prot · G10996 · 1977-12-31 00:00:00 — Ettav de grövsta brotten mot mänskliga rättigheter är att inte låta den som såvill resa ut från sitt land. I konventionen om medborgerliga och politiskarättigheter står; "äger frihet att lämna vilket land som helst,däribland sitt eget.'' Respekteras denna bestämmelse, kan ju den som utsättsför förtryck lämna sitt eget land och därmed undgå förtrycket. Länder som medvåld håller sitt lands medborgare inom sina gränser har grovt brutit motmänskliga rättigheter. Delär väl känt för kammarens ledamöter och allmänt bekant att det finns länder sominte tillåter någon medborgare atl resa ut. Det har omvittnats vid så mångatillfällen all vi väl känner lill vilka länder som med våld håller sinamedborgare inom sina gränser. Detärju också känt att vissa länder tillämpar metoden att spärra in friska men motregimen misshagliga människor på mentalsjukhus. Om frihetsberövande åtgärderstadgas det i konventionens artikel 9: "Envarhar rätt till frihet och personlig säkerhet. Ingen må utsättas för godtyckligarrestering eller annat godtyckligt frihetsberövande." Det är heller intetillåtet att förbjuda någon att fritt röra sig inom sill egel land. Ikonventionens artikel 12 stadgas: "som lagligen befinner sig på enstats område äger rätt alt där röra sig fritt och fritt väljabosättningsort." Mankan verkligen fråga sig om alla de länder som skrivit på konventionernatillämpar dessa bestämmelser. Jaganser att konventionerna om de mänskliga rättigheterna är elt av de viktigastedokument som har antagil. Jag hoppas att det respekteras påalla håll. Min förhoppning är att Förenta nationerns kontrollorgan skall kunnaavslöja alla de övergrepp som förekommer mot konventionerna om de mänskligarättighelerna. (apk): Ingen fråga är i dagens läge viktigare än kampen för fred, avspänningoch nedrustning. Det är viktigt att främja all mellanstatlig och folkligaktivitet för att främja opinionsbildningen i detla syfte. Det finns nya ochoroande faromoment. De har lidigare varit på tal här, och jag skall snabbt gåin på elt av dessa. Enligtuppgifter från NATO-högkvarleret i är president inställd på atlfatta beslut om massproduktion av neulronbomben i god lid innan NATO:splaneringsgrupp för kärnvapenrustningar sammanträder i i mitten av april.Meningen är lydligen att ställa väridsopinionen mot neutronbomben införfullbordat faktum och tvinga de regeringar inom NATO som ännu tvekar attacceptera atl neulronbomben placeras i , i första hand i Västtysklandoch . Jag anser det viktigt att i denna debatt betona att det från svensksida bör göras brådskande och aktiva insatser, medan tid är, för alt stoppadessa planer. Planernapå serietillverkning av neulronbomben och dess fältplacering i Väsltysland ochandra NATO-länder utlöste en opinionsstorm utan lidigare motstycke - iSovjetunionen och övriga länder inom den socialistiska gemenskapen men också iUSA, och de flesta länder i , och . Deskulle, om de förverkligades, gmsa förhoppningarna om ett slut påkapprustningen. Planernasyftar till all sudda ut skillnaden mellan konventionella vapen och kärnvapen,mellan taktiska vapen och strategiska. Det faktum alt deras förverkligandeskulle göra ett kärnvapenkrig mera sannolikt gjorde nedrustningsproblemetkonkret och akut för miljoner människor som inte uppfatlatsituationens allvar. Mycket snabbt blev det också en allmän kunskap altneutronbomben är ett terror- och torlyrvapen utan tidigare motsvarighet. OlofPalme fördömde i sitt anförande mycket klart de kretsar som försökertvinga och världen att acceptera elt nytt fasansfullt vapen. Kampen motneutronbomben är viktig. Massproduktion och utplacering av delta vapen skulleinleda en ny spiral i kapprustningen och göra kärnvapenkriget till ennäraliggande och för mänskligheten fasaväckande möjlighet. JimmyCarter vann presidentvalet på sina löften alt reducera kärnvapenarsenalen till"noll", men han försöker nu torpedera SALT-förhandlingarna om enbegränsning av de strategiska mstningarna och omöjliggöra en verklig framgångför FN:s särskilda generalförsamling om nedrustning som inleds . Ännukan väridsopinionen förhindra att planerna sätts i verket. Än ärdet inte försent. Också vårt land måste göra allt i syfte alt få den amerikanska regeringenalt ompröva sina planer. Det andra perspektivet är fruktansvärt. Omneuironbombens onda ande släpps ut ur flaskan, kan man bara ana vilkakonsekvenser det skulle få, men aningarna är tillräckliga för all man skallgripas av förskräckelse. Neulronbombenär inget försvarsvapen. Den är elt vapen för en angripare som vill sätta sig ibesittning av städer och industrier i orört skick. När en neutronbomb sprängs,dör alla människor som beflnner sig i sprängzonen. Men även mångautanför detla område kommer alt skadas eller dö. Del tar timmar, dagar ellermånader innan neulronslrålningen slutfört sitt verk. Denna död har med allönskvärd tydlighet demonstrerats med apor som försöksdjur. En död orsakad avneulronslrålningen är en plågsam död. Kampanjenför neulronbomben drivs av de krafter som hyllar idén om begränsadekärnvapenkrig. Men det är en livsfariig filosofi. Begränsade kärnvapenkrig kansnabbt växa över i ett globalt. Mot den bakgrunden är det Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt intepatetiskt atl ropa efter insatser för alt slå tillbaka de krafter som äranhängare av neutronbomben. Det gäller i bokstavlig och verklig mening livetför oss alla. I svenska massmedia har man gjort allt för an utmåla denkonferensen som ett misslyckande. Vi delar inte den bedömningen. Konferensengaranterade fortsättningen av den konkreta avspänningsprocess som inleddes iHelsingfors och slog tillbaka försök att revidera den linje som man då slog inpå. Mendet är klart alt man måsle gå vidare på fredens och avspänningens väg och altresiullaten kunde ha varit långt större i . Från svensk sida finns delall anledning alt utnyttja alla de möjligheter som vår neutrala position geross och att ständigt i alla internationella organ framstå som förkämpar förfred och nedrustning. Delfinns i detta sammanhang också anledning att brännmärka de krafter som såogeneral försöker mana fram stämningarna från del kalla krigels dagar och somgör alll för alt inge svenska folket den föreställningen att vårt land ärutsatt för ett växande militärt hot från vår närmaste stormakt, Sovjetunionen.Syftet torde framför allt vara atl skapa den psykologiska atmosfär som ärgynnsam för det militärinduslriella komplexets strävanden atl skmva uppmilitärkostnaderna och tvinga igenom nya miljardslukande projekt av typen B3LAoch liknande. Då räcker det inte med att den tappre tennsoldaten i Gäddvik, PerPetersson, anser att Malrecos utbyggnadsplaner i utgör elt militärt hot,medan det däremot är fullständigt i sin ordning att bilföretag från NATO-länderbedriver sin verksamhet i samma landsända. Vill man piska upp del kalla krigetsspionhysteri, så lar man till sådana skamgrepp som i sin förlängning ocksådrabbar sysselsättningen i det egna länet. Iannat sammanhang gör man allt för att piska upp stämningen därför atl det finnssovjetiska u-bålar i sovjetiska farvatten. Ja, det finns verkligen ingenanledning att uttrycka förtjusning över alt det finns kärnvapen i närheten avSverige, vare sig del är sovjetiska eller NATO-anslulna fartyg. Vi menar allvarmed vår kampanj mol kärnvapen. Del är ett viktigt mål atl föirvandlastill en kärnvapenfri zon, att blir elt fredens hav och atl kärnvapenutmönstras ur alla staters vapenarsenaler. Men det måste ske genorn ömsesidigaöverenskommeler, som bör gälla alla stater. Mankan också se bockfoten bakom Svenska Dagbladets kampanj mot den senkomnaupptäckten alt sovjetiska u-båtar befinner sig på sovjetiskt vatten iÖstersjön. Det passar nämligen myckel bra in i den pågående kampanjen, som harlill yttersta syfte alt vidmakthålla spänningen. Mangår också vidare i en mycket samordnad kampanj. Veckans tema är nu altsovjetiska lastbilar är utrustade som spionfartyg. Upphetsade utläggningar omdetta nya militära hot från svenska parkeringsplatser har vi matats med underde . Del är kanske meningen att långtradarchaufförerna skall fåfungera som de ryska sågfilare som en gång i seklets början användes av svenskamililarister för att motivera ökade militäranslag. Ja,man kan naturligtvis raljera med detta, men det finns ändå en allvariigbakgrund, nämligen den all detta är uttryck för de reaktionära och militaristiska krafternassträvanden atl blåsa upp stämningar från det kalla krigels dagar och atlpreparera opinionen så all den blir mer mottaglig för propåer om mera pengartill det militärindustriella komplexet. Delvore bra om regeringen tog avstånd från denna typ av propaganda, som verkligeninte kan främja det mellanfolkliga samarbetet. Jag vill härefter göranågra refiexioner på det internationella planet. AllanHernelius tog i sitt inlägg tillfället i akt att attackera biståndet till Cuba.I andra sammanhang attackerar nu samma kretsar biståndet lill . äretl av de länder som har haft otur med, tyckte han. Orsaken till dettaär enligt alt lämnat bistånd till för alt slåtillbaka angreppet från . Närden gäller den konflikten börjar verkligen dimmorna skingras. Från början fickvi bevittna en bedövande, energisk och demagogisk propaganda i syfte attframställa som den part som gått till anfall mot . I dagensläge är den typen av propaganda ganska omöjlig, eftersom fakta är alltföravslöjande. Men i och i den svenska används den nu för attattackera biståndet till . Frånmoderat håll attackerades inte stödet till så länge det kejserligavanslyret och slavsamhället rådde. Då hade man inga invändningar på någol håll,utan då bugade man bara för påfågelslronen. gjordeemellertid progressiva krafter i upp med den ärkereaktionära regimen.Man inledde arbetet med alt rensa upp i det förgångnas elände och bygga upp endemokratisk stat. Intrigspelet från imperialismens krafter log då fart.Saudiarabien, och andra stater intensifierade stödet till de krafter somville rycka ut från . lockades att inleda en krig motEtiopien för atl rycka loss en stor del av dess område och införliva det med Somalia.Etiopien har inte gjorl annat än försvarat sina egna gränser och försökt hållasamman nationen. Idetta syfte har man fått hjälp av . Det skall , om de borgeriiga fårsin vilja fram, straffas för. skall straffas, anser de krafter som intehade några invändningar när svenska pengar slussades till under dentid kejsaren styrde och ställde där och det etiopiska folket svalt ochförnedrades, medan den härskande klassen levde i etl ofattbart överflöd. Men såfungerar kanske den moderata omsorgen om mänskliga rättigheter. Detfinns nu stora utsikter atl konfiiklen på trappas ner efterSomalias militära nederlag och att risken för en storkonflikt minskar. Men detfinns verkligen andra källor till oro. får vi veta att israeliska styrkor har anfallit . Det är alltsåvedergällningen för terrordådet i . Naturligtvisfinns det ingen anledning alt försvara den brutala slaktning av israeliskacivilpersoner som då skedde, men man kan möjligen försöka förstå. Detstår helt klart att bär ett tungt ansvar för den explosiva stämningen iMellanöstern, för det växande hatet, för bitterheten och del upptrappadevåldet. har i olika omgångar utvidgat sitt lands territorium. Del harskett genom krig och ockupation. Med en brutalitet som är motsatsen tillkristligt handlande har man fiyitai urbefolkningen och på etl dramatiskt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt och utmanande sätttillåtit nya bebyggelser, även under en lid då nya förhoppningar om en fredliguppgörelse har tänts hos många människor. Detta kan inte gagna fredens sak, ochdet slår helt klart att tanken på fred kommer att förbli en fiktion så längeIsrael inte gör sig berett att lämna ockuperade territorier och samverka föratt åstadkomma en reglering, som innehåller garantier för självbestämmande ochen egen stal för det palestinska folket. Denmassiva krigföring som nu har inlett mot skärper spänningen iområdet och krossar alla drömmar om atl snart kunna uppnå en fredlig regleringi . Det är mycket viktigt att den klart fördömerinte bara enstaka terrordåd ulan framför alll medvetna och massivaprovokationer mot fred och avspänning. Slutligen någrarefiexioner i anslutning till regeringsdeklarationen. Därberömmer man sig av devalveringarna, som skulle ha bidragit lill att förbättraSveriges läge. Men visst var det ju så att vinsterna på devalveringarna istörsta utsträckning bara betydde atl exportföretagens vinster ökade. Inteskapade de nya jobb på hemmaplan, men de bidrog till alt pressa ner standardenför vanligt folk. Iregeringsdeklarationen finns också etl avsnitt om näringspolitiska åtgärder. Demåste inriktas på en omstrukturering av företag som är livskraftiga ochpå "en avtrappning i socialt godtagbara former av icke lönsam produktion",står det. Det finns anledning atl fråga vad som menas. Vad betyder avtrappningi socialt godtagbara former? Är det och den statliga träindustrin i mittlän som skall avtrappas? Vad menas med socialt godtagbara former? Finns delnågon annan socialt godtagbar form än att man skapar nya arbetstillfällen? ALLANHERNELIUS (m) kort genmäle: kom in på frågan om desovjetiska u-bålarna försedda med kärnvapenutrustning. Han sade atl de opererarpå sovjetiskt vatten, och det må vara en sak för sig. Men han gick ändå ganskalångt; han sade att han kände ingen förljusning över dessa u-bålar. Det ärmycket sagt för alt komma från . (apk) kortgenmäle: Ja, , jag tror inte alt man kan utveckla så mycketdemagogi kring den här frågan, och det var inte särskilt mycket sagt för attkomma från mitt håll heller. Vi ärju för kärnvapnens avveckling, förnedrustning och för alt skall bli en kärnvapenfri zon. Men man kan ju,, inte rycka ut en detalj ur sammanhanget. Att avvärjakärnvapenhotei är en fråga om internationella överenskommelser; att både NATOoch länder genom överenskommelser går in för åtgärder. Ingenkan vara främmande för alt NATO har sitt grepp över skandinaviska länder ochalt det självfallet uppfattas som ett hot från andra sidan. Vilken arsenal harNATO i ? Den är säkert inte liten, men det hotet ser man aldrig från moderat håll.Jag tycker att man skall vara konsekvent i de här sammanhangen. ALLANHERNELIUS (m) kort genmäle: sade atl del inte var mycket att komma med för hans delatt icke visa förljusning. Har mera i säcken? ALFLÖVENBORG (apk) kort genmäle: Jag kan möjligen ha det i säcken, att om menar allvaroch är konsekvent när det gäller som en kärnvapenfri zon, så tyckerjaghan har all anledning atl demonstrera det genom atl rösta för vår motion somsenare kommer upp här i kammaren. Utrikes-,h an dels-och valutapolitisk debatt härav flera olika orsaker till vunnit sig en stor respekt iolika internationella sammanhang. Vårt demokratiska samhällssystem, våralliansfrihet och vårt tekniska kunnande har medfört att vi kan göra sådanainsatser som annars inte skulle varit möjliga. Både utrikesministern och andratalare här har framfört vikten av alt vi agerar kraftfulltinternationellt till försvar förde mänskliga rättigheterna. Få saker skulle välvara så eftersträvansvärda som atl vi, vid de upprepade utrikespolitiskadebatterna här i , kunde konstatera alt väriden i det avseendet serljusare ut. Tyvärr är det inte så. Överallt kan vi finna flagranta exempel påhur dessa rättigheter sätts ur spel, och eventuella ljuspunkter förbyts alllförofta i besvikelse. Enav de mest betydelsefulla mänskliga rättigheterna är yttrandefriheten. Vikänner väl till hur begränsade dessa rättigheter är i många länder. Tillyttrandefriheten hör rätten all fritt få uttrycka sig i ord och bild och attfritt få distribuera information. Fråganom information och vilka regler som skall gälla för dess distribution haralltmer aktualiserats i olika internationella sammanhang. Så har t. ex. UNESCOi sin konstitution betydelsen av massmedia som ett verksamt medel för attförbättra förståelsen mellan länder och folk. Helt självklart har för oss varitatt informationsflödet skall vara fritt och ocensureral. Vissahändelser såväl inom som vid FN:s senaste generalförsamling ger miganledning lill några kommentarer. Det finns en risk för alt det friainformationsflödet - där sådant finns - kan komma atl begränsas genominternationella beslut, en utveckling som vi från svensk sida givelvis måstebekämpa. finns ett långt avsnitt om information, och det finns orsakatl läsa och begrunda det avsnittet noggrant. Några av oss erinrar sig säkertförsök som gjordes i en rapport till med förslag atlbegränsa del fria ordet genom alt ge stater rätt atl själva besluta om regler isyfte alt begränsa informationsfiödet. Vidförra årets generalförsamling i FN lades från som vanligt fram eltförslag till en deklaration om stärkande av internationell säkerhet. 6 protokoll 1977/78:96-97 Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Texten skilde sigemellertid från den genom atl man nu infört några nya moment, bl.a. om "objektiv informationsspridning" och "massmedias roll ochansvar" i detla avseende. biträdde inte resolutionen. Vi framfördeatl vi inte kan stödja en text som avser atl reglera innehållet i massmedia. Det är bra att detta sades ifrån klart och tydligt. Men problemet kanåterkomma. Man kan slälla sig tveksam när man ser vissa avsnitt om informationi långtidsprogram och budgetförslaget /78, \Åe\\ naturligt hari-länderna ett större informationsflöde än utvecklingsländerna. De har ocksåetl större antal nyheter all förmedla, och resultatet blir naturiigtvis ensnedvridning när det gäller mängden av information från i-länder jämfört medu-länder. Mendet är än så länge kvantiteten del gäller. talar man i programskrifterom krav på en mera balanserad information. Man använder uttrycket "a freeand balanced flow of information". Detta ullryck återkommer ofta. Ochvisst kan man åstadkomma balans så lill vida alt man ökar genomslagskraften hosden svagare parten, men man kan också gå den betydligt farligare vägen ochbegränsa informationsflödet från dem som bedöms ha möjlighet att lämna förmycket information. Balanserad information är etl olyckligt ordval, och delgäller alt bevaka vad som kommer ul av det. En internationell UNESCO-konferensskall äga rum i , och vi för hoppas all den skall beakta kravetpå en fri information folk och länder emellan. Ingen skall tro att fred ochsäkerhet på jorden främjas av ett kontrollerat informationsflöde. I ställetskulle etl sådant medföra en ytteriigare begränsning av mänskliga rättigheteroch därmed medföra ylteriigare spänningar i de mellanfolkliga relationerna. Vikänner alla lill hur totalitära stater av olika slag, såväl kommunistländer somländer som styrs av militärjuntor, genom lagstiftning eller genom våldsulövandebegränsar medborgarnas rätt att ge uttryck för åsikter och uppfattningar. Deltalas ofta från socialdemokratiskt håll i om vikten av att viunderslöder och hjälper länder med en progressiv inriktning, länder där manaktivt arbetar för social och ekonomisk utjämning. Visst är det riktigt, ochvisst skall vi göra det, men vi får inte vara blinda för atl i åtskilliga avdessa sker också ett åsidosättande av de mänskliga fri- ochrättigheterna att fritt få uttrycka sina åsikter och fritt få röra sig inom ochutom landet. Också i del sammanhanget måste göra sin röst hörd. Vivill dessutom vela alt vårt agerande i internationella organ för ett fördömandeav brott mot mänskliga rättigheter också når fram lill medborgarna i de länderdär ofrihet råder. Därigenom kan vårt internationella agerande verka som ettstöd för de människor som i dessa länder kämpar för sina rättigheter. De skallkänna vår solidaritet. Blanddel mest glädjande som hänt på området mänskliga rättigheter var slutförandeloch resultatet av om fred och säkerhet 1975. Här taladesöppet om förbättrade möjligheter för elt fritt informationsflödeövergränserna. Många torslag var konstruktiva och innebar, eller kundeinnebära, en ny syn på människors rält att fritt förflytta sig över gränserna. Besvikelsen överslutdokumentet från uppföljningskonferensen i blev därför så mycketstörre. Många av de förhoppningar som väcktes i grusades, mångamänniskor bakom järnridån, som efter Helsing-forsmötet hyste förhoppningar omatt deras dröm att kunna återförena sig med sina familjer i västvärlden skullebli verklighet för i bästa fall fortsätta alt hoppas. Del fria människoflödelär ännu längre avlägset än det fria flödet av information. Detär därför angeläget att regeringen fortsätter i sina ansträngningar att arbetaför återförening av människor öster och väster om järnridån. Visseriigen bardet svenska avslutningsanförandet vid prägel av etlkrampaktigt försök, så skulle jag vilja karaktärisera det, att finna någolpositivt i konferensens slutdokument och i beslutet atl elt nytt möte skall ägarum i . Kvar står emellertid en djup besvikelse. Jag tycker ocksåall den lill en del kom fram i utrikesministerns anförande. Enav utgångspunkterna för ESK-förhandlingarna varju att den fördjupadeavspänningen förutsatte konkreta resultat på det militära området. De konkretaresultaten kan nu efter det atl avslutats ändå skönjas införFN:s extra generalkonferens nu i vår. Genom atl nedrustningsförhandlingarna iGeneve mer eller mindre står och stampar på samma plats har man skjutit de storafrågorna till FN:s extra generalkonferens. Av utrikesministerns tal framgårattSverige kommeratt göra ansenliga insatser för atl medverka till beslut som kaninnebära en förändring av världens syn på behovet av uppmslning och därmedfortsätta den tradition av aktivitet på nedruslningsområdet som sedan längefunnits i vårt land. Jagskulle i detta sammanhang bara vilja säga några ord till med anledning av vad hon anförde. Jag förutsätter att hon är välmedveten om att den militära maktbalansen i världen gäller i huvudsak USAoch . Inga förslag om nedmstning som inte stöds av bägge dessaländer kommer atl fö någon genomslagskrafl. På samma sätt kommer inga åtgärderi vårt land att påverka supermakternas inställning till nedrustning. Vi skallinte blanda ihop försvarspolitik och utrikespolitik, därföratt vårgenomslagskraft vid internationella förhandlingar ju bl. a. beror på vårerkända alliansfrihet i fred och vår neutralitet i krig. Men Sverigestrovärdighet som neutralt land stärks ju av elt slarkt försvar, och detla harju alltid varit grunden för uppbyggnaden av vårt försvar. En aktiv nedmstning ivårt eget land skulle fö andra länderatt tvivla antingen på vår neutraliteteller på vårt omdöme. I bägge fallen skulle våra möjligheter till aktivainsatser på nedruslningsområdet försämras. Jag har, herr talman, huvudsakligen uppehållit mig vid frågor ominformation och önskvärdheten av att inga begränsningar skall gälla förmänniskors rätt till kunskap och information. Man kan lycka alt denna frågainte skulle vara aktuell i vårt land. Den kommer emellertid atl aktualiseras isamband med alt ett beslut måste fattas om uppsändning av en nordiskTV-salellil. har efter förslag av dess kulturutskott fattatbeslut om ytterligare utredning, och givelvis måsle en sådan komma till stånd.Det gäller här ett stort och dyrbart projekt, vars förverkligande liggeråtskilliga år Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Redan nu under utredningssladiet hardet startals en debatt om detönskvärda i atl vi i de nordiska länderna för tillgång till varandrasTV-kanaler. I del här sammanhanget vill jag, herr lalman, bortse från kostnadsaspekten.Vad som gör mig besviken är tendenser till förmyndarmentalitel, innebärande från olika håll ställer sig allvariigt tveksam lill människors förmåga allutnyttja ett fritt val av kommunikation. Man anser att de nordiska ländernasinvånare skulle utsättas för alllför många frestelser till atl se mindrevärdefulla program. Jag går så långl atl jag anser detta vara etl intrång i rätten tillinformation. Vi kan inte motarbeta den tekniska utvecklingen. Inom några årkommer kassett-TV alt vara vanlig, och det kommer alt stå var och en fritt attköpa vilka program man vill.