prot · G10952 · 1977-12-31 00:00:00 — Del är avden anledningen, förslår jag, som förelaget har förstärkt sinprospekleringskapaciiet. Del har också nu getts exempel som visar att LKABkanske kan ge sig in på andra områden än järnmalmen. Viskariamalmen i ,som f ö. lill viss del i det obrutna fjällområdet, är ett exempel på del. Delär då förklarligt att propositionen, som gav så oerhört snäva gränser förprospektering och kanske framför allt för framtida brytning, skapade den djupaoro som jag vill understryka. Vi kan helt enkelt inte, herr talman - jag måstefå understryka det - acceptera någon broms på våra möjligheter att undersökavad som finns av värde för folkhushållei och för kommunernas sysselsättning iform av i de här områdena. Sådana bromsande effekter måste viallvarligt protestera emot. Det gör vi inle för alt vi är några störrenaturmarodörer eller mindre rädda om de här värdena än någon annan. Men vi villväldigt gärna veta till vilket pris vi eventuellt bevarar de här områdena.Därför var naturiiglvis propositionen djupt oroande för alla som företräder dehär intressena. Nukan man kanske trösta sig med att vi har försökt att i reservationer framhållajust detta. Men jag har ingen större förhoppning om all reservationerna skallvinna bättre gehör över partigränserna än reservationer brukar göra vidkammarens behandling. Jag har emellertid velat understryka all man måste varamycket noggrann i sina överväganden av bevarandeintressenas vikt i förhållandetill de intressen jag här har talat om. Jag tycker - det är kanske en lekmansuppfattning - att det vore angeläget inför ett slutgiltigt beslutsfattande attverkligen veta vad som läggs i den andra vågskålen när man läggerbevarandeintressena i den ena. Nogom malm och mineraler i del avseendet. Jag hoppas alt kloka människor medinsikt i dessa frågor skall skapa sådana förutsättningar att man inteonödigtvis bromsar möjligheterna till en existens i området. Jagvill ägna åt de övriga frågorna i propositionen, då specielltRitsemvägen och Riisemområdet. har egentligen kommit till av renthumanitära skäl. Avsikten var all man skulle bygga kraftstationen uppe ifjällväriden utan alt ha någon vägförbindelse. De människor som skullevistas i denna fjällvärld skulle göra äventyrliga resor fram och tillbaka tilljobbet, över reglerade sjöars isar och på andra provisoriska sätt. Dess bättremedgav då ett intrång för att man skulle kunna bygga den här vägen,och del investerades 39 milj. kr. Det är klart att del väckteintresse i kommunen - man började överväga omman kunde utnyttja något av de stora värden som redan fanns investerade. Därförväcktes snabbi förhoppningar om all vägen skulle kunna förlängas in i . fick delta ärende i form av en motion. Rådet rekommenderade en utredningom en vägförbindelse mellan och i den här sträckningen. Närpropositionen kom var det alltså stopp för denna möjlighet, och det väcktenaturiiglvis en mycket stor oro. De som bor i det här området har sett fram motmöjligheten att vägledes komma över lill . När det återstår mellantvå vägnät som med litet extra insatser skulle kunna göras till en turistväg,upplevdes detta som en utmaning mot intressen i området. Dessbättre är del så - och del är jag tacksam för - att utskottet ansett all dennafråga skall bli föremål för en separat prövning. Jag är alltså glad över detta,även om jag är oroad över att liden går. finns det nämligen resurser däruppe i form av arbetskraft och maskiner som enligt min uppfattningskulle ha kunnat användas för att göra projektet färdigt, om man inte hadehamnat i den här litet besvärliga situationen. Jagtror emellertid att det har ett värde att vi kan få en enhetlig prövning avdenna vägfråga och därvid kan la hänsyn lill alla plus- och minusposter, innanvi fattar ett beslut. Meddetta vill jag yrka bifall lill de reservationer som fogats lill utskottetsbelänkande och i övrigt bifall lill utskottels hemställan. Denfysiska riksplaneringen för vissa s. k. obrutna fällområden Meddetla anförande, i vilket () instämde, var överläggningenslutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 1 av PerBergman m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan Per begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller civilulskoltets hemställan i betänkandet nr 8mom. 7 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av Per m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Per Bergmanbegärde rösl- 4 protokoll 1977/78:52-53 Denfysiska riksplaneringen för vissa s. k. obrutna fjällområden räkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av PerBergman m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan Per begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller civilulskoltets hemställan i betänkandet nr 8mom. 8 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av Per m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Per Bergmanbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstninggav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 av PerBergman m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan Per begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan nr 8 mom. 9 röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av Per m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då Per begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 156 Nej - 146 Kammarenbiföll vad ulskotlet i dessa moment hemställt. § 14 Den fysiskariksplaneringen för vattendrag i norra och Föredrogs civilutskottets belänkande 1977/78:9 medanledning av propositionen 1977/78:57 om riktlinjer i den fysiskariksplaneringen för vattendrag i norra och Norriand Jämte motioner. I propositionen 1977/78:57 ()hade föreslagits godkänna de i regeringsprotokollet förordaderiktlinjerna för utnyttjande av vallendragen i norra och Norriand. Denfysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Ipropositionen anges vilka vattendrag i norra och Norriand som börundantas från fortsatt valtenkraftsutbyggnad. Del gäller de outbyggdahuvudälvarna älv, älv. och , vissa av de s. k.skogsälvarna samt även en rad outbyggda älvsträckor i älvar som i övrigt redanhar byggts ut. När det gäller och framhålls emellertidalt del bör utredas om en viss överledning av vatten till redan utbyggda älvarkan ske utan alt avsevärt skada bevarandeiniressen. Det föreslås ipropositionen alt som en riktlinje i den fysiska riksplaneringen skall gällaatt vatlenkraftsulbyggnader inle bör medges i de vattendrag som f n, föreslåsundantagna från vattenkraftsutbyggnad. I propositionen påpekas också att maninte kan utgå från att alla utbyggnadsprojekt i de områden som inle omfattas avriktlinjerna kommer alt tillålas efter prövning i vanlig ordning enligt vattenlagensbestämmelser. Förslageni propositionen utgör en direkt uppföljning av dels de riktlinjer förhushållning med mark och vatten som beslöt om , dels deriktlinjer om energipolitiken som beslöt om . De regler för prövning av byggande i vatten somföreskrivs i vattenlagen bedöms ge erforderiiga möjligheter för regeringen allse till att riktlinjerna eflerievs. Någon ny eller förändrad lagstiftningföreslås inte." Idetta sammanhang hade behandlats de med anledning av propositionen väcktamotionerna 1977/78:117 av SveaWiklund m.fl. (c, fp), 1977/78:165 av GeorgAndersson m.fl. (s), 1977/78:166av m. fl. (c), vari hemställts all uttalade attexploatering av ej var tillållig med hänsyn till de storanaturvärdena, 1977/78:167 av StinaEliasson (c), 1977/78:168av (), vari hemställts att som sin meninggav regeringen till känna att Sölvbackaströmmarna borde undantas frånvattenkrafisutbyggnad, 1977/78:169 av MagnusPersson (s), vari föreslagits alt god- Denfysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och kände all i ävensträckan mellan och undanlogs från vattenkrafisutbyggnad, 1977/78:170av m. fl. (fp), vari hemställts alt beslutade 1. alt Granboforsen skulle flyttas upp i klass 3 i denslutliga rangordningen, 2. alt frågan om Granboforsens utnyttjande förkrafländamål skulle uppskjutas i avvaktan på en grundlig undersökning av dessslorväxta örings genetiska härstamning, 1977/78:17!av m. fl. (fp, c), vari hemställts att uttalade alläven Sölvbacka borde inläs i förteckningen över de älvar och älvsträckor som fn. skulle undantas från utbyggnad, 1977/78:172 av HåkanWinberg (m), 1977/78:180av m. fl. (vpk), vari hemställts att som sin mening gavregeringen lill känna alt i skulle undantas frånutbyggnad, 1977/78:181av m. fl. (vpk), vari hemställts alt som sin mening gavregeringen lill känna all Sölvbackaströmmarna i skulle undantas frånutbyggnad, 1977/78:182av m. (vpk), vari föreslagits att som sinmening gav regeringen lill känna alt projekten , Fänforsen ochDjurforsen i skulle undantas från utbyggnad, 1977/78:183av m. fl. (vpk), vari hemställts att som sin meninggav regeringen lill känna all nedre Långan (Långforsen-Litsnäsel) iIndalsälvens vallensystem skulle undantas från utbyggnad, 1977/78:184av m. fl. (vpk), vari hemställts att som sin mening gavregeringen till känna att från utbyggnad skulle undantas - utöver vad somangivits i propositionen - även de i motionen upptagna objekten. 1977/78:194av m. fl. (s), vari föreslagits att -i avvaktan på ettställningstagande i anslutning lill beslut om den framtida energipolitiken -godkände de riktlinjer för vatlenkraflsulbyggnaden som förordats i motionen,innebärande att borde la ställning till riktlinjerna i den fysiskariksplaneringen för utnyttjandet av vattendragen först i samband medställningstagandet lill den framtida energipolitiken, alt en utgångspunktdärvid borde vara ett starkt hävdande av bevarandeintressena, att envattenkrafisutbyggnad av etapp I i redan nu fick prövas i syfte altmöjliggöra ett beslut i frågan i direkt anslutning till 1978 årsenergipoliliska ställningstagande samt att tillstånd borde ges för sådanaprojekt som hade stor betydelse från sysselsättningssynpunkt men därbevarandeintressei inte bedömts vara så betydande att en utbyggnad bordeförhindras. 1.beträffande behandlingen av regeringens förslag, m. m., all riks- dagen skulle avslåmotionen 1977/78:194, 2. beträffande de fyra outbyggda huvudälvarna attriksdagen godkände vad i regeringsprotokollel förordats, 3. beträffande all med bifalltill regeringens förslag och med avslag på motionen 1977/78:172 godkände vad iregeringsprotokollet förordats, 4. beträffande viss utbyggnad av attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motionen1977/78:117 godkände vad i regeringsprotokollel förordats, 5. beträffande älvsträckan () all med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1977/78:169 och 180 samt 184 i motsvarande del godkändevad i regeringsprotokollel förordats, 6. beträffande Härjeån och Långan att skulle a. avslå motionen1977/78:167, b. medbifall lill regeringens förslag och med avslag på motionerna 1977/78:183 samt 184 i motsvarande del godkänna vad i regeringspro tokollel förordats, 7. beträffande Sölvbackaströmmarna att medbifall till regeringens förslag och med avslag på motionerna 1977/78:168, 171och 181 samt 184 i motsvarande del godkände vad i regeringsprotokollet förordats, 8. beträffande Granboforsen all med bifalltill regeringens förslag och med avslag på motionerna 1977/78:170 samt 184 imotsvarande del godkände vad i regeringsprotokollel förordats, 9. beträffande att med bifalllill regeringens förslag och med avslag på motionerna 1977/78:166 samt 184 imotsvarande del godkände vad i regeringsprotokollel förordals, 10. beträffandeKvarnholsforsen-Fänforsen, Djurforsen, Havern-Köl- sillre, Edsoxforsen, Ammeråns överiedning, övre , Storån, älv. Klippen, Rickleån, Sädvajaure, , Pelikan, bäcken, Åby älv och älv all med bifall till regeringens förslag och med avslag på motionerna 1977/78:182 och 184 i vad de inte behandlats i del föregående godkände vad i regeringsprotokollel för ordats, 11. beträffandeutredning om vissa överledningar, m. m., att skulle avslå motionen 1977/78:165, 12. beträffandeälvsträckor och områden i övrigt all god kände vad i regeringsprotokollel förordats. DenJysiska riksplaneringen for vattendrag i norra och 1.beträffande behandlingsfråga m. m. av Per , , , , , och (samtliga s) som ansett alt ulskotlet bort hemställa attriksdagen med anledning av regeringens förslag, med bifall till motionen1977/78:194 samt med avslag på motionerna 1977/78:117, 165, Denfysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och 166, 167, 168, 169, 170,171, 172, 180, 181, 182, 183 och 184 godkände de ändringar i gällanderiktlinjer för vattenkraftsutbyggnad som reservanterna förordat - vid bifalltill reservationen hade utskottets hemställan under 2-12 förfallit -, 2. beträffande av ()som - under förutsättning av bifall lill utskottets hemställan under 1 -ansett att utskottet under 5 bort hemställa beträffandeälvslräckan () all med avslag påregeringens förslag samt med bifall lill motionerna 1977/78:169 och 180 samt184 i motsvarande del godkände vad reservanten förordat. Genom regeringens förslag i den proposition vi nu skall behandlabeträffande utnyttjandet av vattendragen i norra och Norriandfullföljs åtagandet i regeringsförklaringen alt de outbyggda huvudälvarnaTorne älv, älv, Piie älv och samt andra värdefulla älvsträckorskall bevaras outbyggda. Regeringsförslaget innebär också ett förord för altriksdagen bekräftar sitt beslut om riktlinjer för hushållning medmark och vatten, vilket bl. a. innebär all oulbyggda huvudälvar,liksom oulbyggda tillflöden, i norra skall undantas frånvattenkrafisutbyggnad. Vihar kunnat märka ett ökat motstånd mot fortsattvaltenkraftsutbyggnad i landet. Denna opinion mot valtenkraftsutbyggnad tordehänga samman med den ökade medvetenheten om behovet av att hushålla mednaturresurserna. Man kan heller inte bortse ifrån alt vattenkraftsutbyggnaden,speciellt i landets norra delar, har varit ganska omfattande under de senastedecennierna. Många människor känner nu oro för att de resterande fiskevaltneneller strövområdena skall spolieras av fortsatta stora utbyggnader avkraftstationer eller sjöregleringar. Samerna reagerar mot att deras betesmarkerför renarna alltmer naggas i kanterna. Även jordbrukels och skogsbruketsföreträdare reser invändningar mot att deras marker läggs under vatten ochblir obrukbara. Sverigetillhör f ö. de länder i världen som har uinyiljal vallenresurserna förkraftproduktion i största utsträckning. Vi utnyttjar ungefär 60 av de iårlig produktion som enligt kraftföretagen är ekonomiskt värda att utnyttja.Den utbyggnadsnivå som har uppnåtts är resultatet av stora utbyggnaderframför allt och framåt. Höjdpunkten i vattenkraflsulbyggnadennåddes . Den faktiska vatlenkraftsproduktionen har stigit frånungefär i årlig produktion till och år1960. Under 1960-och 1970-talen har ytterligare utvunnits urvattenkraften. Genom att vattenkraften byggdes ut i denna omfattning kundeSveriges försörjning med elektrisk energi fram till mitten av 1960-laletnästan fullständigt baseras på vattenkraft. har vattenkraftens andelsjunkit och är nu omkring trefjärdedelar av elproduktionen. Del är uppenbart att vi nu närmar oss dentidpunkt, när vi kan fortsätta att bygga ut vallenkraften för allklara vår försörjning med elektrisk energi. Både av hänsyn till naturmiljön ochför att klara energiförsörjningen måste vi i större utsträckning börja utnyttjaandra förnyelsebara energikällor. Detvi nu har all ta ställning till är således enligt min mening var vi skall hämtaytterligare relativt marginella tillskott från vattenkraften för all klaraenergiförsörjningen. Regeringens linje när det gäller val-tenkraftsutbyggnadeninnebär att ett effektivare utnyttjande av vattenkraften i redan exploateradeälvar skall eftersträvas. Förutom effektivise-ringen i redan befintligakraftverk bör möjligheterna att leda över vatten från vissa av de outbyggdaälvarna lill de utbyggda älvarna undersökas. Dessutom bör ytteriigarevattenkraft kunna utvinnas genom utbyggnad av små kraftverk och vissa kraftverki mindre vattendrag. Man bör också kunna räkna med att det finns älvsträckor ide områden som föreslås att inte bli undantagna från valtenkraftsutbyggnadsom inte har ansetts ekonomiskt värda att bygga ut. I en situation,präglad av stigande energipriser, kanske även dessa älvsträckor kan bli föremålför valtenkraftsutbyggnad, dvs. älvsträckor som inle ansetts varavärda all byggas ut. Jagvill slutligen påminna om att det nu framlagda förslaget om vattendragensutnyttjande i norra och Norriand är motiverat av hemställanår 1975 att regeringen skulle förelägga ett förslag till revideraderiktlinjer för vattenkraftsutbyggnaden, innan på nytt under år 1978skulle la ställning lill den framtida energipolitiken. Regeringsförslagetär härutöver motiverat av en önskan att undanröja en besvärande oklarhet ochatt ge ett betydelsefullt underiag såväl för kraflförelagens planering som förplaneringen på lokal och regional nivå. Särskilt angelägel är det att undanröjaden osäkerhet om sysselsättningen som f n. råder för dem som har sin försörjninggenom vattenkraftsutbyggnad. Också de som vill bevara vattendragen torde genomregeringens förslag få önskad klarhet. Jagvill starkt betona att förslagen i propositionen i vad del gäller deälvar som ej undantages från prövning inte skall uppfattas så att dessa älvarskall byggas ut. Nej, sådana projekt skall prövas i vanlig ordning, och skulledet visa sig vid den prövningen att stora skador på naturen uppstår, skallnågon utbyggnad naturiiglvis inte komma till stånd. Delhar även framförts till mig att regeringen på något sätt skulle ha graderat deälvar som undanlagits från prövning, så att vissa älvar har ell starkare skyddän andra. Så är naturligtvis inte fallet. Alla undantagna älvar har sammaskydd. DenJysiska riksplaneringen Jör vattendrag I norra och Underdelta anförande överlog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. DenJysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och PER (): Den proposition vi nu behandlar kan förefalla att vara en myckel viktigoch väsentlig handling i en fråga, som fångar mångas intresse, men dennoggranne läsaren bör upptäcka att propositionen är helt överflödig i dag.Anledningen härtill är en mening i slutet av föredragandens redovisning, somlar bort hela effekten av propositionens förslag. Denna mening lades av alltatt döma till på ett sent stadium. Delär rikligt all denna proposition tillkommit med anledning av all civilulskottetenhälligt ville få till stånd en prövning av älvdalarnas roll iriksplaneringen, varvid vi skulle ställa bevarandeinlressena mot de andraintressena i det sammanhanget. Vi var överens om detta 1975, och vi ville få ensådan prövning innan besluten om energipolitiken skulle fattas. Menalla sådana uttalanden måste ses mot bakgrund av situationen vid den tidpunktdå de gjordes. Jag är hell övertygad om all ingen då i sin vildaste fantasikunde föreställa sig del mycket säregna läge vi befinner oss i energipolitiskti dag. Det är en sak att det i mångas fantasi fanns tankar om att valet 1976kunde leda till en sådan mandatfördelning som blev fallet. Men att vi skullehamna i den energipolitiskt egendomliga situation som vi nu befinner oss ibörjade man inte få vittring av förrän vi närmade oss själva valdagen. Förutsättningarnaför utskotlets ställningslagande vid det tidigare tillfället var att vi hadeen mycket bred förankring för bedömningen av vårt behov av energi och elkraftoch av våra möjligheter att tillgodose detta behov på ett något så när hyggligtsäll. Dessa förutsättningar har helt försvunnit, och osäkerheten om vad som kankomma att hända är total. Under dessa helt ändrade betingelser borde regeringenha avstått från att följa riksdagsbeslutet och i ställetväntat lill , när vi har klart för oss - del får vi i varje fall hoppas-storieken av vårt behov av elkraft framöver och på vilka vägar vi skall kunnatrygga elkraftsförsörjningen i vårt land. Då hade man kunnat få alla demotstridiga intressen som skall bedömas i detta sammanhang klariagda på engång. Jagvill fästa ledamöternas uppmärksamhet på det mycket säregna förhållandet tydligen helt i sista stund har fåll in den här bedömningen att frågan kanhell omprövas, som del slår i sista meningen på s. 93 i propositionen:"Det nu lämnade förslaget ger regeringen handlingsfrihet att i sambandmed kommande förslag lill riktlinjer för energipolitiken på nytt prövavattenkraftens roll i energiförsörjningen." Ettsådant förslag lär vi ha . I varje fall har vi inte fått någotannat besked om del. På s. 88 - alltså femsidor tidigare i propositionen - står del: "Deriktlinjer som jag nu kommer att förorda är avsedda att utgöra underiag förregeringens handläggning av vattenkraftfrågorna fram till millen avåttiolalet." blir alltså plötsligt trekvarts år - ellerett år för att ta lill ordentligt. Del är en egendomlig tidsförskjutning somhar ägt rum på fem sidor, men man får ju vara med om rätt många egendomliga kortslutningari dessa frågor, så man skall inle förvåna sig. Detlamarkeras ytterligare genom det för mig mycket egendomliga som inträffade icivilulskottet när vi behandlade denna fråga, och det gäller recittexlen - detär den beteckning vi har för beskrivning av propositionen. i väriden vardet aldrig diskussioner om reciten, möjligen ville man ha in saker och ting iden som skulle göra bilden klarare osv., men vi har kommit framlill ell mönster, enligt vilket sekreterarna svarar för reciten, och vi behandlarden aldrig i utskottet. Sekreterarna tar i reciten in den sammanfattning avpropositionens innehåll som återfinns i propositionen för att det inle skallbli någon diskussion om del. Vid behandlingen av delta ärende ställdes från moderaternayrkande på alt den citerade meningen skulle återges i reciten, för den ansågsväsentlig. Den var även väsentlig för oss som motionärer. Vi hade motioneratutifrån denna mening och hävdade att det finns anledning all skjuta påavgörandet ell helt år med hänsyn till den här sista meningen ipropositionstexten. Menparterna i den s. k. regeringskoalilionen hade på denna punkt kommit ikollision med varandra. Ursprunget härtill var inte svårt alt hitta iregeringen. Det kom också klart lill ullryck i utskottet, där fören gångs skull kunde fresta oss socialdemokrater att göra ett avsteg frän detsom vi tycker att vi skall hålla på, nämligen stilen för vårautskoltsbeiänkanden, något som innebär att sekretariatet får svara förrecittexlen. Därvid följs ett fast mönster nämligen att basera reciten påpropositionerna. Men vi socialdemokrater kunde inte motstå frestelsen, jagerkänner det. Del var en svaghet, sett mot bakgrund av den stil som man skallhålla i sådana här sammanhang. Men frestelsen var för stor. Vi fick således medvåra röster tillsammans med två röster in detta i reciten, som ärfördolt, förmodligen därför att sammanfattningen var skriven innan den härsista meningen logs in. Och den sista meningen är helt avgörande för frågan.Det tycker jag är riktigt att ta med i denna diskussion. Vihar nämligen sagt i vår motion - det står också i reservationen - alt vi tyckeralt avgörandet i detta ärende skall uppskjutas ell år. Då har man den riktigabilden av energibehovet och av elbehovel och hur del kan tillgodoses.