prot · G109110 · 1977-12-31 00:00:00 — anledningatl förekomma de beslut som vi senare skall fatta, troligen om knappt ettår. Här är det fråga om en skogsvårdsavgiftsom är avdragsgill i skogsbruket, och det är ju ett märkligt förhällande i socialdemokraternas budgetresonemang tar in 100 milj. kr. ibudgetförstärkning, när man ändå vel atl dessa avgifter drar undanskatleunderiag för kommunerna med i runt tal en tredjedel av detta belopp ochför statsmakterna med likaledes ungefär en tredjedel. Då återstår del ju baraen tredjedel i netto. Del blir, som här säger, en minskadskalleinkomst för statskassan. Manskulle kunna fråga sig varför socialdemokraterna inte tidigare, under sin långaregeringstid, tog upp något sådant förslag lill kraftigt ökade avgifter. Dessaavgifter har legat oförändrade . Vikommer inom ganska att fö en ingående och som jag hoppas positivdiskussion om dessa skogsvårdsätgärder, och därför vidhåller jag milt yrkandeatt för dagen avslå förslaget om kraftigt höjda skogsvårdsavgifter. Ja, det är märkligt att lycker att del är beklagligt allsocialdemokraterna inte under sin regeringstid höjde skatterna ytteriigare förskogsägarna. Han har ju nu möjlighet atl medverka till att skaffa fram intäkter,som kan utnyttjas för främjande av en god skogsvärd. Närdetgäller kommunernas skatleförluster har inte minst de uppskjutnafastighetstaxeringarna medfört minskade förväntade intäkter för kommunerna. JOHANOLSSON (c): Också uppgiften om förvänlningsvärden är litet grand vilseledande. Jagtror atl det i det sammanhanget inte enbart är skogsavkasl-ningen som spelar enroll för de höga priserna på jordbruksfastigheter. En viktig bidragande faktortill spekulationsköpen är också den inflation som vi haft och sommedfört behov av kapitalplaceringar i värden som inte urholkas så lätt avinflationen. Ulskolletshemslällan bifölls med 163 röster mot 151 för reservationen av m.fl. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Bidragtill byggnadsarbeten inom skolväsendet Den som vill atl kammarenbifaller skatteutskottels hemställan i betänkandet nr 41 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då HagarNormark begärde rösträkning verkställdes voiering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav f()ljande resultat: Ja- 163 Nej - 151 1977/78:42 med anledning av motion ominkomstbeskattningen vid avverkning av skog 1977/78:43 med anledning av motion om ändradegrunder för taxering av jordbruksfastighet 1977/78:44 med anledning av motioner om avdragetför väsentligen nedsatt skalteförmåga. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §6 Bidrag; till byggnadsarbeten inom skolväsendet Föredrogs utbildningsutskottets betänkande1977/78:17 med anledningav propositionen 1977/78:100 såvitt gäller anslag tillbyggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. jämle motioner. 1fråga om della betänkande hålles gemensam överiäggning för punkterna 1 och 2.Under den gemensamma överiäggningen för yrkanden framställas beträffande bådapunkterna i betänkandet. Idet följande redovisas endast den punkt, vid vilken under överläggningenframställts särskilda yrkanden. Regeringenhade i propositionen 1977/78:100 bilaga 12 () underpunkten C 31 (s. 321-330) föreslagit att 1. medge att förhandsbesked omstatsbidrag till byggnadsärenden för skolväsendet fick lämnas i enlighet medvad som förordats i propositionen, 2. till Bidrag tillbyggnadsarbeten inom skolväsendel m. m. för /79 anvisa ertförslagsanslag av . I detta sammanhang hadebehandlats molionerna 1977/78:739av m. fl. (s), vari yrkats atl hemställde hos regeringenatt en snabb översyn gjordes av systemet för statsbidrag, län och centralaanvisningar för kommunernas skolbyggande, 1977/78:751av m. fl. (s), vari yrkats att till Bidrag tillbyggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. för /79 anvisade ett iförhållande lill regeringens förslag med . 1977/78:761av (), vari yrkats att hos regeringen begärde särskildastalsbidragsregler för gymnasieskolor som betjänade ett större område än denegna regionen, 1977/78:1148 av LennartAndersson (s) och () samt 1977/78:1156av m.fl. (s) såvitt gällde yrkandet an beslutade hosregeringen begära sådana stalsbidragsregler att kvarblivande diskriminering avvuxenutbildningen i förhållande lill ungdomsskolan eliminerades i enlighet medvad i motionen anförts (yrkandet 1). Bidragtill byggnadsarbeten inom skolväsendet 1. attriksdagen beiräffande översyn av regelsystemet för finansieringen av skolbyggandet med bifall till motionen 1977/78:739 samt med anledning av motionen 1977/78:761 och motionen 1977/78:1156 yrkandet 1 som sin mening gav regeringen till känna vad utskollel anfört. 2. att för hemspräksundervisning skulle avslå molionen 1977/78:1148, 3. alt medgav allförhandsbesked om statsbidrag till byggnadsärenden för skolväsendet ficklämnas enligt vad som förordats i propositionen 1977/78:100, 4. att beträffandeinvesteringsram för /79 med bifall till propositionen1977/78:100 och med avslag på motionen 1977/78:751 i denna del godkände vad somförordats i proposiiionen 1977/78:100, 5. alt beträffande medelsanvisningen /79 med anledning av propositionen 1977/78:100 och med avslag pämotionen 1977/78:751 i denna del till Bidrag till byggnadsarbeten inomskolväsendel m.m. för /79 anvisade ett förslagsanslag av . Reservationhade avgivits av , , , Liirs ,, och (samtliga s) som ansettalt utskottet under 4 och 5 bort hemställa 4. att beträffandeinvesteringsram för /79 med anledning av propositionen1977/78:100 och med bifall till motionen 1977/ 78:751 i denna del godkände vadreservanterna förordat, 5. att beträffandemedelsanvisningen för /79 med anledning av proposiiionen1977/78:100 och molionen 1977/78:751 i denna del till Bidrag tillbyggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. för Bidragtill byggnadsarbeten inom skolväsendel /79anvisade ett förslagsanslag av . HELGEHAGBERG (s): Flera av den socialdemokratiska oppositionens tunga partimotionerfinns inom utbildningsutskottets verksamhetsområde. Så är t. ex. förhällandetmed motionen om ökad satsning på forskning, speciellt teknisk ochnatur/etenskaplig forskning, utveckling och utbildning. Så är ocksåförhållandet med motionen som tar upp statsbidragen till studieförbunden. Etttredje område som dessa motioner lar upp är statsbidragen till byggnadsarbeteninom skolområdet. Enfilosofi idet avseendet är alt byggande över huvud tagel behövs bl. a. avkonjunkturskäl. Får man i gäng ett högre byggande inom näringslivet, påbostadsområdet och när del gäller offentliga institutioner, så medför det i sigen ny efterfrågan. Efterfrågan skapar behov av att producera mer, och del geralltså flera jobb. Men del finns också andra viktiga argument när det gällerefterfrägesidan. Detvi äocialdemokrater framhåller i motionen om en ökad investeringsram förbyggande av skolor är det stora lokalbehovet. Lokalsituationen både inomgrundskolan och inom gymnasieskolan är pä många håll i landet allvariig.Länsskolnämndernas redovisning anger samlat för hela landet ett totaltinvesteringsbehov av nära enligt kostnadsläget för drygtett är sedan. SÖ framställer saken pä ert annat sätt och säger attbyggnadsbehovet för /78 resp. 1978/79 motsvarar ett investeringsbehovav enligt nuvarande penningvärde. SÖanger vidare tre skäl för en kraftig ökning av anslagen lill skolbyggandet: 1.en kraftig inflation, 2. befolkningsomflyttningarna och 3. den starka ökningenav kullarna i åldrarna är. För /79 skulle enligt SÖminimiramen behöva vara 1 . Dä skulle det reala värde som gälldet. ex. /62 kunna hållas. Enkraftig inflation minskar alltså värdet av statsbidragen lill skolbyggandet.Därtill kommer en skärpning av kraven på energibesparande ålgärder. Vidare haimervärdeskatten höjt byggnadskostnaderna. Befolkningsomflyttningarnakräver elt omfattande byggande. Den stagnerande befolkningstillväxten istorstadsområdena innebär inte att behovet av nya skolor minskar. Kraftigalokala inomregionala omflyttningar har ägt rum , och storainomkommunala befolkningsomflyttningar har också förekommit. ensidiga satsningen pä småhusbyggande ytteriigare förstärkt behovet av enökning av skolbyggandel. Dentredje faktorn som talar för en kraftig ökning av skolbyggandet är den starkaökningen av ungdomsgrupperna . Under den senare delen av1970-talet växer dessa åldersgrupper med omkring 50 000 personer. Dessutomhoppas vi alt äldre personer i ökande utsträckning kommer atl söka sig tillgrundskolans utbildning. Detta gör atl behovet av skollokaler blir större.Senare kommer dessa ungdomsgrupper till gymnasieskolan och kräver då lokaleroch utbildningsplatser där. före.slår sålundaregeringen atl investeringsramen inte skall uppgå till mer än 720 milj. kr., dvs.elt 300 milj. kr. lägre belopp än det SÖ föreslagit. I förhållande tillinnevarande budgetår innebär detta en minskning, om man tar hänsyn till dearbetsmarknadsmedel som anslogs utanför ramen. 1socialdemokraternas motion krävs en ytterligare satsning på 130 milj. kr.Ulskoltsmajoriteten har emellertid accepterat den av regeringen föreslagnainvesteringsramen, dvs. 720 milj. kr. 1 reservationen framför vi socialdemokratervårt motionskrav pä en ökning av ramen till 850 milj. kr. Detta är alltsåpositionerna. Jag yrkar bifall till den reservation som jag fogat till utbildningsutskottetsbetänkande. Socialdemokraternasulskoltsgrupp har i en annan motion föreslagit att hos regeringenhemställer om att en snar översyn görs av systemet för statsbidrag, lån ochcentrala anvisningar för kommunernas skolbyggande. Principerna förhandläggningen har lidigare varil uppe till diskussion i , och 1973fattades efter förslag från den dåvarande regeringen beslut om en förenkling avhandläggningen. förelåg en promemoria frän utbildningsdepartementetdär bl. a. statsbidragsprinciperna togs upp. Kommunalekonomiska utredningen harockså i sill betänkande pekat på metoder som säkerställer länemöjligheterna ochstatsbidragskonstruktionen. Frän utredningen om skolan,staten och kommunerna,SSK, väntas inga initiativ. Utskottet föreslår därför att bifallerden socialdemokratiska motionens yrkande och ger regeringen till känna, attregelsystemet för finansieringen av skolbyggandet bör ses över och alt deförslag som översynen kan ge anledning till utan dröjsmål föreläggs riksdagenför beslut, i den mån sä är erforderligt för deras genomförande. Viknyter förhoppningar till denna översyn; vi hoppas den skall betyda attkommunernas nu omöjliga planeringssituation skall bli bättre ,attsnabbare beslut skall komma och atl onödigt krångel skall undanröjas. Vi ärtill freds med att hela utskottet ställt sig bakom den socialdemokratiskamotionen, och i detta avseende yrkar jag givetvis bifall till utskottetsförslag. Bidragtill byggnadsarbeten inom skolväsendet Jag delar helt förhoppningar om att den översyn avstatsbidragsregler osv. som utskotiei föreslår skall medföra mindre krångel ochen snabbare beslutsprocess. Vi har under åtskilliga år fått vara med om att manute i kommunerna har tyckt atl beslutsprocessen är onödigt omfattande, och jaghoppas alt vi skall komma lill rätta med det problemet i och med atl utskottetnu har föreslagit att den översyn som man länge har velat ha kommer lillutförande. Finnsdet ekonomiskt utrymme, så är det naturligtvis ingen som bestrider behovet avden utbyggnadstakt på skolområdet som både och många andraredovisar som önskvärd. Det är helt enkelt av stalsfinansiella skäl somutskottets majorilet inte har kunnat gå sä långt som de socialdemokratiskamotionärerna här vill. Några andra skäl finns inte. Det råder ingameningsskiljaktigheter pä något sätt i sakfrågan. Här är det fråga Bidragtih byggnadsarbeten inom skolväsendet om en prioritering blandmånga andra viktiga områden, och utskottets majoritet har stannat förbudgetpropositionens förslag, nämligen en ram på 720 milj. kr. Jagvill dock erinra om att regeringen under innevarande budgetår vid olikatillfällen, utöver de ramar som tog på det härområdet, har beviljat medel via arbetsmarknadspolitiska insatser på bortemot240 milj. kr. Även om man självfallet bör och kan hoppas pä en bätlre, meranormal konjunkturutveckling framöver, finns den möjligheten fortfarande, vilketutskottel också anger, att man av arbetsmarknadspolitiska skäl kan tillföraytlerligare medel under budgetär som kommer, om det visar sig bli nödvändigt. Jagvill kraftigt understryka att det, som sagt, inte finns några andra motiv förutskottet att hålla sig till den ram som budgetpropositionen anger änstatsfinansiella. lyleddella, herr talman, ber jag att fö yrka bifall till utskottets hemställan påsamtliga punkier. Överläggningen var härmedslutad. Kammaren biföll vaduiskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av StigAlemyr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 17 punkten1 mom. 4 och 5 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen av m. fl. Vid omiöstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä HelgeHagberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 162 Nej - 152 § 7 Anslag tilllänsstyrelserna Nr 110 den Föredrogs civilutskottets betänkande1977/78:16 med anledning av propo- «: . sitionen 1977/78:100 i vadavser anslag till kommundepartementet m. m. , , ,. Ifråga om detta betänkande hålles gemensam överiäggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen för yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandet. 1 det följande redovisas endast den punkt, vidvilken under överiäggningen framställts särskilda yrkanden. PunkienLänsstyrelserna m. m. Regeringenhade i propositionen 1977/78:100 bilaga 18 (kommundepariementel) underpunkterna B 1 och B 2 (s. 11-74) föreslagit att för budgetåret1978/79 anvisa 1. till Länsstyrelserna ettförslagsanslag av I , 2. till Lokala skattemyndigheternaett förslagsanslag av . Idelta sammanhang hade behandlats motionerna 1977/78:1364av m. fl. (s), vari hemställts att hos regeringenbegärde en utbyggnadsplan av länsstyrelsernas ekonomiska och personellaresurser inom naiurvårdsenheten i syfte att klara länsmyndighetens i lagstipulerade åligganden, 1977/78:1377av m. fl. (s), vari hemställts att under femtondehuvudtitelns anslag till Länsstyrelserna för /79 anvisade ett iförhållande till regeringens förslag med . höjt förslagsanslag av , 1977/78:1383 av EvertSvensson m. fl. (s), vari hemställts 1. att uttalade attnaturvårdsenheten vid i borde förstärkasmed fyra handläggartjänster, 2. atl beslutade atlanslaget uppräknades med elt belopp som motsvarade kostnaden därav, samt 1977/78:1681 av EricEnlund (fp) och (). 1. beträffande länsskatterätternaatl skulle avslå motionen 1977/78:1681, 2. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motionerna 1977/78:1364, 1977/78:1377 och1977/78:1383 till Länsstyrelserna för /79 anvisade ettförslagsanslag av 1 , 3. att till Lokalaskattemyndigheterna för /79 anvisade ettförslagsanslag av . Reservation hade avgivils av Per , , , , , ochMagnus (samtliga s) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa altriksdagen med bifall lill motionen l977/78:l377samt med anledningav regeringensförslag och molionerna 1977/78:1364 och 1977/78:1383 till Länsstyrelserna /79 anvisade ett förslagsanslag av I . I civilutskotlets belänkande nr 16 behandlas anslagsfrågor avseendekommundepariementels verksamhetsområde. Utskottet är i stort enigl när detgäller de förslag som lämnas i budgetpropositionen. Del är endast i fråga omanslag lill nalurvårdsenheterna vid länsstyrelserna som utskottet inte harkunnat enas. 1den socialdemokratiska partimotionen 1977/78:1377 försläs att ytterligare 3milj. utöver regeringens förslag i budgetpropositionen skall anvisas föralt möjliggöra en nödvändig förstärkning av nalurvårdsenheterna. De närmareskälen för förslaget finns utförligt redovisade i partimotionen 1977/ 78:791med som första namn, där socialdemokraterna redovisar sin syn påmiljövårdsfrågorna. Minavsikt är inte att nu ta upp någon mer ingående debatt i fråga om miljövårdenoch därmed sammanhängande frågor. De frågorna kommer ju att behandlas i annalsammanhang. Ikorthet vill jag dock nu understryka all de mer allmänt hållna deklarationersom vi ofta får lyssna till självklart måste åtföljas av konkreta åtgärder påalla nivåer - i detta fall då det gäller naturvårdsenheternas verksamhei. Sombekant har lagstiftningen byggts ut kraftigt föratt på ett godtagbart sättkunna klara de risker av olika slag som omger oss. Effektiviteten i lagstiftningenblir naturligtvis i hög grad en fråga om de olika slag av åtgärder som vidtasinom industrin liksom f ö. inom samhället, men även kontrollfunktionernaspelar en viktig roll. Olika slag av informationsåtgärder är självklart ocksåav slor betydelse. Länsstyrelsernasnalurvårdsenheler har tilldelats vikliga uppgifter i del sammanhang vi nudiskuterar. har i sitt yttrande över länsstyrelsernasanslagsframställningar bl. a. framhållit att möjligheterna att uppnånaturvårdsmälen starkt beror på vilka resurser som tilldelas verksamheten påregional nivå. Frånreservanternas sida är vi naturiigtvis klara överalt det alltid kommer att pågåen diskussion om vilka resurser som kan tilldelas olika områden. Vad gäller deuppgifter vi nu diskuterar borde del stå klart att vårt förslag om ytteriigarepersonalresurser till nalurvårdsenheterna är mycket väl underbyggt. socialdemokratiska motionen påminns om händelserna vid BT Kemi iTeckomatorp. Dess värre måsle vi konstatera alt detta exempel på bristandetillsvn och kontroll inte är det enda som förekommit. 1 massmedia möts vi av och till av rapporter omförgiftningsfall som måste bedömas som utomor- Nr 110 dentligl allvariiga. Inför företeelser av detta slag måsle det vara angelägelatt Onsdaeen den ställer erforderiiga medel lill förfogande för att så långtmöjligt r -i in-io förebygga miljökatastrofer. Utskottsmajoritelenhänvisar nu till an den sittande miljöskyddsutred- Aic/ng tjll länsstv-ningenhar att se över miljöskyddslagstiftningen, och man räknar med atl rplsprnnutredningen också skall se över och komma med förslag rörande kontrollfunktionerna.Den borgerliga utskottsmajoriteten bestrider inte behovet av att samhälletvidtar ytteriigare åtgärder för att stärka kontrollfunktionerna. Tvärtom sägerman sig dela motionärernas och reservanternas uppfattning. Icke desto mindreavstyrker man motionskravet och säger sig vilja avvakta miljöskyddsutredningensförslag. Jag är medveten om atl denna form för avstyrkande är klassisk. Jagundrar ändå om inte utskottsmajoriteten borde ha avstått frän denna tillflykt idet här sammanhanget. Eller är man tveksam om behovet av förstärktsamhällskontroll på detta område? Som vi reservanter ser det kommer inte ettbifall till motionskravet att på minsta sätt förrycka kommande förslag fränutredningen. Utövermotionen 1977/78:1377 finns del två andra socialdemokratiska motioner, nr 1364och 1383 till årets riksdag, där frågor av det slag tas upp som behandlas i detnu föreliggande betänkandet. De motionerna upptar frågor som i stort settfaller inom ramen för vad som behandlas i motionen 1377. Reservanterna ansersitt ställningstagande i allt väsentligt tillgodose också dessa två motioner. Jagber att med dessa få ord, herr talman, få yrka bifall till den reservation somär fogad till utskotlsbetänkandet. KJELLMATTSSON (c): Det råder inte några delade meningarom behovet av en bättre kontroll avatl de bestämmelser som fastställts för olika typer av miljöfariig verksamhetockså efterföljs. För alt klara den uppgiften måste man ha en kontrollapparat.Detta är en mycket stor miljöfråga, och del kan kanske också i andra sammanhangbehöva diskuteras om vi inte borde göra omprioriteringar av de medel som vianvänder till olika typer av nalurvårdsarbete. Detfinns i kommundepartementets förslag lill tjänster liksom ett rätt stort antal tjänster, men de har i huvudsak gått ätlill fullföljande av den plan för uppbyggandet av skatteadministrationen somriksdagen har fattal beslut om. har endast fem tjänster kunnatställas till förfogande för länsstyrelsernas planeringsenheter atthuvudsakligen användas för kontroll av miljöfarlig verksamhet. Dessutom harlänsstyrelserna möjligheter atl som använda sig av extra medel. Socialdemokraternahar inte ansett sig kunna gä med på utskoitsmajori telens skrivning utan har i en reservalion yrkat bifall lill sitt motionsyrkande om ytlerligare medel till tjänster vid länsstyrelserna. Jag tycker att socialde mokraternas reservation, om man skulle följa det handlande som föresläs där, är litet lättsinnig. LarsHenrikson tyckte atl vi borde ha avstått från att hänvisa tillmiljöskyddsulredningen. Jag vill dä framhålla att miljöskyddsutredningentillsattes av den förra regeringen, att den fått tilläggsdirektiv av dennuvarande regeringen och att den dessutom fått i uppdrag att snabbt lägga framförslag. Detta har motiverats speciellt av den händelse som , nämligen upptäckten av brottslig verksamhet hos BT Kemi iTeckomatorp. Men det skulle vara ganska märkligt om vi skulle följa densocialdemokratiska reservationen att ställa tjänster tillförfogande, trols att utredningens betänkande då antagligen ännu inte kommit utfrån trycket. Vi hoppas att miljöskyddsutredningen skall ha möjlighet att hälladet tidsschema som är uppsatt och som regeringen har krävt att utredningenskall hålla. Det finns företrädare för utskottet i utredningen. Detskulle då vara ganska anmärkningsvärt att man redan innan utredningsförslagetvar utarbetat, innan några synpunkter inkommit på del frän olika berördainstanser-inte minst på nivå-ändå skulle gä vidare på nuvarande linje.Det kan tänkas att ulredningen finner andra former för vem som skall haansvaret och var resurserna skall placeras. Därför tycker utskottets majoritetatt det är fullständigt självklart att vi måste avvakta till dessmiljöskyddsutredningen är färdig och lägger fram sitt förslag. Därefter kan viunder kommande få fram förslag, som innebär att vi kan förstärka denkontroll av miljöfariig verksamhet som det har konstaterats -jag vill avslutamed atl säga det - atl det är nödvändigt att ytteriigare förbättra. Med det anförda vill jagyrka bifall till utskottets hemställan. () kortgenmäle: När jag säger att jag tycker alt ulskottsmajoriteten borde ha avhållitsig från att hänvisa till miljöskyddsutredningen ligger det självfallet ingenvärdering av utredningen i ett sådant konstaterande, ulan det får ses utifrånden situation vi har med de ökade miljörisker som omger oss. Jag spårar både iutskollsmajoritetens skrivning och i del som här säger atl viegentligen är ganska ense om alt ytteriigare personal behövs pä detta områdeför atl man skall kunna så långt som möjligt förebygga olycksfall .av det slagsom vi alltför har fått lov att konstatera har inträffat. Nutycker att det är anmärkningsvärt att vi har tagit dennaställning. Han säger att utredningsförslaget kommer att föreligga mycket snartoch menar att det datum, , som vi föreslår inte i och för sig skulleinnebära särskilt slora förbättringar. är det ändå så, , att ettutredningsförslag som läggs fram skall remissbehandlas - jag förutsätter det -,proposition skall skrivas och sedan skall fatta beslul i den härfrågan. Det kommer såvitt jag förstår atl fiyta en del vatten under broarnainnan vi ser ett eventuellt beslut i den här frågan som tillmötesgår önskemålensom inte bara vi i utskottsminorileten harutan-det är jag övertygad om - ocksåen mycket slor allmänhet har förståelse för.