prot · G10920 · 1977-12-31 00:00:00 — Skulle vapnel komma allvidareutvecklas så all slrålningseffekten blev hell dominerande, dä finns delanledning att diskuiera vilken kategori elt sådant vapen egentligen skulleplaceras i. Jämsidesmed de formella juridiska och lekniska kriterierna på vapen finns de moraliska.1 kampen mot kärnvapen och kemiska vapen har intagit en ledandeposition och kommer all sä göra även i framliden. Alla kärnvapen förorsakarfruklansvärl plågsamma skador av strålning och hella. Alla kärnvapen ulsällerdem som inle dör för ohyggliga och kanske långvariga lidanden ochobolliga skador. Inlerpellanienhar också lagil upp beslul alt serielillverka kryss-ningsroboiar. Hanfrågarom regeringens uppfallning om "den nya spiral i kapprusiningen"som besluiei skulle innebära. Svaretpä denna fråga måste i ett avseende bli detsamma som på frågan om neulronvapnetProblemel måsle ses i sill totala kapprustningssammanhang, där bådasupermakternas ansvar för att bryla den nuvarande utvecklingen är lungl. Förentastaternas beslul alt serielillverka kryssningsroboiar sammanhänger som bekanlmed del samlidiga besluiei all skrinlägga planerna på alt tillverka del s. k. B1-bombplanel. Någrasäkra uppgifter om de sovjetiska kryssningsrobotarna har vi inte. De lär habetydligt kortare räckvidd än de amerikanska. Enmassiv satsning på kryssningsrobotar skulle försvåra nedrustningsförhandlingarna.I ell vidare perspekliv gäller della vidareulveckling av alla vapensyslem i USAeller Sovjeiunionen, vilka släller oöversligliga krav på nu tillgängliga medelatl konlrollera efierievnaden av ingångna avial om ruslningsbegränsningar. Kryssningsrobotaringår som en del av SALT ll-förhandlingarna. Enligl tillgängliga uppgifter kanutsikterna alt nä en överenskommelse betraktas somgoda. Våra informationer tyder också på atl en SALT Il-överenskommelse skullekomma att innehålla detaljerade bestämmelser om kryssningsrobotar av olikatyper och räckvidder. Detär regeringens förhoppning att en överenskommelse om kryssningsrobotar skallinnehålla effektiva begränsningar som binder båda supermakterna i dettaavseende och som skapar underlag för fortsatta meningsfyllda förhandlingar omrustningsbegränsningar. (-): Då inlerpellanien, , befinner sig ulomlands just nu har jagfåll i uppdrag atl ta emot interpellationssvaret Jag vill tackautrikesministern, som på ett utföriigt och mycket posilivl sätt har behandlatdenna allvariiga fråga. Inteminst uppskattar jag posiliva hållning lill opinionsrörelsen,eller med andra ord till fredsrörelsen. Hon säger all rustnings-debatten hartvå vikliga sidor. "Den ena är den oerhört betydelsefulla roll som ensjälvständig och informerad opinion spelar för att molverka 4 protokoll 1977/78:20-21 kapprustningen i väridenoch för all vända den i verklig nedrustning." Det kan inte sägas bättre.Jag understryker det ytterligare genom all citera denna mening i svarelordagrant Hurbetydelsefull den opinionen är kan man objektivt utläsa av händelseförioppel,sedan president under en presskonferens förde uppneutronvapnet på dagordningen genom att säga att del "borde bli elt avvåra tänkbara alternativ" i kärnvapenarsenal. Utrikesministernpåpekar i interpellationssvaret all "Inte fattat något beslul i frågan". Om delta är sagl i polemik mol inlerpellanien, så är det en onödig polemik. I interpellalionen, som kan läsas i snabb prolokollel för den 4 okiober, skriver om "President beslul om serietillverkning av kryssningsroboiar och vidare ulveckling av neutronbomben ." Jag betonar ordelvidareulveckling. Carler sade mycket klartifrån vid presskonferensen all han "ännu inle beslutat om allförorda neutronbombens utplacering". Hansade vidare; "Innan jag fattar det slutliga beslutet om dess utplacering,ämnar jag göra en fullständig analys av dess effekler och lämna dennainformalion till kongressen." Del engelska ord som jag har översatt med"effekter" är dubbeltydigt Troligtvis syftade på de politiskaeffeklerna. Vidsamma presskonferens nämnde han också alt man hållil på medutvecklingen av detta vapen. Det är väl nu också känt alt president följde efler några veckors hård strid i senaten. Denrepublikanske senatorn från hade upptäckt atl dettadittills relativl hemliga vapen utvecklats med medel från en budgetpost för"och energi". Hatfield försökie få igenom en moiion som skulleha sall slopp för anslagen lill neulronbomben, men led ell mycket knapptnederlag vid omröstningen . Proceduren i ;s kongress är sombekanl mycket svårförståelig. När en ny omröstning företogs i senalen den 13juli blev röstsiffrorna 58 mol och 38 för elt förslag av senator , somskulle ha förbjudit användningen av budgetmedel för produkiion avneutronbomben. Även i representanthuset har ell liknande förslag röstals ned.Där var röstsiffrorna den 29 sepiember 297 för och 109 mol anslag förvidareulveckling av neutronbomben. PresidentCarler har liksom föregående presidenter sell till all ulvecklingen avneulronvapnet gått vidare vid Kalifornienuniversilelets kärnvapenlaboratoriumi Livermore i och i i . Vad som ännu fattas ärell beslul om serietillverkning, som i så fall skulle ombesörjas iPantexbolagets fabriker i Amarillo i , där många av mest destruktivavapen har producerats. Först sades det alt Carler skulle falla sitt beslul imitten av augusti, sedan atl det skulle fattas i millen av oktober, och nuuppges del att beslutet uppskjutits till början av 1978. Det är ju inte svårtatt förstå varför. Därmed kommer man in på den mera positiva sidan av saken. utlöstes enmasskampanj över hela väriden mot det nya När det gällerSverige kan som exempel nämnas Lunds freds-kommittés initiativ alt tryckavykort, adresserade till president , med tvä krav: "Stoppanelronbomben!" och "Sloppa kryssningsrobolar-na! ".Fredskommitlén klistrar på ell frimärke för . och säljer kortet medpåsatt frimärke för . Genom all man får korten undertecknadeoch samlar ihop och skickar iväg dem, kan man hålla räkning pä hur många korlsom verkligen blir ivägskickade. Under den som den lilla lokalakampanjen pågätt - och jag lar del här bara som elt exempel på alt en rörelseär i gång - skickades 3 000 protesikort 'ill president . Fredskommilléerpå mänga håll i kan visa upp liknande siffror. Från etl slort anlalländer har ungefär lika många protesikort och telegram skickats till Vilahuset. NATO-politikeri har gjorl samma erfarenhei som . När NATO:sförsvarsministrar möttes i i , var de tvingadeatt ta hänsyn lill den opinionsslorm som mött planerna på atl utrustaNATO-trupperna i med neutronbomben. Etl AP-ielegram från den 12oktober sammanfattade ganska bra deras dilemma i följande mening:"Ministrarna var eniga om all vapnel, som kallas 'renl' därför att detdödar människor men skonar materiella ting, var militärt nyttigt men politisktexplosivt" RolfHagel har i sin interpellation redogjort för neutronbombens verkningar, ochlill stor del överensstämmer utrikesministerns svar med den värdering han hargjorl. Jag är lacksam för all utrikesministern så kategoriskt har kallatneutronvapnet för vad det är, nämligen ett kärnvapen, och uttryckt sin"djupa oro inför varje utveckling som kunde sudda ut gränsen mellankärnvapen och konventionella vapen". Jag lackar också för det värdefullabeskedet alt den "under hand informeral denamerikanska regeringen om sin uppfattning om neutronvapnet". Jag skall inte här använda myckel lid ål alt krilisera,eftersom jag - som jag sadeinledningsvis - uppskaiiar grundlönen i svarel. Men där finns olyckliglvis enlendens alt lägga skuldbördan lika lungl pä båda de s. k. supermaklerna och allreducera kryssningsrobolarna och neulronbomben till sä alt säga logiskabeståndsdelar av rustningspakelen. Så är det ju ändå inle. Även mycketframstående amerikaner har klarl konstaterat att kryssningsrobotarna ochneutronbomben går ulanför den samförståndslösning som och komfram lill vid toppmötet i . En framstående expert som DavidLinebaugh, lidigare biträdande direktör för för vapenkontroll ochnedrustning, skrev i : är verkligen alllför ensidig. Den skulle tillåta en väldig expansionav vapen genom uiplaceringen av kryssningsrobotar. Enligl ulialanden avförsvarsminisler skulle 250 bombplan av lyp kunna utrustasmed upp till 5 000 kryssningsrobotar - eller mer USA-kärnvapen av denna endatyp än det totala antalet Sovjetkärnvapen i deras hela strategiskaarsenal." Någolsenare i artikeln fortsatte han: "Både räckvidden och anlalel uiplaceradekryssningsrobotar skulle vara svåra all konlrollera. Ryssarna skulle kunna luraoss när de också har robotar av kryssningstyp." är ju detta del gäller, , att sälta stopp för varje ny lyp avmassförintelsevapen, all inle lillåla en ny ruslningsspiral i en värld somredan blivii så fasansfulll belamrad med kärnvapen all del räcker för altförinta mänskligheten, och alll den skapai , många gångerom. Delyllersl viktiga SALT-avialel löpte som bekanl ul efler fem är, dvs. När förhandlingarna om SALT II bröt samman gjorde Sovjelunionensutrikesminister en utförlig deklaration vid en presskonferensden . Han uppehöll sig där utförligt vid frågan om kryssningsrobotarna,som kastats in efler Vladivostoköverenskommelsen. "Man försökie bevisaför oss all kryssningsrobolarna inte avsågs i samförståndslösningen frånVladivostok, all dessa robotar över huvud laget skulle vara fria från allabegränsningar och att samförståndet i bara gällde de ballisiiskarobotarna", sade Gromyko. Han fortsatte: "Vi har gjort bestämdainvändningar mot elt sådant försök. I slod frågan inle på delsällel. Där gavs inget grönt ljus alls för kryssningsrobolarna. Frågan slod såhär; att uppnå en sådan överenskommelse alt alla kanaler för kapprustning medstrategiska vapen läpps till och kärnvapenkrigshoiel minskas." Självfalletskulle snarl kunna tillverka både kryssningsrobotar ochneulronbomber. Med lanke på kostnaderna och de ohyggliga aspekler som dessavapen har tvivlar jag på atl man kommer all göra det. Den enda förnuftigalösningen är att det mililärinduslriella komplexet i sätts under ett såstarkt tryck av världsopinionen atl besluiei om kryssningsrobolarna rivs uppoch del definitiva besluiei om neulronbomben aldrig kommer all fallas. Delvar med delta i sikte som på kommunislernas vägnarinterpellerade om den hållning lill neutronbomben. Och detär med detta i sikte som jag vädjar lill alt pä alll sätt användaden goda vilja som jag vel all hon har till all siödja den massivaväridsopinionen mol del nya massförinlel-sevapnet Jag lackar utrikesministern för svaret. Jag är inle lika nöjd med detsom , men min supermaktsanknyining är ju svagare än hans. Regeringenlänker inte göra mer i fråga om neulronbomben. Sedan den i ell lal sagl sigkänna oro inför ;s anskaffande av neulronvapen och i två tal sagl att allakärnvapen, inkl. neulronbomben, är oacceptabla för anser sig regeringenha gjort nog. En av anledningarna till denna handlingsföriamning är all hos UD beklagat att regeringen offentligt uttalat oro överneulronbomben. Regeringenvisar sig i den här frågan hell okänslig inför den starka opinion som hållerpå all växa fram i vårt land mol della avskyvärda lerrorvapen. Inom desocialdemokraliska kvinnoklubbarna pågåren spontan namninsamling för enprotest som riktar sig till president . Protestskrivelsen har följandelydelse: "Vi instämmer i det krav på ett förbud mot neulronbomber som delSocialdemokratiska kvinnoförbundet framförl. delar den avsky för den nya amerikanska neulronbomben, som en radledande fredskämpar givit ullryck för. Del har aldrig funnits elt meraomänskligt vapen i världen än neutronbomben, vars strålning kan förstöra varjelevande varelse, medan byggnader och andra anläggningar lämnas förhållandevisoskadda. Förbundet kräver all ulvecklingen av neulronbomben förbjuds och altden förklaras vara ell vapen, vars skapande är en yllersl flagrant kränkning avinternationella konventioners mål och mening. Förbundet förvänlar sig också allsvenska regeringen snarasl ger uttryck ål del ställningstagande mol neulronbomben,som svenska folkel inofficiellt redan lagil. Vi kräver alt presidentavbryter alll arbele på alt framställa denna bomb." Densocialdemokraliska kvinnoinlernaiionalen antog vid etl möte i i mittenav oktober på svenskl inilialiv ell ullalande där man bl. a. säger följande:"Vi anser att neulronbomben är etl synneriigen omänskligt vapen och etlexempel på hur del kapitalistiska systemet värderar egendom högre än mänskligarättigheter och mänskligt liv." Detsocialdemokratiska partiet krävde i ett uttalande alt allvidare ulveckling av neulronvapnen stoppas. har i alla svenska kristna samfunds namn via ärkebiskopen framförtsamma krav i ett brev till president . Liknandekrav har framförts av en lång rad andra organisationer i vårt land; herrLövenborg gav några exempel. Neulronbomben har inneburit en ny start föropinionsbildningen i nedrustningsfrågan i Folkrörelsesverige. Jumer informalion om neulronbomben som sprids bland den svenska allmänhelen,deslo bredare och mer massivt blir kravel på ell kraftfullt svenskl agerandeför alt söka förhindra denna vanvettiga vapenutveckling. Jaglänker använda för en kort summering av några fakia kringneulronbomben. Fakta talar nämligen entydigt för all det är ett ytterstallvariigt misstag som begås av regeringen, när den vägrar all utnyttja dellillfälle till iniernatibnell opinionsbildning mot neulronbomben som den nupågående generalförsamlingen i FN erbjuder. Låtmig börja med en beskrivning av neulronbomben. Jag baserar mig i huvudsak päuppgifter som publicerats i och . Det stora väsllyska iniresselför neulronvapen beror ju på alt det är i som man i första handlänkl sig all använda vapnel. Neulronbombenär ett specialiserat minikärnvapen av ungefär ell kilolons sprängslyrka. Desshuvudsyfte är all döda människor utan all förslöra byggnader ochannan utrustning. Kärnvapenhar i huvudsak fyra slags verkningar: tryckvägen, värme-effekten, delradioakliva nedfallet och den radioakliva strålningen. Det speciella medneulronbomben är au den utlöser det mesla av sin energi i form av strålning,medan andra verkningar starkl reducerals. Det uppges alt del rent tekniskthandlar om en miniaiyriserad vätebomb. Vapneldetoneras på något över 100 meters höjd. Värmen och tryckvågen skadar dåbyggnader och annan utrustning jusl under delonalions-cenlrum. Den intensivaneulronsirålningen däremot dödar allt levande på etl betydligt större avstånd.Strålningen går igenom byggnader och normala skyddsrum och även genom dentjocka stålplåten i tankar. Enperson som utsätts för slark neulronstrålning dör en kvalfull död inom någraminuter. De många fler som får svagare doser får symtom först efter någralimmar eller någol dygn, och de fiesta dör sedan inom några veckor.Neulronsirålningen sliter sönder cellerna i levande organismer. Cellerna"förjuicas", som del heler pä amerikansk forskarjargong. Alldö i ett atomkrig blir ännu mer fruktansvärt med neutronvapen. Medan vid etltraditionellt kärnvapenanfall mer än hälften dödas ögonblickligt av värmen ochiryckvågen måste neulronbombens offer vänta på döden i timmar, dagar ellermånader. Jag avstår från atl här försöka skildra de fasansfulla sjukdomssymtomsom leder fram till döden. Forskningen med försöksdjur har gett mycket exaktabesked om vad som väntar neulronbombens offer. Demilitära planerarna i har i första hand länki sig alt använda neulronvapneninom del långskjutande artilleriet och som stridsspels på de s. k.Lancemissilerna, som har en räckvidd . Neulronbomben lämnarjämförelsevis litet radioaklivi avfall efler sig, vilket gör vapnel ännu mermilitärt användbart. Del är möjligl all redan dagen efler del all bomben fälltsutan siörre risk låta trupp rycka in i neu-tronbombal territorium. Experlernalalar om neutronbomben som det första exemplet på den tredje generationenskärnvapen. Det arbetas i laboratorierna också med att ulveckla bomber sommaximerar tryckvågen och bomber som producerar stora mängder radioakliviavfall med korl halveringslid. Del är därför sannolikt atl neutronbomben ärföregångaren för en hel rad nya och alllmer raffinerade bomblyper. Delunderstryker behovet av att genom politiska pålryckningar söka förhindra attneulronvapnen tillförs supermakiernas arsenaler - eller "förbandsläggs",som ulrikesminislern översätter amerikanskans "deploy". Varföranser neulronbombens förespråkare alt detta nya vapen behövs - och behövsspeciellt i ? Det finns ju redan i Väsleuropa omkring 7 000kärnvapensiridsspetsar och i ungefär hälften så många. Resonemangetutgår från att vanliga taktiska kärnvapen i 50-kilolonsklassen - dvs.tre gånger starkare än - skulle förorsaka en fruktansvärdförödelse speciellt i det tätbefolkade och hårt industrialiserade Västtyskland.Man menar atl de 7 000 kärnvapnen i förlorar iirovärdighel som avskräckning, när man vel alt ett beslul av ;s presidentatl sälla in dessa vapen skulle belyda närmast förintelse för störstabundsförvant inom NATO. Däremot skulle etl "renl" och"humant" neutronvapen kunna sättas in exempelvis inom Ruhromrädelutan alt därför industripoleniial förstörs. Del är ju baramänniskorna som skulle förinlas. Neuironvapnelgör del alltså troligare all president sälier in kärnvapen iCentraleuropa. Avskräckningen blir trovärdigare, menar man. Men neutronbombengör det också lätlare för presidenten att ta stegel från elt konventionelltkrig lill elt kärnvapenkrig. Man kan tänka sig också s. k. begränsade krig, därneulronvapen bara kompletterar de konventionella vapnen. Delfinns visserligen deklaralioner från både väst och öst om all man inte anseratl minikärnvapnen innebär en sänkning av vapeniröskeln. Men den mililäraverklighetens egen logik lalar ell annat språk. F. ö. bygger ju helaresonemangel om den ökade avskräckningseffeklen på alt del är lällare - för allinte säga mer frestande - att lillgripa kärnvapen i ell lidigare skede jämförtmed de nu förbandslagda lakiiska stridsspetsarna. Somjag ser det är det inget som helst tvivel om att en s. k. förbandsläggning avneulronbomben beiyder en lägre kärnvapeniröskel och därmed väsenlligl ökaderisker för kärnvapenkrig i vår del av väriden. Detär della som gör att neulronbomben inte - som utrikesministern säger i sittsvar - ulan vidare kan bedömas parallellt med kryssningsrobotar, rörligalandbaserade missiler, SS 20 och Backfire. Dessa nya vapensyslem innebär inlei sig en sänkt kärnvapeniröskel. Del förefaller som om utrikesministern avnågot skäl pä den här punkien talar mot bättre velande. Ensänkt kärnvapentröskel betyder dessutom ökade risker för en ytterligarespridning av kärnvapnen lill fler stater. Detta har påpekats av försvarsdepartementetsnedruslningsexperi i en insändare i In-lernalional 13 augusli . Jag ciierar hans slutsats; "Om spridning av kärnvapenska förhindras är det nödvändigt all kärn-vapenstaierna är försiktiga när detgäller all underlätta användningen av taktiska kärnvapen, hur rena och små deän må vara. Denna faktor är mer betydelsefull än framtidsutsikterna atl Indieneller några andra stater i tredje världen testar kärnexplosioner under delnärmasle årtiondet" Delär förvånande att , som varit sä engagerat i arbeiei på atlförhindra kärnvapenspridningen, inle mycket hån och bestämt understrukit dennaeffekt av neutro.ibomben. Neutronbombenskulle utan minsta ivivel försvaga icke-spridnings-fördragel - NPT. Man bör idel här sammanhangel påminna om all exempelvis för elt par år sedanvid NPT-granskningskon-ferensen talade om att "på nytt överväga attitydentill NPT-fördragei och dra lämpliga slutsatser". Dennorska regeringens rådgivande och nedrustning skrevför en lid sedan följande: "Förbandsläggning av neulronvapen kan i värstafall leda lill alt en del länder inle bara i den tredje världen, ulan också iEuropa, ändrar sin hållning lill kärnvapnen. Och förbandsläggning skulle belydaen yllerligare försvagning av icke-spridningsfördragel och de åtgärder somknyls lill del. Arbeiei med ruslningsbegränsningar befinner sig i ell krilisklskede. Förbandsläggning av neulronvapen kan förvärra en silualion som redan ärmyckel allvarlig. Nämnden uppmanar regeringen atl underslryka delta i bilateralaoch multilaterala sammanhang där neulronvapenfrågan dryftas." Så långlNATO-landet nedruslningsexperi. Densenasle varningen i detla sammanhang kommer från i generalförsamlingensförsta kommitté den 27 okiober; "Görs det inga framsleg i arbeiei på allförhindra vertikal spridning (av kärnvapnen), eller om det står klarl all någraframsieg inie är all vänla, så innebär del starkt minskade moliv alt sökaförhindra en horisontell spridning och slutresultatet blir en väsentligförsvagning av icke-spridningsfördraget" Serman neulronvapnet i sill totala nedrustningssammanhang, kommer man logiskt lillslutsatsen all del ulgör elt vida allvarligare hot än bara ytterligare ell slegi upplrappningen av supermakiernas arsenaler. Del är en strategisk realilel altneulronvapnen skulle belyda en sänkning av kärnvapenlröskeln och en myckelfarlig försvagning av icke-spridningsfördraget Det är betänkligt atlregeringen nu här i försöker skildra neutronbomben som bara enupplrappning av samma slag som nya missiler och bombflygplan. Elt sådaniresonemang passar neulronbombens förespråkare i och på annal håll alldelesförträffligt Hurhar då neulronvapnet uivecklals och hur ser dess politiska framlid ul? Denamerikanske fysikern gäller för all vara "neu-tronbomensfader". Han presenlerade neulronbombens princip för Pentagon redan 1958.President blev inlresserad. Laboratoriearbetet körde i gång. Påvåren 1963 testades en neutronbomb underjordiskt för första gången.Utvecklingsarbetet skedde främsl vid Liver-morelaboraloriel i . Enav de främsla forskarna vid laboratoriet var fysikern . Han är nupresident försvarsminister. En annan var fysikern , som nuär rådgivare i Pentagon. med demokraliskl styre under1960-talel fanns del dålig politisk resonans för det nya vapnel. Men Nixonsförsvarsminisler Schlesinger satsade på nyll på all la fram en neutronbomb.Schlesinger är energiminister. Pentagonhade inle för avsikl all dra i gång en stor offenilig deball om neutronbombenunder . Däremoi ville man änlligen producera de förstaneutronbombstridsspelsarna under del budgeiår som började i år.Därför skrev m.an bara en enda rad budgetförslag för EnergyResearch and (), och den raden löd: "W 70Mod 3 Representanthusetbiföll förslaget lill ERDA-budget ulan all del öppelredovisades all delta innebar pengar lill neu-ironsiridsspelsar. Efler delbesluiei avslöjade en journalisl vid all den enda raden ibudgetförslaget innebar neulronvapen-siridsspetsar för de i Väsllysklandbaserade Lancemissilerna. Del resul-lerade i en upprörd deball när senalenbehandlade ERDA-budgeien. Den republikanske senatorn och demokratenEdward anförde molslåndel mol neulronbomben. Vid en voiering den 1juni segrade de som ville bifalla budgetförslagel mycket knappt - efler enhemlig session med senaten. Delhar inle publicerats hur myckel pengar som kongressen ställt lill förfogandeför framlagning av neulronbomben, men den loiala budgetpost under vilken denhemliga summan döljs är pä , dvs. ca 9 miljarder svenskakronor. Viden presskonferens meddelade president att han avsåg att laemol de pengar kongressen på hans begäran anslagit för produkiion av neulronvapenmen all han ännu inle beslutat om del nya vapnel skall sändas ut pä förbanden. Delär della som är bakgrunden till all utrikesministern här säger atl del"bör konstateras att inte fattat något beslut i frågan". Del ärinte hell korrekl. Det har i fattats en lång rad beslul i frågan. De bådasenaste är atl president begärt pengar för produkiion av neulronvapenoch atl kongressen beslutat bevilja de begärda anslagen. Atl säga all "USAinte faltal något beslul i frågan" är all ge administrationen iWashinglon mer kredit än den förtjänar. Det är dessuiom all vilseleda svenskopinion. Men del avgörande och sluiliga besluiei atl förse förbanden med detnya vapnel har presidenten ännu inte fallal. Så långt, men inte längre, varutrikesministerns svar korrekt. Utrikesministernkonslalerar vidare all nu rådgör med sina NATO-allierade i frågan. New YorkTimes rapporterade den 13 okiober från dessa konsultationer.