prot · G109153 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:153 Förhandlingarnaleddes till en böOan av förste vice talmannen. Energiforskning,m. §1 Energiforskning, m. m. Fortsattes överläggningen om näringsutskottels beiänkanden / 78:67-70. LENNARTPETTERSSON (s): Talmannenär i dubbel bemärkelse i centrum förden debatl som kommer atl följa. Straxföre middagspausen inträffade nämligen del uppseendeväckande att en avkammarens ledamöter från denna talarstol anklagade för medvetenlögn. Det gällde den motion som en framlrädande centerpartist skrev 1970 ochsom förordade byggande av kärnkraftverk i Norriand. Denmotionen förnekade all kännedom om, och hon hävdade att IngvarCarlsson for med ren lögn. Eftersom inte hade lillfälle attnärmare gå i svaromål på denna grova beskyllning vill jag göra del som förstetalare i debatten efter middagspausen. Motionenär motion nr 1970 i första kammaren, och den väcktes av TorstenBengtson. En likalydande centermotion väcktes i andra kammaren. Innehållet imotionen, , är helt klar. Efter en längre plädering för kärnkraftkommer motionären fram till följande slutsats: "En planmässig ochsuccessiv utbyggnad av kärnkraftverk utefter skulle ge mångaproduktiva arbetstillfällen." Det var f ö. vid presentationen i sambandmed denna motion som uttrycket "ett pärlband av kärnkraftverk längsNorrlandskusten" användes. Och ser man efter i motionen, ,finner man atl delta precis täcker innehållet i densamma. Jag har velat läsa in detla lill kammarens protokoll för att ge fruHambraeus en chans atl be om ursäkt för sill övertramp. Därmedgår jag över lill dagens debattämnen, och jag avser alt ta uppnäringsutskottels belänkande 68, som behandlar förslag till nytt treårsprogramför der. Betänkandetvisar-jag vill gärna understryka det -att ett betydande mått av enighet rådermellan regeringspartierna och den socialdemokraliska oppositionen om behovet avforisaiia och kraftfulla ansträngningar för energiforskning och forskning kringalternativa energikällor. Det finns här inte heller något alternativ i dellånga perspektivet vid sidan av energisparandel. Vi hade tidigare i dagenergiministern här som vår gäst i Nr 153 denna deban. Han gjorde tolkningen att den enighet som finns mellan den oppositionenoch de borgerliga regeringspartierna på denna punkt är 25 mai 1978 lorOänst.Jag vill ifrågasätta det, herr lalman, därför atl det inte överens- stämmermed de faktiska förhållandena. Enersiforsknins 'Jälva verket har det energiforskningsprogram som läggs fram ij, förberetts i den parlamentariskt sammansatta delegationen förenergiforsk- ning, och där var detcenterpartiet och kommunisterna som skilde ut sig från de övrigapartierna och hade en annan mening. De som stod för majoritetens uppfattning idet dokument som ligger till grund för del energiforskningsprogram för denkommande treårsperioden som vi nu diskuterar är alliså socialdemokraterna,och folkpartisterna - så var det med den saken. Sedanvilljag gärna någol beröra vad sade i sina kommenlarer lillreservationerna vid näringsulskottets belänkande 68 om just energiforskningen,eftersom jag uppfattade honom som utskollsmajorilelens talesman när det gällerdetta betänkande. Låt mig först bemöta hans kritik mol den socialdemokraliskareservationen 2, där vi bl. a. kritiserar den oklarhet som även efterutskottsbehandlingen råder beträffande omfattningen av den satsning påkärnkraftslbrskning som regeringen avser göra. Genom all ändra på den indelningsom tidigare låg till grund för programarbetet och göra en uppdelning på tvådelprogram, där man i det ena också förin forskning som inte avser kärnkraftensolika områden, har man lyckats skapa en sådan förvirring att det ärmöjligt att få en klar bild av det hela. Dessutomhar man i propositionen, och del har godkänts av utskottsmajoritelen, lagtlill all belräffande de summor som därutöver kan komma all behövas förforskning på kärnkraftens omräde har regeringen möjlighet an ulan riksdagenshörande överföra medel från den gemensamma reserv som skall stå till regeringensförfogande för olika energiforskningsändamål. Pådel här viset har den borgerliga regeringen av uppenbarligen myckel konkreiapolitiska skäl gjort sitt för atl dölja vilken omfattning kärnkraftsforskningenkommeratt få inom den kommande treårsperioden. Vi anklagar faktiskt regeringenfören medveten oklarhet på denna punkt. Enligt vår åsikt hade det varitriktigare alt begärt ett klarl besked, men vi har inte fått med ossde borgerliga utskotlsledamöterna och har därför tvingats reservera oss. Vibeklagar att vi har måst göra delta, eftersom del egentligen är ett minimikravatt vet vad den egentligen beslularom närdel gällerkärnkraftsforskningen. Låtmig sedan ta upp energiforskningsprogrammel i dess helhet. Inled ningsvis konstaterade jag atl vi är överens när del gäller huvudlinjerna idelta men all vi har olika uppfattning i vissa delfrågor. Jag kan inte underlåta atl säga att en betydelsefull sådan delfråga behandlas i den socialdemokraliska reservationen 2, där det förordas all ylleriigare 30 milj. kr. bör anslås lill kärnkraftsforskning , speciellt för forskning om kärnkraftens säkerhetsfrågor i vid mening. 144 På socialdemokratiskt håll anser vi atl del klartbörsägas ifrån att vi även i fortsättningenbör ha en opartisk och kritisk säkerhetsforskning av tillräcklig omfattning,som bedrivs oberoende av den forskning som betalas av kraftbolag och slalligakontrollmyndigheter. Vårinställning pä denna punkt stärktes också, enligt min mening, av de hearings ienergifrågan som skedde inom näringsutskoilet. Jag kan tyvärr bara notera allvi inte lyckades få med oss de borgerliga partiernas representanter på en ökadsalsning på bl. a. den säkerhetsforskning på kärnkraftsområdel som vi förordat. Nuskryter ju energiministern och över all del har giorts vissaöverföringar från kärnkraftsforskning till annan energiforskning - från delförsta treårsprogrammel som bar den socialdemokratiska regeringens signaturlill det nya treåriga energiforskningsprogrammel. Men delta är, herr talman,enligt vår uppfattning att beklaga, för här är det fråga om att man i betydandeutsträckning kommer att ta bort resurser för en fortsatt säkerhetsforskning.Det trodde jag atl vi i den här kammaren var överens om inte borde ske. Statsmakternahar alltsedan forsknings- och uivecklingsarbetei kring kärnkraften inleddesfäst slort avseende vid säkerheisfrågorna. Så bör del vara även ifortsättningen, enligt den socialdemokratiska uppfattningen. Vi kan alltså inteförstå atl man har visat ett så ljumt intresse från borgerligt håll när vi harfört fram dessa synpunkter. Bortsettfrån denna i och för sig betydelsefulla skillnad råder det som sagt enbelydande enighel om huvudlinjerna i det förslag lill nytt treårsprogram förenergiforskning som nu skall beslula om. Att så är fallet ärnaturligt av flera skäl. Euskäl ärdet hot väldiga oljeberoende innebär och som vi på lång siklmåsle komma ur, bl. a. med hjälp av energisparande och alternativaenergikällor. Därför är en kraftfull salsning på energiforskning motiverad. Ettannal skäl lill den belydande samsiämmigheten ligger, som jag lidigare påpekal,i del fakium au förslaget till energiforskningsprogram har förberetts i denparlamentariskt sammansatta delegationen för energiforskning. Redan däruppnåddes en stor enighet mellan partierna. Del gällde naturligtvis i hög gradmellan socialdemokrater, moderater och folkpartister, och i någol mindre gradmellan dessa partier och resp. kommunisterna. Eutredje skäl slutligen, herr lalman, till enigheten ligger i all del nyatreåriga programmet är en fortsättning på det energiforskningsprogram som densocialdemokratiska regeringen lade fram i anslutning till 1975 årsenergipolitiska beslut. Det förOänar all understrykas all just 1975 årsenergiforskningsprogram i själva verket var den verkliga pionjärinsatsen, trotsOlof påstående om motsatsen. Det var inte vad som kom efteråt somvar det nya, alltså det som vi diskuterar . 1975 årsenergiforskningsprogram väckte ett belydande iniernaiionelliintresse, bl. a. därför aU det redan då hade en stark inriktning på energisparandeoch alternativa energikällor. Det nya treårsprogrammet är i alll väsentligt eltnaturligt fullföljande av tidigare huvudlinjer. Energiforskning,m. 10Riksdagens protokoll 1977/78:152-153 Energiforskning,m. hänvisadei sitt inledningsanförande lill del beröm -jag tolkar det så i alla fall- som det internationella energiorganet lAEA riktade lill , därför altvi hade etl unikt och framtidsinriktal energiforskningsprogram. Man hade dågiorl en jämförelse avseende . Detlaär just beviset för alt del var den socialdemokratiska regeringensenergiforskningsprogram som var det nya på den internationella scenen. År 1977var det faktiskt i alla väsentliga delar det socialdemokratiska energiforskningsprogrammelsom genomfördes i praktisk handling. Det var alltså inte den borgerligaregeringen som hade kommil med sin nya treåriga energiforskningsprogram , utan det var socialdemokraterna. Detär intressant, och jag noterar med tillfredsställelse atl vi inte bara fårberöm internationellt för del socialdemokraliska energiforskningsprogrammet,utan även anser uppenbarligen alt det varett program som varriktigt och framtidsinriktal. Den stora nyinriktningen skedde alltså redan ioch med energiforskningsprogram. FruHambraeus höll ett långt och engagerat anförande, som i stort gick ut på attparadiset skulle öppna sig för del svenska folkel bara man sade nej lillkärnkraften och satsade för fullt på de förnyelsebara energikällorna. Lålmig bara säga till attjag nog tyvärr måste i någon mån tapå mig rollen som ormen i paradis, eftersom jag såsomreservanternas talesman när del gäller energiforskningsbetänkandel frånutskottet avser att något beröra de överdrivna förväntningar som man iblandhyser på ett snabbi introducerande av alternativa energikällor i vår energiförsöOning. FruHambraeus budskap var i slorl selt följande: Del är inga problem förknippademed de alternativa energikällorna. Jag vill hävda au det finns problem - såvältidsmässiga problem som kostnadsmässiga problem och miljö- och hälsomässigaproblem. Jag säger inte att det inte går alt övervinna dessa problem, men delkommer förvisso alt la sin lid. Jag skall utveckla della närmare. FruHambraeus talade vidare om all de alternativa förnyelsebara energikällorna varenergikällor i ekologisk balans. Låt mig då bara erinra om dendebatl som förs i naturvårds- och miUövårdskrelsar kring tankarna på enbelydande salsning på energiskogar i vårl land. Detta är sannerligen inte endebatl som utgår som elt självklart faktum från alt dessa väldiga arealer avsly och andra energiskogar skulle vara i överensstämmelse med någon inriktningpå ekologisk balans. Delär, herr talman, hell klart all del är en sak att vara överens om behovet av enkraftfull satsning på forskning om allernaliva energikällor och effektivareenergianvändning - och där är vi i betydande utsträckning överens. En annan sakär den bedömning och de uttalanden som görs om möjlighelerna atl inom en näraframtid uinyUja de alternativa energikällorna i slor skala. Det finns här -somjag sade tidigare-anledning att varna fördel önsketänkande som alllför längehar varit alllför vanligt i den energipoliliska debatten. Specielll har detregeringsparti som säger nej till kärnkraften och som har satt sinstatsministers heder i pant för detla konsekvent intagit en Man har sökt inbilla människorna all de väldigaomslällningar som del skulle innebära alt basera den framtida energiförsöOningenpå hell nya energikällor skulle kunna av snabbt och utan störreuppoffringar för de svenska medborgarna och del svenska samhällel. Såär emellertid inte fallet; den saken borde vid det här laget vara ganska klar.Vi har tyvärr en lång och kostsam väg alt gå innan vi kan ta de allernalivaenergikällorna i anspråk i någon slörre utsträckning. Det finns inga genvägarhär, om vi inte skall försälta det här landet i något som närmasl kan liknasvid ell permanent krislillstånd. Närdetgäller koslnaderna för energi från alternativa energikällor-för atl ta upp ävenden aspekten - irorjag alt vi aldrig kan hoppas på atl kunna komma ner i de ioch för sig redan höga relativa energipriser som vi har . Delta måstesjälvfallel få klara negativa konsekvenser förden fortsalla välståndsutvecklingen. Dettaär nu en sak som vi varit inställda på, i varje fall de som mera ingåendediskuterar de här frågorna. Men det finns tyvärr tecken som lyder på att junärmare man studerar de olika allernaliva energikällorna, desto klarareframträder del all kostnadsbilden i många fall tenderar alt bli yuerligarenegaliv. Jag har haft tillfälle atl konstatera det som ledamot av delegationenför energiforskning. Etlexempel som jag fick jusl knyter an just lill solvärme förbostadsuppvärmning, något som har tagits upp i debatten . Solvärme är juen alternativ energikälla som vi har stora förväntningar på, men vi har fåttin rapporter som kommit lill energiforskningsdelegationen om beräkningar frånexperimenthusbyggande i och . Rapporterna tyder på atl kostnadenför solvärme i samband med småhusbebyggelse ligger mycket högt och i vissa fallnärmar sig en krona . Vi får hoppas atl detta är överdrivnaberäkningar och att man skall kunna komma ner lill mera realistiska nivåer, menskall de exemplen ange nivån i fortsättningen ärdet elt allvarligt bekymmer somvi har framför oss. Hur som helst är kostnaden för olika alternativaenergikällor fortfarande i högsta grad elt stort problem. Vi får hoppas attutvecklingen går åt rätt håll. Enannan sak som man också tvingas notera från debatten kring de alternativaenergikällorna är del närmasl massiva ointresset för deras hälso-ochmiljömässiga effekter. kan tyvärr bereda vägen för ell häftigt negativtuppvaknande bland allmänheten längre fram. Medan de konventionellaenergikällornas hälso- och miljöeffekter - och då inte minsl kärnkraftens -diskuteras utomordentligt ingående saknas nästan helt motsvarande debatt när detgäller alternativa energikällor. Det är som om fantasin inte ville räcka till,trots atl problemen bevisligen finns där i belydande utsträckning. ex.de1 500 vindkraftverk på 2 megawall som måste lill föratt ersätta ett endakärnkraftsaggregal. De beräknas bli uppemot . När kommer påallvar debalten om i vilken ulslräckning människorna kommer att acceptera destörningar som dessa jättelika vindkraftverk innebär i olika avseenden? De somhittills har protesterat är bönderna på i , Energiforskning,m. Energiforskning,m. vilkaalarmerats av en forskningsrapport från i som slogs uppi de sydsvenska tidningarna. Dessa bönder vill uppenbarligen inte ha sådanajättelika aggregat på sina åkrar, där del annars i och för sig blåser hyggligt. Ännuslörre hälso- och miljöproblem är med största sannolikhet förknippade med ettstorskaligt utnynjande av s. k. energiskogar, dvs. odling av väldiga arealersnabbväxande ogenomtränglig sly. För att ge tillfredsställande tillväxt kräverdessa odlingar såväl bevattning eller våtmark som tillförsel av stora mängderkonstgödsel. Detta medför en mängd miljövårdsproblem, vilket understrukits ielt särskilt yttrande i energiforskningsdelegaiionens belänkande. Del är ingenöverdrift att säga atl skepsisen mot större arealer av s. k. energiskogarsnabbt håller på all tillta bland miljö- och naturvårdsorganisationer och intebara bland dem. Dessa exempel visar all vi har en lång och kostsam väg att gå innan vikan ta de alternativa energikällorna i anspråk i stor skala. Del finns, som jagsade lidigare, inga genvägar. Att inbilla folk något annat vore atl grovtmissleda dem. Först är vi - med den planering somenergiforskningsorganisalionen har och måste ha - framme vid ett läge, där vihar ordentligt underlag för att välja vilken energiframlid vi vill ha. Denbedömning som man kan göra i dagens läge blir alltså att de alternativaenergikällorna snarare är någol som hör lill än . Jag har velatsäga detla, herr talman, inte därför atl jag inte anser all vi måste salsa påallernaliva energikällor, för det måsle vi göra, ulan därföraitjag trorattdetär väldigt vikligl alt vi lalar om för svenska folket att dessa nyaenergiformer också har sina problem. Förhoppningsvis kan vi lösa de flesta avdem. och del skall vi arbeta hårt för att göra, men del finns ingen anledningatt med några glättade skildringar försöka dölja den verklighet som vi harframför oss. Meddetta, herr talman, ber jag att få yrka bifall till de socialdemokraliska reservalionernavid näringsutskottels betänkande 68. ()kort genmäle: Jag tycker att del är bra alt vi en gång för alla kan få debatten om enmotion som har förekommit i pressen i många valrörelser ur världen. Jagförnekade att det hade väckts en motion som förordat ett pärlband avkärnkraftverk utmed Norriandskuslen. Jag står fast vid detta förnekande -dethar icke väckts en sådan motion. Den motion som här tog uppväcktes i första kammaren och har nr 1970. 1 den motionen förordas attetl kärnkraftverk läggs vid . Ordel "pärlband" harförekommit i tidningsartiklar och har sedan matats in i det socialdemokratiskainformationsmaterialet inför valrörelser, så nu tror nog socialdemokraternaall det slår så i motionen. Men i klämmen slår det atl man förordar etlkärnkraftverk. Delär märkligl alt den här debatten har tagits upp , för del vikliga ärju vadjag sade i mitt första anförande och i min replik lill ,nämligen atl vi i också lar på oss ansvarel förkärnkraftsulbygg-naden i . När vi 1956 bestämde oss för alt byggakärnkraftverk var alla partier överens. 1960 opponerade sig inte centerpartietmot atl vi skulle bygga kärnkraftverk. 1970 gjorde vi del inte och 1971 gjordevi del knappast heller. 1972 böOade vi upptäcka au det var ell misstag sombegåus av oss alla. 1973 motionerade vi och har reserverat oss i denhär kammaren mot kärnkraftsulbyggnad. Menvad man bör lägga märke lill är all jag erkänner all vi, precis som alla andrapartier, lidigare varit med om besluten. Det är poängen i vad jag sade. Jagförnekar inte vårt ansvar. Men1972 böOade vi som sagt inse alt del var ell misslag. Vi hoppas och tror allflera partier kommer att inse atl vi har rätt. Jagvill inte nu la upp någon längre debaU om forskningspolitiken. Del är andra frånmitt parti som kommer att ta upp den frågan här . Jag vill bara säga också har utrett miljöproblemen med de förnyelsebaraenergikällorna. Resultatet av det arbetet kommer i vårl slutbetänkande i juni.Vi har inte funnil särskilt många problem med dem. Somorm i paradiset är inte särskill lyckad. Ormen skall jufresta till ondska och vara lockande. lyckas inte - hansallernativ är inte lockande. Energiforskning,m. ()kort genmäle: Jag kan naluriiglvis inte tävla med om au i delaljbeskriva egenskaperna hos dem som befolkade paradiset -jag ärju inte prästfrufrån ! Men jag har så alt säga velat lägga litet smolk i . Sedanvill jag återgå till en allvariigare sak, nämligen den diskuterade motionen.Jag tycker, herr lalman, alt del hade varit på sin plats med en klar ochentydig ursäkt från sida fördel övertramp som skett. Men fruHambraeus föredrar även nu att märka ord. Hon säger att det i rubriken eller isjälva motionen inte slår någonling om elt päriband av kärnkraftverk iNorriand. I och för sig står del inte så, eftersom del talas om att föriäggaett kärnkraftverk till Norriand. Menuttrycket "ett pärlband av kärnkraftverk" har inte uppfunnits avsocialdemokratisk pressOänst långt i efterhand. Del fanns med redan från böOan,. Om forskar närmare i källorna skall hon finna aUdet är så. Läs sedan motionen! Där framgår klart atl ett kärnkraftverk är denkonkreta inledande etappen av det kräver. Men helaargumenteringen i motionen går ul på att det nu skall satsas för fulll när delgäller kärnkraftverk i Norriand. En grundläggande tankegång i moiionen harockså varil atl man med hjälp av kärnkraftverk skulle underlätta möjligheternaall hålla isfria leder i Norriand. Del gör man sannerligen inte med ett endakärnkraftverk. Det irorjag att man hade klart för sig , även omkunnandet då inte var lika utbrett enligt uppfattning. Energiforskning,m. Jag efterlyser fortfarande en klar och tydligursäkt från sida för del här övertrampet. Jag vet inte om vi skall hålla oss i forntiden eller i framliden, menlål mig kommentera något av det som sade omforskningsprogrammet. Jaghar för del första ingenting emot alt känner sig hedrad avmitt omnämnande. Jag har inte ens någonting emot alt han känner sig hedrad avIEA:s omnämnande. Det råkar faktiskt vara så att det program på 366 milj. kr.som föreslås av den socialdemokratiska regeringen, uppdelat , ökadesmed 49 milj. kr. av den här regeringen . Det visar stegringstakten iutvecklingen av forskningsprogrammet. Sedan tror jag också atl del är vikliglalt konstalera atl myckel av satsningarna på prototyper ochdemonstrationsanläggningar samt på experimentbyggnadsprogrammel har tillkommitefter . Vadsom dessutom är vikligl - och då kommer jag in på kärnkraftens forskningsmedel- är atl staten har ställt villkor, som har bekämpat men somlett till utvecklingsinsatser från de berörda kraftföretagen och industrin påungefär 55 milj. kr., enligt deras egna uppgifter. Detla måste matchas genom ensuccessiv uppbyggnad av kontrollapparaten, myndighets-apparaten påkärnkraftsseklom, och del håller vi på med. beslöt vi atl inrätta enavfallsenhet vid SKL Vi har gett SKl myndighetsansvar. F. ö. svarar SKI ochSSI för ungefär 20 milj. kr. av den forskning och ulveckling som sker påkärnkraftsområdel. Därutöverkan vi konstalera att säkerhelsdelen av kärnkraftsforskningen inte har minskati förhållande till den socialdemokratiska tiden. Det som har minskat ärsatsningarna på nya utvecklingsinsatser för nya reaklorsysiem -alltså påproduktionssidan. Det är en viktig distinktion, . Jaglycker däremoi all del är bra alt socialdemokralin, liksom vi lidigare, nu utangnissel lar avstånd från utvecklingen av bridteknologin och säger rent ut ireservationen, såvitt jag kan förslå, atl utvecklingsarbetet belräffandebridreaktorn inte bör bedrivas. förde ett allmäntsvepande resonemang om alt vi inte lalar om riskerna för miljöeffekter när delgäller de förnyelsebara energikällorna, om alla de besväriigheler som liggerframför oss och om all den lid del lar alt få fram de här nya energikällorna.Alll detta rimmade mycket dåligt med inledning- det stämmerinte alt man först försöker slicka i sig berömmet från inlernationellainstanser och därefter visar så litet entusiasm för det framlida arbete sommåsle ligga i FHU-programmel. Jag hoppas att har någotstörre engagemang i sitt arbele inom delegationen för energiforskning. LENNARTPETTERSSON (s) kort genmäle; Jag kan bara konstalera atl i sitt svar inte på någotsätt har förnekat mill påstående atl det som fåll beröm för fråndel internationella energiorganet, i allt väsenlligl är del energiforskningsprogramsom den socialdemokraliska regeringen lade fram 1975. Det är helt klart, och det kan naluriiglvis inte heller . Jaghar även and ra siffror, , om ni vill ha ytteriigare bevis på denpunkten. Delegationen för energiforskning gjorde 1976 en särskild undersökning,då man lade ut etl uppdrag om en slor internationell jämförelse av hur de olikaenergiforskningsprogrammen såg ut i olika länder. Där framträdde med enhelt unik profil med inriktning på energisparande, forskning kringenergisparande och forskning kring alternativa energikällor. Vi hade ensalsning som var helt unik på den internationella scenen, och del var också enmycket stor satsning per capita. Detla verifierade också när hanrefererade IEA:s lovord belräffande del socialdemokratiskaenergiforskningsprogrammel. Sedanlill frågan om säkerhelsforskningen, herr energiminister. Vi har självfallelinget emot - vi har tvärtom ställt oss bakom detta - all de statligakontrollorganen på della område har forskningspengar till sitt förfogande föralt vidare kunna följa säkerhetsfrågorna och utnytOar dem som ett underlag försitt säkerhets- och kontrollarbete. Det är rikligt, och så skall del vara. Vihar inga invändningar att göra.