanstall. i Kumla(s): Herrlalman!Jag lackar försvaret som justitieministern har lämnat på min fråga, även om detknappast kan kallas positivt. KriminalvårdsanslaltenKumla är en av våra slörsla anstalter och har ofta stått i centrum förkriminalvårdsdebatten, särskilt i samband med rymningar och utbrylningsförsök.Anstalten projekterades av dåvarande fångvårdens byggnadskommitté och innehölltill en början 435 platser. Manvar dock från fångvårdsstyrelsens sida mycket tveksam till en anstalt av Kumlaskaraktär, och dess värre har kritiken i många avseenden besannats på ett olyckligt sätt. Jagfinner det därför utomordentligt beklagligt att justitieminisiern intar en sånegativ attityd mot det förslag till omorganisation som har utarbetatstillsammans med berörda personalorganisationer. Det är ju inte ofta som man kaninvolvera personalen i elt utredningsarbete av den karaktär som har förekommitpå kriminalvårdsanslalten Kumla, och jag vet att man kommer att uppleva det härbeskedet med stark besvikelse. Redannär projektet presenterades 1976 angavs i skrivelse atlKumla skulle komma att arbeta på elt decentraliserat säit och atl en vissdelegation av ansvar och befogenheter måste göras lill resp.avdelningspersonal. På del viset skulle vård- och tillsynspersonalcn dels bli avdelningsbunden,dels ges tillfälle att komma med i vårdarbetet på ett helt annat sätt äntidigare och också medverka i behandlingskollegicrna. Närden förra regeringen anslog drygt 2 milj. kr. för påböriande av detta projekt,så värdet inte bara den byggnadsmässiga delen man tog ställning lill ulan ävenidén bakom organisationsförslagei. Jag vill alltså tolka den förra regeringensbeslut atl anslå drygt 2 milj. kr. till Kumla på det sättet att man accepteradekriminalvårdsstyrelsens förslag i dess helhei. Jagvill erinra om alt var enig i sin uppfattning när denavlämnade sin skrivelse till regeringen . Dessutom vill jagpåpeka att förslag innebäi" att man prövar sigfram i form av en försöksverksamhet. Härigenom skulle kriminalvårdsstyrelsenskaffa sig värdefulla erfarenheter från etl mer delegerat arbetssätt och varabättre när det gäller all bedöma de förslag till ändringar sompersonalutredningen föreslår. Jaghade hoppats att justitieministern skulle visat större intresse förden härfrågan, speciellt som de lokala personalorganisationerna, styresmannen ochkriminalvårdsstyrelsen gemensamt funnit en bra arbetsmodell för omorganisationensgenomförande. Man hade från personalorganisationernas sida stora förväntningarpå den föreslagna omorganisationen, på vad den skulle komma att betyda ipositiv riktning för både personal och intagna. Men i den situation där man nubefinner sig, utan behandlingskollegiets rätt au fatta beslut, upplever manverksamheten som arbetsam och tungrodd, och man känner stor besvikelse över altfå arbeta med endast en del av det förslag som man har tänkt sig. Kaninte justitieministern tänka sig alt utnyttja remisstiden för atl ge tillståndtill försöksverksamheten och få värdefulla erfarenheter, som skulle göra dellättare att sedan bedöma de förslag som personalutredningen har lagt fram? Det är inte så alt jag eller regeringen intar en negativ attityd tillförslaget om delegation. Detta ingår helt enkelt i den stora fråga som hartagits upp i det betänkande som lämnades och som ärföremål för en omfattande remiss. Detkan synas vara en lång remisstid, men det gäller mycket viktiga frågor, och detär av stort intresse att den berörda personalen lar tilltallc alt framföra Nr 84 alla sina synpunkter. Innan dessa personalyttringar har kommit framskulle Tisdaeen den '"'' '"' föregripa utgången om jag här angav någon ståndpunkt i '"'"an. Det ärinte så enkelt att man försöksvis kan lorordna om en sådan här Om försöksverk- delegationlill elt behandlingskollegium. Enligt 60 S lagen om kriminalvård i samheten nå Kum- ''"''''' ' regeringen förordna om överflyttning avkriminalvårdsstyrelsens laanslalten befogenheter enligt lagen till tjänsteman inomkriminalvården, men av förarbetena till dennabestämmelse framgår all man avsett styresman, chef för riks- eller lokalanslalloch regionchef Det är alltså mycket tveksamt om man utan att gå till riksdagenför atl eventuellt få en lagändring kan få till stånd en delegation av denomfattning som avsågs i skrivelse. KERSTINANDERSSON i Kumla (s): Jag är inte ensam om att tro att regeringen skall kunna göra en sådanhär författningsändring. hade tydligen också denuppfattningen när det gäller den här försöksverksamheten att regeringen skullekunna besluta om den ändring som måste lill. Annars hade man väl inte sänt denhär skrivelsen till regeringen. Jagvill återigen trycka på att förutsättningen för att omorganisationen skallfungera - den startades - är atl försöksverksamhetenmed beslutanderätt förbehandlingskollegiet kommer i gång. Delta har ju bådeutredarna och starkt betonat. Jagär medveten om alt man håller på med en undersökning eller kanske snarare enutvärdering av hurden nya organisationen fungerar,men man kan inte få någonriktig bild av verksamheten när en så viktig del fortfarande fattas som justbehandlingskollegiets rält att fatta beslut. Det är fortfarande så atl det idagär för tidigt att bestämma sigslutligt för hurdessa regler om delegation skall uiform;is. Det är just dettasom man skall få fram genom den nu pågående remissen, som det blir anledningalt bedöma när den är slutförd. KERSTINANDERSSON i Kumla (s): Helt kort vill jag tala om för justitieministern atl man påkriminalvårdsanstalten i Kumla upplever arbeteljust nu som väldigt jobbigt ochtungrott just för att man inte härden här delegerade besluianderäuen i den nyaorganisationen. Jag har hört yttranden som alt del hade varit bättre att manaldrig fått omorganisationen genomförd när man inte har beslutanderätten hosbehandlingskollegiet. Myckel besvärlig upplever man alltså arbetssituationenjust . Överläggningenvar härmed slutad. § 3 Om förbättradfastighetsstruktur i Jordbruksministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1977/78:305, ochanförde: har frågat mig varför jag inte vill medverka lill attförbättra fastighetsstrukluren i och vilka åtgärder jag anserbör vidtas för att förbättra fastighetsförhållandcna inom länet samt för attförhindra ytterligare ägosplittring. Mitt svar är följande. Detprivata jord- och skogsbruket i liin kiinnctccknas av små ochsplittrade brukningsenheter. Delta försvårar en rationell sköi.sel av marken.Problemen inom länet förstärks genom alt många fastigheter brukas medsamäganderätt. Denyttre rationaliseringen inom jord- och skogsbruket syftar till all förbättrafastighetsstrukturen vad avser såväl brukningsenheternas storlek somutformning. Samhället främjar via lantbruksstyrel.sen och lantbruksnämndernaden verksamheten genom rådgivning, ekonomiskt stöd, köp och försäljning av marksamt genom att med stöd av jordförvärvslagen hindra olämpliga förvärv. Vidarearbetar lantmäleriet med att förbättra fastighets-strukturen genom meromfaltatde fastighetsregleringar. Vid sidan av dessa på verkandeåtgärder förekommer på skogssidan samverkan i olika former mellan skogsägarna föral t överbrygga de svårigheter somden rådande strukturen skapar. Jaganser att det är mycket angeläget att de verksamheter jag här har niimnifortgår och att insatser görs på de områden där störst effekt kan vänliis. Deliir vidare angeläget att arbetet samordnas mellan olika myndigheter på det sättsom föreslagits i . Den begäran om särskilt anslag för attförbättra fastighetsstrukluren som inkommit från i Kopparbergslän har dock inte kunnat tillgodoses. Det bör ankomma på vederbörandemyndigheter att företa erforderliga prioriteringar inom ramen för tillgängligaresurser. Jag vill tacka jordbruksministern försvaret på min fråga även om jaginte är nöjd med del, eftersom det inte ser ut som om några särskilda medelskulle ställas till förfogande. Jag tycker vidare att jag har fött ett tuntsvar på min andra delfråga. Somjag framhållit i min fråga och som också jordbruksministern delvis erkänner isitt svar råder i säkert landets i särklass svårastefastighetsstrukturella problem. I stora delar av länet föreligger besvärandesamäganderätler. Brukningsenhelerna är små. Inte av all åkerjordbrukas i enheter som är mindre än tio hektar.