prot · G109127 · 1977-12-31 00:00:00 — Apropåspekulanterna i valutautlag inom 6 000-kronorsramen förekom naturiigtvis storasådana uttag. Kunde det bli annat när folk förberedde semestrar och man läste itidningarna att inte minst prominenta socialdemokratiska politikervarnade för devalvering eller att företagsledare ivrade för devalvering? Kundedet då bli annat än atl människor drog slutsatser av detta? Om de sedan vann pådet eller inte, det beror på vilken valuta de inköpte och när de såldedensamma. Köpte de t. ex. vissa valutor som fallit i värde blevvinsten sanneriigen inte så stor. Men spekulantens roll är ju den alt han taren risk - risken atl föriora. Jagvill också säga att det väl är ganska naturiigl att man bedömerregeringens politik mot bakgrund av det underiag som skapats för den och somfanns vid dess tillträde. Hur skulle man annars gå till väga? Om grunden dåbefanns vara instabil, om det fanns brister i underlaget av större omfattningän man anade, så kan inte gärna den sittande regeringenlastas för del. Den kom lill något som den inte kände till i varje detalj. HerrFeldt kände till det, men den socialdemokratiska regeringen hade inte vidtagitdispositioner som skulle hindra utvecklingen att bli som den blev. (vpk): Bara några ord. Det är inle så som påstod i sitt inlägghär, atl jag okritiskt skulle ha anammat den artikel som jag refererade till.En artikel av den typen behöver man inle anamma okritiskt, därför att i denfanns en rad reservationer som jag också tog med i milt referat av artikeln idet första anförandel. De bägge författarna betonar atl det ärmycket svåra avvägningsproblem som det handlar om, men de betonar attden beräkning de kommer fram till rör ett minimibelopp. De menar alt delförväntningsstyrda valutautflödet i själva verket var större än densiffra de kom fram till, men de medger att det är utomordentligt svårt atlexakt ange en siffra. Jagtycker alltså att det i den artikeln finns en rad inbyggda reservationer. Jagär fortfarande förvånad över att riksbanksfullmäktiges vice ordförande liksomekonomiministern bara har fördömande ord till övers för en seriös vetenskapligundersökning; det är det första försök jag känner till att verkligen kartläggavad som ägde rum före devalveringen . Jag tycker att man i ställetborde ha hälsat varje bidrag till belysning av den frågan medtillfredsställelse. Sedanvill jag instämma i förhoppning. Om man frän olika håll anserall vad som kommit fram inte på ett tillfredsställande sätt belyseralla sidor av utvecklingen, är det verkligen en ansländighelsfråga förvederbörande instanser atl se till att del görs en utföriig undersökning - mankan inte nöja sig med att bara fördöma de undersökningar som gjorts med sådanasvepande argument som har förekommit i debatten här och även . Slutligentill frågan om och dess vinst. Det förhållandet atthuvudsyftet med verksamhet icke är att den skall lämna vinst kan inteförhindra att i vissa situationer kan göra vinster eller föriuster.Det är två helt olika saker. Ett faktum är att åsamkades föriustergenom den valutaspekulation som förekom. Dessa förluster kan sägas vara enförlust för de svenska skattebetalarna, eftersom är skattebetalarnasorgan. ALLANHERNELIUS (m): Jagvill säga till att det finns ingen som bestrider att artikelnhar sina förtjänster- det är inte det vi talarom. Del är inte heller fråga omnågot fördömande av artikeln och författarnas ansträngningar. Vad det gäller ärderas slutsatser. Dessa tillåter vi oss att granska med kritiskt sinne. Vi villvarna för att de okritiskt anammas t. o. m. av tränade ekonomer som C-H.Hermansson. Vadsedan beträffar vinst, så kan det tjäna kammaren till upplysningatt den aldrig torde ha varit så stor som 1977. CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): Den kunde ha varit större, , om inte tvingatsvidkännas föriuster på grund av valutaspekulationen. ALLANHERNELIUS (m): Om ingripanden från sketttill priset av ökad oro på valutamarknaden hade utvecklingennär det gäller vinsten i själva verket gått i motsatt riktning. (vpk): Jag har inte talat för några ingripanden som skulle ha skapat oro påvalutamarknaden. Vad det gällde för sommaren 1977-och det var enligt vad jag harfaltal dess uppgift och dess målsättning - var i stället atl dämpa oron. Menäven åtgärder som vidtas för atl begränsa valutaspekulation skulle ju haverkat i den riktningen att de hade dämpat den oro och nervositet som förekom.De skulle icke ha verkat på del sätt som antydde. Överiäggningenvar härmed slutad. § 5 Föredrogs ochhänvisades 1977/78:173 tillulrikesutskottet §6 Föredrogs och hänvisades 1977/78:1934 och 1935 tilltrafikutskottet 1977/78:1936-1938 till näringsutskottel § 7 Meddelande om fråga Meddelades alt följandefråga framställts \91in%-Alf>av (vpk) till statsrådet om katastrofhjälp tillMozambique: Svåra översvämningar har drabbat . Främstär det som berörs, vilket inneburit alt omkring 500 000 människorblivit hemlösa. Stora humanitära insatser krävs för atl mildra de personellaoch materiella skadorna. Jag vill därför fråga: Vilkainsatser planerar den med anledning av naturkatastrofen iMozambique? På hemställan av tredje vice talmannen beslötkammaren att ajournera sina förhandlingar till , då de tilldagens bordläggning anmälda utskottsbelänkandena väntades föreligga. §8 Förhandlingarna återupptogs . §9 Anmäldes och bordlades 1977/78:179 om ändring ilagen (1962:381) om allmän försäkring § 10 Anmäldes ochbordlades Nr 127 1977/78:37 med anledningav talmanskonferensens förslag (1977/78:18) om 21 aoril 1978 fortsatt försöksverksamhet med riksdagsinformation till allmänheten 1977/78:30 med anledningav propositionen 1977/78:80 om ändring i lagen (1928:281)om allmänna arvsfonden /78:31 med anledning av propositionen 1977/78:140med förslag om allmänberedskapsbudget för /79 jämte motion 1977/78:32 med anledningav motioner om formerna för statligt stöd till förelag m. m. 1977/78:48 med anledningav motion om företagsleasad bil för privat bruk1977/78:49 med anledning av motion om höjning av stämpelskatten 1977/78:52 medanledning av propositionen 1977/78:163 om ändring i uppbördslagen (1953:272) 1977/78:24 med anledning av motion om nyföretagsform för mindre företag 1977/78:26 med anledning av motioner om vissafrågor rörande jordbruksarrende 1977/78:19 med anledning av propositionen1977/78:100 såvitt avser anslag m. m. för /79 inomförsvarsdepartementels verksamhetsområde och propositionen 1977/78:95 jämtemotioner 1977/78:20 med anledning av propositionen1977/78:100 såvitt gäller ekonomiskt försvar inom handelsdepartementetsverksamhetsområde 1977/78:21 med anledning av propositionen1977/78:100 såvitt avser förslag till stat för försvarets fastighelsfond /79 1977/78:22 med anledning av motioner om vissaindustribeställningar för försvarels räkning 1977/78:25 med anledningav motioner om vissa handikappfrågor m. m. 1977/78:26 med anledning av motionerom vidgad räu till sjukpenning 1977/78:27 med anledning av motion omkostnadsfria läkemedel 1977/78:28 med anledning av motioner om avgifter försjukvård m. m. 1977/78:29 med anledning av motioner om vissa sjukpenningfrågor 1977/78:21med anledning av motion om stöd till biodynamisk odling 31 Fredaeenden /78:32 med anledning av dels propositionen 1977/78:100 bilaga 15såvitt avseranslag lill Kontant stöd vid arbetslöshet, dels propositionen 1977/ 78:130 omändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, m. m.. frågor 1977/78:33 med anledning av propositionen1977/78:162 om godkännande av Europarådels konvention om migrerande arbetstagares rättsställning 1977/78:26 med anledningav propositionen 1977/78:129 om distriklsindel- ning, arbets- ochpersonalorganisation m. m. inom exekutionsväsendet §11 Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts \911/1%-AT1av () till kommunikationsministern om kostnadsansvaret föråtgärder mot trafikbuller: Vägtrafiken är utan tvivel den mest utbredda ochstörande bullerkällan. Bullerbegränsande åtgärder måste därför vidtas. Denstatliga trafikbullerutredningen (TBU) avlämnade sitt betänkande redan undersommaren 1974. Det är angeläget att fördelningen av kostnadsansvaret mellanstaten och kommunerna blir klariagd. Motdenna bakgrund vill jag ställa följande fråga till kommunikationsministern: beredd att medverka till en lösning av frågan hur kostnadsansvaretför bullerbegränsande åtgärder skall fördelas? 1977/78:428av (vpk) till försvarsministern om användningen av anslag förstudier av olika flygplansalternativ för försvaret: beslutade regeringen att skjutaupp beslutet om utvecklingen av B3LA. Orsaken till beslutet var atl man villeha full handlingsfrihet vid ett framtida val mellan olika flygplanstyper. Föratt få fram ett bättre beslutsunderiag för de olika alternativen beviljades ettanslag pä 300 milj. kr. Efter detta beslut () - enligt en artikel i den 18april - hos försvarsdepartementet begärt att få fördela de ovannämnda pengarna såatt 299 milj. kr. skall användas till ofTerter på 2 Regeringen har lämnat sitt svar till FMV den 13april. hemligstämplat,likaså äskandet. Enligt uppgifter i påslås alt 250 milj.kr. beviljats av begärda 299 milj. kr. Omuppgifterna är riktiga, sä innebär detta att man trots beslutet i januaribundit sig för ett alternativ, nämligen B3LA. Jag vill fråga: Villförsvarsministern redogöra för hur de 300 milj. kr. som beviljats för studierav olika flygplansalternativ har fördelats? 1977/78:429av (vpk) lill kommunikationsministern om åtgärder för attförbättra servicen åt kollektivtrafikanter: En del av sofforna på har tagitsbort. För alla tågresenärer innebär detta en ytterligare försämring avservicen. Vilkaåtgärder avser kommunikationsministern alt vidta för att förbättra förkollektivtrafikanlerna och förhindra en ytteriigare försämring av servicen? 1977/78:430av (vpk) till statsrådet om fördelningen av skolansresurser på elever från olika socialgrupper: Det finns ett samband mellan hur elever lyckas iskolan och föräldrarnas sociala och ekonomiska bakgrund. En rapportfrån sociologiskainstitutionen i ger ytteriigare bekräftelse på detta. Resultatennär det gäller standardprov och betyg är exempelvis starkt kopplade tillsocialgruppstillhörighet -ju "högre" socialgrupp, desto bättreresultat. Det är också klart bevisat att elever från "högre"socialgrupper i förhällande till sina behov får större del av resurserna änbarn från "lägre" socialgrupper. Jag vill mot dennabakgrund ställa följande fråga: Vilkaåtgärder tänker statsrådet vidta för att förändra detta förhållande? 1977/78:431 av Sven-GöstaSignell (s) till arbetsmarknadsministern om garanti att huvudmännen får fullersättning för nytillkomna skyddade verkstäder: beslutade i enlighetmed propositionen 1977/78:30 att en organisationskommitté skulle tillsättas avregeringen för fortsaU handläggning av ekonomiska och organisatoriska frågor isamband med inrättandet av regionala stiftelser för de skyddade verkstäderna. Denuvarande huvudmännen, primärkommuner eller landsting, känner ovisshet omutgången av kommande förhandlingar med organisationskommittén om ersättningarför befintliga och projekterade skyddade verkstäder. Denna ovisshet innebär attnytillskottet av skyddade verkstäder f n. är myckel begränsat. De nuvarandehuvudmännen vågar inte anslå medel i sin budget för nya verkstäder, då de ejvet hur stor ersättning de kommer att få för 3Riksdagens protokoll 1977/78:127-129 Nr 127 vare sig befintliga eller nytillkomna verkstäder. Fredaeenden °' " bakgrunden vill jag tillarbetsmarknadsministern ställa följande 21april 1978 '"''äp- Är statsrådetberedd att innan organisationskommittén för skyddade Meddelande om verkstäder har slutfört sitt arbete ge de nuvarande huvudmännen garanti för frågor ''" ersättning för nytillkomna verkstäder, såatt pågående projekteringsar- beten kan fullföljas? §12 Kammaren åtskildes .