prot · G109155 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:155 §1 Justerades protokollet förden 19 innevarande månad. §2 Föredrogs men bordlades åter betänkande 1977/78:58Försvarsutskoiiets belänkande 1977/78:29 belänkande 1977/78:27Näringsutskoliets beiänkanden /78:65 och 71-73 Arbetsmarknadsutskottelsbeiänkanden /78:39 och 40 Energisparplanför befintlig bebyggelse m. m. § 3 Energisparplan för befintlig bebyggelse m. m.(forts.) Fortsattes överiäggningen om civilutskottets betänkande 1977/78:31. Vi var någrasocialdemokrater som i moiionen 1977/78:1672 med som förstanamn under allmänna motionstiden framförde följande blygsamma önskemål:"att ger regeringen till känna vad som i moiionen anförts ombehovet av ålgärder för skydd av kulturhistoriska värden i samband medgenomförande av energisparprogrammet". Dellahar sedan behandlats av civilutskotlel, som på mindre än en halv sida avfärdatproblemet genom alt säga följande: "Delade meningar torde inte rådabelräffande de grundläggande värderingarna. Utskottet förutsätter atl fråganfortlöpande uppmärksammas i det fortsatta arbetet. Etl föreslaget utlalandefrån sida är inte behövligt." Allatre meningarna som utskottet avslutningsvis avfärdar moiionen med kanifrågasättas. Dels gäller inte påståendet alt del inte råder delade meningar,dels kan man inte bara tro all problemet skall lösas i del fortsatta arbeleloch dels hade just elt utlalande från sida varit det som skulle hafått något atl hända. Besviknagick vi då till statsrådet proposition 1977/78:76, för denåberopas av utskottet för atl ge alibi för sitt avförande av frågan om aUskyddet för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse inte får eftersättas närenergisparprogrammet genomförs. Statsrådetsäger där följande: "Jag ansluler mig också lill uppfattningen att i dessasammanhang speciella hänsyn måsle las lill byggnadernas särart och tillkulturhistoriska och miljömässiga värden. I detla sammanhang villjag ocksåframhålla viklen av all kommunerna genom informalion och rådgivning lillfastighetsägarna aktivt bidrar till genomförandet." Del är allt. Energisparplanför befintlig bebyggelse m. m. Detlämnas ål kommunerna atl informera, och därmed har problemel klarats av. Detfinns ingen speciell anslutning till kullurpoliliska mål som gäller beträffandebevarandet. Del finns ingen tanke på att överväga evenluelll speciellt stödtill fastighetsägare som vill stå för kontinuitet av miljön. Inte blirdel någotresultat med allmänna formuleringar- i vaOe fall har inte vi sett någraavgörande exempel ål del hållet. Remissinstansernahar nästan entydigt framhållit behovet av åtgärder för att det skall händanågot i de här avseendena. och Svenska föreningen förbyggnadsvård säger all del för befintlig panel behövs lika eller bällre villkorän när man sätler upp aluminiumpanel. säger att utvändiglilläggsisolering enligt verkels uppfattning inte kan göras för atl hävda detkulturhistoriska intresset. Verket påpekar också atl byte av fasadmalerial kanmedföra väsentliga förändringar i stadsbilden. I historisk lid framslår , både i gestaltning och i sättetatt leva, som en stor skövlare av kulturhistoriska värden. Likadant var del medadministratörerna av slor- och enskiftel i vårt land. Den röde hanen häOade igammal irähusstadsbyggnad under 1800-lalel, och industrialiseringen underdetla och vårl århundrade syndade svårt då det gällde all skonsamt bevara ochföra stadsbild och miljö vidare lill framtiden. Den under efterkrigstidennödvändiga moderniseringen av vårt bostadsbestånd i syfte att utrota slum ochsådant bestånd som är omöjligt atl bevara, kan ju inte i energisparprogrammeträttfärdiga påståendet alt vi skall kunna bevara värdefull stadsbyggnad mednuvarande instrument. StatsrådetElvy får akta sig så atl hon inte hamnar bland de tidigare åberopadeskyldiga lill föriuslen av kulturhistorisk miljö. Vi tror att framtiden kommerall beklaga den nu pågående förlusten av den omistligabebyggelsen. Vi är inte utan materiella och andra förutsättningaratt åstadkommaett bevarande av värdefullt kulturarv. Statsrådet kunde renl av skriva in sig iden svenska historien som den som räddar historien i stadsmiljön ål framtidensgeneralioner. Egenlligenborde kulturhistoriska frågor vara hänvisade till kulturutskottet, så att dessprägel sattes på betänkandet. Men ärendefördelningen är kanhända ingel atl göraål. Jag förstår atl det inte heller är lönt all begära votering på den punkten.Vi, som fortfarande framhärdar, önskar ingel annal med våra molioner och inläggän atl vi genom upprepning av dessa skall få ansvariga planerare och beslutsfattareatt beakta bevarandefrågorna i samband med au man med andraambitioner omgestaltar vår miljö. Även i de bäslafamiljer finns del mindre nogräknade personer - så också inom gruppenföretagare. Uttrycket "ingen regel utan undantag" gäller även här.Genomgående är förelagarna elt mycket bra folk. De är rejäla och skickligamänniskor, som utför etl synneriigen samhällsnyl-ligt arbele. Men det finnstyvärr undanlag. Del gäller företagare som sköter sin affärsverksamhetslarvigt. Arbeismarknadsulskollelhar avgivit ell yltrande om energiplanen och med tonvikt påsysselsäuningsaspeklerna. I utskottet var vi självfallel överens om atl delekonomiska stödet för ombyggnadsarbeten endast skulle utgå lill seriösaförelag. Idet första utkastet till yttrande fanns en formulering somjag fann onödig.Skrivningen löd: "Med slapp kontroll finns det risker för olustigaföreteelser som skattesmilning och användande av s. k. grå arbetskraft. "Efter diskussion i utskottet, där jag framhöll all den av mig citerademeningen med fördel kunde utgå och i stället inläsas lill debauprolokollet,strök man meningen och ersatte den med följande formulering; "Vidanlitande av entreprenörer bör stöd utgå endast om det är fråga om seriösaföretagare som är beredda atl följa lagar och avtal." Eftersom jag försöker vara en pålidig person har jag nu uppfyllt mittlöfte till arbetsmarknadsutskottets ledamöter i allmänhet och till desocialdemokraliska ledamöterna i synnerhet. Energisparplanför befintlig bebyggelse m. m. NILSHÖRBERG (fp): I moiionen 637 har jag fyra yrkanden. Det första gäller obligatoriskövergång till individuell debitering av energiförbrukningen per hushåll, delandra avser obligatorisk solfångaruppvärmning i all nybyggnation ,det iredje gäller obligatorisk spjällregulalor vid all oljeeldning från 1985och det Qärde obligatorisk mullloaletl vid all nybyggnation från . Jaghar fåu samlliga förslag avstyrkta av ulskollel. De tre första har avslyrklsmed motiveringen all det kommer all tillsättas en särskild delegalion som skallbevaka dessa problem i framliden och atl resultaten av den pågående forskningenbör avvaktas. Naluriiglvis får jag godta dessa motiveringar. Påden Oärde punkten, belräffande mulltoaletler, står del hell kort i belänkandet;"Enligt utskottets mening är del inte lämpligt all nu överväga ellobligatorium av det slag som framförts i motionen." Enligt min mening ärdetla etl väl kortfattat avstyrkande. Jag saknar etl motiv. Bakgrundentill mitt förslag ärju au vi i vårt samhälle, och det gäller f ö. väslväridenoch industriväriden över huvud taget, hämtar dricksvatten från grundvatteneller från sjöar. Vi renar vattnet och transporterar det milsvida sträckor. Enbetydande del av della renade dricksvatten använder vi sedan i WC-syslem, ochdet nedsmutsas därför . Sedan transporteras delta nedsmutsade vallenfiera mil för alt slutligen på nytl provisoriskt renas och släppas ut i någolvallendrag. Delrena dricksvattnet används alltså lill avsevärd del endasl som transportör avavföring. Del kan vara intressant att veta au en medborgare i förbnakaröver 1001 renl dricksvatten enbart för WC-spolningen. Utan tvivel ärdetla slöseri med en så dyrbar produkt som renl dricksvatten någol av de meslvanvettiga i industriväriden. Det värsta är kanske atl människorna i u-ländernaböOar efterapa vårl missbruk, och de har f ö. ännu sämre vattenresurser än vi. Nr 155 Del finns en annan lyp av toaletter som med framgång utvecklats under Måndagenden rnånga år. Dessa toaletter kallas mulltoaletler. Man kan ta vara påavföringen 29 jyQ-, ochlåta den av sig själv omvandlas till ren mulljord. inte tömmasmer än 1-2 gånger om årel och utgör alltså inte något slörre Energisparplan problemför hushåll vare sig i enfamiljsvillor eller i lägenheter. for befintlig bebvs- har man utvecklat en ännu bällre form av denna loaletl, selse m m "" ° ' '"' ''"' någon mullalls atl tömma. snålspolande WC med enmullloalell av traditionell typ, varvid slutresultatet blir dels en ökning avkolsyran i den ulluft som kommer genom ventila-lionsrörel, dels ett utsläpp av0,151 per individ och timme. Detla vatten är så rent att det kan kopplaslill vanligl diskvatlensavlopp, duschavlopp och liknande. På deUa sättförbrukar man bara en femtiondel av den vattenmängd som används vidtraditionell WC, som kräver 10-12 1 vatten vid vaOe spolning, alltså 50 gångermer vatten än denna snålspolande mulltoaleU. Del blir alltså i detta fall intenågon mull an tömma. Dennanya lyp av mulltoa, om man skall kalla den så i forlsältningen, skulle alltsåutan svårighet kunna installeras i all nybyggnation när det gäller bådeenfamiljshus och flerfamiljshus. Men det tycker inte ulskollel. Jag vel myckelväl att del inte är någon idé att yrka bifall till en motion så här islutskedet av en debatt, i synnerhet som motionen har avstyrkts av etl enigtutskott. Med jag har ändå velat göra detla ultalande och vill också slälla enliten fråga till någon representant för utskottet: Varför har man ulan vidareavstyrkt miu yrkande att mulltoaletler skall bli obligatoriska vid allnybyggnation fr. o. m. Yrkandetnr 4 i motion har följande lydelse: "obligatoriskmullloaletl från i all nybyggnation och vid all totalrenovering aväldre bostäder och liknande". Låtmig göra den förenklingen attjag utgår från alt vi i utskottet hade varil enseom de olika loaletlsystemens för- och nackdelar! Såvitl jag förslår skullecivilulskottel även under sådana förhållanden ha kommit fram lill sammaslåndpunklslagande som del som redovisas i betänkandet. Det skulle väl ändåvara ganska otänkbart, alt elt riksdagsutskott skulle ge regeringen en beställning,innebärande atl man inom ganska få år skall genomföra den stora förändring sommotionens förslag egentligen innebär. Det finns inte tillräckligtutredningsmaterial för att klargöra effekterna av en sådan förändring. Dessaskulle ju bli många. Om inte annat skulle de bli rätt omfallande på detekonomiska områdel. Deltarvas alltså etl belydligt bättre utredningsunderlag innan kan fattaett så preciserat beslut som det som krävs i motion. Det ärockså anledningen till att vi konstaterat att vi inte har tnöjlighet alt i dethär sammanhanget föreslå att regeringen fattar elt sådanl beslut. Lål mig också kommenteraHelge inlägg. Vi menar atl del finns en myckel allmänt omfattaduppfattning, innebärande att man vid alla typer 6 av renovering av fastigheter skall försöka lahänsyn till de kulturhistoriska Del måstealltså vara ett krav som man ställer inte enbarl på ombyggnader i samband medenergibesparande åtgärder utan även i övriga ombyggnadsärenden. Det pågår ocksåarbete föratt försöka komma fram till bestämmelser eller råd och anvisningar pådel här områdel. 6 och 7 i ulskottsbelänkandet har vi redovisal den genomgång av 3 000lägenheter som har genomfört. Materialetär ännu inte helt klart, men institutet har bl. a. för oss redovisat aU mandiskuterar olika metoder, som skulle kunna rekommenderas för atl ombyggnad avfasader t. ex. inom kulturhistoriskt värdefulla områden skulle kunna göras påetl pietetsfullt sätt. Eftersomdessa problem har berörts både i proposilionen och i det material som föregåttpropositionsarbelel, alltså i planverkets slutrapport och idepartementspromemorian, utgår vi ifrån all man har uppmärksamheten fäst på democh kommer att arbeta vidare med dem. Därför har vi stannat för detställningstagande i detta avseende som redovisas i betänkandet. Energisparplanför befintlig bebyggelse m. m. NILSHÖRBERG (fp); Jag tror att och jag är mera överens i denna fråga änvad utskottsbetänkandel tycks utvisa. Vi är naturligtvis båda två angelägna omatt man skall spara på den energimässigt dyrbara naturresurs som rent vattenulgör. Fakium är också atl den reningsmetod som tillämpas i de mulltoaletlerjag beskrivit är belydligt bättre än den som används i de bästa kommunalareningsverken. Dessa nykonslruerade mulltoaletler ger en nästan 100-procentigrening. Dessutom vinner man genom att införa sådana den besparingen atl manslipper installationer för långväga iransporler av färskvaltnel ochavloppsvattnet vid t. ex. nybyggnation av villa- och flerfamiljshusområden,anläggningar som inte är särskill billiga. Jagskall, herr talman, be att få till överiämna en broschyr om dettekniska vidunder som jag beskrivit, så att del kanske kan bli en sakligarebehandling av denna fråga vid nästa , där jag på nytt kommer att motioneraom detta. Överläggningenvar härmed slulad. TALMANNEN: Propositioner ställs först beträffandeutskottets motivering till den del den berörs i reservationen nr I. Därefterföretas utskottets hemslällan och därtill hörande motivering i övrigt tillavgörande momentvis. Ulskoilets motivering till den del den berördes ireservalionen nr I av Per Beigman m. fl. Propositionergavs på godkännande av dels utskouets motivering i denna del, dels den ireservalionen nr I av Per m. fl. anförda motiveringen, och förklaradesden förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan Birgitla Dahlbegärt votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Energisparplan för befintlig bebyggelse m. m. Den som vill alt kammarengodkänner civilulskottels motivering i betänkandet nr 31 till den del denberörs i reservalionen nr 1 av Per m. fl. den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarengodkänt den i reservalionen anförda motiveringen. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha rösial för ja-proposilionen. Då BirgittaDahl begärde rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat; Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av PerBergman m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 31 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 2 av Per Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då BirgittaDahl begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 av PerBergman m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan Birgitla begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilulskoltets hemställan i betänkandet nr 31 mom. 2 röslar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 3 av Per vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då Birgitla begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 av PerBergman m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilulskoltets hemställan i betänkandet nr 31 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 4 av Per m. n. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då BirgittaDahl begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: TALMANNEN:Propositioner ställs först belräffande utskottets hemställan och därefter ifråga om motiveringen. Proposilionergavspå bifall till dels utskottets hemställan,dels hemslällan i moiionen nr 1693 avLars m. fi. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Energisparplanför befintlig bebyggelse m. m. Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 31 mom. 4 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit hemställan i motionen nr 1693 av m. fi. Energisparplanför befintlig bebyggelse m. m. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkslälldesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 281 Nej - 11 Propositionergavs på godkännande av dels utskottets motivering, dels utskottets motiveringmed det tillägg som föreslagils i reservalionen nr 5 av Per m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanBirgitla begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill alt kammaren godkänner civilulskottels motivering i belänkandet nr 31mom. 4 röslar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarengodkänt utskottets motivering med del tillägg som föreslagits i reservalionennr 5 av Per m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstal för ja-propositionen. Då BirgitlaDahl begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 6 av PerBergman m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller civilulskottels hemställan i betänkandet nr 31 mom. 5 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 6 av Per m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstal för ja-proposilionen. Då BirgiuaDahl begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 151 Nej - 142 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 7 av PerBergman m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan Birgitla begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Energisparplanför befintlig bebyggelse m. m. Densom vill atl kammaren bifaller civilulskottels hemställan i betänkandet nr 31 mom. 10 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 7 av Per Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då"begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat; Ja- 151 Nej - 142 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1693 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller civilulskoltets hemställan i betänkandet nr 31 mom. 12 röslar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1693 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då ToreClaeson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 282 Nej - 11 Nr 155 Mom. 13 Måndaeen den Propositionergavs på bifall till dels ulskottels hemslällan, dels reserva- tionen nr8 av Per m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Energisparplan upplästesoch godkändes följande voleringsproposition: förbefintlig bebyg gelse m m " °" '" *'' kammaren bifaller civilulskoltets hemslällan ibetänkandet nr 31 mom. 13 röslar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 8 av Per Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstal för ja-proposilionen. Då BirgiliaDahl begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 151 Nej - 142 Propositionergavspå bifall till dels ulskottels hemställan, dels moiionen nr 1693 av . i moisvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Propositionergavs på bifall -till dels ulskottels hemslällan, dels reservationen nr 9 avPer m. fl., och förklarades den torra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilulskottels hemställan i belänkandet nr 31 mom. 15 röstar ja, den del ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 9 av Per m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då BirgitlaDahl begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröslning gav följande resulial: Mom. 16 12 Ulskoileis hemslällan bifölls. Proposilioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 10 av Per m. fl., och förklaradesden förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan Birgitla Dahlbegärt votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill atl kammaren bifaller civilulskoltetshemslällan i betänkandet nr 31 mom.17 röslar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 10 av Per m. n. Energisparplan för befintlig bebyggelse m. m. Vid omröslning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Birgitla begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 151 Nej - 142 Mom. 18 och 19 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 11 av Per m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller civilulskottelshem.ställan i betänkandet nr 31 mom.20 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 11 av Per m. n. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåBirgilia begärde rösiräk-ning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Ja - 151 Nej - 142 Kammaren biföll vad ulskoitel i dessa moment hemställt. Energisparplanför befintlig bebyggelse m. m. Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemslällan, dels utskottets hemslällan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motionen nr 840 av . fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärl votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller civilulskoltets hemställan i betänkandet nr 31 mom. 25 röslar ja, den del ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallil ulskottels hemslällan med den ändring däri som föranleds av bifalltill motionen nr 840 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkslälldesvotering med omröstningsapparat. Denna.omröstning gav följande resultat: Ja- 281 Nej - 12