prot · G109135 · 1977-12-31 00:00:00 — atti samma utsträckning som andra kunna falla egna beslut i olika valsituationer -bostads, service, dygnsrylm m. m. Medinflytande inomäldreomsorgen innebär bl. attuppleva alt en egen åsikt efterfrågas, respekteras och beaktas i sammautsträckning som gäller andra ställningstaganden, beslut och planering hosolika samhällsinstanser. Integritet inomäldreomsorgen innebär bl. att bli bemött som enrättskapabel person, attrespekteras för sin åsikt och uppfattning, atl få vara den man känner atl manär och inte förväntas leva upp lill eller påtvingas en annan roll. Trygghet inomäldreomsorgen innebär bl. attfå hjälp när det verkligen behövs både när det gäller sjukvård och socialservice, attvara informerad om tillgänglig service och vård och vart man vänder sig för attfå sådan, attkunna känna sig trygg i sin bostad och kunna röra sig oantastad ute, att tillhöra en gemenskap Helhetssyn inomäldreomsorgen innebär bl. auhela människans behov - psykiska, fysiska och sociala - bedöms och tillgodosesi ett sammanhang, varvid t. ex. inle bostadssituationen löses för sig utanhänsyn till behov av gemenskap, trygghet och service, attekonomiska och andra materiella faktorer samspelar med emotionella ochpsykologiska, vilket leder till att människans odelbarhet mäsle beaktas i detgenerella serviceutbudet och i individuella insatser avproblemlösnings-karaktär. Normalisering inomäldreomsorgen innebär bl. attsom pensionär vara jämställd med andra i samhället i fråga om rättigheter ochmöjligheter. Anslaglill bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. att varje individ så långt del är möjligt ochoavsett anledningen till behovet av hjälp i form av boendeservice, omvårdnadoch sjukvård skall ges möjlighel att leva och verka i en så normal miljö ochunder så normala levnadsomständigheter som möjligl, altpensionärens förhållanden och behov beaktas i den totala samhällsplaneringenpå samma villkor som andra gruppers. Närhet inom äldreomsorgeninnebär bl. attuppleva sig ha möjlighet atl lätt och snabbt kunna fä diskutera sina service-och värdbehov, att på ett enkelt sättkunna ta sig till kollektiv service och gemenskap. Visocialdemokrater ställer oss bakom dessa övergripande mål. Det är nödvändigtmed denna helheltssyn i planeringen. Enligt vad som framgåravutskotlsbetänkandet kommer förslagen att tas upp i lämpligt sammanhang. Visocialdemokrater är inte nöjda med detta utan anser att det är nödvändigt altsnabbt fö fram förslag om inriktningen av de äldres boendeförhållanden. Detfinns nu tillräckligt med material för etl förslag. Detär ostridigl all segregationen i boendel ökat och under senareår i en alll snabbare takt. Orsakerna till detla är självfallet flera: detminskade bostadsbyggandet, den ökade privatiseringen, spekulationen ifastigheter, en dålig planering och bostadsförmedlingarnas dåliga resurser. Omman vill nä det uppsatta målet att bostaden är en social rättighet måste manmed kraft motverka segregationen. Visocialdemokrater vill understryka vikten av att bostadsförmedlingarna gesmöjlighet att aktivt medverka för att skapa jämn och allsidig hushållssammansättningi kommunernas olika bostadsområden. Men då måste bosiadsförmedlingarna få enlaglig anvisningsrätt såsom boendeutredningen föreslog. Delkan inte ha undgått den uppmärksamme läsaren av budgetpropositionen i är attdel i bilaga 15 bl. a. slår: Inom regeringskanslietutarbetas f n. ell förslag till förbättrade möjligheter förbostadsförmedlingarna att anvisa bostad. Sedan promemorian har remissbehandlatskommer förslag i frågan att remitteras lill lagrådet . Men ibostadsaepartementets bilaga 6 till budgetpropositionen skriver man: Inomregeringskansliet övervägs f n. frågan om att förbättra möjligheterna förbostadsförmedlingarna att förmedla lägenheter. Detär inle atl undra pä om vi misstänker att farbror har varit framme medbläpennan, eller att möjligen tant har varit stygg mot lilla tantGredelin. Vad vet vi? Men någol måste ligga bakom strykningarna ibostadsdepartementets skrivning i förhållande till arbetsmarknadsdepartementetsskrivning. Nuhar dess bättre statsrådet vid en interpellationsdebatt sagl alt endepartementspromemoria i ärendet utarbetas och atl den kommer att remitteraslill berörda instanser och myndigheter så atl förslag till lagstiftning kanträda i kraft . Men vi litar inte på detla, utan vi kräver ivår reservation att etl sådant förslag om anvisningsrätl skall framläggasför så all det kan träda i kraft . Jag yrkar bifall till samtliga reservationer vid civiluiskottetsbetänkanden nr 27 och nr 28. KARL-ERIKSTRÖMBERG (fp): Jag skall diskutera några av de reservationer som är fogade till debetänkanden vi diskuterar , men jag skall inte direkt gä in pä dem utan istället ta upp några mer principiella synpunkter. I sista delen av mittanförande skall jag tala om en motion om drift och underhåll som är väckt avnågra folkpartister. BirgittaDahl inledde sitt anförande, där hon ganska länge uppehöll sig vidbostadsbidragen, med att gä till rätt hårda angrepp mot regeringen. Hon laladeom aktiva åtgärder riktade mot det sociala boendet och om reformstopp i densociala bostadspolitiken. Omman ser på de socialdemokratiska reservationerna på detta område kan mankonstatera att de talar ell hell annat språk. Socialdemokraterna accepterar iprincip hela den uppläggning som redovisas i propositionen i fråga om vikligaåtgärder för att stärka den sociala bostadspolitiken. Socialdemokraternaaccepterar dessa åtgärder men bjuder konsekvent över i form avpengar. De har alltså inga principiella invändningar mot det sätt på vilketregeringen har agerat. Socialdemokraternaaccepterar ändringen av den lägsta garanterade räntan för atl hålla kostnadernanere i nyproduktionen. Socialdemokraterna accepterar hela propositionen ifråga om bostadsanpassningsbidrag, och de accepterar hela uppläggningen när detgäller förbättring av boendemiljön. Och som jag tidigare sagl accepterar deprinciperna för bostadsbidragen. Omdet nu är så allvarliga brister i den politik som regeringen för i fråga om densociala inriktningen, då borde detta visa sig i reservationerna, och då bordede socialdemokratiska reservationerna gå i en principiellt helt annan riktningoch ge anvisningar om en helt annan bostadspolitik - men det gör de inte. Helaregeringsförslaget om bostadsbidragen är inriktat på att satsa tillgängligaresurser på flerbarnsfamiljerna, och del är enligt uppfattning enriklig satsning. En sådan satsning är väl om något en social bostadspolitik.Alltsedan den nya regeringen tillträdde har det skett ett flertal förändringarav bostadsbidragen, och också höjningar av barnbidragen. Allt delta harkonsekvent varit åtgärder för att hjälpa barnfamiljerna. Maj-LisLandberg tog i sitt anförande bl. a. upp frågan om segregationen. Det är tyvärrså atl vi har en ganska betydande segregation i ett antal bostadsområden.Vi har två stora problem att handskas med på detta område: det ena är hur viskall bryta den segregation som redan finns, det andra är hur vi skall hindraatt segregationen ökar. Jagkänner bäst till ett antal förortsområden i Slockholm. Vi har där fått framsiffror och andra fakta som visaratt segregationen slagit hårdare och gåttdjupare än vi hade anat. Jag kan inte ge ett recept pä hur man skall lösa Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Men det går inte att lösa bara genom bostadsförmedlingarnas medverkan.Man måste, på grund av att det kommit fram helt nya fakta, styra samhälletsresurser mol dessa områden i betydligt högre grad än vi tidigare diskuterat. Sedanvilljag, herr talman, ta upp en motion som folkpartiels representant icivilulskottel väckt med anledning av budgetpropositionen. Ettständigt återkommande ämne i olika debatter om bostäder är kapitalkostnadernai nybyggnationen. Entreprenadpriser har vi diskuterat här , och vi hardiskuterat priser på byggnadsmaterial. Och visst är kapitalkostnadernaviktiga. De utgör ungefär hälften av den hyra som konsumenten betalar.Men lika viktig är den andra hälften av hyran, som går till drift och underhällav fasligheten. Vi vet också att denna senare del av hyran ökar mycket snabbt.Enligt alla tillgängliga prognoser kommer den atl ta en allt större del avhyran . Detär lätt att diskutera kapitalkostnaderna därför att det finns enkla lösningarför den som vill komma åt dem: Man kan höja eller sänka räntan och på delsättet styra kapitalkostnaderna i bostäderna. Drift- och underhållskostnadernaär svåra alt komma åt. har vi ganska ingående diskuteratkapitalkostnaderna. a. har tagit upp den diskussionen. Men vihar föga diskuterat driftkostnaderna och underhällssidan. Omvi allvariigt vill diskutera hyror och hyreshöjningar måste vi ta en debatt omdrift- och underhällskostnaderna. En mycket försiktig bedömning av hela landetsfastighetsbestånd ger vid handen atl det uppgår till ett värde av ca 700miljarder kronor. Del rör sig alltså om väldigt myckel pengar. Även en liteneffektivisering av driften kan ge mycket slora vinster. Iblandskymtar tanken att en diskussion av drift och underhåll av bosläder ytterstsyftar till att försämra servicen för de boende. Det är naturiigtvis helt fel.Men lika självklart som del äratt man kan konkurrera om byggande, likasjälvklart borde det vara att man kan konkurrera om förvallande. Vihar i en motion visat på dessa problem. Vi har pekat på att i stort sett allbyggnadsteknisk utbildning sysslar med byggandet av hus och inte medförvaltningen av dem. Visserligen införs det nu en driftteknisk utbildning igymnasieskolan, men det räcker inte. Drift- och underhållssidan måsle in i allbyggnadsteknisk utbildning. Byggnadsforskningen har till övervägandedelen varit inriktad på byggande, relativt litet på underhåll och förvaltning. Nustyrs enligt budgetpropositionen resurserna över mol drift- ochunderhållssidan, och det är angeläget. är icke attjämföra med annan ekonomisk förvaltning. inrymmer ettantal särskilda problem, som speciellt måste uppmärksammas även i utbildningen.Dessutom finns i fastighetsförvaltningen ett alldeles speciellt problem sominle finns i annan ekonomisk förvaltning, nämligen de boendes krav päinflytande över sin bostad och sitt bostadsomcäde. Låtmig slutligen peka på ett annat föga diskuterat problem som berör detta område.Under de närmaste åren måste vi börja med myckel stora reparationer pä defastigheter som byggdes . Vi får då etl utmärkttillfälle att studera resultatet av de avvägningar som vid byggandet av dessahus gjordes mellan kravet på att bygga billigt och kravel på att fö låga drift-och underhållskostnader. När nu de senare kostnaderna snabbt blir dedominerande, finns det all anledning att noggrant analysera det ekonomiskautfallet av det tidigare byggandet och ta vara på de erfarenheterna förframtiden. Nuhar vi inte fått något särskilt slort gehör för den här motionen, men jag ärövertygad om att det inte kommer att dröja alltför länge innan den blir aktuelligen. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. () kortgenmäle: I likhet med flera andra talare klagade överalt vi inle har skrivit ilsknare reservationer. Han förstår inte varför vi dåbråkar här i kammaren. vel visar det sakliga innehållet i våra motioner attmotsättningarna är betydande. För att bevisa det behöver jag bara läsainledningsorden i vår motion om boendemiljön: "Dennuvarande utvecklingen på bostads- och byggnadsmarknaden inger stark oro. Detkrävs därför omedelbara åtgärder för alt en snabbt växande bostadsbrist skallkunna förhindras, vidgade sociala klyftor skall kunna motverkas och en kraftigtökad byggarbetslöshet skall kunna undvikas." till vår partimotion om bostadsbidragen, så finner han attden är hällen i en ännu hårdare ton. Mankan inle med tal här i kammaren stryka över stora sakliga skillnader mellanoss. Jag har litet svårt att förstå denna omfamning nästan till döds, framförallt från sida, här i kammaren . Det ärju möjligt att ni igrunden sympatiserar med den bostadspolitik som vi företräder. Men ni har jufaktiskt vak att regera ihop med och ta de konsekvenser som detlaleder lill. Det kan ju inte vara så att ni gjort det alldeles utan att tänkaefter, utan det är ett medvetet politiskt val ni gjort. Annars är ni välkomnaatt här i kammaren stödja våra förslag. Det vore att dra konsekvenserna avstatsrådet uttalande att det finns majoritet för en annan bostadspolitikän den syn som så att säga är den gemensamma nämnaren för regeringen. Kari-ErikStrömberg sade alt bostadsbidragen skulle vara utformade sä att de särskiltgynnar flerbarnsfamiljerna. Om detta villjag säga att teoretiskt sett är detsä. Man kan ställa upp tabeller som visar att det oreducerade bidraget höjs päetl visst sätt för flerbarnsfamiljerna. I verkligheten är det inte sä. Det ärett fiffigt sätt att lägga kosmetika på ett dåligt förslag, eftersom nästaninga flerbarnsfamiljer har så låga inkomster atl de får oreduceradebostadsbidrag. Det är del som gjort all man kunnat upprätta snygga tabeller omeffekterna av förslaget och spara pengar på anslaget. Inteens om man lägger lill kostnaderna för den höjning av barnbidraget på . imånaden som genomfördes förbrukar man det beviljade anslaget förbarnbidragen under innevarande budgetår får man, som Anslagtill bostadsbyggande, m. m. jagtidigare sade, en ökning med 4 milj. kr. Det är långt under vad som skullebehövas för att ens bibehålla årets standard. MAJ-LISLANDBERG (s) kort genmäle: Jag har all respekt för engagemang och kunnandenär det gäller orsakerna till segregationen. och jag harmycket likartade erfarenheter från våra kommuner. Alla som sysslar medplanering och boende vet att en ökad privatisering och en ökad spekulation iboendet minskar tillgängen pä bostäder som kan efterfrågas av låginkomsttagareoch socialt utslagna. Menden här utvecklingen innebär fördelar för de högavlönade och ekonomisktvälbeställda, med en ökad segregation som följd. Bostaden blir ingen socialrättighet utan en handelsvara. Vi är mitt inne i en utveckling somlederdithän,ochdetvill vi socialdemorkater varna för. Närvi begären lagfästkommunal anvisningsrätt är det bara en av de vägar som är möjliga att gå föratt möta och minska segregationen i boendet. KARL-ERIKSTRÖMBERG (fp) kort genmäle: Jag har självklart ingen anledning alt kommentera hur jag tycker attsocialdemokralerna uttalar sig. Jag konstaterar dock den lilla skillnadenmellan socialdemokraternas förslag och regeringens förslag beträffandeexempelvis bostadsbidragen, som man säger alt regeringens förslaginnebär ett angrepp mot den sociala bostadspolitiken. Det är den skillnaden jagvill markera. BIRGITTADAHL (s) kort genmäle: Den obetydliga skillnaden motsvaras aven anslagspost på 163 milj. kr. Det är den högst prioriterade förbättringen ivärt alternativa budgetförslag som vi har finansierat med bl. a. sänktaförsvarskostnader. Värt förslag innebär att man kan motverka att ytterligareett slort antal hushåll faller ut ur bosladsbidragssyslemet eller får starktförsämrade bostadsbidrag. Det rör sig om tiotusentals hushåll, Kari-ErikStrömberg. Jag skulle inte inför offentligheten vilja säga att det är enobetydlig skillnad. 1 motionen 630, som behandlas i detta belänkande, har jag och IvarNordberg hemställt om att köpeskillingskontrollen vid andrahands-försäljning avgruppbyggda småhus redan nu skall utsträckas frän nuvarande två till . Eftersomspekulationsinslagen i den här typen av försäljning har blivit så passomfattande och resulterat i rent skrämmande spekulationsvinster, anser vi atlriksda.gen redan nu bör besluta om denna uppskärpning i avvaktan på merfullständiga förslag, som enligt värt sätt att se måste resultera i förslagtill åtgärder som helt eliminerar delta osunda inslag på småhusmarknaden. Nuhar den borgeriiga utskottsmajoriteten med en något krystad motiveringavstyrkt vårt yrkande. Detta är givetvis att beklaga, allra helst som bosladsslyrelsenenligt uppgift nu föreslagit en föriängning av köpeskillingskontrollen . Idetta läge hade del naturiigtvis varit värdefullt om en enig riksdag hade getttill känna att man vill skärpa upp detla ytteriigare. Då hade regeringenåtminstone känt till vad man haft att rätta sig efter i detla avseende,eftersom måsle vara ett minimikrav. Varoch en förstår ju också att dennaåtgärd inte ensam löser problemet, utan den måste kombineras med en rad andraåtgärder, bl. a. en skärpning av realisationsvinstbeskattningen. Destomer glädjande är det atl den socialdemokratiska minoriteten ansluter sig tillvår uppfattning, vilket också har resulterat i reservationen 12 till deltabelänkande. Skallvi i vårt land även i fortsättningen kunna hävda att vi bedriver en socialtinriktad bostadspolitik, måste det vara en renlighetsåtgärd av högsta dignitetatt komma till rätta med en sä osund företeelse som snabba spekulationsvinstervid småhusförsäljning. Genom en framsynt planering och ofta genom starktsubventionerade tomtpriser men även genom den kostnadskontroll somlänsbostadsnämnderna utövar har kommunerna kunnat erbjuda gruppbyggda småhuslill försäljning och till priser som avsevärt understiger det s. k. marknadsvärdet.Sedan ser man ofta sina ansträngningar resultera i stora spekulationsvinsterför dem som genom den kommunala huskön lyckats förvärva ett sådant hus ochdärefter nästan omgående avyttrar det. Manhar kunnat se tidningsuppgifter som: "Villaägare i sålde småhusutan att ha bott i dem." De tjänade grova pengar lack vare att de ställ iden kommunala huskön. De fick köpa husen på förmånliga villkor och sålde demsedan direkt med . Ijanuari i är kunde man se en uppgift om att en villaägare tjänade 100 000 kr.på 4 månader. Pä 4 månader har villaägaren gjort en arbetsfri vinstpä . Jag skulle kunna fortsätta exemplifieringen. Dessa uppgifter har juockså bestyrkts i den utredning som nu har slutfört och somvisar att den genomsniitliga vinsten pä bebyggda småhusfastigheter istorstadsregionerna var i 83 000, i 100 000, i 92 000samt i de övriga kommunerna . Kommunernahar mot denna bakgrund också infört en rad regler och bestämmelser-mer ellermindre lagenliga-för att i möjligaste män förhindra en sådan här utveckling.Det visar hur allvariigt man ser på denna sak. Jag har själv tidigaremotionerat i denna fråga och framlagt förslag till åtgärder. Mångakommuner pekar emellertid på att det är svårt att finna metoder som inte kankringgås samt att det är svårt att kontrollera om den uppgivna köpeskillingenär den verkliga och att vela om "svarta pengar" förekommer. Vanligtär också att kommunerna anför att utbudet av småhusfastigheter är sä litet atttillgängen inte motsvarar efterfrågan. Bankernas vilja au lämna lopplån vidvidareförsäljning och de generösa bestämmelserna förrealisa-tionsvinstbeskaltning är andra förklaringar till svårigheterna attmotverka Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m.m. Kommunernahar även pekat på reglerna angående ränteavdrag. Denna avdragsmöjlighet kanmedföra att en hög köpeskilling kan betalas utan att årskostnaden bliroacceptabel. Bristandesamverkan mellan kommunerna, som gör det möjligt för en spekulant att själveller genom en bulvan stå i kö och tilldelas tomt eller hus i fiera kommuner,är en annan svaghet i sammanhanget. En ytteriigare sådan är svårigheten att påförhand spåra spekulativa intressen hos köparen. Bostadssiy relsens utredningvisar hur viktigt det är att åtgärder snabbt vidtas för att elimineraspekulativa inslag i denna typ av småhusbyggande. En föriängning avköpeskillingskontrollen till fem är är en åtgärd bland flera. Mol denna bakgrund, herrlalman, yrkar jag bifall lill reservalionen 12. Detär också viktigt att regeringen nu följer upp de förslag som bostadsstyrelsenhar framlagt och att de resulterar i en proposition till , som sätterpunkt för detta osunda inslag i det för övrigt socialt inriktade småhusbyggandesom kommunerna bedriver. 1 den andra att-satsen i samma motion hemställer vi altprisutvecklingen för bostadsrätter och dess orsaker bör kartläggas och snarastredovisas för i förening med därmed föranledda förslag. Denna ansatsbehandlas visserligen inte i detta betänkande, men samma utveckling är pä gångnär det gäller försäljning av bostadsrätter som vid försäljning av småhus.Detta har ju också påpekats i en skrivelse till regeringen frän både HSB ochRiksbyggen. När den frågan blir föremål för behandling här i , för manväl åtminstone nära den förhoppningen att även den borgeriigautskottsmajoriteten kan vara med och bifalla det förslaget. Tillsist, herr talman, kanjag som byggnadsarbetare naturligtvis inte vid det härtillfället underlåta alt i likhet med övriga socialdemokratiska debattörerpåtala regeringens misslyckande när det gäller bostadspolitiken. Man harmisslyckats med att hålla kontroll över byggkostnaderna, man har misslyckatsmed att få bankerna att lämna de nödvändiga lånen, och man har motarbetatkommunernas försök att hålla en rimig planberedskap. Dethär har resulterat i ett bostadsbyggande på rekordlåg nivå. Enligt uppgiftråder del nu bostadsbrist i två tredjedelar av landels kommuner. Även i mitteget hemlän har bostadsbristen ökat kraftigt. En rejäl ökning avbostadsproduktionen skulle ha stimulerat hela ekonomin, men i stället ärarbetslösheten bland oss byggnadsarbetare, anslutna till arbetslöshetskassan,hela 9 96.1 min eget län ligger den på 15,7 96, och i , där jagsjälv är bosatt, är arbetslösheten så hög som 24 96. Det innebär att i stortsett var Oärde byggnadsarbetare i detta område är utan jobb. Det är givetvis enfruktansvärd situation dessa människor upplever, och de frågar sig av naturligaskäl varför de inte i stället kan få bygga bostäder som människor behöver. Det finns knappast någon näringsgren där sysselsättningen är såberoende av politiska beslut som just byggnadsindustrin. Det är betecknandeatt just detta område, där regeringspolitiken är särskilt avgörande försysselsättningen, också är ett område där situationen är sämst på arbetsmarknaden.Från socialdemokratiskt håll har vi hårt kritiserat regeringens passivitetpå området, bristen pä initiativ till åtgärder för att stimulerabostadsbyggandet. Per har varit inne på den rad av förslag somvi har lagt fram. Tyvärr har man inte velat lyssna pä oss. I stället låter manköerna av bostadssökande öka på bostadsförmedlingarna och köerna avbyggnadsarbetare öka på arbetsförmedlingarna. Jag yrkar bifalltill samtliga reservationer. WILHELMGUSTAFSSON (fp): Debatten kan ibland komma pä villospår, och det gör att vi inte riktigtkommer i kontakt med varandra. Jag hade inte för avsikt att ta uppköpeskillingskontrollen, som inledde sitt anförande med, men låtmig ändå säga att frågan om föriängd köpeskillingskontroll kommer attunderställas regeringen nu i vår. Av den anledningen har utskottet inte funnitdet befogat att göra något tillkännagivande. Man får väl säga alt reservationens yrkande gäller ett icke nödvändigt tillkännagivande, för attanvända ett milt uttryck. Jaghar begärt ordet för att kommentera några av de reservationer som är fogadelill betänkandet nr 27, men låt mig inledningsvis ändå säga något omcivilutskottets betänkande nr 28. Det ärju frågan om en riksdagsuppföljning avden byggnadsadministrativa utredningen. En av dess huvudteser var attdecentralisera beslutsfattandet i låne- och bidragsärenden ned till kommunalnivå. Det är en tanke som i och för sig är värd all respekt. Grundtanken attförlägga besluten så nära de byggande som möjligt är riktig. Att idén inte nubör fullföljas tillskrivs främst tre orsaker. Fördet första skulle man behöva skilja lånebeslut och läneförvaltning åt. Denstarka remisskritiken mot förslaget att låta överta läneförvaltningenvisar att det kanske inte är någon bra lösning. Det kunde kanske gå att finnaandra former. Jag är inte främmmande för det. Fördet andra räknar man med att det här skulle förorsaka kommunerna betydande nyakostnader. I dagens kommunalekonomiska läge är det inte populärt, ochkommunerna har dyrköpta erfarenheter av att genomföra riksdagsbeslut somuppgivits medföra obetydliga insatser.