prot · G10921 · 1977-12-31 00:00:00 — Man måste sikta väsenlligl högre och bereda handikappadepersoner möjligheler all åka med samlliga tåg och bussar. Hurskall man göra, undrar kommunikationsministern, det finns ju inga förpliktelsergentemot SJ när det gäller anslaget Men det slora miss- laget harkommunikationsministern gjort genom att inte lägga fram HAKO-ulredningensförslag. I del finns lösningarna, och i del sammanhangel hade man fäll la ettbeslut om hur de allmänna färdmedlen skall ordnas. Man skall inle enbart skyllapå SJ - det stora misstaget begås av kommunikationsministern som inle läggerfram HAKO-ulredningens förslag för . BERTILZACHRISSON (s): har en förmåga alt så där lilet i förbigående strö löftenomkring sig som man inle riktigt vet vad de egenlligen är värda. Vi harfortfarande inle fått någol rakt besked - det kommer en nick och en halvkvädenvisa - om vad det blir av regeringens bedömning av trafikplaneringen och omdess övergripande syn pä den kommande trafikpolitiken. Kommer det allpresenteras sådana förslag, eller får vi vänta på dem lills det kommer enproposition i en grå framtid? Kommer de , så att vi i samband medall det nya regionala trafik-planeringsarbetet kommer i gång får en möjlighetatl ha åtminstone det avstampet i diskussionen? På den punkten vill jag ha ettbesked, gärna inläst lill protokollet och inte bara en nick i bänken. Sedansade också i förbigående och på ell ganska suddigt sätl attfrågan om huvudmannaskapet i det regionala trafikarbetet kommer upp i vår. Tar man då också upp frågorna om bussbidrag, den kollektiva trafiken,länskorlen? Alla de frågorna skall las upp tillsammans - det står så i svaret.Är det en ny start pä en löfteskarusell, alt i vår skall vi få det som utlovasi svarel på min och andras interpellalioner? Vad är det som skall komma i vår?Ge oss ell besked och inle bara en lilet suddig genomgång i förbigående! Det ärganska vikligl alt vi får veta vad del är för arbete som vänlar oss, och föropposilionen är det viktigt att veta var den skall sälla in sill arbete. Sedanbara några ord lill den säregna debatlen om SJ:s vagnar. Jag hade inle tänkt taupp den - alla skyller ju pä alla och ingen vill riktigt kännas vid ansvarei.Den här deballen har pågått , . Det har varil en ganskabitter debatl. Det har förekommil demonstrationer, och de handikappade tyckeralt de har stångat sig blodiga mol väggar och dörrar ulan all komma någon vartMen står bara här och säger: Vad skall jag göra? Ge mig ett råd! Delär som har det politiska ansvarei för det här området. Varför harni inte tagit initiativ till överläggningar mellan SJ och de handikappade föratt försöka komma till rälla med delta problem? Det är regeringens uppgift allla sådana initiativ. Del kostar inte heller några pengar. Man bör väl ändåutnyttja de möjligheter som slår lill buds och inle bara visa passivitet ochhandlingsföriamning och strö allmän välvilja omkring sig. Närjag ändå har ordet vill jag säga ett par ord till , som talar omfräckhet. Han berättade här vilka uttalanden gjort, all dehandikappade har stöd, osv. Men, , folk- Omåtgärder för att förbättra kollektivtrafiken Omåtgärder för ari förbättra kollektivtrafiken partiet sitter i dennuvarande regeringen. Den regeringen överger de handikappade, som folkpartietgenom sina allmänna uttalanden vill ge sitt slöd. Vänd er då lill regeringenoch se lill all del blir någon kraft bakom orden och inte stannar vid enallmäni platt ullalande. har redan lalal om förflulna i delta trafikpolitiskasammanhang, och jag skall inle närmare gå in på den diskussionen. Jag villbara säga alt så länge vi hade en socialdemokratisk regering i det här landel,så hade vi också en framtidstro. Vi löste då våra problem på ett socialtansvarigi sätt, allteftersom de uppstod. har vi en borgeriig regering, ochden är pä fanflykt från alla de löften om reformer som den strött omkring sig.Det gäller för övrigl alla de löften som de borgerliga ledamöterna i riksdagenhar strött omkring sig på praktiskt taget alla områden. Det borde vara ganskaskrämmande för att besinna del. Kommunikationsministern håller med mig om att vi skall driva entrafikpolitik på sjöfartens område som gör all vi slår vakt om den endatransoceana hamn vi har i . Detta är jag tacksam för.Kommunikationsministern har - det skall jag gärna medge - vid ett flertallillfällen gett ullryck för viklen av att vi slår vakl om just hamn.Men i näsla mening säger kommunikationsministern: har ändock varilenig om principerna beiräffande de slalliga sjöfarisavgifterna. Lätmig på della svara följande. 1970 hade vi en socialdemokratisk regering i dettaland. Dä var de slalliga sjöfartsavgifterna över hamn 18 milj. kr.1976 värdet sisla årel som vi hade en socialdemokratisk regering. Då var deslalliga sjöfartsavgifterna för Göleborgs hamn 30 milj. kr. Pä sex är hade delalltså skell en ökning med 2 milj. kr. Enligl den proposilion som nuligger på bord sker del en ökning från i runda lal 30 milj. kr. år1976 lill 58 milj. kr. Visserligen har vi en inflalion i det här landelsom vi aldrig tillförne varit med om, men den ökning som förutsattes iproposilionen översliger ju vida den inflation som den borgerliga regeringenhar åstadkommil . Deltafår dessa negaiiva konsekvenser ur irafikpolitisk synpunkl. är, herrkommunikationsminister och , en ylieriigl slor fara för svensklnäringsliv om vi icke driver en sjöfartspolitik i det här landel som gör att viklarar den iransoceana sjöfarten. Jag sade lidigare att man inom näringsliveträknal ut all det koslar för svenskl näringsliv nära 350 milj. kr. , omvi blir av med den iransoceana trafiken. Därför kan detla ur irafikpolilisksynpunkl icke vara rimligt. Sedan kan man föra vilka diskussioner som helst omde principer som skall ligga lill grund för sjöfartsavgifierna. HerrSellgren sade i elt inlägg all del är den tidigare oppositionen som sett tillatl vi fått , , den re- gionala trafikplaneringen,den trafikpolitiska ulredningen och myckel annal. Åtminstone skulle man vällolka inlägg på det sättet trots alt del ändå var densocialdemokraliska regeringen som tillsatte de här utredningarna och trots allulredningarna i princip var färdiga med sill arbele 1975 och densocialdemokraliska regeringen hade långl gående planer på en trafikpolitiskproposition. Meni dag har inte ett ord atl säga till sin kommunikationsministerom atl vi inte ens kan få en principproposition på trafikpolitikens område.Och är irriterad över all jag tar upp vägpoliiiken och sjöfartspolitiken.Men jag har gjorl det därför all kommunikationsministern i sittinterpellationssvar just hänvisat lill de två propositioner som ligger päriksdagens bord. Och jag har försökt all i mina anföranden här tidigare i kvällvisa all de på intet sätt svarar upp mol enhälliga uttalandelidigare. Men har inga svårigheler all klara upp den härfrågan irots all han i opposition tillsammans med övrigaborgerliga vänner i trafik-ulskotiet angrep socialdemokratin för all den inlehade en framsynt trafikpolitik. Del är detta vi från socialdemokratiskt hällreagerar mot. Vihar också sagt att vi har förståelse för all det i del här slalsfinansiellaläget är svårt att plocka fram nya medel för all klara en uibyggnad samhällsekonomisktsett på trafikpolitikens område. Men vi har sagl: Låt oss åtminstone få sevilka principer den borgeriiga regeringen vill skall ligga lill grund förtrafikpolitiken. har emellertid ingenting all anföra pä denpunkien, trots atl han under fiera års lid varil en av de främsta talesmännenför detta här i . Det är det som förvånar mig, att är sålill freds med den situation som vi hamnat i . Omåtgärder för ari förbättra kollektivtrafiken Jag är litet förvånad över all den målsättning som slalsrådel Turessongett uttryck åt och som jag i mitl anförande menade var riklig - all dehandikappade i samhällslivel bör vara en självklar uigångspunki vidulformningen av irafikpoliliken - stämmer dåligt överens med att del inie gåratt på någol säll, kanske av prestigeskäl, förändra de vagnar som skallbyggas. Hela vagnarna behöver väl inte ändras. Det måste finnas möjlighel attpå en hel del punkter, som De handikappades riksorganisation också påtalat iHAKO-utredningen, göra förändringar så alt de handikappade lättare kan sitta irullstol. Man kan väl la bort slolarna i en viss del av vagnen i vissa vagnar -det finns helt säkerl tekniska möjligheter till förändring. Jaganser att 200 miljoner, som vagnarna kommer att kosla, är väldigi mycketpengar, och vi skall ha vagnarna . Det är oerhört viktigt atl vi dåfår vagnar som är byggda så att de passar människorna. Jag har också i mittanförande lagil upp all om vi får handikappanpassade vagnar så får vi vagnarsom passar en mycket stor del av befolkningen i samhällel - äldre, barnfamiljeroch de som tillfälligt har handikapp. Omåtgärder för att förbättra kollektivtrafiken Jagtror all slatsrådet skulle ijäna väldigt myckel på all se över hur dessa vagnarkan förändras på ell vettigt sätt Och om det, som statsrådet säger, ärstatsrådets mening all DHR skall fä inflyiande när del gäller uiformning av enspecielll handikappvänlig vagn - vore del då inle bättre att redan nu kalla inrepresentanter för DHR alt lillsammans med SJ försöka fundera ut vad man bästskulle kunna ändra för all göra samtliga vagnar mer vänliga för alla människori samhället och speciellt för de handikappade? Jag hade inte avsett all ta mera lid av den här kvällsdebatien, men jagmåste faktiskt ändå få lov atl göra det yllerligare några minuler. Vi har jufått vela atl det besked kommunikationsministern lämnat till frägeställarnahär lär ha gäll ut via massmedia, närmast radion, i form av etlmeddelande om att det inte blir några ändringar. Att något sådani har skettbetraktar jag som en nonchalans mol . Vitar naturligtvis inle upp frågor här i för det stora nöjet att fådiskutera med , utan vi lar upp dem därför atl vi har mölt dessaproblem ute bland allmänhelen, där man också påtalat dem och krävt av oss allvi skall försöka göra någonling ät dem. Vi har dä möjligheten atl gå lillregeringen - och här ber jag alt statsrådet lyssnar! - och framföradessa synpunkler från allmänheten. Men som vi fört dennadebatt har hafl den goda smaken all meddela i radion att det inteblir några ändringar. Vadtjänar då denna debatl lill, ? Menar regeringen att baraaren plals där vi skall silla och trycka på knapparna föratt få igenom våraförslag, och ingenting annal? Del verkar som om del framför alll näroppositionen har synpunkler inle finns någon anledning alt avvakla lillsdebatten är slut innan massmedia meddelas. Men del kommer förmodligen också, då massmedia kommer alt efterhöra regeringens synpunkler ochuppfattningar i olika frågor och också i den nu akluella frågan. Därför hadedel varil lämpligt att avvakta debattens slut innan man gick ul ochlämnade några kommunikéer. Uppriktigt sagl känner jag mig upprörd över intebara att regeringen inte alls vill lyssna pä vad de handikappade säger, utanockså all regeringen behagar behandla på det sätt som tydligen härhar skett. Närjag nu ändå har ordet, herr lalman, vill jag säga att det har gäll alltförmycket prestige i denna fråga. Det är alldeles uppenbarl. Kommunikationsministernsäger också atl problemet ligger i alt de vagnar vi diskuierar har fåll alllfördålig PR. Men dessa vagnar borde kunna göra PR för sig själva om de bara voreså konstruerade all inte den breda allmänheten haft anledning alt rikta kritikmot den uiformning man givit dem. Jag måsle också fråga herrTuresson om han pä allvar menar atl regeringen saknarmöjlighet atl påverka ämbetsverken, i del här fallel elt affärsdrivande verksom SJ. Detta är ingen detaljfråga - om del har vi varit ganska överens här , och det har heller inle kommunikationsministern bestridit Frågan beröri stället de principer om integration i samhället av de handikappade som vi äreniga om. Jag menar alt regeringen kan delge SJ-ledningen dessa principer, omman där inle själv ser betydelsen av dem när del gäller den praktiskahanteringen a v en viss fråga. Gör man det, vidtar man inle ålgärder sominnebär försämringar såsom man gjort när man genomförde della med endast en in-och utgång i vagnarna. Detla innebär en klar försämring för såväl dehandikappade som för oss övriga. har inte försökt bestrida det,och del lär f ö. vara ganska omöjligl. Jaglycker alltså att regeringens och kommunikationsministerns passivitet i dennafråga är synnerligen anmärkningsvärd. Den vittnar inle om all de många löftenaom en ny politik på della område är någonting som regeringen avser atl leva upplill. Svenska folket -jag vågar säga del - vill inle ha de här vagnarna, och dåligger del makl uppå atl såväl regeringen som medverkar till atl manockså slipper au fä dem. Omåtgärder för att förbättra kollektivtrafiken Lål mig först rikta en vänlig maning till att kalmerasig något. Vad vet om vad som har sagts i radio ? En sakvet emellertid jag, och det är att jag inte har haft någon som helst kontaktmed i den här frågan. Men det är tänkbart all pånågol för mig okänt sätt har kommil över mill interpellationssvar, som är enoffentlig handling, och refererat del och dragil sina slulsatser. Men därifråntill att beskylla mig föratt visa sidovördnad mol är steget verkligenslort, och jag undanber mig sådana beskyllningar. LarsHenriksonbeskyller mig för all vara passiv och menar all jag inle har haft dekontakter med SJ:s ledning som jag borde ha haft. Jag kan försäkra LarsHenrikson liksom övriga, t. ex. som har riktal sammabeskyllningar mol mig, att jag har haft upprepade koniakler, länga samlal, jaghar ordnal alt samtal och överläggningar mellan SJ-ledningen och dehandikappades representanter kommil lill Slånd. Jag har naturligtvis icke haftnågon möjlighet att påverka hur samtalen har förlöpt, för jag har inle varitnärvarande, men jag har verkligen inle varil passiv i de här frågorna. sägeratt det finns prestige i delta. Men jag vet inte, det är svårt attbedöma sig själv. Jag har alltid haft mycket svårt atl lägga prestigemässigasynpunkter på mig själv. Det är möjligt att jag har fel, men jag har svårl atttro det. BådeMargot och blandar ihop två saker, nämligenhandikappade och rullstolsbundna. Jag hävdar atl för de handikappade som harrörelsesvårigheler men som icke är rullslols- Nr 21 bundna och även för gamla människor, innebär de nya vagnarna fördelar, Måndaeenden ' bekvämare och bättre. Men de är inte sä bra för de rullslolsbundna audessa kan ta sig in i dem själva och sköta sig själva i dem. --------------- är dellältare för rullstolsbundna människor atl bäras in i de här Om åtgärder för att vagnarna, eftersom dörrarna är bredare. konslate-förbättrakollektiv- rade på s. 94 under rubriken : trafiken "som har slor betydelse för flertalet handikappadesinter- regionala resor ärsärskill svår atl på kort sikt anpassa till de gravt handikappades behov.Svårigheterna avser i huvudsak av- och påslig-ning, förflyttning i och mellanvagnarna liksom utnyttjandet av de f n. olillräckliga toalellulrymmena. "Del är riktigt. Det är väldigt svårl föratt inle säga omöjligt atl myckelsnabbi göra om hela järnvägssystemet med dess 1 400 vagnar, miltals medperronger, slaiioner som inle är anpassade, som saknar hissar och sådant. Detgår inle att göra på en gång. Vi får ta elt steg i taget. Och del steg somjagnu har kungjort alt vi kommer atl ta, del är atl se lill att vi fårvagnar som är specielll anpassade för rullstolsbundna människor, förutom atl dehär vagnarna, som vi nu har ägnal så mycken uppmärksamhet, inle minst ,blir bekvämare för rörelsehindrade människor. Vadsedan beträffar återkommande tal om avgifter ärjag den förste att beklaga atl vi måsle höja de avgifterna. Men den främstaanledningen lill all höjningen blev så stor är atl sjöfarlsverkel har dragilsmed eftersläpande underskott, vilket harackumuleral en skuld tillstaten pä över 60 milj. kr. Den gamla regeringen har inte sett lill attsjöfartsverket har levt efter princip alt verkels intäkter skulletäcka kostnaderna. Verket har därför dragit på sig en slor skuld, som vi numåste försöka beta av. Och del gör vi inte på en gång. Men vi börjar alt betaav den skulden, och del är det som gör att vi nu är tvungna all höja avgifternakraftigare än vad den allmänna prisökningen i och för sig berättigar lill. ROLFSELLGREN (fp): Berlil vände sig till mig och sade bl. a. med ell drag avdesperation atl så länge vi hade en socialdemokratisk regering hade viframtidstro. Men vad har ni gjorl? Satt ni bara där och hade framlidslro? Delsom ni kritiserar är till slora delar vad som redan kunde ha gjorls.Och kräver ni atl del på mindre än skall göras vad ni har suttit sålänge och haft framtidstro om! Den som skall besinna sig är inle jag utansnarare . Sedanhar väldigi bråttom. Han har så bråttom att han vill diskutera vägplaneringen och sjöfarisavgifterna, alltså frågor som skall komma upp längre fram. Delvis har han emellerlid nu fått svar pä sina frågor av kommunikationsministern. Men har så bråttom att ta upp dessa frågor all han lämnar fel uppgifter om utredningarnas färdigställande. Han sade att samtliga 170 utredningar var klara . Det är alldeles fel! remisstiden ut förperiodkorlsutredningen. Ettlilet vänligt råd, : Spara pä krutet till dess vi kommer lillbehandlingen av de här propositionerna! MARGOTHÅKANSSON (fp): Bara ell litet klarläggande till kommunikationsministern om vem det varsom var prestigebunden. Jag avsåg inte statsrådet utan en vissgeneraldirektör i SJ. Sedanhoppas jag också att jag i mitt anförande lyckades få fram atl det med lileldiplomati från statsrådet sida säkert går atl göra de förändringarsom det här har lalals om. Man kan säkerl göra lekniska förbättringar i den typav vagnar som har beställts. Det är väl så alt den första vagnen alltid ären prototyp, som man redan från början kan göra ändringar i. Det blir väldyrare all göra ändringarna sedan. Säkert finns det också klara fördelar meddessa vagnar- som slalsrådel här sade - men det finns också klara nackdelar. Vadsedan gäller de handikappade vill jag inle hålla med om all del där föreliggeren sammanblandning. Vi har ju handikappade av olika grader. Och dessutom har viett samhälle som egenlligen också är handikappat, därför atl del inte tar handom och inle lar hänsyn till all vi människor har olika möjligheler all ulnylljasamfärdsmedel och annal. Del är väl sä, slalsrådel , alt vi i högregrad än vi gjort förul måsle se till att samhällel anpassas till individernasmöjligheler alt utnyttja samfärdsmedlen. Vi kan ju inle se bort ifrån all derullslolsbundna kanske är jusl de människor som allra bäst behöver komma ul ochresa med tåg längre sträckor. Del kanske är deras enda möjlighel all uppleva omvärldenoch uppleva någol annal. Därför lycker jag del är oerhört vikligl alt manbygger nya vagnar på sådani säll all också de handikappade har möjligheler attutnyttja dem. Jaghar inte på någol sätl menat atl man kan få hela transportväsendet ombyggt påen gång, men när del gäller ny- och ombyggnader är del mycket väsentligt tar upp alla de synpunkter som vi nu underrätt många timmar har diskuterat. Omåtgärder för att förbättra kollektivtrafiken Först bara elt par ord i förbigående lill . På den lidendet begav sig hade också han en framlidslro. Då var han ivrigt verksam i dennakammare och kom med olika förslag. Men har han lappat sugen totalt Mednågon freudiansk lolkning skulle man möjligen kunna inbilla sig att sitter och önskar sig tillbaka till den tid när han hade ensocialdemokratisk regering att skälla på. Då vågade han stå upp och föra endebatt. Men tiger han ulomordeniligl stilla på den här punkten, och detär kanske visligt flyr hela liden in i detaljfrågor. Han undviker en diskussion om denövergripande trafikpolitiken, och det är naturligtvis symtomatiskt Jag förståratl det är besvärande och pinsamt att inte Nr 21 kunna förverkliga de vallöften som ställs ut. Men del hör fakiiskllill Måndaeen den respekienför parlamentet alt i varje fall försöka svara på de frågor som Jagskall inieupprepadem,eflersom jag inte vill ta kammarens lid i anspråkför del , men har yllerligare en chans alt Om åtgärder för att åtminstone försöka ge etl svar. förbättra kollektiv trafiken (): När någon av den nuvarande regeringens ledamöier har det lilel svårt ideballen, försöker man göra gällande all det rör sig om följder av den förraregeringens politik. sade att problemen på sjöfartspolitikens område är en ackumuleradskuld som den förra regeringen ådragit oss. Del finns inte ett ord atl läsa omdetta i propositionen, där del presenteras etl nytt sätt för beräkning avsjöfarisavgifterna, där man överför kostnaderna för Vänertrafiken ochSödertälje kanal pä övriga hamnkommuner och där man dessutom övervältrarkostnader pä hamn. Det är detta jag har tagit upp här . HerrSellgren säger alt jag har så bråttom , jag skall diskutera vägpoliiik ochsjöfartspolitik. Men varför tar jag upp de här frågorna, ? Jo,därför alt kommunikationsministern i sill interpellationssvar hänvisar lilldem. Därför har jag i debatten försökl all visa pä bristerna i regeringensförslag eller brislen på förslag. Jagsade i mill inlägg all de fiesta utredningarna var klara . !Jag beklagaratt remissbehandlingen av rabattkortsulredningen inte var klarförrän , men det är ju ändå en delalj. I princip var förberedelserna förreformarbetet avslutade i så pass god lid, att om man hade hafl en poliiiskvilja atl presenlera de principiella rikllinjerna för den framlidaIrafikpoliliken, hade möjligheler härlill funnils. Samtliga uiredningar ärklara och remissbehandlade sedan långtid tillbaka, så det argumentet kan herrSellgren glömma bort. Detsom fortfarande förvånar mig är all inle med etl ord beklagat altriksdagen inle får möjligheter alt ta slällning lill den framtida vägpoliiiken,ulan all regeringen skall skicka över delta lill länsstyrelserna ochvägverket. får alltså inte de möjligheler som besluiade om1974, 1975 och 1976. vill inle diskuiera den här frågan, trotsatt han har visal intresse för sjöfartspolitik och motionerat i ,och del är, som sagl, della som förvånar mig. BÖRJENILSSON (s): Herrlalman!Då skrev del som kommunikations ministern läste upp i sitt senaste inlägg ulgick utredningen från atl den befinlliga vagnparken successivi skulle byggas om. kände inle lill den nya,slora beställningen på 150 personvagnar. När man nu skall tillverka etl så stort anlal vagnar är del naturiigtvis viktigt atl 172 man gör dem lillgängliga för handikappade och iövrigl gör dem så bra sommöjligt för andra resenärer. Jag beklagar att regeringen inle vill Nr 21 medverka lill all tillgodose de handikappades önskemål i denna för dem Måndaeen den sä viktiga fråga i vån land. Jag skall vara myckel kortfattad och bara ge etl svar.lill Berlil Zachrisson.Han menar att min aktivitet skulle ha sjunkit väsentligt sedan vi fått en annanregering. Det är hell felaktigt Man kan däremot undra om har förändrats sedan vi fick en ny regering. Jagvill bara hänvisa till vad jag har gjort på della område. Vem var delt. ex. som först väckte en motion om SJ:s beställning av motorvagnar? Var detinle de aktiviteter jag bedrev som ledde lill en moiion, sedermeraföljdaven motion också från socialdemokralerna, och som gav till resultat attmotorvagnarna delvis kommer att produceras här i ? Det kan gälla somsvar både lill och till , som saknar min aktivitetsä väldigt mycket. Ni kommer att få se mig akliv även i fortsättningen. Jagvill gärna debattera frågorna när de ligger på bord. Om åtgärder för attförbättra kollektivtrafiken Överläggningen var härmedslutad. §2 Föredrogs och hänvisades 1977/78:17 tillnäringsutskottel 1977/78:26 och 28 tillskatteutskottet 1977/78:33 lillfinansulskoliei 1977/78:54 lillskatteutskotlet §3 Föredrogs men bordlades åler jusiitieutskollels belänkanden /78:1 och 2trafikutskottets belänkanden /78:1, 2 och 4 jordbruksulskollels belänkande1977/78:5 §4 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1977/78:58-60 S5 Kammaren ålskildes .