prot · G10995 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:95 §1 Justerades protokollet för den 6 innevarande månad. §2 Meddelande om ny ordförande i arbetsmarknadsutskottet Jagfår meddela att () valts till ordförande iarbelsmark-nadsutskottel. Meddelandeom ny ordförande I arbetsmarknadsutskottet Omfullföljande av -reformen §3 Meddelande om interpellationssvar 1977/78:134 omläromedelsinformationen Jag vill meddela au jag hade föravsikt att besvara interpellalionen 1977/78:134 av den 3april. Den dagen passade emellertid inte interpellanten. Vi har därföröverenskommit om att interpellalionen skall besvaras . § 4 Om fullföljande avSIA-reformen Statsrådet erhöll ordet för atlbesvara () anmälda fråga, 1977/78:316, ochanförde: har frågat mig om del är regeringens uppfattning attSIA-reformen skall fullföljas enligt tidigare fattade beslut. Del förslag lill nytt statsbidragssystem (prop. 1977/78:85) somriksdagen senare skall behandla bildar gmnden för det reformarbete som kanpåbörjas i kommunerna fr. o. m. nästa budgetår. Det ankommer på kommunerna ochpå de verksamma inom skolan atl avgöra i vilken takt reformen sedan skallfullföljas. CHRISTINAROGESTAM (c): Jag tackarstatsrådet för svaret på min fråga. Delär bra alt på det här klara sättet lar avstånd från de uttalandensom har gjorts av ledande moderater om att SIA-skolan måste skjutas påframtiden. Beslutetom SIA-reformen fattades under stor enighet i . Då underströk allapartier värdet av en öppnare skola, nya arbetsformer och viktenav etl samlat ansvar för eleverna under skoldagen. SIA-reformenär en annorlunda skolreform. Det har aldrig varit meningen att den i sin helhetskall genomföras i alla kommuner vid samma tillfälle. Avsikten har hela tidenvaril att reformen till vissa delar skall kunna genomföras successivt och attden också skall kunna få lilet olika utformning i olika delar av landet ochkanske också inom samma kommun. Här är det naturiigtvis en slor pedagogiskuppgift för oss alla som är engagerade i skoldebatten att tala om atl det varså del var tänkt från början. Delnya statsbidragssystemet ger, som statsrådet påpekar, kommunerna möjlighet attpå ett friare sätt besluta om resursanvändningen. Del är också kommunerna somsedan själva beslutar när de vill gå vidare med olika delar av reformen, t. ex.när det gäller den samlade skoldagen. Hur snart SIA-skolan kan genomföras berordärför till stor del på kommunala beslut. Men regering och riksdag har här ettstort ansvar för att förutsättningarna blir så goda som möjligt. Det är därförviktigt att politiker från alla läger, särskilt då ledande företrädare förulbildningsdepartemenlet, inte sprider uttalanden som kan tolkas som entveksamhet om möjligheten eller värdet av atl snabbt genomföra SIA-reformen. Iställlet måste det vara regeringens, och naluriigivis speciellt ,uppgift att driva på och stimulera kommunernas arbete med atl planera ochgenomföra SIA-reformen. Någol tvivel om regeringens mål får det inte råda. Detfinns några frågor som hänger ihop med SIA-reformen och där regeringen kan görainsatser för att underiätta genomförandet. Dit hör arbetstidsavtalet förlärarna, skolnämnderna och deras uppgifter och sammansättning, och dit hör denutlovade lagen om rätt för förvärvsarbetande föreningsledare till ledighet förmedverkan under och i anslutning till skoldagen. Förslaget om skolnämnder är påremiss. Förhandlingarna pågår om arbetstidsavtalet, men var finns förslaget omrätt lill ledighet för föreningsledare? Del vore positivt om statsrådet i dagkunde ge ett besked om lidsplanen för det förslaget. Jagförutsäiterait de uttalanden som gav mig anledning att ställa frågan var enengångsföreteelse. svar vill jag lolka så, alt regeringen ärberedd att driva på och stimulera kommunernaatt genomföra SIA-reformen. Dettyckerjag är bra, och jag tackar för del beskedel. Alltsedan framlade sitt huvudbetänkande har i massmediaoavbrutet framförts två i grunden felaktiga påståenden. Det första är attutredningens förslag berör bara de organisatoriska utanverken av skolans inrearbete och del andra är alt kommunerna inte har råd alt nu införa SIA-skolan.SIA-betänkandel omfattar närmare 1 000 sidor. Av dem handlar 38 96 om olikatyper av skolsvårigheter och vad man kan göra föratt undvika eller minska dem.Ca 15 96 av betänkandet ägnas ål frågor som rör personalens svårigheter osv.Organisatoriska frågor upptar ca 22 96 och ägnas åt den s. k. samladeskoldagen och en utökad fritidsverksamhet. SIA-skolan är en skola, där alla berörda aktivt laritu med atl gemensamt försöka lösa de problem man ställs inför i del dagligaarbetet, en demokratisk skola där elever, föräldrar och personal ges ökatinfiytande och där man får möjligheter att lokalt falla beslut om hur man skallgå lill väga. Del möjliggörs genom ändringar i skolförordningen, i läroplanenoch i slalsbidragsbestäm-melser. De senare träder i kraft underförutsättning att fattar ett positivt beslut. Därigenom harSIA-skolan införts. Atlsätta likhetstecken mellan SIA-skolan och den samlade skoldagen, vilket nunästan har blivit regel i massmedia, är grovt vilseledande. Denna feltolkninghar tyvärr smillal av sig på eljest kunniga politiker. hörinte lill dem som har blivit smittade. Densamlade skoldagen är bara en del av SIA-reformen. Alt åtskilliga kommuner intehar råd atl genomföra en samlad skoldag innebär inte alt SIA-skolan skjuts påframtiden, vilket jag nu i etl och elt halvt år kraftigt har understrukit. Beträffandefrågan om ledighet för föreningsmedverkan i skolan kan jag meddela att en PM omdetla går i tryck och inom skall sändas ut på remiss. CHRISTINAROGESTAM (c): Jag tackar statsrådet för det kompletterande svarel på den sistafrågan. Vi har vänlat länge på den promemorian, och det är utmärkt om den nukan komma ul på remiss. Vidarehoppas jag att statsrådet hade med elt "inte" i meningen om huruvidajag var smittad eller inte av vilseledande påståenden. Jagdelar uppfattning att det har varit många missförstånd iSIA-debatten och att man i alltför stor utsträckning har satt likhetsteckenmellan införandet av SIA-skolan och den samlade skoldagen. Det finns oändligtmånga andra viktiga saker vilka, som statsrådet påpekade, kan göras inom ramenför de ändrade siatsbidragsbestämmelser som ellernågon månad kommer atl fatta beslut om. har ju tidigare genom sittengagemang visat sig vara positiv till SIA-skolan, och det svar som statsrådetnu har givit visar alt så är fallet. Det tyder på alt den tolkningsom jag gjorde av statsrådets första svar var riktig. Jag hoppas alltså att vi i fortsättningen frånutbildningsdepartementet för klara och entydiga uttalanden om att regeringen ärberedd att driva på och stimulera kommunerna när det gäller att genomföraSIA-reformen i dess helhet. Jag vet inte vad avser med att det frånulbildningsdepartemenlet skulle ha kommit svävande besked. Det intrycket harjaginte, utan vi har alla på mycket kraftfullt sagt ifrånatl planeringen av SIA-reformen fortskrider som avsett är. Jagvill för säkerhets skull tala om attjag med min parentetiska kommentar avsågatt tala om alt var kunnig och ej smittad av de som jag tycker ganskatröttsamma dumheter och misstolkningar som förekommit i frågan om SIA-reformen. Jaghänvisade i motiveringen till min fråga lill vissa Om målet för tidningsultalanden, där man bl. a. uppenbarligenhar tolkat på pågående läroplans- ettsådant sätt som jag nämnl. Kan vi vara överens om atl den tolkning som arbete förekommit i dessa tidningsuppgifter är felaktig,är jag myckel tacksam. Svarel är ja. Det är en misstolkning. Överläggningen varhärmed slutad. § 5 Om målet förpågående läroplansarbete Statsrådet erhöll ordet föratt besvaraAlf Wenner.fors{m) anmälda fråga, 1977/78:310, och anförde: har frågat mig om jag instämmer i gjorda uttalanden aven representant för atl målet för det pågåendeläroplansarbetel för aren helt sammanhållen nioårig grundskola. Pågrundval av beslut om skolans inre arbete (prop. 1975/76:39, UbU1975/76:30, rskr 1975/76:367) har regeringen givit i uppdragatt göra en översyn av läroplan m. m. a. vid behandlingen av nämnda proposition all eleverna påhögstadiet även i fortsättningen bör ges reella möjligheter att läsa ett andrafrämmande språk vid sidan av engelskan. Vidare uttalades atl inteville binda sig föratl uppdelningen i allmän och särskild kurs i vissa ämnenskall avskaffas. uttalanden ligger självfallet lill grund föruppdraget åt överstyrelsen. Iregeringens uppdrag till ingår också alt skolöverstyrelsenskall göra en översyn av tillvalsämnena på högstadiet. Överstyrelsen skall göraöversynen med hänsyn till de erfarenheter som vunnits avutbildningsorganisationen. Skolöverstyrelsenkommer att överlämna sitt förslag till ny läroplan för grundskolan.Förslaget kommer därefter alt remissbehandlas. ALFWENNERFORS (m): Jag ber förstatl få tacka statsrådet för svaret. Jagblev verkligen förvånad då jag fick höra det uualande som en representant förskolöverstyrelsen giorde om del pågående läroplansarbetel. Han sade att man påsikt helst ser en helt sammanhållen nioårig grundskola. Självfallet kan man ha denuppfattningen, även om man kunde tänka sig att den motsattauppfattningen vore naluriigare, dvs. alt principen om en sammanhållengrundskola nu borde bli föremål för omprövning. Emellertidskall jag peka på det som gjorde både att jag blev förvånad och att jag ställdeen fråga lill utbildningsministern. Skolexperten i fråga sade: "Men,med vårt nya tillvalssystem har vi i alla fall tagit ett ordentligt steg mol ensammanhållen grundskola, jämfört med Lgr 69." I lärartidningen nr 1ställer tidningens redaktör vidare följande fråga: "Allernalivkurserna strider ju också emot principen om en sammanhållen skola. Nuvill ni ha bort allernalivkurserna i tyska och franska men behålla dem iengelska och matematik. Är det också en kompromiss?" Svaretblir: "Ja, ska de ju bort. Vi har sagt ." Jagtycker svaret är uppseendeväckande. Vem är det egentligen som lägger fast degrundläggande principerna för vår grundskola? Är det tjänstemän i förvaltningeneller är det regering och riksdag? Nå,jag har fött ett svar, som pekar på uttalande som ligger till gmndför läroplansarbetel. Jag har genom detta svar också fått del av regeringensuppdrag. Men jag skulle ändå vilja påminna om min fråga humvida skolministerninstämmer i ullalandet om en totalt sammanhållen nioårig grundskola. Vi känneralla lill målel för skolan - att utveckla elevernas kunskaper och färdigheter,all främja elevernas utveckling till harmoniska människor, alt främja elevernasutveckling till dugliga och ansvarskännande samhällsmedborgare. Vi har hört delmånga gånger. Harvi nått delta mål? Självfallet ar dagens skola bättre än skolan för 10-2()-30år sedan. Vi satsar oerhört mycket på vår skola . Men vi som dagligenupplever de utstöttas, de utslagnas problem i arbetsliv och samhälle borde väländå slälla frågan: Vad har skolan för roll när det gäller detta? Visst harhemmet slor del i det, men varför har vi inte med nioårig sammanhållengmndskola lyckats göra barnen beredda alt gå ut i samhället och klara depåfrestningar som där möter dem? Jagskulle sålunda vilja fråga skolministern: inte skolministern mot dennabakgrund beredd alt t. o. m. ompröva principen om den sammanhållnagrundskolan? Ommålet för pågående läroplansarbete Jag förutsätter att överlämnar elt förslagtill ny läroplan, som anknyter lill det givna uppdraget. BeträftandeAlf Wennerfors fråga villjag säga au det överordnade målet för mig är att varieenskild elev skall fö utvecklas maximalt i alla avseenden, alltså också då detgäller kunskaper och färdigheter. Jag kan inte se elt sammanhållet högstadiumsom elt mål i sig, utan jag anser att det måste bedömas i relation till det övergripandemålet. Deerfarenheter vi har fått av 1962 och läroplaner tyder enligt minmening inte på alt problemen med skolleda och bristande motivation kan lösasgenom att görs ytterligare sammanhållen. Genom all sända ulläroplansförslaget på en bred remiss hoppas vi få veta om den uppfattningenomfattas av en majoritet av svenska folket. Därefter skall förslaget i vanligordning beredas i . ALFWENNERFORS (m): Jag tycker atl detla var ett klart och entydigt besked, och det tackarjag för. Jag skall bara be att även få peka på en annan sak i sammanhang meddetta som är myckel viktig. Vivet att när Lgr 69 - läroplan 69 - skulle omsättas i praktiken fanns del skolori det här landet som inte hunnit bli klara med genomförandel av Lgr 62. Vidaretrycktes faktiskt, kan man säga, läroplan 69 på lärarna ulan atl de själva hadefått vara med i det gmndläggande läroplansarbetel. Därför frågar jag: Hurtänker man sig förankra den nya läroplanen bland skolans folk, föräldrar ochandra gmpper, och hur lång lid skall detta få ta i anspråk? Jaghar hört sägas atl arbetsnamnet på läroplanen är Lgr 79. Om del skall bli såhinner man verkligen inte förankra läroplanen på det sätt som man borde göra!Låt arbetsnamnet vara Lgr 81, Lgr 82 eller Lgr 83, så alt vi verkligen får enläroplan som omfattas av alla dem som skall arbeta med den. Till skillnad från tidigare läroplansarbete har man den här gångenunder pågående arbete försökt förankra planen i diskussionen ute i skolorna ochbland lärama,bl. Om man också tänker sigett brett remissförfarande - vilket jag tänker mig - och en lång remisslid, förvi en omfattande och gmndlig diskussion, vilket jag tycker vi behöver om en såviktig fråga som en ny läroplan är. Jagvill emellertid också säga att det knappast är troligt alt det blir någon sådanrevolution alt man i den kommande läroplanen inte kommer att känna igennågonling från läroplan 69 och läroplan 62, men den nya läroplanen får nog ändåbetraktas som en utveckling på grund av de erfarenheter man har erhållit av detidigare läroplanerna. Iövrigt tyckerjag all frågan hur vi skall förankra en kommande läroplan blandskolans folk, föräldrar och allmänhet är litet för tidigt väckt. Såvitt jag kanbegripa är det alldeles orealistiskt atl tänka sig att hinna med en läroplan79. Jag kan dock försäkra att vi kommer att dra slutsatser av deerfarenheter vi har gjort vid tidigare läroplansrevisioner och alltså kommeratt göra allt vad vi kan för att förankra den på ett bättre sätt än somtidigare har skett. Överiäggningenvar härmed slutad. § 6 Om skolledigheiförsta veckan StatsrådetBRITT MOGÅRD erhöll ordet för atl besvara (vpk) anmäldafråga, 1977/78:332, och anförde: Herr talman! har frågat mig om jagämnar medverka till att elevernavid skolor i vissa kommuner får ledigt från skolarbetet . Fråganom ledighet från skolarbetet under de nämnda dagarna har uppkommit i vissakommuner, där man inte redan vid planeringen av läsåret beaktat möjligheten attlägga ut lovdagar . Från hemkommun, ,föreligger en framställning om att få byta mot lovdagar, föralt därigenom kunna ge eleverna ledigt från skolan de båda aktuella dagarna.Denna framställning bereds f n. inom och ett beslut kanväntas . INGA (vpk): Jag skallförst be att fö tacka för svaret. Huddingekommun fick avslag från på sin begäran atl fö extra lovdagartill eleverna . SÖ motiverade sitt avslag med att friluftsdagarskall vara fullvärdiga skoldagar under lärarledning. Dåvände sig till regeringen med en framställning om tillstånd att fö i anspråk som lovdagar för atl ge elevernavid och gymnasieskolan en sammanhängande ledighet underförsta veckan . 1elt pressmeddelande från skolstyrelsen heler det: "Många föräldrar kommeratt göra sig lediga och antalet barn i klassen kommer alt vara sålitet alt det blir svårt att ge någon meningsfull undervisning." Innanskolstyrelsen gjorde sin framställning lill regeringen beslöt man alt fullföljaframställningen under förutsättning dels alt hemmen ställde sig positiva tillledigheten, dels att lärarna och övrig berörd skolpersonal på annan lid änordinarie lektionslid resp. arbetstid genomgår obligatorisk gemensamfortbildning kring angelägna övergripande skolfrågor. IHuddinge har 80 96 av hemmen besvarat en enkät om man ville ha ledighet , och 96,7 96 ville del. Det finns planer på att i samarbete medfritidsförvaltningen anordna verksamhet för de elever som kommer alt varahemma. Beträffande lärarna har man MBL-förhandlal och kommit överens om altlärarna skall genomgå en obligatorisk fortbildning . Detfinns, herr talman, ett sätt att komma ifrån problemet med ledigheten och geextra lov genom alt föriägga studiedagar för lärarna till . Detinnebär ledighet för eleverna. Flyttar man sedan studiedagsprogrammel lill ,för lärarna också lov. kommun lär ha för avsikt alt göra så. Också iJärfälla kommer större delen av barnen atl vara lediga. Jagtycker alt detla är en onödig omväg och hade hoppats fö ett positivt beskedfrån . Förmodligen skulle etl positivt beslut från regeringen iden här frågan fö konsekvenser också för andra kommuner, och antagligen ärflera kommuner intresserade av denna ledighet. Man kan tycka alt skolplanerarnaborde ha uppmärksammat dessa s. k. klämdagar, och man kan kritisera dem förattde inte gjort del. Men del hjälper ju inte . Och del är eleverna somsitter emellan för de felaktiga - kan man tycka - och dåligt underbyggdabesluten. 10 protokoll 1977/78:93-95 Påmin fråga om är beredd atl medverka lill alt eleverna för ledighetharjag fött lill svar att frågan bereds inom , och detvar i och för sig ingen nyhet för mig. Jag skulle vilja fråga vad - om eleverna skall fö ledighet eller inte. Ärendet är som sagt inte avgjort. tror kanske atl jag som statsrådhar möjlighet all handskas som jag vill med skolans friluftsdagar. Men ärdel faktiskt så att både antalet lovdagar och antalet friluftsdagar per läsårhar reglerats genom beslut av . Enligt gällande bestämmelser harkommun rätt att omvandla per läsår till lovdagar för atldärigenom kunna ge eleverna en längre sammanhängande ledighet, t. ex. ianslutning lill vissa . De båda dagarna hade alltså kunnat utnyttjas avkommunen för atl ge eleverna ledigt . Om jag är rätt underrättadhar man redan förbmkal dem. Och om jag är rätt underrättad är det inte heltsäkert alt del är en möjlig lösning att utnyttja studiedagar. IngaLantz frågar vad jag tycker. Ja, enligt min bestämda mening vore det önskvärtatt man mera diskuterade frågan hur vi skall fö skoltiden att räcka till föratt ge eleverna tillräckligt med kunskaper och färdigheter än hur vi skallutöka antalet lovdagar. INGALANTZ (vpk): senaste uttalande antyder alt man för bereda sig på ettnegativt besked när det gäller huruvida eleverna skall få ledigt de här dagarnaeller inte. Jag tycker atl man med rätla kritiserar skolplanerarna för att deinte har uppmärksammat dessa två s. k. klämdagar. Men är situationen som denär, och då bör man genom den här konstruktionen och genom etl positivt utslagfrån regeringen kunna ge eleverna en extra nio dagars sammanhängande ledighet.Varför skall man låta eleverna sitta emellan för beslut som fatlats av dåligtförutseende skolplanerare? Det vore väldigt tråkigt om man inte gav elevernadenna ledighet, och jag tycker alt del vore ganska byråkratiskt alt inte göradet. Men med tanke på det svar som gav i sin senaste replikförefaller det mycket osäkert om eleverna för denna ledighet. Jag vill bara understryka alt beträffande lovdagar och friluftsdagar ärjag och regeringen bundna av riksdagsbeslut. Jag skall självklart undersöka omden lösning som nu antyder är möjlig. Jag vill inte gärna medverkatill en lösning som gör alt barnen i kommun för två fier lovdagar änövriga barn i landet. Men låt mig först få titta ordentligt på ärendet, så förvi se vad det blir av del. INGALANTZ (vpk): Det verkar som om inte hade någonling alt säga till om idepartementet i den här frågan, men del för vi verkligen hoppas att hon har, för hon ärjubiträdande chef för . Jag tror Nr 95 intedenna fråga bara gäller kommun - den för nog konsekvenser Tisdaeenden förandra kommuner också. Jag hoppas eleverna för ledigheten. Överläggningen var härmedslutad. §7 Om regeringens ståndpunkt till visst uttalande rörande skolan Omregeringens ståndpunkt lill visst uttalande rörande skolan Statsrådel erhöll ordet för altbesvara /elm-Walténs (s) anmälda fråga, 1977/78:335, och anförde: har frågat mig om regeringen står bakom ett uttalandesom hon hävdaratt min statssekreterare hargjort i ett anförande införIngenjörsvetenskapsakademien. Hon har vidare frågat om jag är beredd att taavstånd från yttrandet. Detuttalande som åsyftas är en mening i börian av anförandel, som återger hurdagens skola uppfattas av många företrädare för högskolan. Den aktuellameningen lyder sålunda: "Elt genomgående drag i kritiken av skolan" -från högskolans lärare, alltså - "är att den - lill skillnad från förr -producerar halvbildade medelmåttor med betydande kunskapsbrister och att skolanmedvetet undviker att satsa på begåvningarna." Detyttrande som lagt i min statssekreterares mun är alltså ettreferat av åsikter som ofta framförs från högskolehåll. Detta referat,tillsammans med ett inledande direktcitat om svensk matematikundervisning,bildade utgångspunkt för anförandet, som var en genomgång av situationen inomnaturvetenskapliga och tekniska studievägar. Någon anledning för mig att ta avstånd från åsiktersom min statssekreterare inte uttalat föreligger självfallet inte. : (s) Jag lackar försvarel även om det gör mig bedrövad att inte vill vara sårakryggad all hon tar avstånd från de uttalanden som statssekreterare inför . Jag lägger inga ord istatssekreterarens mun. Jag läser innantill ur talet, och det går inte atlförsöka omtolka det och säga att del var annans kritik del rörde sig om. Visstinleds talet med någol som kallas "rader som ganska väl speglar en allmäntutbredd uppfattning om den svenska skolans kvalitet - bland dem som företräderuniversitetens och högskolans intressen". Men sedan byggs hela talet upppå påslåendet att skolan "producerar halvbildade medelmåttor". På 13sidor understryks en sådan vulgärkritik av den svenska skolan. Förmodligenär de här reaktionära utfallen i talel mycket vanliga i konservativa kretsarmen de bmkar vanligtvis döljas genom en viss polityr hos borgerliga politikeroch deras högsta politiska tjänstemän. Omregeringens ståndpunkt till visst uttalande rörande skolan gång - däravuppmärksamheten. Denmoderate statssekreteraren gör en genomgång av orsakerna till högskolans ochforskningens s. k. kris. Han nämner tre orsaker: "Skolans försyndelser" och"utbildningsväsendets baksmälla". Jag återkommer lill del. Ett alltför jämlikt samhälle uttryckt på moderatvis: "Lägg till delta lönenivelleringen,som tagit bort det mesta av rentekonomiska incitament för högre studier". "Den s. k. tidsandan", bl. a. beslående i"del växande ointresset för arbete över huvud taget". Om destuderande sägs: "De är på någol sätt inte härdade i kampen med svåraarbetsuppgifter," Jagvill inte slälla lill svars för alla uttalanden av hennesstatssekreterare. Men jag vill gärna att hon skall besvara de frågor som rörskolan, där ju allmänheten måste förutsätta att det sagda har förankring iregeringen. Om så inte är fallet bör ta avstånd från detla. Sammanlagetkonstaterar närmaste tjänsteman att "vårt skolväsen inte ärkonkurrenskraftigt". Främst är det det är fel på. Den klararinte att "hävda både elementär ordning och disciplin och en hyggligkunskapsstandard". Statssekreteraren fortsätter och ger exempel på skolanss. k. försyndelser: "stora brister i även elementär räknefärdighet,oförmåga att skriva någoriunda korrekt svenska, bristande grammaiiska grunder imoderna språk osv." Orden medelmåtta och elit förekommer på flera håll. Härhar man rabblat upp en massa reaktionära klyschor. Jag kan förstå att detta kanvara besväriigt för i det interna arbetet inom moderatasamlingspartiet, eftersom den här debatten förs i hennes kretsar, av dem somvill ha en tillbakagång till en annan tids skola. Men jag anser att hon bordevara så rakryggad alt hon tar avstånd från den här typen av kritik. Hittillshar den konservativa kritiken under oppositionsåren inte omsatts i några meromvälvande förslag beträffande den svenska skolan. Men skall vi tolka den härreaktionära tonen som att en ny politik förebådas?