prot · G109113 · 1977-12-31 00:00:00 — invandrar-, flykting- och minoritetspolitik debatteras. Åtgärder for in- Departementschefensförslag för /79 präglas av en satsning vandrare Påtgärder, som skall bidra till att främja samverkan mellan invandrare och Under 1977inträffade händelser som verkligen påvisade behovet av långsiktiga insatser föratt förstärka invandrarnas trygghet och skapa tolerans och förståelse mellansvenskar och invandrare. har under en följd av år informeratinvandrarna om det svenska samhället. är det av stor vikt att svenskarnainformeras om invandrarna och invandringens orsaker och verkningar. Undersenare år har också invandrarverket i högre grad inriktat sitt arbete på justdetta. Att förändra våra attityder mot invandrarna är ett arbete på lång siktsom måste spänna över flera samhällsområden - förskolan, skolan,arbetsplatserna och bostäderna. får i budgetförslaget ökade medel för att sprida information ochför att stödja invandrarorganisationerna och även pengar till olika projekt somsyftar till samverkan mellan svenskar och invandrare i bostadsområden samtockså till en utveckling av det s. k. svenska paketet. Det svenska paketetinnebär en bred satsning på information till svenskar genom bl. a. filmer,utställningar och studiematerial. samordnings- ochinformationsbyråer får personalförstärkning. Invandrartidningenfår ett något förhöjt anslag, och utskottet utgår från att tidningen kan kommaut i nuvarande omfattning. Vpk har när det gäller åtgärder för invandrare imotionen 833 yrkat på anslag i enlighet med invandrarverkets förslag. Utskottethar följt departementschefens förslag och yrkar avslag på motionen. Närdet gäller åtgärder för flyktingar förutsätts samma kvot som 1977, nämligen 1250 personer. Anslaget ökas med 3,4 milj. kr. till totalt 70,4 miljoner, och dåräknar utskottet med att det inom denna ram också finns utrymme för överföringav ett antal medellösa nära anhöriga till flyktingar som vistas här. Enarbetsgrupp kommer att lämna förslag om förbättringar när detgäller mottagandet av flyktingar. invandrarverket harförbättrats, dvs. antalet icke avgjorda tillståndsärenden har minskat, tillviss del genom personalförstärkningar, men också genom organisatoriska åtgärderoch en enorm insats av verkets personal - från ca 21000 ärenden årsskiftet1976-1977 till ca 8 000 . Ärendena består emellertid f n. i störreutsträckning av kvalificerade ärenden som tar . Handläggningstiden förutlänningsärenden är för lång, och vi skall ta ställning tillförslag som skall bidra till att förenkla förfarandet och förkorta . Vpk tar i en motion uppsvenskundervisningen och vill att lagen skall utvärderas, tidigare här talat om den, och han menar att utskottet har avstyrkt denutan någon speciell argumentation. en utvärdering avverksamheten i samarbete mellan SÖ, invandrarverket och 14 AMS, och både LO och SAF har uttalat sig för en pariamentariskutredning. Frågan är alltså aktuell i departementet. Därför avstyrkervi motionen. Vi Nr 113 avstyrker ocksåen motion om tolkservice av herrar Hagel och Lövenborg, den detta beroende på att lagen ärföremål för översyn närdet gäller tolkservicen. 7 ppj] ] Utbildningav tolkar pågår och förslag om arbetsplatstolkar harlagts av Utskottet är ense medmotionärerna från både vpk ochapk om att vandrare möjligheten att göra sig förstådd hör till detabsolut viktigaste när man kommer till ett främmande land. Vi måstenoga följa utvecklingen och utvärderingen av svenskundervisningen, och tolkservicenmåste helt visst -det är min personliga mening - organiseras på ett bättresätt. Till jag vilja säga att vi inte är oförstående införinvandrarkvinnornas situation. Vi ärmedvetna om de stora svårigheter, den isolering och denkulturchock som många av dem drabbas av. Vi anser attmyndigheterna bör uppmärksammas påde problem som finns för denna grupp. har till uppgift att ta initiativtill att samordna uppgifter och aktiviteter när det gäller invandrarnas problem. Jagskulle kunna tänka mig att man i detsamverkanprojekt som man nu har påolika håll ute i bostadsområdena ocksåkan ta upp invandrarkvinnornas situation. Dessutom kommer jämställdhetskommiiténatt belysa de hemarbetande invandrarkvinnornas situation. har ocksåunderhandlingar på gång med i något slags studier ominvandrarkvinnorna och språket. Det är alltsåfaktiskt en hel del på gång. Tolkfrågan arbetarbyråkratiutredningen med, och man försöker kommafram till förslag som kan förbättrainvandrarnas möjlighet att få tolk. Utbildningen av tolkar ökar också,och verksamheten med prövning och godkännande förstärks i åretsbudget. Vi är alltså överens omatt här finns ett mycket stort behov. , herr talman, vill jag påpeka att det ärett enigt utskott som står bakom det här betänkandet. Jagber att få yrka bifall till utskottets hemställan. (vpk) kort genmäle: sida sägs det som försvar att man verkligen har bemödat sig att gåigenom vpk-motionen. Det skall medges att man gjort någonting i den vägen. På s, 10 i utskottsbetänkandet noterar utskottet när det gällerfrågan om utvärdering av lagen att utbildningsdepartmentet den 25mars 1977 gav i uppdrag att göra en översynav vissa frågor om svenskundervisningen för invandrare. Sedan lägger man till att LO också krävt en utredning och att även SAF gjort en framställning pådet området, och så klumpar man ihop det här. Den som läserbetänkandet eller lyssnar på utskottets företrädare kan fåuppfattningen att LO och SAF skulle vara överensi dessa frågor. Så är ingalundafallet. I senastenumret av i går SAF till attack mot LO:s krav på tolkar 15 Nr 113 påarbetsplatserna. Och SAF:s reaktion på LO:s artikel i föregående nummer den 'präglas av rena hätskheten parterna emellan. Det lar alltså inte framståsom om LO och SAF var fullständigt överens i de här frågorna-det är attframställa en felaktig bild. Det var bara det jag ville påpeka. Åtgärderför in- ''' '' naturiigtvis ingen motivering för att avstyrka våra förslag.De vandrare bristfälligheter som vi har visat på ilagstiftningen på detta område, alltså själva sakfrågorna, har man inte tagit upp. ROLFHAGEL (apk) kort genmäle: Såväl motionen 1334 som motionen 1335 häri varje fall i ord bemöttsmycket positivt i betänkandet. inlägg tydde också på att man äröverens om de åtgärder vi föreslagit. Jag har också på annat sätt inhämtatkunskap om att det i utskottet verkligen råder politisk enhet om att dessaåtgärder måste vidtas för att vi skall åstadkomma jämlikhet på arbetsmarknadenoch i samhällslivet i övrigt. Men tyvärr är det ofta så att det sker så väldigtlitet eller, rättare sagt, att det tar så väldigt . Gångpå gång har vi fått exempel på vilka situationer invandrare i vårt land hamnari. Om det nu verkligen råder fullständig politisk enighet, låt oss då se tillatt vi skyndsamt åstadkommer resultat, så att vi slipper uppleva fier händelserav det slag som redovisats tidigare i denna debatt. EVAWINTHER (fp) kori genmäle: Till vill jag säga att jag är medveten om att LO och SAFsäkerligen har olika utgångspunkter för sina önskemål om en utvärdering avlagen. Men det är klart att en sådan översyn kommer att ske, och en översynbehövs. TillRolf Hagel vill jag säga att anledningen till alt vi i utskottet är litetavvaktande är att vi anser att det pågår mycket på detta område. Men jag delarhelt uppfattning att det är viktigt att någonting sker. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Vpk har till årets riksdag också väckt en motion om invandrarnas ochandra minoritetsgruppers kulturella rättigheter och där lagt en rad konkretaförslag beträffande deras möjligheter till en egen kultur. Delar av dennamotion tas nu upp i arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 22. 1vår motion 879 tar vi upp en av de mest utsatta minoriteternas situation i vårtland, nämligen zigenarnas. Jag tänker här inte närmare gå in på orsakerna tillden diskriminering som de har utsatts för och ännu utsätts för. Det kan räckamed att konstatera att zigenarna som grupp fortfarande barett mycket litetinfiytande över sin egen situation. Det gäller såväl utbildning somarbetsmöjligheter och bostäder. Inte bara privata värdar utestänger zigenarnaoch vägrar alt acceptera dem som hyresgäster, utan också de kommunala bolagenhar i flera fall tillämpat samma form av förkastlig diskriminering. Tidigarehar den officiella politiken varit att man försökt förmå zigenarna 16 att låta sig assimileras i det svenska samhälletoch överge sin egen mycket Enförändring i den här attityden kan visseriigen skönjas på Nr 113 papperet, men i praktiken har inte några större förändringar skett. Fortfa- den rande har zigenarna själva alldeles för litet alt säga till om, ochfortfarande -j gppj| jg-yg fullföljs del officiella mordet på deras kultur över huvudet på dem. Vpkhar i motionen krävt ett ökat anslag till zigenarföreningarna. Vi har Åtgärder for in-också krävt att skall uttala sig för att den zigenskafolkgruppen skall vandrare vara representerad i utredningar som rör derasegna förhållanden. Utskottet avvisar våra krav med hänvisning till att delankommer på invandrarverket att fördela och prioritera tillgängliga medel. Vidaresägs beträffande vårt krav om ett uttalande alt utskottet utgår ifrån attsamråd skall ske och att det därför inte behövs något uttalande. Det påpekasockså all zigenarföreningar börjar växa fram även i en rad andra kommuner än devi tagit upp i vår motion. Detta anser vi självfallet vara mycket positivt, mendet gör ju våra krav än mer angelägna. Vi kan i och för sig vara överens om attdel i första hand bör ankomma på invandrarverket att prioritera pengarna, mensamtidigt anser vi att det krävs särskilda insatser för att uppmuntra ochstödja denna särskilt diskriminerade grupp. Därför krävs speciella anslag ochen kraftig uppräkning av de befintliga anslagen. Nuvarande medelstilldelning ären droppe i havet i förhållande till behoven. Sedankan man naturiigtvis säga att det är positivt att utskottet förutsätter attsamråd skall ske. Men, herr talman, samråd och representation är nu interiktigt samma sak. Dessutom är det så att man på många håll i landetuppenbarligen struntar i vad utskottet tycker. Ett uttalande från riksdagenskulle få större tyngd. Idenna motion har vi, som också påpekade, liksom i motionen 833 äventagit upp frågan om ökade anslag till i enlighet medinvandrarverkets förslag samt frågan om ökade anslag till invandrar- ochminoritetsorganisationer. Del var en mycket kortfattad motivering tillyrkandena om avslag på dessa krav som vi fick höra från talarstolen. Inteheller i utskottsbetänkandet argumenteras det egentligen mot dessa krav. Detsägs bara att vi inte har råd att förbättra situationen för invandrarna i dessaavseenden. Jag kan inte komma ifrån att jag tyckeratt det är en mycket svagargumentering. Och det är inte så, som utskottet påstår, att Invandrartidningenkan bibehålla sin standard med den medelstilldelning som regeringen ger den ibudgetpropositionen. Tidningen har under en rad år satts på svältkost, och detkrävs en kraftig uppräkning av anslagen. Vitycker dessutom att det är angeläget att verksamheten byggs ut och förbättras.Del behövs bl. a. pengar till särskilda informationsinsatser blandflyktingarna. Vi känner alla väl till den enorma brist på samhällsinformationsom invandrarna drabbas av, något som i sin tur leder till stor rättsosäkerhetför dem. Med detta, herr talman,vill jag yrka bifall till vår motion nr 879. 2 pmiokoll I977f78:l 13-115 Nr 113 () kort genmäle: tar upp de svårigheter som zigenarna i vårt samhällehar att göra sig hörda. Jag vill bara påpeka att man arbetar för att de skall få ettstörre inflytande. Åtgärder rör in- gruppsom sysslar just med frågor som rör de finska zigenarna. vandrare arbetsgruppenhör en referensgrupp med företrädare för den finsk-zigenska har också en arbetsgrupp för just dessa frågor, som håller närakontakt med zigenarna. Man försöker alltså mer och mer låta zigenarna vara medoch påverka de beslut som rör dem. Debåda organisationer som vpk tar upp i sin motion har fått projektbidrag frånstatens invandrarverk. Nordiska zigenarrådet har också fått ett sådant bidrag. Viskulle naturiigtvis alla vara glada om vi kunde anslå mera medel tillinvandrarverket. Men den kaka vi har att fördela är begränsad. Åretsbudgetförslag innebär emellertid att invandrarverket får ökade möjligheter attsprida information och att stödja invandrarorganisationerna och olika projektsom syftar till samverkan mellan svenskar och invandrare. Enligt åretsbudgetförslag ökas anslagen för dessa ändamål med , Invandrarverketfår dessutom sex nya tjänster. Det är klart att vi kunde önska mer, men utskottethar ansett att vi bör ansluta oss till departementschefens förslag. EVAHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle: Vi tycks vara överens om att zigenarna borde få mer att säga till omnärdet gäller deras egen situation. Men då har jag svårt att förslå denargumentation som för och varför inte skulle kunna göraett uttalande. a. den arbetsgrupp som har tillsatt,men det är ute i kommunerna som zigenarna måste få ökade möjligheteratt påverkasin situation. Ett uttalande från sida skulle kanske leda till attfler kommuner tog hänsyn till det här kravet. Sedansägs det att invandrarverket får ökade anslag. Det är visserligen sant, har vi kostnadsutvecklingen, dels ärdet onekligen så att behovet på dethär området har ökat mycket kraftigt. Jagvidhåller att de anslag som invandrarverket får inte är tillräckliga för attkunna ge invandrarna den samhällsinformation som de har rätt att kräva. EVAWINTHER (fp) kort genmäle: Vi arbetarför bättre medinflytande för alla invandrargrupper. EvaHjelmsiröm sade att det skulle behövas ett riksdagsuttalande för att man ute i kommunerna bättre skulle tillgodose invandrargrupperna och speciellt den zigenska folkgruppen. Jag tycker det är mycket viktigt att alla som jobbar ute i kommunerna lar initiativ i den riktningen. Och vi kan också inom våra olika partigrupper arbeta för att våra partikamrater ute i 18 kommunerna arbetar för detta. Det är också en väg. (): Nr 113 Jag skulle något vilja kommentera de förhållanden som givit den impuls till min motion 1651 om en beredskapsplan för spontan invand- -j \jgyg ring. Denreglerade invandringen uppgår till 1 250 personer , under senaste Åtgärder för in-tiden främst personer från sydamerikanska länder. När detgäller denna typ vandrare av invandring, dvs. den reglerade, såställs alla samhällsresurser till förfogande för att hjälpa invandraren så bra stan som möjligt. Invandrarenfår grundläggande språkundervisning, information om svenskt samhällsliv ochsvensk arbetsmarknad och slussas på ett smidigt sätt in i det svenskasamhället. AMS hjälper till med anskaffning av arbete, och ingen möda lämnasospard för att göra anpassningen till det nya landet så litet smärtsam sommöjligt. Attdet är en smärtsam omställning kan man nämligen inte komma ifrån. Det är medall säkerhet den största omvälvning en människa kan utsättas för. Au ryckas uppfrån sin sociala, emotionella, kulturella och språkliga miljö innebär för mångaatt tappa fotfästet i tillvaron . Detär vår skyldighet att ta vårt ansvar för att dessa människor får all hjälp ochallt stöd genom bostad, arbete, utbildning och social service. Såsker också när det gäller flyktingar som kommer genom reglerad invandring. Dåoch då inträffar det emellertid s. k, spontan invandring av en stor gruppmänniskor från ett visst land. Detta är vad som senast hänt med densyrisk-assyriska gruppen. Dessa människor har utan svenska myndighetersmedverkan sökt sig till vissa orter i landet. De har då inte fått del av allade insatser som jag talade om i början av mitt anförande, språkundervisning,information om svenskt samhällsliv och svensk arbetsmarknad. Säkert har dettaför många försvårat anpassningen till det svenska samhället. Depolitiska och sociala förhållandena är i flera länder instabila. Då och dåkommer det till inre konfrontationer, och grupper av människor tvingas lämnasina hemländer. är ett land med god materiell och social standard ochsom sådant attraktivt från invandringssynpunkt. Vi kan alltså oväntat stå införuppgiften att bereda en större grupp människor en innanför våragränser. Dettaär anledningen till att jag i min motion tagit upp frågan om en beredskapsplanför insatser vid spontan invandring. Ibetänkandet hänvisas till att en arbetsgrupp inom arbetmarknadsdepar-tementetarbetar med flyktingfrågor. Det är mycket positivt att så sker, eftersom allainsatser i initialskedet med nödvändighet underlättar anpassningen både påkort och på lång sikt, inte minst för invandrarbarnen. Jag vill här gärnacitera vad socialministern sade i debatten om socialutskolletsbetänkande: " även om vi diskuterar vissa invandrarproblem, tror jaginte att de stora problemen är aktuella . Dem får vi , om vi inte kan göra de insatser som behövs för att klara integreringen i samhället." Arbetsgruppensägs presentera resultatet av sitt arbete . Jag hoppas att man inte begränsar sig till frågor kring flyktingutlagning och 19 Nr 113 insatser vid reglerad invandring, utan att man också utifrån vunnaerfaren- den heterfrån den senaste spontaninvandringen planerar för att undvika både de '°''praktiska problem som uppstår för kommunerna och de stora sociala ochemotionella problem som uppstår för invandraren om inle samhällets Åtgärder för in- 'ödkommer in i rätt tid. Ytterst är det invandraren som gagnas av en Eftersom man inom departementet arbetar med denna fråga har jag ingetsäryrkande, utan jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 833 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 22 mom. 1röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 833 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då KariHallgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 268 Nej - 14 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels motionen nr 833 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 22 mom. 3röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 833 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. ning verkställdes voteringmed omröstningsapparat. Denna omröstning gav Nr 113 Ja - 268 7 aprji 1973 Åtgärder Jör in- Mom. 4 vandrare Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 879 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 22 mom. 4röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 879 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då EvaHjelmström begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 267 Nej - 14 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionerna nr 833 av LarsWerner m. fl. och nr 879 av m. fl. i motsvarande delar, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanKari begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 22 mom. 6röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionerna nr 833 av m. fl. och nr 879 av . i motsvarande delar. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då KariHallgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 269 Nej - 14 21 Nr 113 Mom. 7 Fredaeen den Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr '"s m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Åtgärderför in- votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill att kammarenbifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 22 mom. 7röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 833 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då KarlHallgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 269 Nej - 14 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 829 av LarsWerner m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 22 mom. 8röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 829 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då KariHallgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 269 Nej - 14 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1327 avIngegärd och , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 22 1334 av och , ochförklarades den förra proposi- tionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 22 mom. 10röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1334 av och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 269 Nej - 14 §4 Handläggningen av utlänningsärenden Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande1977/78:30 med anledning av propositionen 1977/78:90 om ändring iutlänningslagen (1954:193), m. m., jämte motioner. I propositionen 1977/78:90() hade regeringen efter föredragning av statsrådetOla samt efter inhämtande av yttrande från lagrådet föreslagit attriksdagen skulle delsanta de inom upprättade förslagen till 1. lag om ändring iutlänningslagen (1954:193), 2. lag om ändring irättshjälpslagen (1972:429), 3. lag om ändring i lagen(1971:52) om skatterätt, fastighetstaxeringsrätt och länsrätt, dels godkänna de riktlinjer i fråga om meddelandeav uppehållstillstånd för gäststuderande som förordats i propositionen. Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "Handläggningen avutlänningsärenden tar ofta . I propositionen föreslås vissa ändringar ibl. a. utlänningslagen (1954:193) som syftar till att förkorta väntetiderna ifrämst ärenden angående uppehålls- och arbetstillstånd samt förpassning. Isammanhanget behandlas frågan om inrättande av en fristående slutligbesvärsinstans, som i regeringens ställe skulle pröva besvär över beslut avstatens invandrarverk () i awisnings- och förpassningsärenden samt vissa Ipropositionen förordas att regeringen liksom prövar besvärsärendena. Utlänningsnämndenhärtill uppgift bl. a. att avge yttrande i ärende hos om förpassning avutlänning.