prot · G109160 · 1977-12-31 00:00:00 — Slutligenvilljag något beöra frågan om prövningsförfarandet. Vapenfriutredningensmajoritet har förordat att en prövning alltjämt bör ske. Vi socialdemokrater iförsvarsutskottet delar utredningens uppfattning att det inte är möjligt attgodta en ordning som innebär att den sökande ulan särskild prövning skullekunna befria sig från värnplikten genom att förklara att han uppfyllervillkoren. An en prövning i sak måste ske har också understrukits av lagrådetoch även godtagits i propositionen. Jag måste till slut uttrycka den besvikelse vi känner över att propositionen inle förmådde presentera ett förslag som bättre överens stämmer med vapenfriutredningens förslag beträffande paragraferna 1 och 2 i lagen om vapenfri tjänst. Ett sådant förslag skulle också bättre ha harmonierat med den allmänna uppfauningen och möjliggjort en bred enighet i en viktig 145 10 protokoll 1977/78:160 Del är bara attbeklaga att så ej skett och förutspå atl den nu föreslagna ändringeni vapenfrilagen ej blir långlivad. Jag yrkar bifall till den reservation som vi socialdemokrater fogatlill försvarsutskottets betänkande nr 28. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): 1 del förslag till lag angående vapenfri tjänst som har lagts fram harlagen på en del viktiga punkter justerats jämfört med den nu gällande lagen.Ändringarna har drivits fram av den kritik som från flera håll och under långtid har riktats mot de nuvarande bestämmelserna. kommunisternahar krävt att lagen måsle ändras, och vi anser att det nuframlagda förslaget utgör en förbättring men att denna inte är tillräcklig. Viriktar fortfarande den allvariigaste kritiken mot sanktionsförfarandet ochanser att fängelsestraff inte skall kunna utdömas för totalvägran. Med en bralagstiftning och en vettig tillämpning av lagen bör antalet totalvägrare kunnanedbringas till en sådan nivå att vi, om vi vill betrakta oss som en rättsstati verklig mening, bör ha råd att låta dem slippa undan utan så hårda påföljder. Menför att ta det hela i rätt ordning så villjag börja med formuleringarna av 1och 2 vJS i vapenfrilagen. Vi har här i propositionen fått andra skrivningaroch andra formuleringar än dem som vapenfriulredningen har föreslagit. Det ärinte förändringar till det bättre. Det är tyvärr del genomgående intrycket närman jämför propositionen och utredningen, både i det här avsnittet och i andra.I 1 >j i den nuvarande lagen har vi den hårt kritiserade formuleringen om"djup samvetsnöd". Den passusen föreslås nu försvinna, så jag tänkerinte gå in på en förnyad analys av den frågan. Vpk anser att delta är bra ochtycker också alt utredningens förslag i övrigl vad gäller 1 i; är rikligt. Härhar dock försvarsministern och med honom regeringen inte kunnat låta bli atlkomma med pekpinnar. Det har resulterat i alt del mycket viktiga och avutredningen förtjänstfullt preciserade uttrycket "övervägt bruk avvapen" har förändrats. Ordet "övervägt" har i propositionenplockats bort, vilket ger utrymme för helt andra bedömningar vid prövningsförfarandet.Vpk kan inte godta att denna viktiga förändring genomförs. Vi har i vårtförslag återinsatt ordet "övervägt" i den föreslagna lagtexten. 1den socialdemokratiska reservationen är, som vi hörde, detta krav ocksåtillgodosett, men där finns även andra förändringar i förhållande tillpropositionen. Vpk har ingenting emot alt vapenfriutredningens förslag fårgälla i sin helhet och stöder således reservationen när del gäller mom. 2 ipropositionen. Ävennär det gäller 2 S har en viktig förändring av lagtexten genomförts ipropositionen i jämförelse med utredningsförslaget. Föredragande statsrådet haransett det nödvändigt att poängtera att den vapenfria tjänsten skall fullgörasi verksamhet, som är betydelsefull för samhället under beredskap och krig. Mankan inte undgå att göra den reflexionen att försvarsministern till varje prisvill knyta de vapenfrias tjänstgöring till försvaret och till försvarsändamål.Är det inte det vi skall försöka undvika för alt nedbringa antalet totalvägrare såmycket som möjligt? Jagtycker att det är en småaktig attityd som försvarsministern här visar upp. Ochden är inte bara småaktig. Jag är rädd för att den är ett uttryck för en syn påvapenvägrare och totalvägrare som en kategori som bör klämmas åt. Det ärju enuppfattning som försvarsministern har uttryckt tidigare i andra uppmärksammadesammanhang och jag spårar samma tendens här. Den formulering som finns ivapenfriutredningens förslag är bra. Det räcker med atl säga att verksamhetenskall vara betydelsefull för samhället utan några tillägg. Vpk stöder reservationen också när det gäller mom. 3 i propositionen.Vad gäller tjänstgöringsalternativen i övrigt anser vi att en ytteriigarebreddning till t. ex. politiska organisationer och studieförbund är motiverad,och jag yrkar förutom bifall till vår egen motion också bifall lill motionen1892. Tjänstgöringstidenslängd anser vi bör vara lika lång som för vanliga värnpliktiga. Detta ärjunumera inte någol entydigt begrepp, eftersom vi har fått en kalegoriklyvning pådel här området. Men det finns enligt vår mening inte motiv för alt klassa devapenfria i det här sammanhanget lika med gruppschefsuttagna värnpliktiga. Vapenfriutredningenhar uttalat att representanter för fredsrörelsen borde ingå i vapenfrinämnden.Vpk har tidigare krävt att vapenfrinämnden borde fl en mer allsidigsammansättning, som framför allt skulle minska överrepresentationen avföreträdare för olika religiösa organisationer. Vidare vill vi i vpk attantalet fast anställda utredare skall ökas. Det skulle ge stadga ochlikformighet i bedömningen. Vadgäller sanktionsförfarandet, som jag berörde inledningsvis, tar vpk avståndfrån fängelsestraff. Vi anser att den av utredningen föreslagnasamhällstjänsten är värd att pröva och att det vid totalvägran är tillräckligtmed ett bötesstraff Jag hemställer om bifall till vpk:s motioner 1977/78:945 och1977/78:1924, yrkande 2, samt till motionen 1977/78:1892. Omtidpunkten för avlämnande av proposition om företagsdemokrati i kommuner, m. m. På förslag av tredje vice talmannen beslöt kammarenatt uppskjuta den fortsatta överläggningen om detta betänkande samtbehandlingen av på föredragningslistan återstående utskottsbetänkanden tillmorgondagens sammanträde. § 24 Om tidpunktenför avlämnande av proposition om företagsdemokrati i kommuner, m. m. KommunministernJOHANNES erhöll ordet för atl besvara () den 17 majanmälda fråga, 1977/78:475, och anförde: har frågat mig när regeringen avser atl avlämnapropositionen om företagsdemokrati i kommuner och landstings- Omtidpunkten Jör avlämnande av proposition om företagsdemokrati i kommuner, m. m. kommuner så att dekommunalrättsliga förutsättningarna klargörs inför föreslående förhandlingar ominflytandeavtal på den kommunala arbetsmarknaden. har vidarefrågat mig när företagsdemokratireformen kommer att träda i kraft. Medhänsyn till de kritiska synpunkter på förslagen i kommunaldemokra-liutredningensbetänkande (SOU 1977:39) Företagsdemokrati i kommuner och landstingskommunersom har framkommit vid remissbehandlingen har jag funnit att förslagen måsteöverarbetas, innan de kan läggas till grund för en proposition till riksdagen.Jag kommer därför att föreslå regeringen alt en särskild kommitté tillkallasför detla ändamål. Jagskall strax lämna en översiktlig redogörelse för remissinstansernas kritiskasynpunkter. Först vill jag slå fasl alt en självklar ulgångspunkt förövervägandena i dessa frågor enligt min mening är att de kommunalanställdaskall tillförsäkras ett medinflytande i frågor som rör dem i egenskap avanställda som, så långt det är möjligt, motsvarar vad som tillkommer deanställda på den enskilda sektorn. Företagsdemokratin inom den kommunalasektorn måste dock utformas med särskild hänsyn till den politiska demokratin.Det är också främst i fråga om gränsdragningen mellan den politiska demokratinoch företagsdemokratin som krilik har riktats mot utredningsförslagen. Ibelänkandet föreslås att kommunallagen (1977:179) ändras så att det blirmöjligt alt föra över beslutanderätt i vissa ärenden som rör förhållandetmellan kommun eller landstingskommun som arbetsgivare och dess arbetstagarefrån nämnd till s. k. partssammansatia organ. Vidare föreslås en särskild lagom närvarorätt för personalförelrädare vid sammanträde med ellerlandstingskommunal nämnd. Både partssammansatta organ och närvarorätt skallenligt förslagen anordnas enligt kollektivavtal. Deallra flesta remissinstanserna är positiva till förslaget om partssammansatiaorgan, medan remissutfallet är splittrat i fråga om närvarorätten. Åtskilligaremissinstanser anför invändningar från principiell synpunkt motulredningsförslagen. Dessa remissinstanser anser i allmänhet att utredningeninte har tillräckligt noga analyserat förslagens förenlighet med den politiskademokratin. Några remissinstanser menar också atl frågan om förslagen ärförenliga med regeringsformen bör övervägas ytteriigare. Invändningar av detslag som jag nu har nämnt redovisas också av en del av de remissinstanser somhar tillstyrkt förslagen. Uttalanden om behovet av en klarare gränsdragningmellan den politiska demokratin och företagsdemokratin förekommer i fleraremissyttranden. Frånflera håll hävdas att skyddet för den politiska demokratin blir svagt, omutredningens förslag genomförs, och att direkta skyddsregler i lag behövs.Synpunkter av detta slag anförs av bl. a. några landstingskommuner och flerakommuner. De kritiska remissinstanserna föreslår på flera punkter väsentligaändringar i utredningens förslag om partssammansana organ. a. föreslås attde politiska organen skall självständigt fa avgöra om partssammansatta organskall inrättas eller ej, att de ärenden som skall kunna avgöras avpartssammansatta organ avgränsas klarare i lag och att kommunfullmäktige resp. skall fåbestämma de partssammansatta organens verksamhetsområde. Mångaremissinstanser, bl. a. flera kommuner, framhåller atl närvarorätt förpersonalföreträdare vid nämndsammanträden kan påverka den politiska demokratin. Kritikhar vidare anförts mot utredningens förslag alt beslutanderätt som haröveriämnats till partssammansatta organ skall kunna återkallas bara om dettamedges i kollektivavtalet eller synnerliga skäl därtill föreligger. Enligtmin mening har remissinstanserna pekat på väsentliga brister iutredningsförslagen när det gäller skyddet för den politiska demokratin. Jaghar därför kommit fram till att det är nödvändigt atl en kommitté tillkallasför atl överarbeta förslagen. Avsikten äralltså inte att frågan i hela dessvidd skall utredas på nytt. Den nya kommitténs uppgift bör vara att söka finnalösningar som tillgodoser de kommunalanställdas befogade krav på medbestämmandeutan att den politiska demokratin sätts åsido. Om tidpunkten för avlämnande av proposition om förelagsdemokrati i kommuner, m. m. HANS (): Jag ber att få tacka kommunministern för svaret på min fråga. Desenaste åren har för den svenska arbetsmarknaden inneburit en väsentligomvandling mot en ökad företagsdemokrati. Elt viktigt steg i den riktningen ärtillkomsten av medbestämmandelagen, som tillämpas sedan den 1 januari 1977.Lagen gäller hela den svenska arbetsmarknaden, såväl inom den privata som inomden offentliga sektorn. På den kommunala arbetsmarknaden kan emellertid inteMBL-reformen få full genomslagskraft med mindre än att vissa kommunalrättsligahinder undanröjes. Motdenna bakgrund är kommunministerns svar anmärkningsvärt. Vad han sägerinnebär nämligen att medbestämmandet för ca 800 000 kommunalt anställda kommeratl skjutas på en oviss framlid. Del innebär också att de kommunalanställdakommer att vara i ett avsevärt sämre läge än de anställda pä den övrigaarbetsmarknaden. På den statliga sidan har man redan ett inflytandeavtal somkommer att gälla från . På den privata sidan är man milt uppe iförhandlingar om ett sådant avtal. På den kommunala sektorn väntar man dock påregeringens proposition om företagsdemokrati. Denannonserades först till . Sedan sade kommunministern här i kammarenså sent som fören månad sedan atl propositionen skulle komma under maj månad.Nu får vi vela att det inte blir någon proposition. Den borgerliga regeringenskjuter medbestämmandet för de kommunalanställda . Motiveringarnaär nu främst att remissbilden kräver ytteriigare översyn med hänsyn till denpolitiska demokratin. Nej,JohannesAntonsson, den här förklaringen är inte särskilt trovärdig. Det är heltsjälvklart att en så omfattande remiss har inneburit synpunkter mot utredningsförslagetpå vissa punkter. Men att förslaget skulle vara så illa genomarbetat alt manskulle behöva starta en ny översyn, finns inte skäl att tro. Det är ett förslagsom utarbetats av de kunnigaste vi har på detta område. I utredningen ingick Kommunförbundetsordförande som tillika är konstitu- Omtidpunkten för avlämnande av proposition om företagsdemokrati i kommuner, m. m. Där fanns också ordföranden i . Enligten artikel i fanns det en mycket bred förankring iremissinstanserna för huvudinriktningen av förslaget om PSO, medan delademeningar framförts när det gällt närvarorätten. Bådekommunförbunden och de fackliga organisationerna har accepteratkollektivavtalsvägen som en huvudprincip. Nuvill jag atl kommunminislern tar tillfället i akt här och klargörföljande om det fortsatta utredningsarbetet: Kommer översynen att bygga på kollektivavtalsvägen,dvs. skall reformen utgå från principerna som drogs upp genom MBL? Vilken tidsram kommer alt gälla för det nyautredningsarbetet? Kommer förslag att läggas före valet? Vilken form kommer den nya utredningen att få? Ärdet meningen atl juristexperler, vilket kommunministern sagt enligt KommunAktuellt, skall sina och överpröva det förslag som ledande politikertillsammans med ledande fackliga företrädare kommit överens om? Detstår nu klart att regeringens handläggning av frågan kommer att fördröjautvecklingen av företagsdemokratin på den kommunala sektorn. Del är en stor delav den svenska arbetsmarknaden. efter medbestämmandelagens tillkomst har man på detlaområde elt avtalslöst tillstånd. Härav uppstår besväriiga konsekvenser för dendagliga tillämpningen av lagen. Detär en nonchalant hållning som regeringen intagit mot de kommunala löntagarnasberättigade krav alt fl verklig del av det inflytande som tillkommer andralöntagare. Jag vill gärna erkänna attjag blir en smula besviken när HansGustafsson tar till så starka ord som att det här skulle vara fråga om ennonchalans mot en stor löntagargrupp. Jagharju fastslagit två väsentliga ståndpunkter- för det första att min åsikt ärdikterad av omtanke om de demokratiska värdena och för det andra att dekommunalt anställda bör ha samma möjlighet till inflytande på sin arbetsplatssom man har på den privata sektorn. Jag tycker att med den sannsyn som HansGustafsson och jag brukar ha på den kommunala demokratin borde inte så starkaord vara på sin plats. Detmåste vara ett väsentligt intresse för alla kommunalt engagerade och även fördefackliga företrädarna alt vi fåren så klar gränsdragning mellan den politiskademokratin och det fackliga inflytandet som möjligt. Jag hoppas, som svar påHans Gustafssons direkta frågor, att vi skall kunna lägga fram en propositionföre valet. Min personliga ståndpunkt till översynens form är atl det närmastbör vara författningsjurister och experter på det området som skall göra den,eftersom det här gäller principiella och kommunalrättsliga frågor som skall sesöver. HANS (): Kommunministern säger att det är omtanken om de demokratiska värdenasom fått honom alt ta det här steget. Jag vill inte betvivla att han kännerensådan omsorg, men då bör han ju besinna att samma omsorg torde haförelegat hos ordförande - tillika Kommunförbundetsordförande - och hos konstitutionsutskotlets vice ordförande. i en särskild framställning vid sidan om utredningentillsammans med löntagarorganisationerna hemställt att man skall göra detmöjligt att inrätta partssammansatia organ. Vadjag tror att kommunminislern inte har uppmärksammat i den här frågan är att idet förslag som föreligger har verkligen löntagarorganisationerna visat enutomordentlig omsorg om den politiska demokratin. De har avstått från att krävaden beslutanderätt i organen som tillkommer anställda inom den statliga sektornoch anställda inom den privata sektorn. Detta har man avstått från atl kräva ivärnet om den politiska demokratin. Vad man vidare gjort är att man har flyttatned frågor som har personalpolitiskt innehåll lill partssammansatia organ -frågorna flyttas alltså på det sättet ut från avvägningen mellan den politiskademokratin och företagsdemokratin. Delär min mening, , att det förslag som utredningen har kommitfram till är ett skickligt och bra förslag i en utomordentligt svår fråga. Vivet båda all det finns ett spänningsförhållande mellan den politiska demokratinoch förelagsdemokratin. Men i det här fallet har man lyckats, tillsammans medlöntagarorganisationerna, atl uppnå en utomordentlig lösning när det gällerskyddet för den politiska demokratin. Det hade varit av stort värde om regeringeninsett delta och fullföljt det förslag som utredningen lagt fram, där manbättre än vi kanske haft anledning förmoda har lyckats skydda just denpolitiska demokratin. Omtidpunkten för avlämnande av proposition om företagsdemokrati i kommuner, m. m. Det är ganska svårt att på den korta debattid som vi har tillförfogande utförligare analysera de här problemen. Men jag kan väl fä anförasom ett exempel på praktiska och även principiella svårigheter att vi har möttfrågan om personaltäthet i olika institutioner på det kommunala ochlandstingskommunala området. Är nu detta med personaltätheten en fråga somberör arbet.smiljön eller är det en fråga som berör verksamhetens omfattning?Det är sådana frågor vi måste klara ut, och jag skulle önska alt HansGustafsson kunde lämna ett rakt besked på exempelvis den frågeställningen. Detär inte bara remissinstanserna som har varit kritiska. Det är även t. ex.enskilda personer, bl. a. , som jag personligen har stortförtroende för när det gäller ideologiska uppfattningar. Han säger bl. a.: Enstatsvetenskaplig analys av grundlagsfrågan måste göras rörande MBL och PSO. Hanpekar på de risker man löper om man inte gör det innan man permanentlagstiftar. Omtidpunkten för avlämnande av proposition om företagsdemokrati i kommuner, m. m. HANS (): Först fråga lill mig, även om jag inte är den somskall stå som svarande här, nämligen om personaltätheten är en fråga som berörden politiska demokratin. Ja, det är en fråga, , som tarstort utrymme vid tillkomsten av MBL-lagen och lagen om offentliganställda, därhela detta frågekomplex behandlas och där man finner att man med ett i stortsett enhälligt riksdagsbeslut kunde genomföra MBL. Och när en konfiiktsituationuppstod i frågan mellan den politiska demokratin och företagsdemokratintillsatte man en politisk komma fram till avgöranden. I detfallet spelar dessa ändringar i kommunallagen som utredningen om den kommunalademokratin har föreslagit ingen som helsl roll förden svåra frågan om vargränsdragningen skall gå. Det är en helt annan fråga, som redan ärutomordentligt väl behandlad i lagstiftningen. Närsedan dristar sig att åberopa för alt dettaskulle tarva en särskild undersökning av grundlagsenligheten i beslutet, måstejag säga - med all respekt för min partikamrat - atl det räckermed den tryggheten att ordförande och vice ordförandehar skrivit under betänkandet. Jag förmodar att de har tillräcklig kvalitet föratt bedöma grundlagsenligheten. Min minnesbild är atl nuvarande ordförande intehelhjärtat stod bakom förslaget i dess helhet, utan att han hade invändningar -om det var i form av en reservation eller ett yttrande vågar jag förögonblicket inte säga. Men jag skall citera direkt ur ett av remissyttrandenaför att belysa de principiella problemen. Man säger från kommunstyrelsen iGöteborg: "Det är ytterst väsentligt atl gränserna mellan den överordnadekommunala demokratin i förhållande lill den kommunala företagsdemokratintydligare preciseras. Som ovan nämnts anser utredningen att frågor omverksamhetens mål, omfattning, kvalitet m. m. skall tillhöra det politiskabeslutsområdet. Det är uppenbart alt här kan komma att uppstå - för detdemokratiska systemet - besvärande konflikter på grund av de fackligaorganisationernas krav och ambitioner närdet gäller inflytande på t. ex.personalpolitik, bemanningsfrågor, arbetstidsfrågor och många andra drift- ochservicefrågor. Genom bättre vägledning och tydligare riktlinjer ilagstiftningen kan riskerna för sådana konflikter avsevärt minskas." Vem säger detta? Jo, det är egnapartivänner i kommunstyrelsen i . HANS (): Om tänker sig att bara lägga fram lagförslag ifrågor där en omfattande remissinslansverksamhel förekommer, som i detta fallmed ett av de bredaste remissförfaranden vi tillämpar i svenskt samhälle, ochom tänker sig att alla skall resa sig upp och ropa hurra föratl det skall bli en proposition, kommer vi inte att fl se Det ärklart att i frågor av denna svårighetsgrad flnns del olika meningar som förstill torgs, både från det ena hållet och från det andra. Men hela dennadiskussion om gränsdragningen mellan den politiska demokratin ochföretagsdemokratin är ett av huvudnumren i lagen om offentliganställda ochmedbestämmandelagen. Den diskussionen leder fram till en proposition och ett iSlort sett - om jag minns rätt - enhälligt beslut i som så småningomleder fram till alt den politiska nämnden tillsätts och ett avtal träffas omgränsdragningsproblemen. Dettaär ingen ny problematik. Det som är nytt i situationen är att denkommunaldemokratiska utredningen har behandlat denna svåra avvägningsfråga påett utomordenfligt skickligt sätt. Omtidpunkten för avlämnande av proposition om företagsdemokrati i kommuner, m. m. Det må vara personliga bedömning an utredningen hargjort rikliga avvägningar i dessa frågor. Men låt mig då peka på att sammaremissinstanser som tillstyrkt själva tanken på att inrätta PSO också har restprincipiella invändningar mot PSO och sagt att det i lagstiftningen måsleklargöras var gränsdragningen mellan företagsdemokrati ur facklig synpunkt ochden politiska demokratin skall göras. Jagär medveten om att detta inte är någoniing som föranleder alla alt ropa hurra.Men frågorna är så principielll viktiga att det enligt min mening - och här ärvi säkert överens - är bättre att vi lar ytteriigare eller påoss, så att vi kan enas om en reform som ger tillräckligt skydd för denpolitiska demokratin som de kommunalanställda får sitt inflytandeöver sin arbetsmiljö. HANSGUSTAFSSON (s): När det gäller frågan om PSO föreligger inte bara en enig remissopinionutan det förhåller sig också på del sättet all långt innan utredningen hadelagt fram sitt betänkande gjordes särskilda undersökningar hos kommunförbundenoch löntagarorganisationerna,och de resulterade i en framställning lillregeringen om att sådana lagändringar skulle vidtas att del blev möjligt attinföra PSO. Menar verkligen kommunministern alt de båda kommunförbunden skulleha gjort en sådan framställning, om det funnits en opinion inom kommunerna somhade uppfattningen alt detla inte var förenligt med den politiska demokratin? Jagvill också fråga: Tror verkligen kommunministern alt löntagarna i detla fall -hur många översyner som än kommer att ske - godtar ytterligare inskränkningar isina möjligheter till medinflytande på sin arbetssituation? Redan genom detföreliggande förslaget försätts de i en sämre situation än de statligtanställda och i en långt sämre situation än de kommunalt anställda -på denstatliga sidan harju löntagarrepresentanterna t. o. m. beslutanderätt i destatliga organen. 0/77tidpunkten för avlämnande av proposition om företagsdemokrati i kommuner, m. m. måstejag erkänna attjag inte kan följa tankegång,och det må vara mitt fel i så fall. frågar: Trorkommunministern atl lönlagarna kan acceptera inskränkningar i sitt inflytande?Men det är inte det frågan gäller. Det är i stället fråga om att hitta enprincipiellt och praktiskt riktig väg för ett önskat inflytande.