prot · G10971 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:71 Förhandlingarnaleddes av tredje vice talmannen. Torsdagenden 2 febmari 1978 § 1 Allmänpolitiskdebatt (forts.) Hälso- och sjukvården svarar för ca 9 96 av våra samladeresurser. Av statens, landslingens och kommunernas totala konsumtion svararhälso- och sjukvården för ungefär en tredjedel. Delta innebär att en lågtillväxt i svensk ekonomi med nödvändighet flr konsekvenser också för hälso-och sjukvården. Samtidigtinnebär den kraftiga förskjutningen mot högre och mer vårdbe-hövande åldrar imånga avseenden ökade krav på hälso- och sjukvården. Såväl riksdag som regeringhar därför upprepade gånger slagit fast att äldresjukvården tillsammans medäldreomsorg och barnomsorg skall utgöra prioriterade områden. Skall desamhällsekonomiska målen kunna uppnås krävs i övrigt yttersta återhållsamhetoch fortlöpande omprioriteringar också från landstingens och kommunernas sida. Ca2 96 i flr vård inom långtidsvården. Iåldersgruppen och däröver är andelen inte mindre än 24 96. Antaletpersoner i denna höga ålder beräknas öka med ca 56 000 till1990, dvs. med ungefär 67 96. Behovetav sjukvlrd för de äldre gäller inte enbart långvården. Tvärtom är delangeläget att betona atl de äldre i stor utsträckning måste ha tillgång lillakutsjukvårdens liksom psykiatrins resurser. I andra fall åter kan hemsjukvårdoch dagsjukvård vara de bästa alternativen. av regeringen förta året tillsatta och slutförda utredningen om hälso-och sjukvård för äldre presenteras ett värdefullt underlag för bedömning avbehovet av fortsatta insalser inom detla område. Inomlångtidsvården finns f n. ca 43 000 långvårdsplatser. Av dessa står endel tomma, främst beroende på personalbrist. menar utredningen attdet skulle krävas en utbyggnad med över 20 000 platser till 1985 för alt läckabehoven. Skulle dessutom 5 000 platser kunna överföras från akutsjukvård ochpsykiatri till långtidsvård, skulle del behövas ett tillskott på 3 000långvårdsplatser fram t. o. m. skulle behovet avvårdplatser inom akutsjukvård och psykiatri sammanlagt minska någol. Detlaförutsätter att den kommunala äldreomsorgen liksom hemsjukvård och dagsjukvårdbyggs ut i takt med behoven. Sker inte detta blir behovet av långtidsvård ännustörre. Prioriteringen av långtidssjukvården ochöppenvården har präglat byggnadsverksamheten inom sjukvården under 1970-lalel,men den har haft mindre genomslag när det gäller fördelningen av nytillskottetpå ca 100 000 anställda inom hälso- och sjukvården. Trots att helanytillskottet av vårdplatser hänför sig till långtidsvården synes endast enmindre del av personalökningen ha kommit den lill godo. Utvecklingenställer utomordentligt stora krav på alt finna i vid mening effektivavårdformer. Det avgörande motivet är naturiiglvis den mänskliga aspekten därförebyggande, mer öppna och aktiva vårdformer kan förhindra eller reducera denegativa effekterna av långvariga sjukdomar. Sjukvårdi hemmet kan i många fall vara ell realistiskt allernaliv lilllångtidssjukvård, om belastningen på anhöriga blir rimlig och elementäratrygghets- och omvårdnadsbehov kan tillgodoses. Men för patienter med tungaomvårdnadsbehov dygnet runt, veckan runt och året mnl är det oftast omöjligtall tillgodose dessa i den egna bostaden. Avpatienterna inom den somatiska långtidsvården är f n. mer än hälften rullstolsbundna.Var tredje patient behöver malas. Över hälften har kombinerade fysiska ochpsykiska vårdbehov. Och ungefär 85 96 beräknas behöva hjälp vid sänggåendel. Inomhemsjukvården vårdas ca 39 000 patienter , varav ca 23 000 medanhörighjälp. Den planerade ökningstakten enligt landslingens långtidsplanering- LKELP 77 - motsvarar drygt I 000 platser . Också dagsjukvården ärblygsamt utbyggd med ca I 000 vårdplatser; man beräknar all drygt 2 000patienter kan fl vård på dessa. Fr. o. m. kan landslingen flersällning från med . per behandling inom såväldagsjukvård som hemsjukvård. Sammanlagt kan högst . Del är ännu omöjligt atl vela om den nya möjlighetenlill ersällning påverkal landstingens planering. F. n. räknar man med all varjehemsjukvårdsplats kostar i genomsnitt . , men variationerna ärhögst avsevärda. Skulle detta kompletteras med t. ex. en timmes insats avsjukvårdsbiträde under , skulle den genomsnittliga kostnadenöka till . Det finns all anledning atträkna med atl det kommer alt behövas en kraftig förskjutning mot insatser avvårdlag - med sjukvårdsbiträden, undersköterskor, distriktssköterskor,sjukgymnaster, arbetsterapeuter och läkare - om hemsjukvården skall kunnabehålla sin ställning och dessutom byggas ut i takt med behovet. Som jämförelse kan nämnas att en långlidsvårdsplats beräknaskosta . Delsom är karakteristiskt för patienten i långtidssjukvården är del medicinskt,socialt och psykologiskt sammansatta och tunga vårdbehovet, där olika insatsermåste grundas på en helhetsbedömning av patientens situation och ett brettkunnande hos personalen. Medsvårartad långvarig sjukdom följer för de äldre ökade risker för andrasjukdomar, social isolering och beroendeförhållanden som kan vara förödandeför den enskildes självkänsla och möjlighet all della i olika aktiviteter. Enhögre grad av aktivitet, rehabilitering och medinflylande för patientenförutsätter förändringar i vårdorganisation, utbildning och personaldimensionering.Men är, som vi vet, personalsituationen inom långlids-sjukvårdenbekymmersam. Det är svårt all rekrytera läkare, sjukgymnaster ochsjuksköterskor och på många håll även annan vårdpersonal i tillräckligomfattning, och personalomsättningen är ofta hög. Den viktigaste frågan ärdärför hur man skall kunna ta vara på och vidareutveckla den verksammapersonalens kunnande och engagemang samt stimulera intresset och ökaförståelsen för den vårdform som långtidsvården utgör under olika typer avutbildning. SIO- ulredningen om sjukvårdens inre organisation - arbetar med en rad av dessafrågor, som berör både patienter och personal, bl. a. frågor rörande gmppvårdoch lagarbete. Också äldresjukvårdsutredningen lägger i sitt betänkande fram enrad förslag som syftar till att förbättra rekryteringen till och förståelsenför långtidsvården. Dessa förslag har i tillämpliga delar överiämnats till VÅRD77 och gymnasieutredningen för beaktande i del fortsatta arbetet. Påinitiativ från har dessutom sjukvårdsdelegationen gjort ettprinciputtalande om att allmänläkarnas vidareutbildning skall föriängas med etthalvt års långvårdsmedicin . vidareutbildningskall lämna förslag om hur den praktiska utformningen av den föriängdautbildningen skall ske. Syftet är naturiiglvis att förbättra äldresjukvårdenssituation i såväl öppen som sluten vård. Ocksåinom forsknings- och utvecklingsarbetet är det utomordentligt angelägel alllångvårdsmedicinens behov tillgodoses och all vi får lill stånd en initieringoch samordning av insalser inriktade på att förebygga, bota och lindralångvariga sjukdomstillstånd hos framför allt den äldre befolkningen. Densocialdemokratiska oppositionen har lagt fram en partimolion omlångtidssjukvården. Den utgår i mycket just från äldresjukvårdsutredningensbelänkande. Det gläder mig myckel alt denna utredning - som kritiserades här ikammaren år sedan när den tillsattes - nu kan bilda ell gemensamtunderiag för bedömningar av behoven och åtgärderna på detta område. Del ärockså glädjande att socialdemokralerna så starkt understryker vikten av attbåde långvården och hemsjukvården byggs ut och förstärks. Däremotär jag utomordentligt kritisk till de socialdemokratiska förslagen vad gällerfinansieringen. Socialdemokralerna har Ju föreslagit en ny arbetsgivaravgift,en s. k. slmkluravgifi på 2 96, som från den skulle kostalandstingen ungefär 350 milj. kr. i ökade löneskatter. Samtidigtföreslås ett bidrag på I50milj. till långvården församma tid, men hur manän räknar blir resultatet av socialdemokraternas förslag en direkt försämringför huvudmännen med ell belopp som ungefär motsvarar vad driften av 2 000långvårdsplatser skulle kosta. Hur man genom att ytieriigare försämralandslingens redan hårt ansträngda ekonomi skulle kunna åstadkomma både enutbyggnad av långvården och en personalförslärkning är och förblir en gåta.Situationen blir inle heller bättre av all också kommunernas ekonomi skulleurholkas genom stmkturavgiflen - med ungefär 400 milj. kr. -vilket bl.a. skulle försvåra deras insatser för bälire äldreomsorg liksom derasmöjligheter lill en ytteriigare utbyggd barnomsorg, bl. a. för sjukvårdspersonalensbarn. Trotsflera debatter i kammaren föna våren tycks den socialdemokratiska oppositionenännu inle ha lärt sig att arbetsgivaravgifter faktiskt drabbar inte baraföretag ulan också kommuner och landsting. EnligtLKELP 1977 planerar landslingen atl bygga ut med i genomsnitt 2 300 platser perår. Del viktigaste måste därför vara atl på alla säll underlätta förlandstingen all åtminstone leva upp till sina planer inom äldresjukvården. Äldresjukvårdensbetänkande bereds nu skyndsamt inom . Jag hoppas att delunder våren skall bli möjligl all träffa en överenskommelse med landstingen omåtgärder som syftar lill en bättre behovstäckning inom hälso- och sjukvårdenför äldre och atl senare återkomma lill med förslag i denna fråga. annal område som jag vill beröra gäller de handikappade. Redan iregeringsdeklarationen slogs fast alt samhällets stöd lill de handikappadeskulle förbättras. Bland de satsningar som gjorts för handikappade enbart inommitt ansvarsområde märks bl. a. atl bidraget lill handikapporganisationernaföreslås bli 18,8 milj. kr. Det är ungefär 2,5 gånger mer än isocialdemokraternas senaste budgetförslag. Verksamhetenför synskadade föreslås få ett anslag på 7,4 milj. kr. Det aren 85-procenligökning jämfört med socialdemokraternas senaste budgetförslag. Ensärskild satsning görs för stöd åt tidningsutgivningen inom Föreningen , som föreslås fl sitt anslag nästan fördubblat till . Handikappinstitutethar ombildats från och flr väsentligt ökade uppgifter.Institutets budget innebär i stort sett en fördubbling av anslaget. Arbele pågår med frågorom texttelefon för döva, dövblinda och lalska-dade. Dessutompågår utredningsarbete i fråga om flerhandikappade, om psykotiska barn och omhabililering av alla handikappade barn. Inomdepartementet arbetar vi också vidare med de synpunkter av olika slag somframkommit vid våra kontakter med allergi- och reumalikerförbun-den. Regeringenhar alltså trots del ekonomiska lägel på flera punkter föreslagit avsevärtförstärkta insatser för de handikappade. Men naturligtvis kan vi inle slå osstill ro med delta. Ännu återstår mycket alt göra på alla områden för att ge dehandikappade så långt möjligl samma villkor som andra på samhällslivels allaområden. Beslulen påhandikappområdet har under en lång lid kunnat fattas i bred enighet.Jag hoppas alt detta skall kunna ske också i framliden. Låt mig slutligen något ta upp läkemedelsfrågorna. På detla områdepågår elt omfattande utredningsarbete, främst i de tre utredningarna omläkemedelsinformation,läkemedelskonlroll och priskonlroll. Som en röd trådgenom dessa utredningar går en strävan atl bygga upp en effektiv, trygg ochriktig läkemedelsanvändning, och lill lägsta möjliga priser. Denallra största delen av läkemedlen används i öppen vård, det är alltså patientensjälv som slutgiltigt bestämmer om läkemedlet skall användas och hur det skallanvändas. Del finns all anledning all förmoda alt vi i satsatför litet på denna sista länk i läkemedelskedjan. Riskenför överkonsumtion av framför allt vanebildande medel, som vissa lugnande ochsömngivande medel, har betonats och måste ständigt betonas. Men olikaundersökningar lyder på atl riskerna för underkonsumtion av läkemedeli dag är väl så stora. Många undviker att ta ul läkemedel som hade kunnat botaeller lindra. Andra lar lägre doser än som föreskrivits. Det vanligastemedicineringsfelei hos våra äldre anses vara för tidigt avbruten medicinering.En av läkemedelsinformationsulredningens viktigaste uppgifter är därför hurläkemedelsinformationen till allmänheten skall kunna förbättras ocheffektiviseras. Idetta sammanhang kan det finnas skäl all understryka all apoteken måste fl enmer central roll än för all sprida kunskap om läkemedel lillallmänheten. Genom sin breda kontaktyta och sin i förhållande till läkarmottagningenkanske mer avdramaliserade miljö kan apoteken och deras kvalificerade personalgöra en stor insats. Delta gäller inle minst för de äldre av oss, som oftaanvänder läkemedel i stor omfattning och där ett riktigt läkemedelsbeieende kanvara helt avgörande för möjligheten alt bo kvar i del egna hemmet. Inte mindreän 70-80 96 av alla personer beräknas använda läkemedel regelbundet,ofta fiera preparat . Enannan uppgift för utredningen utgör informationen till de olika yrkesgmppernainom hälso-, sjuk- och åldringsvård som flr för lilel information. Detgäller t. ex. sjuksköterskor, undersköterskor, sjukvårdsbiträden ochhemsamariter i vars arbete läkemedel ofta spelar en väsentlig roll. Entredje uppgift för utredningen äratt ta upp den främst till läkarna riktadeinformation och reklam som finns . Utredningen skall se överläkemedelsindustrins egen information, bestämma om den är väl avvägd ochutformad och om den uppfyller de höga etiska krav man har rätt att ställa påsådan verksamhet. Densista vikliga uppgiften för ulredningen är hur den produklobundna informationenskall byggas ut. Med anledning av en socialdemokratisk partimotion omApoteksbolaget ser Jag det angeläget alt betona att den produktobundnainformationen i framliden bör koncentreras till läkemedelskontrollen. I dessuppgift ingår ju att genom informationsåtgärder främja användningen av lämpligaläkemedel och atl förebygga skadeverkningar. Detär främst där som den medicinska och vetenskapliga kompetensen finns, och detär där erfarenheter såväl av positiv som av negaliv art, t. ex. 9 protokoll 1977/78:70-71 biverkningsrapporteringen,samlas. Det är viktigt alt det inte uppslår något konkurrensförhållande mellanläkemedelsmyndigheten och Apoteksbolaget utan i stället en rationellarbetsfördelning dem emellan. Apoteksbolagets utomordentligt angelägnauppgifter på patientinformationens område harjag redan berört. Ävenläkemedelskonlrollen måste fördjupas och effektiviseras, bl. a. för allytteriigare minska risken för biverkningar men också för atl angelägnaläkemedel så snabbt som möjligt skall kunna tillföras sjukvården. Kontrollutredningenskall också se över de lill läkemedel gränsande områden som faller mellanolika myndigheter. I den allmänna debatten har framför allt berörts frågan omkontaktlinser och rengöringsvälskor för dem, desinfektionsmedel m. m.Ulredningen har också all lämna förslag som kan tillgodose de etiska kraven påkliniska läkemedelsprövningar. Enväl fungerande läkemedelskonlroll är en fömtsättning för en godläkemedelsanvändning inom ell land. Den svenska läkemedelskontrollen har, vågarJag påslå, ell internationellt sett mycket gott anseende. är f ö. en avorsakerna lill all fr. o. m. föriagtslill . Del finns därför anledning alt fundera på om inle påolika sätt kan stödja de länder som saknar en effektiv läkemedelskonlroll- inte minst många utvecklingsländer - och erbjuda dem hjälp och bistånd närdel gäller all utforma läkemedelskontrollen och läkemedelspolitiken. En gmppinom arbetar f n. intensivt med just dessa frågor. Dentredje utredningen, läkemedelsprisutredningen, skall se över prisövervakningeninom samtliga led - inom tillverkningen, dvs. läkemedelsindustrin, igrossistledet, dvs. droghandeln, och i detaljhandelsledet, dvs. Apoteksbolaget.Detta är en viktig och angelägen uppgift, eftersom läkemedelskostnadernauppgår till ungefär 2 800 milj. kr. , varav ungefär 75 96 bestrids avstaten, sjukförsäkringen och landstingen och återstående 25 96 av patienterna. Härråder nu den principiellt tveksamma situationen alt Apoteksbolaget fungerarbåde som priskonlrollöroch som kommersiell monopoldelaljist. Del är därförviktigt alt priskontrollen förs över till en statlig myndighet, t. ex. statenspris- och kartellnämnd, och även omfattar Apoteksbolagets egna påslag. Överhälften av kostnadsökningen för läkemedlen , månaden innanApoteksbolaget tillkom, hänförsig nämligen lill Apoteksbolagets egenverksamhel. Jaghar utomordentligt svårt atl förstå den socialdemokratiska partimotionensfarhågor för att detla skulle bli ett mindre effektivt system, i synnerhet sombehovet av konkurrens inom producent- och droghandelsledet starkt understryks ipriskontrolldirektiven liksom önskvärdheten av en aktiv forsknings- ochutvecklingsverksamhet för att nå en förbättrad läkemedelsterapi - allt yttersttill gagn för de patienter vilkas bästa hela sjukvårdspolitiken syftar till. Jaghoppas tvärtom atl socialdemokraterna med sitt dokumenteradestarka sociala intresse ändå skall sluta upp kring en läkemedelspolitik som innebär en förbättrad ocheffektiviserad läkemedelsinformation lill såväl patienter som sjukvårdspersonal, en effektiviserad ochytieriigare förbättrad läkemedelskonlroll och en väl fungerande prisövervakninginom läkemedelsförsöriningens alla GÖRANKARLSSON (s): Del kanske är betecknande för den poliliska och ekonomiska situationeni landet all de sociala frågorna kommer i slutet av den här allmänpolitiskadebatten. Del sammanhänger naturiiglvis med alt vi i har enregering som driver högerpolitik. Del statsråd som uppträdde före mig italarstolen tillhör förvisso de mer markant mörkblå profilerna i regeringenäven om hon har en utomordentlig förmåga atl kamouflera detla förhållande. Dentid som den borgeriiga regeringen har suttit vid makten har de socialaförhållandena i vårt land försämrats. Och risken är atl de kommer att försämrasytterligare ju längre regeringen sitter kvar. Förbarnfamiljerna har denna regerings tid vid makten inneburit klara försämringar.Den regim som skulle åstadkomma vårdnadsbidrag på . ål barnfamiljernahar grymt svikit sina vallöften. Förbarnfamiljerna har regeringens ekonomiska politik inneburit ökadepåfrestningar. Några nya subventioner på jordbruksprodukter ges inle i dag.Priserna flr slå igenom i butikerna. Enbart på mjölken betyder detta 20 örelitern. Förungdomen som söker bostäder finns inga all få. Den borgerliga regeringensbostadspolitik är ett hot mol sysselsättningen och en svår belastning för debosladssökande. Fördem som skall sätta bo finns inte tillräckligt med pengar lill bostadslånen. Fördem som blir sjuka siiger kostnaderna för vistelse på sjukhus och förmediciner. För de gamla finns inletillräckligt med platser på långvårdssjukhusen. För barnen finns inletillräckligt med platser vid daghemmen. Förde unga finns inga lediga jobb annat än beredskapstjänstgöring ellerAMS-kurser. Det är inget fel med dessa, men del gäller här inga fasta jobb. Momshöjningar och devalvering har försämrat ekonomin för de flesta avlandets hushåll. Listan skulle kunna görasbetydligt längre. Men detta får räcka som exempel på hur den borgeriigaregeringspolitiken misslyckats. De som hade så stora vyer och löften - förevalet - de slår där tomhänta med fraserna stelnande i mungipan. Vad vihittills sett av borgeriig regeringspolitik överträffar vad vi möjligen kundeuppleva i våra skräckdrömmar inför ell regimskifte. Somliga sade: Låt demförsöka. Det kan inte vara så farligt. verkligenfåll uppleva en tillvaro som de inle drömt om. Och delta är bara en början. Omregeringsperioden skulle vara , hur skulle del inle då se ut i dethär landet! Otrygghetenökar i del svenska samhället. Utslagningen blir allt slörre. Ungdomar i25-årsåldern förtidspensioneras i allt slörre utsträckning. Alkohol- ochdrogmissbruk ökar och försämringen är uppenbar för alla. Jagsatt lillsammans med den av pressen utpekade nyearbetsmarknadsministern i och lyssnade till en radsocialvårdare från som skildrade dagens verklighet. Och den varinte ljus. Vad de var rädda för var i första hand ungdomsarbetslösheten ochbristen på bostäder för dem som av olika anledningar har det svårt i vårtsamhälle. De som har stora svårigheter atl skaffa en bostad är självfallet desom av någon anledning slagils ul ur samhällsgemenskapen. Dessasocialvårdare ställde problemen i blixtbelysning. De umgås med demänniskor det gäller och vet att besväriigheterna bara blir stöue. Vadvar del främst de önskade? Jo, all samarbetet mellan kommuner och landsting närdel gäller vården skall bättre än och atl bostäder ställs tillförfogande för denna kategori av människor, inte bara av de kommunalabosladsorganen ulan även av privata byggare. Som det nu är blir del alltsvårare all skaffa bosläder till de utslagna gruppema, och bostad hör nu engång för alla till livels nödtorft. Och så förslås det för alla självklarakravet: arbele. Dennuvarande situationen på arbetsmarknaden är minst sagt dyster för de unga. Desom kommer ut från skolan får inget jobb, annat än möjligen eltberedskapsarbete i AMS regi. Delta är absolut inget klagomål på beredskapsarbetena.De utgör ell viktigt led i bekämpningen av ungdomsarbetslösheten. Men de ärinle några fasta jobb, ingenting som ger ungdomen hopp för framliden ochingenting som kommer dem atl tro på framliden. Och del är framför allt tro påframtiden och ett meningsfullt Jobb som ungdomen behöver. Menhär räcker inle den borgeriiga regeringens politik lill. Del farligaste eltland kan råka ut för är en svag regering som inte behärskar de ekonomiskaproblemen. Det är ekonomin som bestämmer våra möjligheter att föra en välutvecklad arbetsmarknadspolitik, en god bostadspolitik, en solidarisk socialpolitikoch en politik som ger rättvisa åt de gamla. Medden Ebberöds Bank-politik som den borgeriiga regeringen bedriver är del faravärt all alla dessa ting slås i spillror. Risken är uppenbar att den borgeriigepartiledare som i valrörelsen beskrev moderata samlingspartiels skattepolitikföre valet som ledande lill aU pensionärerna kanske skulle ställas på gatan idet långa loppet flr mer rätt än han själv då trodde. Harvi inle en sund ekonomi blir det i gmnden omöjligt att bedriva en verksamhetsom ger de äldre människorna, de som gjort sin tjänst i samhället, en tryggadålderdom. Med allmänna deklarationer om atl vi skall ge de äldre god vård ochstöd löser vi inte dagens problem. Densocialdemokratiska riksdagsgmppen lade fram ett förslag om utbyggnad avlångvården. Vi fick avslag på det av den borgerliga majoriteten. Nulägger vi på nytt fram ett förslag. Del blir allt angelägnare att lösaproblemet, men regeringen gör ingenting. Fm talade om atl man nukartlagt problemet. Men det är inte kartläggningar och utredningar vi behöverutan praktisk handling, närmast i form av utbyggnad av långvården. Regeringentalar om landstingens utbyggnadsplaner. Men var och en som sysslat med praktisklandstings- och kommunalpolitik vet hur svårt del är all i elt trängtekonomiskl läge genomföra aldrig så vackra planer. byggande under1970-lalel har inte nått upp till vad som fastställdes i planerna.Utbyggnadstakten har varit i genomsnitt I 700 platser . Under de senasteåren har takten i utbyggnaden sjunkit. Men de gamla och deras anhöriga hjälpsinte av planer som inte realiseras. Det avgörande är antalet sjukvårdsplalseroch all man har personal till platsema. Viföreslår aU man bygger 10 000 nya platser . För dellaskulle det enligl våra riktlinjer behövas en personalökning på 25 000anställda. Men då är del nödvändigt att staten går in och stöder landstingen idetla viktiga arbete. Vaddetla skulle betyda för ett enskilt landsting vill jag belysa med följandesiffror. Jönköpingsläns landsting har planer på alt bygga ul långvården med I 000 platser underåren 1975-1985. Men utbyggnadstakten ligger långt under planerna. Ochmed de nya direktiv som regeringen och har kommit överensom kommer all kunna bygga ut långvården med högst 600 platser framlill 1983. Antalet personer ökar underdenna period i länet från 34 000 till 38 000. Del betyder att vi inte harmöjlighet att ge förhållandevis lika många åldringar vård som . Om detsocialdemokratiska förslaget antas av skulle vi kunna bygga utlångvården med ytteriigare 400 platser och sålunda kunna förverkliga planerna. Dellaär fakta, fm .