prot · G109103 · 1977-12-31 00:00:00 — Omregeringen inte visar större intresse än för invandrarnas problemrimmar del verkligen dåligt med vad regeringen framför i årets budgetproposition,där man bl, a, säger alt det inte längre går att tala om invandrarna som enfrån den övriga befolkningen klart avgränsad grupp eller om invandrarpolitikensom om den enbart omfattade åtgärder för en begränsad del av invånarna ilandet. Invandringen har i hög grad inverkat på den samhällspoliliska debattenoch berikat det kulturella livet i , Dessa omständigheter måste enligt regeringensuppfattning vara grundläggande utgångspunkter i del fortsattainvandrarpoliliska reformarbetet. Det är vackert skrivet.Det går tydligen bra - och är kanske bekvämast så - att i olika deklarationertala i vackra fraser om nödvändigheten av en annan och bättre invandrarpolitiksamt om andra och rikligare värderingar av invandrarnas betydelse för landet.Men när det gäller konkreta åtgärder som föresläs och som i någon mäntillgodoser rättmätiga krav använder regeringen rent formella skäl för attavvisa åtgärderna. Det kan inte tolkas pä annat sätt än att man är villig alt iord tillslå behovet av vissa förbättringsåtgärder men saknar intresse för attgenomföra dessa. Delhar redan hemställts om bifall lill yrkande 1 i motionen 878, sä det vore enöverioppsgärning att äter göra del. Det är väl alldeles självklart alt vi behöver satsa alltmer på enrimlig utbildning ål de stora skaror av invandrare som kommit lill vårt land.Det kan då från fall lill fall diskuteras om detta skall vara en utbildning därenskilda invandrargrupper utbildas var för sig eller om de skall integreras idet svenska utbildningsväsendet i övrigt. Del är möjligt all del behövs enfinskspråkig folkhögskola på . Det finns en i , och den gör insats. Allt vittnar om att Haparandaskolan våren lyckad satsning och attden spelar en stor roll för den finländska befolkningen i . Närriksdagen fattade beslut om folkhögskolereformen var vpk och alla viandra litet oeniga på vissa punkter, men ingen vpk-are yrkade på allregelsystemet för att inrätta folkhögskolor skulle vara elt annat än del somföreslogs. Det regelsystem som har antagit innebär att enfolkhögskola kan komma lill endast under förutsättning alt del finns enhuvudman - kommun, landsting eller organisation - som är beredd att ställa sigbakom. Huvudmannen har att vända sig till för att få skolanprövad, och därefter utgår statsbidrag till den. Statenhar ännu aldrig tagit initiativ till inrättande av en folkhögskola. Därförskulle jag vilja säga till att om den finländska befolkningen iVästsverige vill ha en folkhögskola så har den säkerligen inga svårigheter attvända sig lill en organisation som ställer sig bakom önskemålet och bygger uppen verksamhet som sedan i vanlig ordning prövas och kan fö statsbidrag. Delfinns i regelsystemet inget hinder för att ytterligare en finskspråkigfolkhögskola skulle kunna komma till stånd i . Kortarekurser för invandrare tror jag också är av betydelse. I mänga fall tror jag attdet är allra bäst för de invandrade människorna att integreras i del vanligautbildningsväsendet, i folkhögskolor och på annat sätt. Men det kan också händaatt det är bra om de har en egen separat utbildning. Del nuvaranderegelsystemet ger varenda folkhögskola rätt att ordna kurser av den här typen.Del behövs inget yrkande i om delta, ulan del behövs bara att enfolkhögskola - vilken som helst - ordnar en kurs. Så generöst är systemet, ochman gör det i och på andra håll i landet. Vill man ordna kurserför invandrare så har man rätt alt göra del. Och om kursen uppfyller debestämmelser som folkhögskoleförordningen säger att den skall uppfylla - ochdel är mycket enkelt - så får man automatiskt statsbidrag lill verksamheten. KARLHALLGREN (vpk): säger att vi vill ha en ny form för inrättande avfolkhögskolor, men del har vpk inte påyrkat. Jag poängterade särskilt i miltförra anförande att vi inte yrkat på att staten skulle stå som huvudman utanatt den skulle la initiativ till inrättandet av en finskspråkig folkhögskola. Såvittjag kan förstå kan det inte resas några hinder mot att regeringen lar kontaktmed en ideell organisation eller någon lämplig kommun för att få lill stånd ensådan skola. Vi är helt på del klara med att del inte är staten ellerregeringen som skall starta själva folkhögskolan. StigAlemyrs inlägg får väl betraktas såsom i första hand personligt men kanskeockså som uttryck för socialdemokratins inställning, och jag tycker att man kanuttolka en positiv inställning till de båda motionsyrkanden som vpk har restoch som jag har berört i mitt tidigare anförande. Det vore emot folkhögskoleförordningen om regeringen vände sig lill enenskild folkhögskola och föreslog att någon verksamhet skulle igångsättas där. Överläggningenvar härmed slutad. Mom. 1 och 2 Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 759 av LarsWerner m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 15 punkten2 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 759 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Ja- 279 Nej - 10 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 876 av EvaHjelmström m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i belänkandet nr 15 punkten3 mom. 5 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 876 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då EvaHjelmström begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 279 Nej - 10 Punkten5 Mom. 1 Utskottets hemställan bifölls. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 743 av KariHallgren m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller utbildningsulskottets hemställan i betänkandet nr 15 punkten5 mom. 2 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 743 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä KarlHallgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 280 Nej - 10 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 878 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsulskottels hemställan i betänkandet nr 15 punkten5 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 878 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då EvaHjelmström begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 280 Nej - 10 Mom. 4 och 5 Kammarenbiföll vad utskotiei i dessa moment hemställt. M o m. Proposilionergavspå bifall lill dels utskottets hemställan, dels det av underöveriäggningen framställda yrkandet, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 15 punkten 5mom. 6 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit det av under överiäggningen Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Punkten9 M o m, 1 Utskottets hemställan bifölls, M o m, 2 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 878 av LarsWerner m, fl, i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller utbildningsutskottels hemställan i betänkandet nr 15 punkten9 mom, 2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 878 av m, fl, i Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då EvaHjelmström begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 280 Nej - 10 §5 Anslag till skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. Föredrogs utbildningsutskottets betänkande1977/78:16 med anledning av propositionen 1977/78:100 såvitt gäller anslag lillskolväsendels centrala och regionala myndigheter m. m. jämte motioner. Ifråga om detta betänkande hålles gemensam överläggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överiäggningen får yrkanden framställas beträffande samtligapunkter i betänkandet. I det följande redovisas endast de punkter, vidvilka under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten 1 (Vissagemensamma frågor) Regeringenhade - efter föredragning av statsrådet - i propositionen1977/78:100 bil. 12 () under avsnittet Skolväsendet,rubriken frågor (s. 179-204) behandlat skolfrågor av allmänkaraktär samt föreslagit att 1. godkänna de riktlinjer för försöksverksamheten med den förberedandedansundervisningen i som förordats i propositionen 1977/ 78:100, 2. godkänna de grunder för statsbidrag lill försöksverksamheten somförordats i propositionen 1977/78:100. Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. Idetla sammanhang hade behandlats motionerna 1977/78:456av m. fl. (vpk), vari yrkats att uttalade all betygen på allanivåer i skolsystemet skulle avskaffas, 1977/78:757av m. fl. (vpk), vari yrkats att uttalade sig för en nydemokratisk inriktning av grundskola och gymnasium i enlighet med detfempunklsprogram som anförts i motionen, 1977/78:1561 av CalarinaRönnung m. fl. (s) och 1977/78:1711 av YvonneHedvall m. fl. (m). 1. alt beträffande viss praktisk yrkesorientering skulle avslåmotionen 1977/78:1711, 2. att beträffande betyg skulle avslå motionen 1977/78:456, 3. alt beträffande viss demokratisk inriktning av grundskolanoch gymnasieskolan skulle avslå motionen 1977/78:757, 4. att beträffande tystnadsplikt för lärare skulle avslåmotionen 1977/78:1561, 5. alt godkände i propositionen 1977/78:100 förordaderiktlinjer för försöksverksamheten med förberedande dansundervisning i , 6. att godkände i propositionen 1977/78:100 förordade grunderför statsbidrag lill försöksverksamheten med dansundervisning. Regeringen hade under punkten C 1 (s. 205-211)föreslagit att till för /79 anvisaett förslagsanslag av . Idetla sammanhang hade behandlats motionen 1977/78:455 av m. fl,(vpk), vari yrkats all beslutade 1, att hemställa hos regeringen om åtgärder för förstatligande av läromedelsproduktionen,i första hand Studium, 2, att hemställa hos regeringen att tillsätta en utredning om formernaför all öka användarnas inflytande över läromedlens tillblivelse, anskaffandeoch användande. 16 protokoll 1977/78:101-103 Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. 3.alt hemställa hos regeringen att vid granskningen av objektiviteten iläromedlen också skulle beaktas tendenser i innehållet som förstärkte ochbevarade ett traditionellt könsrollsmönster. 1, att till för /79 anvisadeett förslagsanslag av ,, 2, alt beträffande förstatligande av läromedelsproduktionenskulle avslå motionen 1977/78:455 yrkandet 1, 3, att beträffande användarnas inflytande över läromedlenstillblivelse m. m. skulle avslå motionen 1977/78:455 yrkandet 2, 4, att beträffande objekliviielsgranskningen av läromedelskulle avslå motionen 1977/78:455 yrkandet 3, Punkten7 (Bidrag till studie- och yrkesorientering m, m,) Regeringen hade underpunkten C 9 (s, 238-242) föreslagit att 1, godkänna de grunder för statsbidrag lill studie- och yrkesorienteringi viss utbildning m, m, som förordals i propositionen 1977/ 78:100, 2, godkänna vad som förordals i propositionen 1977/78:100 i fråga omstatsbidrag till kommunerna för alt möjliggöra en bättre samordning mellanskola och förelag beträffande inbyggd utbildning och för alt följa utbildningeni förelagsskola, 3, till Bidrag lill studie- och yrkesorientering m, m, för budgetåret1978/79 anvisa ett förslagsanslag av 77 473 OCX) kr. Idella sammanhang hade behandlats motionerna 1977/78:740av m, fl, (s) såvitt gällde yrkandet alt beslutade somsin mening ge regeringen lill känna vad som i motionen anförts omförverkligandet av tidigare riksdagsbeslut om regionala planeringsråd i varjelän (yrkandet 5) och 1977/78:1158av m. fl. (c, m). 1, attriksdagen godkände de grunder för statsbidrag lill studie- och yrkesorientering i viss utbildning m, m, som utskottet föror dat, 2, alt godkände vad som förordals i propositionen 1977/78:1(X)i fråga om statsbidrag lill kommunerna för att möjliggöra en bättre samordningmellan skola och företag beträffande inbyggd utbildning och för att följautbildningen i företagsskola, 3, att med anledning av propositionen 1977/78:100 till Bidragtill studie- och yrkesorientering m. m. för /79 anvisade ettförslagsanslag av , 4, att beträffande utbyggnad av de regionala planeringsrådenskulle avslå motionen 1977/78:740 yrkandet 5, 5,att beträffande planeringsrådens sammansättning skulle avslå motionen1977/78:1158. Reservation hade avgivits beträffande regionalaplaneringsråd av , , , ,, och (samtliga s) som ansettall utskottet under 4 bort hemställa attriksdagen beträffande utbyggnad av de regionala planeringsråden med bifall tillmotionen 1977/78:740 yrkandet 5 som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört. Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. INGA (vpk): Den skola vi har präglas av en social och könsmässigsnedvridning, som blir störte ju högre upp i utbildningssystemet man kommer.Skolan präglas också av stress, konkurrens och utslagning, Trolsatt man genomfört reformer i utbildningssystemet för attskapa större jämlikhet och fö bort klassgränserna i samhället har ingenting igmnden förändrats. Det är fortfarande överklassens bam som gynnas i skolan. Detär deras språk och deras värderingar som dominerar skolan. Del är denförhärskande borgeriiga ideologin som sprids i skolan, och den förankras ävengenom läromedlen. Överklassens bam kommer också ofta från en studievänligmiljö, och detta gynnar dem förstås också. Andelenarbetarbam sjunker stadigt ju högre upp i utbildningssystemet man kommer, ochden är mycket låg pä högskoleutbildningar med lång studietid, t, ex, lakar- ochjurislutbildningarna, Bam från överklassen dominerar de mest statustyngdautbildningslinjerna och besätter också de bäst betalda posterna ivårt näringsliv och vår offentliga förvaltning, Idagens skola konserveras också den könsmässiga snedrekryteringen, där pojkarväljer utbildningar med längre studiegång och mer teknisk inriktning och därflickor väljer de kortare och mer yrkesinriktade linjerna. Om man skall demokratisera skolan - vilket jag menar -måste elever ochlärare ges möjlighet att själva lägga upp undervisningen, I och för sig ger denuvarande läroplanerna lärare och elever möjlighet att fritt bestämmaundervisningen. Men timplaner och anvisningar tillsammansmed de centrala proven gör del i praktiken omöjligt alt utnyttja den friheten.Dessutom har läromedelsförelagen helt byggt upp sina kurspaket på timplaner ochcentrala prov. Det gör i sin tur att lärarna helt enkelt är tvingade att följade mycket detaljerade kursplanerna. Vpkmenar att det är de som arbetar i skolan som skall ha det avgörande inflytandetöver skolsituationen och sin egen arbetssituation. Och det skall gälla - menarvi - alla i skolan. Vi föreslår att man inrättar ett skolråd där representanterför eleverna, lärarna, elevrådssidan, annan personal och föräldrama ingår. Ochdet här skolrådet skall besluta hur skolans inre arbete skall läggas upp, och rådetskall ha ledningen över skolans verksamhet. Men det är inte bara i dethär ledet demokratin skall fungera. Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. viktigt att fö enfungerande klassrumsdemokrati. Och därför menar vi från vpk att det bör finnasspeciella klassråd för undervisningen i klassen, I klassrådet skall klassenselever och lärare sitta. Det är i klassrådet som undervisningen skall planerasoch diskuteras, och det är där man skall besluta om formen för undervisningen,hur den skall vara, och uppläggningen av undervisningen. Föratt fö en fungerande demokrati i skolan måste också lärarnas roll förändras.Bl, a, har vi från vpk sagt att det är helt nödvändigt att genomföraden s, k, lärariagsprincipen. Detgrundläggande i skolans undervisning måste vara att ge eleverna brafärdigheter, bra baskunskaper, i att läsa, räkna, skriva och tala. Men vi menarockså alt uppläggningen av skolarbetet måste förändras kraftigt. Teorioch praktik i arbetslivet menar vi skall samverka till en enhet i skolarbetet.Och det är viktigt att poängtera arbetets betydelse i samhällslivet. Därförmåste de praktiska inslagen i skolarbetet fä ta en stor del av skoltiden ianspråk. Vianser alt en ordentlig praktik, integrerad i den övriga undervisningen, är enviktig förutsättning för alt skolan skall kunna demokratiseras. Genom alteleverna för delta i arbetslivet bidrar skolan lill alt jämställa de praktiskaoch de teoretiska kunskaperna; man får på det viset bort prioriteringen av deteoretiska kunskaperna. Praktiken ger eleverna en inblick i yrkeslivet ochnaturiigtvis också en ökad förståelse för hur olika grupper i samhället leveroch har det. Med praktiken följer dessutom erfarenheter som stimulerar deteoretiska delarna av studierna. Slutligen kommer praktiken att underlättaelevernas kommande yrkesval; de för en bredare grund alt stå pä, de vet vadolika yrken innebär. Föralt det här skall kunna fungera måsle företagen fö en lagsiadgad plikt allverkligen ställa upp med praklikplalser. Del är inte meningen att praktikenskall bli en flykt från skolan, utan den måste bli en del av studierna.Målsättningen skall förstås vara alt man trappar upp de praktiskainslagen i skolarbetet. På gymnasieskolan skall alla delta i det praktiskaarbetet. Rätten till kunskap aren av de grundläggande rättigheterna, och därförskall också rätten att studera vara allmän. Det innebär alt ingen skall tvingasall avstå från alt studera på grund av dålig ekonomi. Vpkhar länge kämpat för att de nuvarande ekonomiska spärrarna när det gällermöjlighet alt studera skall avskaffas. Vi har föreslagit studielön för alla somär . För all den sociala snedrekryteringen skall kunna brytas ochutbildningen bli en rättighet för alla krävs det alt de studerande får en godekonomi. Om man ger studielön lill alla innebär det också alt mankan nå de grupper som är mest eftersatta när det gäller utbildning. Denhär frågan kommer emellertid upp till diskussion , och jag skall därförinte mera detaljerat gå in på den. Skolanarbetar efter två oförenliga principer. Å ena sidan sägs del i läroplanenall skolan har som övergripande målsättning att befrämja elevernas socialautveckling och samarbetet mellan eleverna. finns det ett betygssystemsom effektivt motverkar solidariteten och samarbetet mellan eleverna. Omläroplanens intentioner skall kunna uppfyllas måsle betygen bort. Belygsättningär över huvud tagel inte förenlig med skolans sociala målsättning.Elevförbundet har givit ut en bok, , där del står: "Betygen mäterendast mätbara prestationer och ger därför skolarbetet en felaktig inriktning.Betygen frammanar konkurrens och hets. För de svagare eleverna verkar deföriamande på intresset för skolarbetet." Vivet alt dagens skolsystem leder till en uppdelning och till en utslagning avelever, främst av dem som kommer från arbetarklassen. Utslagningen börjar redani förskolan och pä lågstadiet för alt fortsätta och kulminera i den socialasnedrekryteringen till de högre studierna. Skolöverstyrelsenhar presenterat en undersökning som visar alt elevernas betygsnivå har ettstarkt samband med deras sociala bakgrund. Arbetssättet i skolan,undervisningens innehåll och de prestationer som värderas gynnar elever frånöverklassen. Enligt samma undersökning påverkar också barnens hemmiljö betygen.Framgång i skolan hänger alltså mer samman med föräldrarnas socialaförhållanden än med barnens begåvning. Vpkmenar alt betygens avskaffande är ett steg på vägen mot en bätlre ochrättvisare skola, men vi menar också att det vore fel all göra debatten ombetygen till en huvudfråga i skoldebatten. Förutom att betygen måste avskaffasmåste hela skolans arbetssätt förändras, både innehållsmässigt ochorganisatoriskt. Speciella pedagogiska resurser måsle också satsas för altstimulera de elever som kommer från en studiefattig hemmiljö. Vidare måsteintensifierade kontakter komma till stånd mellan hem och skola, mellan skolaoch samhälle samt mellan skola och arbetsliv. Vidurval lill högre studier måste självfallet en jämnare social rekryteringeftersträvas. Vi anser att man i denna strävan också skall ta stor hänsyn tillelevernas intressen och arbelslivserfarenheter. Tendenseni värt land, liksom i en rad andra länder, går i riktning mot endecentralisering inom skolan och över huvud tagel inom utbildningen. Man gör enuppdelning på mindre enheter, man försöker fö ett ökat lokalt inflytande ochman vill ha större inflytande från dem som är direkt berörda av skolarbetet.Men på ett område går tendensen i motsatt riktning, och det är på läromedelsområdet. Monopoltendensernapå åsiktsbildningens område ger sig till känna på flera olika sätt. Kopplingenav och med somförbindande länk mellan de stora innebär en enorm maktställning, som i en givensituation grovt skulle kunna missbrukas för alt manipulera opinionsbildningen ivärt land. Minstlika allvariig är motsvarande tendens när del gäller utveckling och produktionav läromedel och undervisningsmaterial som vänder sig lill barn och ungdom iförskola och ungdomsskola. Från all ännu ha varit uppspjälkadpå ett stort antal mindre förelagsenheter har läromedelsmarknaden nu kommitatt domineras av elt mycket litet antal företag, där och står ispetsen och svarar för mellan 50 och 60 96 av Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. marknaden, beroende påundervisningsområde. Ettannat av och gemensamt ägt AV-företag har helt gått över iEsseltes händer med strävan att så fort som möjligt etablera sig pä film-ochvideodistribulionssidan. Ifrågavarande Esselleförelag - Science AV - harförvärvat och även gjort försök all förvärva bondekooperationensföretag för all därmed, givelvis på kortaste lid, komma överordentliga marknadsandelar. Samtidigtsom den här monopolbildningen sker ohämmat är det samhället i form av stat,kommuner och landsting som har alt betala köp och förhyrning av de produktersom det här är fråga om. Del anförda torderäcka för tvä slutsatser: Fördel första krävs det en övervakande instans mot trust- och monopolbildningar,vilka särskilt pä opinionsbildningens område kan utgöra ett hot mot demokratin.