prot · G109111 · 1977-12-31 00:00:00 — 2. sysselsättningen skulle tryggas och utökas genomutarbetandet av ett program för långtgående förädling inom stålindustrin, 80-projeklel skulle återupptas i sillursprungliga omfång och kompletteras med valsverk och andra åtgärder förförädling av stålämnen, 4. med tekniska högskolan i och Metallurgiskaforskningsstationen som grundval skulle upprättas elt forsknings- ochutvecklingscentrum för hela den samlade stålindustrin, 5. ålgärder för att begränsa importen av stål skullevidtas. 1977/78:1734 av m. fl. (s), varihemställts att skulle 1. hos regeringen begära atl förelades ettsamlat näringspolitiskt program för handelsstålsinduslrin med klararegionalpolitiska målsättningar, där hänsyn togs till de nuvarande stål- ochgruvorterna, 2. som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet av att omförhandla avtalet om (), 3. som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet av atl till överföra den kraftproduktion inomStora Kopparberg och som krävdes för ståltillverkningen, 1977/78:1739 av m. fl. (s), varihemställts atl som sin mening gav regeringen lill känna vad som imotionen anförts om viktenaven utveckling av metallurgin inom () och om strukturförändringarnas verkningar för sysselsättningen samt avdet därmed förknippade behovet av regionalpoliliska åtgärder, 1977/78:1740 av m. fl. (s), varihemställts att skulle 1. hosregeringen begära att en investerings- och strukturplan för samtliga handelsstälsindustrier redovisades för , 2. hosregeringen begära en plan för hur de regionalpolitiska målen skulle uppnås när det gällde stål- och gruvorterna i , 1977/78:1741av (vpk), vari hemställlsan hos regeringen skulleanhålla om förslag alt järnverket i skulle ingå i () och fortsätta sin verksamhei samt utgöra en garanti för sysselsättningeni , 1977/78:1742av m. fl. (s), vari såvitt nu var i fråga hemställts att riksdagenskulle 1. som sin mening geregeringen lill känna vad som anförts i motionen angåendekonsoriialavialet om bildandet av , 2.hos regeringen begära att en investerings- och strukturplan förhandels-stålsindustrin och de därtill hörande gruvorna redovisades förriksdagen, 4. hos regeringen begära en plan för hur deregionalpolitiska målen skulle uppnås när det gällde stål- och gruvorterna, 5. som sin mening ge regeringen till känna vad somanförts i motionen om behovet av en fast och långsiktig energipolitik somtryggade stålindustrins energiförsörjning. Handelsstälsindustrin,m. 1977/78:1743av m.fl. (s), vari hemställts alt uttalar altSvenskt borde åläggas att utarbeta en utvecklingsplan för altförverkliga riksdagsbeslutet om 2 300 nya arbelstillföllen till , 1977/78:1744av m. fl. (vpk), vari hemslällts atl skulle 1. anhålla hos regeringen om skyndsamt förslag tillett helt statligt handelsstålsbolag - - där utöver NJA, och även de övriga handelsstålsverken ingick, 2. uttala sig för följande riktlinjer för detlahelslatliga handelsstålsbolag, nämligen a) atl kraftförsörjningen inom de av sammanslagningenberörda bolagen -och - i sin helhel skulle övergå iSSAB, b) att berörda anläggningar i form av järnverk, gruvor, kraflförsöoningm.m. skulle överläs av staten utan ersättning till de nuvarande ägarna, c) atl ålades alt inte genomföra någrasysselsättningsminskningar eller nedläggningar av några driftsenheter förrännyä jobb var ordnade, d) attde extra kosinader förorsakades under en övergångstid skulle ersättas av de nuvarande privaia stålbolagen, e) atlproduktionen i skulle inriktas pä förädling, nya produkter och ny teknik och atl planer skulle utarbetas för en produktion med högt driven förädling inom gruv-, stål-, verkstads- och manufaklureringsindustrin, i syfte att öka sysselsättningen, Oatt borde ges extra kapitaltillskott för att inrätta en centralutvecklings- och forskningsverksamhet för ökad förädling, g)att de anställda inom i bolagsstyrelsen genom veto skulle kunna förhindrabeslut som stred mot lönearbetarnas intressen, h)att de finansieringsmedel som föreslagits i propositionen 1977778:87 skulleställas till förfogande, med den inriktning som föreslagits i motionen,och alt nödvändigl kapitaltillskott för att förverkliga inriktningen skulletillskjutas på begäran frän bolaget, 3. unalasig för följande riktlinjer för sysselsättning och regionalpolitik inom och handelsstålspolitiken: a) NJA borde utvecklas genom förädling och därmedmanufakiurering och verkstadsindustrier, så att NJA blev en drivkraft i Norrbottensutveckling och sysselsättning, b) Domnarvets järnverk skulle behålla metallurgin som sats- Handelsstålsindu-strin, m. m. ningargjordes på ökad förädling, så alt järnverket därmed ökade sysselsättningsmöjligheternaför bygden och omkringliggande områden, c) gruvornai skulle behållas och om kapaciletsminskningar skedde genom ökad förädling skulle förädlingsindustrier lokaliseras lill berörda gruvorter, så alt sysselsättningstillfällena på gruvorterna inte minskade, d) skulle öka förädlingen och därmed pä sikl öka sysselsättningen för hela regionen, e) deövriga handelsstålverken skulle utvecklas och även öka antalet sysselsatta, och ingen nedläggning skulle ske av nu befintliga handelsslål- verk, 4. anhålla hos regeringen om förslag, som innebar atlhela specialsiålsin-dustrin övergick i , 5. anhålla hos regeringen om förslag, innebärande alldel nu Grängesägda järnvägsbolaget övertogs av utanersättning till nuvarande ägare, samt 1977/78:1745av () och (), vari hemslällts allriksdagen som sin mening gav regeringen till känna vad som anförts i motionenbeträffande dels vikten och möjligheterna av atl stödja även de mindre,skrolbaserade handelsstålverken, dels formerna för verksamhet iförhållande lill handelsstälsindustrin i övrigt. 1. beträffandeförstatligande av all stålindustri jämte riktlinjer för verk samheten inom en förstatligad stålindustri att skulle a) avslå motionen 1977/78:1733, b) avslå motionen 1977/78:1744 yrkandena 1, 2 och 4, 2. beträffande överförande av ÄB:sjärnvägsrörelse (TGOJ) lill statens järn vägar alt skulle avslåmotionen 1977/78:1744 yrkandet 5, 3. beiräffande finansiell medverkan av staten vidbildandel av elt nytt handelsstålsbolag atl med bifall tillpropositionen 1977/78:87 momenten 1-10 skulle a) bemyndigafullmäktige i riksgäldskonloret alt på villkor som angivils i propositionen utfärda skuldebrev till dels en nyn handelsstålsbolagpå högst , b) medge atl staten utföste sig atl säkerställa Statsföretag AB:smöjligheter att fullgöra sina förpliktelser enligt konsortialavtal mellanparterna i ett nytt handelsstålsbolag, c) till Bidrag till på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /78 under fjortonde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av , d) tillTeckning av aktier i på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /78 under fonden för slalens aktier anvisa ett invesleringsanslag av . e) lill Lån till ell nytt handelsstålsbolag förrekonslruktionsändamål på tilläggsbudget II lillstatsbudgeten för /78 under fonden för låneunderstöd anvisa ettinvesleringsanslag av , Otill Lån lill ett nytt handelsstålsbolag för investeringsändamål påtilläggsbudget II till statsbudgeten för /78 underfonden för läneunderstöd anvisa ell invesleringsanslag av , g)lill Lån till ell nytt handelsstålsbolag för rekonstruktionsändamål /79 under fonden för låneunderstöd anvisa elt investeringsanslagav , h)till Lån till ell nytt handelsstålsbolag för invesleringsändamål för budgetåret1978/79 under fonden för låneunderstöd anvisa ett investeringsanslag av , i)till Betalning av ränta och amortering på statens skulder lill Statsföretag ABoch ett nytt handelsstålsbolag för /79 under fjortondehuvudtiteln anvisa ett reservalionsanslag av , j)bemyndiga regeringen all helt eller delvis eftergiva län för rekonslruktionsändamåltill elt nytt handelsstålsbolag, 4. beiräffande villkoren i den överenskommelse som lågtill grund för ett nytt handelsstålsbolag atl skulle avslå molionen1977/78:1734 yrkandena 2 och 3 och molionen 1977/78:1742 yrkandet 1, 5. beträffande en struktur- och investeringsplan förhandelsstälsindustrin, m. m. att skulle a) avslå molionen 1977/78:1744 yrkandei 3, b) med anledning av dels vad som anförts i proposiiionen 1977/78:87 iifrågavarande del (s. 45 f), dels motionen 1977/78:1745 i ifrågavarande del ochmed avslag på motionen 1977/78:1734 yrkandei 1 i ifrågavarande del, molionen1977/78:17391 ifrågavarande del, motionen 1977/78:1740 yrkandet 1, molionen1977/78:1742 yrkandena 2 och 4 och motionen 1977/78:1743 som sin mening geregeringen lill känna vad utskollel anfört om strukturfrågor inomhandelsstälsindustrin, 6. beträffandehandelsstälsindustrin i vissa regioner eller på vissa orter alt skulle avslå a) motionen 1977/78:1734 yrkandet 1 i ifrågavarandedel, b) molionen 1977/78:1739 i ifrågavarande del, c) motionen 1977/78:1740 yrkandet 2 i ifrågavarandedel, d) motionen1977/78:1741, e) molionen 1977/78:1745i ifrågavarande del, 7. beiräffande sambandet mellan de mellansvenskahandelssiål verken och den därtill knutna gruvindustrin att medanledning av vad som anförts i proposiiionen 1977/78:87 i ifrågavarande del (s.44 f.) som sin mening gav regeringen lill känna vad utskottet anfört, 8. beträffande forsknings- och utvecklingsarbete altriksdagen med anledning av vad som anförts i proposiiionen 1977/78:87 i ifrågavarandedel (s. 46 f.) som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, 9. beiräffande energipolitik atl skulleavslå motionen 1977/ 78:1742 yrkandei 5. Handelsstålsindu-strin, m. m. Handelsstålsindu-strin, m. m. Följande tre reservationer hade avgivits av IngvarSvanberg, , , , ,och i (samtliga s): 1.beträffande villkoren i den överenskommelse som låg till grund för ett nytthandelsstålsbolag, vari reservanlerna alt utskottet under 4 borthemställa altriksdagen med anledning av motionen 1977/78:1734 yrkandena 2 och 3 och motionen1977/78:1742 yrkandet 1 som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört. 2. beträffandeen struktur- och investeringsplan för handelsstälsindustrin, m. m., vari reservanterna ansett att utskottet under 5 bort hemställa a) avslå motionen 1977/78:1744 yrkandet 3, b) med bifall till motionen 1977/78:1734 yrkandet 1 i ifrågavarande del,motionen 1977/78:1739 i ifrågavarande del, motionen 1977/78:1740 yrkandetI,motionen 1977/78:1742yrkandena2och4och motionen 1977/78:1743och med anledningav motionen 1977/78:1745 i ifrågavarande del hos regeringen begära att dels enstruktur- och investeringsplan för handelsstälsindustrin och de därtill hörandegruvorna, dels en plan för hur de regionalpoliliska målen skulle uppnås när detgällde stål- och gruvorterna redovisades för , 3. beträffande energipolitik, vari reservanternaansett alt utskottet under 9 bort hemställa altriksdagen med bifall lill molionen 1977/78:1742 yrkandei 5 som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört. INGVARSVANBERG (s): De branschpoliiiska frågorna väcker allt större och slörre inlresse,allleftersom sysselsäilningsproblemen sprider sig lill alll fler områden.Riksdagen har behandlal specialslålsinduslrins problemoch förulsäliningar. gäller del handelsstålet. Åtgärderför att stärka den svenska stålindustrins konkurrenskraft har sedan flera årframstått som alltmer nödvändiga. Den socialdemokratiska regeringen tillsattepå sin tid flera utredningar pä det här området, utredningar som till en delligger till grund för den proposition som vi nu behandlar. Att de tre storainom svenskt handelsstål - Domnarvets i Boriänge, NJA i ochOxelösunds i - måste finna vägar för samverkan och samarbetei stället för konkurrens har synts mycket viktigt. Propositionen som vi just nubehandlar föreslår också att de stålverken gemensamt bildar elt helt nyttstålföretag, eller som vi i dagligt tal kallar det, vilketövertar de tre lidigare företagens verksamhet. Vireservanter, dvs. socialdemokraterna i utskottet, har ingenting atl invända moldetta. Åtgärden är riktig för atl stärka företagens konkurrens- kraftoch framlida utveckling. Fusionenär också viktig för att möjliggöra den planering och samordning som måste skeom svensk stålindustri skall kunna överieva och även för framtiden gesysselsättning ät mänga tusen anställda. Vad vi vänder oss emot är sättet församordningen och sammanslagningen, och v i är emot vissa av de principer somproposiiionen bygger på. Jagskall här försöka redogöra för de punkier där vi hyser en annan uppfattning änpropositionsförfaltaren och för våra förslag som återfinns i reservationerna,förslag som vi anser vara myckel lyckosammare för svensk stålindustri än deförslag majoriteten företräder. Beträffandepropositionen som helhet kan man inte undgå alt reagera mot den pessimism ochden bristande tilltro till framtiden som präglar framställningen. Där talasmesl om bekymmer och övermäktig konkurrens. Där talas om neddragningar ochinskränkningar, men framlidstron och kampviljan får en mera blygsam plats.Sorgmodiga prognosmakares dystra spådomar tror man blint på, men meraoptimistiska förutsägelser avfärdas som olillförlitliga eller somönsketänkande. Manvel så visst hur eländigt det kommer att bli ännu under slörre delen av1980-talet. Möjligheten för svensk stålindustri att öka sin konkurrenskraftgenom investeringar, rationaliseringar och bättre teknik tillmäts ingenbetydelse. Det förhållandet att de senasie åren stadigt ökat sin importav handelsstål samtidigl som den totala förbrukningen minskat säger demtydligen heller ingenting. Viimporterar ca 55 "fi av det stål som vi förbrukar. När det gällertunnplåt är importen , och av s. k. vitplåt, dvs. för hushållsmaskiner avolika slag, importerar vi i princip . Denpessimistiska grundsyn som präglar propositionen finner vi mycket allvariig.Del kan bli någonting av en självuppfyllande profetia. Realism är en bra sak,men blanda inte ihop realism med handelsförlamande pessimism. Behovetav en samordnad planering aren av orsakerna till fusionen mellan de trestålbolagen, men proposiiionen behandlar näringsfrågorna myckel summariskt ochoengagerat. Får bara industrin ett antal miljoner och en styrelse av experteranses det tydligen nog. Enstrukturgrupp som beslår av representanter för de olika grupperna anställda iföretaget har tillsalts, och ledningen finns också representerad där. Dengruppen skall framlägga förslag till en struktur för bolaget till industriministern,och sedan skall tydligen del hela rulla. Deltafinner vi orimligt. Vi vill att strukturutredningens viktiga förslag skallföreläggas för diskussion och beslul. Detfinns utöver de tre nämnda företagen ett antal mindre handelsstålverk som ocksåhar bekymmer. Hur deras problem skall lösas sägs ingenting om. Där har mantillsatt en särskild utredning. Medan utredning skall vara klar redanunder , torde de mindre stålverkens struktur inte bli klarförrän . Men en samordning mellan och de mindrehandelsstälverken måste till, och problemen måste lösas i samverkan. Handelsstålsindu-strin, m. m. Handelsstålsindu-strin, m. m. Likaså är del nödvändigl att de stora stälbolagensproblem löses i nära samverkan med gruvindustrin och dess angelägna planering. Jagvill här påpeka all utskottet endast på en punkt har funnit anledning göra enkommentar till del pågående strukturarbetet. Del gäller just sambandet mellansärskill de mellansvenska handelsslälverken och gruvin-duslrin. Uiskottetuttalar enhälligt att en utgångspunkt för handelsstålverken bör vara alt sålångt som möjligt basera sin verksamhet på inhemsk malm och inhemskt skrot,detta för alt hjälpa upp sviktande gruvor. Alltdetta gör atl ett mycket fastare grepp och en mycket större målmedvetenhetmåste till för planering av vår gruv- och stålindustris gemensamma problem änvad den här propositionen visar. 1den socialdemokratiska parlimotionen 1742, liksom i fiera andra motioner,1734, 1739, 1740 och 1743, krävs i princip ett samlat näringspolitiskt programför handelsslålindustrin, med klara regionalpoliliska målsättningar, där hänsyntas till de nuvarande stål- och gruvorterna, och att ett sådant program skallföreläggas . Vireservanter finner delta molionsyrkande mycket berättigat och stöder del i vårreservation. BeträffandeLuleå påminner vi om att samtliga partier bundit sig för att skaffa 2 300 nyajobb dit. Även de borgeriiga partier som gick emot 80:s slutgiltigaplanering utlovade minsl delta antal nya jobb. har man endaståstadkommit en minskning av sysselsättningen vid NJA med ca I 000 anställda. Vireservanter vill att skall uttala all den står fast vid sill tidigarebeslut, men del vill inte majoriteten vara med om. Gamla löftesbrott blir somnya, skulle man kunna säga. Föratl planeringen skall kunna omfatta en utveckling av en svensk stålindustri somger trygghet för de anställda och för de kommuner som berörs, fordras tydligenmer av framtidstro och av medveten planering än vad propositionen förordar. Menhar regeringen varit njugg och pessimistisk när det gäller planerna förframtiden för svensk stålindustri, så har man varit så mycket generösare ochgladlyntare när det gällt all tillgodose privatintressena i de tvä privatabolag som ingår i . Värderingenav de tre bolagen har varit en invecklad procedur enligt handlingarna, men detkan enkelt uttryckas så, att man åsätt vart och ett av dessa tre stålföretag,som gått med mycket stora förluster, ett värde av 700miljoner. Den förlustbringande järnvägsrörelsen TGOJ, som också ingår iuppgörelsen, har åsatts ett värde som vida överstiger det bokförda värdet.Delta är så myckel märkligare som det är staten ensam som tar alla finansiellarisker när det gäller den rekonstruktion och förbättring som måste ske. Mende privaia bolagen skall vara med och som aktieägare få utdelning frän ,när de statliga insatserna ger resultat. Skullede privata intressenterna önska lämna , så är degaranterade att bli inlösta med ell belopp som inte kommeratl understiga 500miljoner. Delta är en värdeöverföring från staten till enskilda som vi finnerorimlig. Vi reservanter framhåller därför atl om 1979 års val leder lill en socialdemokratiskregering, så kommer den atl påkalla omförhandlingar med de privaia intressenaför att fä en ändring till stånd. Annan värdefull apportegendom, t. ex.kraftproduktion, borde ha ingått i uppgörelsen om det nya stålföretaget grund av nödvändigheten av att det nya bolaget kommer till stånd ochfår börja sin verksamhet och sin planering vill vi dock inte nu yrka avslag påuppgörelsen, men vi avser alltså att återkomma i denna fråga. Likamärklig som den ekonomiska uppgörelsen är fördelningen av inflytande i det nyaföretaget. Enligt propositionen blir aktieägandet 50-50 mellan staten och deprivata intressena - detta trols att .staten bidrar med flermiljardbelopp tillrekonstruktionen. Men miljarderna ger inget ökat inflytande för staten. Detnaturiiga hade varit atl en del av det stora s. k. rekonstruktionslänet tillSSAB på sammanlagt 1 800 miljoner i stället hade utgått som aktieägartillskotlmed ökat aktieägarinflylande för staten som följd, så som de fackligarepresentanterna krävt. Då hade aktiefördelningen blivit ca 70-30 till statensfördel. Men detta har statens förhandlare inte åstadkommit. Mankan undra över anledningen till denna generositet mot privatintressena utanalt kunna finna någon rationell och vettig anledning. Möjligen kan det ha varilen hjärtesak för industriministern att inte åstadkomma ett nytt statligtförelag eller ett statsdominerat företag. Det skulle inte hans ideologi tålavid! Skulle sä vara fallel - vilket väl kan förmodas, även om jag inte kantränga in i industriministerns själsliv - så är det all anledning för industriministernatl byta ideologi. Del förnuftigaste och bästa för samhällsintressenai delta fall hade varit all staten skulle ha haft inflytande i proportion tillkapitalinsatsen. Staten får ju ändå betala fiolerna i del här sammanhanget. socialdemokratiska partimotionen 1742 yrkas all skall uttala sigför att en fast och långsiktig energipolitik måste till för att tryggastålindustrins energiförsöoning och att energibeslut därför måstefullföljas. Vi instämmer i delta yrkande i reservationen 3. Stål- ochgruvindustrin tillhör de branscher som är särskilt energikrävande och därförytterst beroende av den energipolitik som förs. Skall vi kunna bibehålla ochbygga ut vår gruv- och stålindustri måste vi tillse att vi får framerforderliga energiresurser. Nya reduktionsprocesser är under utveckling förframställning av järn ur malm. Direktreduktion på billigare och snabbare sättän nu men med användning av stora insatser av elektrisk energi drivs redan ifullstor skala på annat håll i väriden och torde bli tillgänglig även för vårtland för de vanliga stålverken . Denenergipolitik som förs och som mest innebär förvirring och obeslutsamhetblir i längden förödande. Det går inte att säga att vi f. n. har mindre behovav energi än vad som beräknats och att vi därför kan klara framtiden genomenbart sparande. Självfallet måste den låga utnyttjandegraden inomsvensk industri också påverka energiförbrukningen. Men del kan väl ändå intevara meningen att man skall planera för en sådan framtida situation, även omman i den proposition som vi nu behandlar är Handelsstålsindu -strin, m. m. Handelsstålsindu-strin, m. m. mycketpessimistisk beträffande stålindustrins framtid och inte ser så mångaljusglimtar. Närman begrundar de här problemen får man nästan lust att traveslera normandernasgamla kyrkobön under vikingarnas häoningar och säga: För denna regeringsenergipolitik, bevare oss milde ! Vireservanter anser de här förhållandena vara ytterst illavarslande. 60 000-70000 människor är för sin utkomst direkt beroende av malmbrytning och arbete istålverken, bortsett från alla sekundäreffekter. Vi politiker har skyldighet antillse att alla möjligheter för elt bibehållande och en ökning avsysselsällningen lill varalas. Det kravet har väljarna rätt atl ställa pä oss.De människor som hotas av arbetslöshet och de kommuner som kämpar medövermäktiga svårigheter på grund av industrinedläggningar har nog ringaförståelse för alt några toppolitiker skall kunna leka med vår energipolitikoch andra förutsättningar för arbete och trygghet för alla invånare i vårtland. Det är inte stiliga utredningar eller lysande filosofier ellerensdjupsinniga debatter i denna kammare som är viktiga för vårt land. Nej, detvikliga är atl trygga utkomst och framlid för de mänga tusen människorna påvåra stål- och gruvorter. Mot bakgrund av vad jag här har anfört yrkar jag bifall tillreservationerna 1-3 i näringsutskottets betänkande. I detta anförandeinstämde (). (vpk): Ett förverkligande av förslagen i propositionen 87 och i det betänkandesom nu ligger på bordet innebärju för , Bergslagen och Södermanlandsvära konsekvenser nu och . Det är böoan på en väg som innebärenstrukturomvandling av stålindustrin till döds. Över 4 000 jobb skall bort iSSAB, och några nya arbeten tillkommer inte på de berörda orterna. Det är intebara sysselsättningen i de berörda stålverken och gruvorna som kommer attdrabbas ulan även den omkringliggande servicen och direkt eller indirekt beroendeindustrier. Järnverken i , och , som är drivkraften vidindustrialiseringen i sina resp. regioner, tillhör nu tillsammans med enförgängen tid. De får symbolisera en gigantiskkapitalförstöring. Deflesta mellansvenska gruvor som tillhör går en säker död till mötes.Gruvsamhällena möter gruvdöden och får i historien plats som tysta, lomma ochöde monument över kapitalismens rovdrift på malm och människor Vad som skerär någonling ologiskt, omänskligt och framför allt oekonomiskt. Närmare 4miljarder kronor satsas av staten på . Mer än 4 000 arbetstillfällenförsvinner direkt och flera lusen indirekt. Hela orter kommer att dömas ut. SSABär egentligen ett typexempel på borgeriig politik. Det är naturiigt för ensädan politik att ställa arbetarna i skottgluggen. Det är de som får beiala närstorfinansen vill rädda sitt skinn och sitt kapital. Storfinansen får ocksåfortsätta alt bestämma. Är då detla en svartmålning? Nej, definitivt inte.Del är dagens verklighet, och de drabbade kan inte finna någon tröst i att delkanske är värre i andra länder.