prot · G109111 · 1977-12-31 00:00:00 — All ett stålverk är integrerat, dvs.har alla sleg från metallurgi lill fördig produkt, är betydelsefullt också föralt få den goda kvalitet som vi måste ha på värt stål för atl kunna konkurrera.Metallurgin ger också stora mängder överskoilsenergi som skulle kunna få godanvändning jusl i Boriänge. Genom en ångledning från Domnarvel lillKvarnsvedens pappersbruk för, som del har sagis mig, 40 milj. kr. har deluppskallais all man skulle kunna göra en oljebesparing på 20 milj. kr. Sirukiurgruppenhåller på med en samhällsekonomisk ulvärdering, och myckel talar för alt dennakommer an visa att det är helt nödvändigt atl behålla metallurgin i Domnarvel.Stålbranschen har varil alltför snävt inriktad pä forskning för denslora skalan när det gäller metallurgiska processer. Detta är, kan man tycka,föga framsynt, eftersom ju aldrig kan tävla med dé storajärnproducerande länderna när del gäller skala. Däremot kunde vi förfinametoderna atl i mindre skala framställa stål och på Handelsstålsinduslrin,m. såsätt finna en framtid också för de många mindre orterna. Kunde man dessutomkombinera stålproduktion och t. ex. melanolproduktion, hade man funnit enframtidsmeiod. Utskottetunderstryker vikten av atl sådana nya metoder utvecklas. De forskningsprojektsom pågår bl. a. genom STU och KTH för småskaliga metoder bör kunna få slorbetydelse för den framtida järnhanteringen i vårt land. Det är därför mycketviktigt alt man ser långt framål, när man beslutar om strukturförändringarna. Delär viktigt all människorna i berörda bygder och förelag engagerar sig ochkonstruktivt börjar arbela för alt finna en framtid för sin bygd. Uppvaktningeni går från Domnarvel är en exempel på alt så böoar ske.Sludiecirkelverksamhelen i Vikmanshyltan och har inneburit atlmänniskor samarbetar tvärs över alla vanliga gränser för alt lösa sina problem. Närdet finns en stark vilja och en tro på en bygds framtid, då finner man ocksåvägarna. Genom atl bygga vidare på de resurser man har kommerdet atl gå attskapa meningsfulla arbeten. Del gäller också all finna nya produkier atltillverka. Inom energiområdet t. ex. finns många uppgifter. För ellenergisysiem, som huvudsakligen bygger på inhemska förnyelsebara energikällor,på sol, vind och växler, kommer många nya produkier all behövas, vilka kanlillverkas av släl. En del av della kan börja projekieras . Delgår inie all la fel pä regeringens vilja all underlälla nödvändigaomsiällningar, men arbelel måsle ulföras av dem som berörs. Det kan inte varaen fördel all cenlraldirigera besluten från kanslihuset. Olikaorgan finns som man kan vända sig lill. Universiteten och högskolorna ställergarna upp för all hjälpa lill all siruklurera problemställningarna och geidéer, sä all man får bänre grepp om siiuaiionen. Inom länen arbelarsamverkansgrupper. Den regionala uivecklingsfonden kan finansiera invesieringaroch ge konkrela råd. Cenlrall arbelar den förstärkta etableringsdelegationeninom industridepartementet, och statens industriverk har förstärkta möjligheterall ge lån och bidrag för energiinvesteringar. Beslutetom handelsstålels slruklur har alliså inie fallals . Alla dörrar är öppna. Vihar myckel arbele framför oss. Påförslag av andre vice talmannen beslöts atl kammarens förhandlingar skullefortsättas . §14 Anmäldes och bordlades 1977/78:1873 av EricRejdnell m.fl. med anledning av proposiiionen 1977/ 78:114om ett centralt organ för informationsförsörjning, m. m. 1977/78:1874 av NilsHjorth och med anledning av propositionen 1977/78:141 omkompetensprov för jägare §15 Meddelande om frågor Meddelades atl följande frågor framslällts den 6april 1977/78:387av () lill bosiadsminislern om åtgärder för förbättradefterievnad av den nya energihushållningsnormen för byggnader: den gäller en ny och skärptbyggnorm, som bl. a. föreskriver särskilda krav frånenergihushållningssynpunkt. I några sammanhang har det emellertid kunnatkonstateras att efterlevnaden av har varil brislföllig. Medanledning härav vill jag fråga om bostadsministern finner det angeläget attvidta några särskilda ålgärder för att kunna förbättra efterlevnaden av dennya energihushållningsnormen? 1977/78:388av () till justitieministern om tidpunkten för ombyggnad avhäktet : Riksdagenbeslöt 1976 i samband med antagandet av den nya lagen om behandling av häktadeoch anhållna vissa ändringar i häktenas utformning och inredning för att den nyalagens principer skulle kunna genomföras i praktiken. Kostnaderna för dessaombyggnader skulle bestridas från viss särskill angiven post i slalens allmännafastighelsfond. Under riksdagsbehandlingen betonades särskilt behovet avändrade utrymmen inom och modernisering av del nya häktet . Någonombyggnad synes dock ännu inte ha kommit till stånd av detta häkte. N 01 dennabakgrund vill jag ställa följande fråga till justitieministern: När kommer denav riksdgen beslutade ombyggnaden av häktet att genomföras? 1977/78:389av () till statsrådet om biständs-samarbetet mellanSverige och Patriotiska fronten i : I en intervju i med JoshuaNkomo, nationalistledare i och en av den Patriotiska frontensordförande, kritiserade denne delar av det svenska biståndet tillbefrielserörelsen . För en lid sedan hade ZAPU bett regeringarna i ,och att få placera en del av sina ungdomar vid dessa ländersuniversitet. Motivet var behovet av utbildade människor när blirfritt. Nkomo hävdade i intervjun att inget som helst svar hade kommit påframställan och fortsätter: "Sä är det hela liden. Er hjälp kommer genomSIDA, och där verkar del som om man får dra ut pengarna med tång. Alltid mycketrestriktivt och räddhågat. Varför kan ni inte tala och handla rakt påsak?" Mol denna bakgrund får jaglill biståndsministern slälla följande fråga: 6 protokoll 1977/78:111-112 Vill biståndsministern redovisa hur han ser påutvecklingen av biståndssamarbetet mellan och Patriotiska fronten ochklargöra vilka principer som gäller för detta bistånd? 1977/78:390av () till bostadsministern om ylleriigare statsbidrag förinformation och rådgivning på energisparområdel: I enlighet med propositionen 1976/77:107 anvisaderiksdagen 15 milj. kr. för bidrag lill kommunerna förinformalionoch rådgivningpå energisparområdel. Av dessa har 11 milj. kr. beviljals till dylik kommunalinformationsverksamhel. 1 anvisningar angavs attverksamheten skulle bedrivas höslen 1977. Många kommuner avstod från atl sökabidrag, då man bedömde det omöjligt all på så hinna med planeringenoch genomförandel. De kommuner som beviljals medel har i efterhand fån lillslåndall disponera desamma för verksamhei även . Denfråga som uppslån är hur man skall behandla kommuner, som bedömde delomöjligl alt hinna planera och genomföra verksamhet ochavstod frän att söka bidrag. Många av dessa kommuner har planerat ochgenomfört verksamhet utan möjlighet till statsbidrag. Mol denna bakgrund villjag lill bosiadsminislern slälla följande frågor: Anser slalsrådel del lillfredsslällande an vissakommuner får slalsbidrag för information och rådgivning på energisparområdel,medan andra som kanske förberett denna verksamhet grundligare icke fårstatsbidrag? Kommer statsrådet att nu i efterhand beviljaslalsbidrag även lill de kommuner som avslod frän an söka bidrag för dylik verksamheihösien 1977'? 1977/78:391av () lill induslriminislern om skeppsforskningen: Slorvarven med AB Svenska Varv i spelsen är inielängre inlresserade av all bidra till del gemensamma arbelel och den gemensammaulvecklingen inom skeppsforskningen. Stiftelsen holas nuav nedläggning. atl del är rimligt att den kollektiva forskningen och utvecklingenavbryts inom branschen? §16 Kammaren åtskildes .