prot · G10925 · 1977-12-31 00:00:00 — Normaltbör man icke avslöja de tankar som har framförts eller de beslut som harfallats i en utredning som ännu inte avslutat sitt arbete. Men eftersom CarlLidbom själv, både i sin interpellation och här , gör avslöjanden om vadhan tror har beslutals i utredningen, anser jag mig oförhindrad atl i någon månlyfta på förlåten. Det är säkerligen inte obekant att det endabeslut som fattats är att koncessionslagsliftning icke har stöd avutredningsmajoriteten och därför saknar aktualitet. Däremot vill jag inteyttra mig om vilka slutsatser regeringen i sinom tid eventuellt kan komma till. Härmedär jag inne på en annan väsentlig principiell fråga. klagar överall regeringen icke lämnat besked om var den slår i olika frågor, bl. a. om demultinationella bolagen. Nej, del är riktigt att regeringen på sistnämndapunkt inte efter sitt tillträde lämnat nya direktiv till utredningen. Menskulle den verkligen ha gjort del? Enligt min uppfattning kan en regeringtillsätta en utredning när man slår inför ett problem eller ett problemkomplexsom kräver lösningar. Om del icke råder ganska stor enighet i om ivilken riktning lösningarna skall sökas bör utredningen i detta avseende varaförutsättningslös, i varje fall när det gäller en parlamentarisk utredning. Motdelta har tidigare socialdemokratiska regeringar ofta syndat. Man har krävt ettvisst slags lösning och endast lämnat åt utredningen att närmare utforma denna.Har man begärt alt representanter för partier i opposition, eventuelltmed helt andra synpunkter, skall ingå i en sådan utredning får ju dessa irealiteten ingen vettig funktion, annat än möjligen som något slags gisslan,vilken i bästa fall kan tänkas duka under för trycket frånregeringsrepresentanterna. Poängen med vårt utredningssystem bör väl just varaatl utredningarna inte står under regeringens kommando utan ges stor frihet atltänka ut olika lösningar. Först när ett sådant material föreligger har en regeringanledning alt ta ställning. Även om en regering tillsatt en utredning och haflen ganska bestämd uppfattning om vad den skulle resultera i, kan det tänkas attutredningsresultatet och remissvaren leder in på andra tankar. Det finnssålunda ingen som helst anledning att i dessa avseenden rikta någon kritik motregeringen, ulan man bör tvärtom uttala sin uppskattning av alt utredningar gesfull tankefrihet. Närdärför i sill anförande säger att det vore lämpligt attindustriministern anmodade utredningen att komma fram till det ena eller andraresultatet, då måsle jag på del bestämdaste proteslera. Jag skulle för min dellämna en utredning där jag var tvungen all skriva under ett resultat som jageventuellt inte gillade. Sådana utredningar skulle vara helt meningslösa fördem som omfattar en inriktning med avvikande uppfattning. Jagvill ta upp ännu en märklig tankegång i interpellation. Han påstårall utredningen strax före valet var så gott som färdig, men au därefter"fattade beslut rivits upp". 1 sill anförande kom han tillbaka till dettapåstående att utredningen var nästan färdig, men påstod han atl detegentligen bara var en justering som fattades. Här tycks märkligtnog vara något illa informerad. Såvitt jag vet hade inga definitiva beslutfattats och ingen omröstning ägt rum. En annan sak är att utredningensmajoritet drev arbetet i en viss riktning. CarlLidbom hävdar också att utredningsarbetet "förefaller atl ha avsomnateller kört fast" - enligt skulle detta väsentligen varaberoende på atl utredningens sammansättning efter höstens val och regimskiftetändrats, och självfallet beklagar han detta. Båda dessa uttryck är felaktiga.Däremot är det riktigt alt utredningen har fördröjts genom ändring av desssammansättning, och i och för sig kan jag beklaga denna fördröjning. Men vemsär felet? Den tidigare utredningen, som sålunda tillsatte, innehöllfyra socialdemokratiska representanter. Bland dem ingick en representant förTCO, och ehuru denna organisation i princip skall vara politiskt neutral kanman konstatera att dess representanter i olika utredningar, märkligt nog,nästan undantagslöst är starkt socialdemokratiskt förankrade. Däremot hade inteCarl ansett del lämpligt alt i utredningen ta med representanter förfolkpartiet och moderata samlingspartiet. Det är sålunda först nu dessa partiergenom egna representanter kunnat göra sina synpunkter gällande. Ärdel mot den bakgrunden underligt atl ulredningeri i del nya politiska lägelmåste ta sig en ny funderare? Eller menar verkligen alt den nyariksdagsmajoritelen endast skall ha lill uppgift atl driva igenom en tidigaremajoritets tankegångar? Omförslag till rörande den framtida byggadministratio -nen Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Om förslagtill rörande den framtida byggadministrationen StatsrådetBIRGIT erhöll ordet för alt besvara Per () den 8 novemberanmälda fråga, 1977/78:127, och anförde: Per har frågat mig om byggadminislralions-ulredningens förslag,såvitt de faller under min beredning, kommer att föranleda proposition tillriksdagen under innevarande budgetår och -om så är fallet - vilka delar avutredningsförslaget som då avses bli prövade. Byggadminislrationsulredningensförslag har mött ett myckel stort intresse i de mer än 300 remissvar sominkommit lill . Remissinstansernas bedömningar av förslagenhar i väsentliga avseenden varit delade. Därför måsle alla de synpunkter somframförts gås igenom mycket noggrant. Ärendetbereds med sikte på alt förslag skall lämnas lill under innevarandebudgetår. Beredningen omfattar självfallet alla förslag som utredningen lagtfram. Det är emellertid inte möjligt alt under på- Omökat bostadsbyggande, m. m. gående beredning lämnasvar på vilka frågor som kommer att få en slutlig behandling i den planeradepropositionen. PERBERGMAN (s): Jag lackar för svaret. Det är litet förvånande atl departementet efternästan ett helt års funderande inle kan lämna ett klarare besked i denna frågaän att man har siktet inställt på all lämna en proposition under innevarandebudgetår och atl man inle fixerat sina ståndpunkter så pass mycket all man vetvilka av de huvudfrågor som betänkandet berörde som kommer atl tas upp. Idet läget får jag stanna vid att tacka för svaret och uttala en fromförhoppning om atl denna proposition inle skall röna samma öde som en del andrapropositioner har rönt i departementet, nämligen all bli utsatta för nästanlitet generande dröjsmål. Överläggningenvar härmed slutad. §9 Om ökat bostadsbyggande, in. StatsrådetBIRGIT erhöll ordet för att besvara () den 5oktober anmälda interpellation, 1977/78:20, till bostadsministern, ochanförde: 1. vilka åtgärder hon överväger att vjdta för alt ökabostadsbyggandets omfattning och då särskilt niir det gäller flerfamiljshus, 2. vilka åtgärder hon överväger att vidta för attreducera de aviserade hyreshöjningarnas effekt för den enskilde. Enligtfastställd ärendeförde|ning är del jag som skall besvara interpellationen. Ansvaretför bostadsförsörjningen är delat mellan staten och kommunerna. Kommunerna harhuvudansvaret för planering och genomförande av bostadsbyggandet. Staten angerramarna för kommunernas verksamhet i lagstiftning och genoni att anvisafinansieringsmöjligheter och lämna lån och bidrag. Ävenorn kommunerna således har ansvaret för bostadsbyggandets omfattning ochinriktning är det sjäjvk|arl nödvändigt att regeringen följer utvecklingen medhänsyn till bl, . riskerna för bostadsbrist. Bostadsbyggandet har iår legal på gn alltför låg nivå. Regeringen har därför vidtagit åtgärder bl. a.för alt få en bättre anpassning av lånetakel till prisförändringarna.Höjningarna av lånelaket för statliga bostadslån har avvägts så attflerfamiljshusbyggandet stimuleras särskilt. kommer lånetaket altanpassas till prisförändringar betydligt oftare än som har varitfallet. Påbörjandet av nya bostadshus kommer all underlättas när lånetaket meden mycket begränsad fördröjning avspeglar ett aktuellt byggprisläge. Detfinns skäl alt anta att igångsättningen bl. a. som en följd av regeringensåtgärder blir högre än den var under del förstahalvåret. har del också skett en successiv förbättring avpåbörjandet. Antalet lägenheter i de ansökningar om bostadslån som har kommitin lill länsbostadsnämnderna är ungefär delsamma som motsvarandeperiod . Antalet påbörjade bostadslägenheter totalt bör därförinte bli nämnvärt lägre än genomsnittet . Jagövergår nu till frågan om hyreshöjningarna. Hyreshöjningarna har otvivelaktigtvarit stora , men de har inte avvikit mycket från den allmännaprisutvecklingen. Många bostadsföretag anser sig emellertid inte kunna fåtäckning för sina kostnader trots hyreshöjningarna. De ökade kostnaderna berorfrämst på ökade underhållskostnader, höjda priser på bränsle, höjda kommunalataxor och ökade lönekostnader. Hyrorna bestäms i förhandlingar mellanbostadsföretagen, hyresgästerna och deras organisationer. Regeringen skall inleingripa i hyressättningen. Atl balansera de ökade kostnaderna för drift,underhåll och bränsle med en generell sänkning av den garanterade räntan, somhyresgäströrelsen har föreslagit, skulle innebära en ökad generell subventionsom skulle utgå även till belalningsstarka hushåll. I det siatsfinansiella lägesom råder och som måste leda till återhållsamhet och lill omsorg om de betalningssvagagrupperna är jag inle beredd alt stödja ett sådant förslag. Bostadsbidragenhar stor betydelse när det gäller att begränsa effekterna av höjdabostadskostnader, framför allt för hushåll med låg inkomst eller många barn.Regeringen beslutade därför alt föreslå atl de övrehyresgränserna för statskommunala bostadsbidrag lill barnfamiljer höjs frånden . Härigenom reduceras hyreshöjningarnas effekt för främstbarnfamiljer med låga inkomster. Jag vill vidare erinra om alt ca 100 000pensionärer fr. o. m. kommer alt kunna få bostadsbidrag enligt deregler som gäller för stalskommunala bostadsbidrag lill hushåll utan barn. Regeringensförslag innebär också att de allmänna barnbidragen höjs från isyfte alt förbättra barnfamiljernas ekonomiska situation. Jagkan således konstatera all det har beslutats fleraåtgärder för atl lösa problem på de områden som frågorgäller. Jag kommer givetvis all noga följa utvecklingen och övervägaytterligare åtgärder. Omökat bostadsbyggande, m. m. Jag ber attfå tacka statsrådet för svaret. Somframgår av interpellationen befinner sig hyres- och bostadsmarknaden i enkrissituation. Kostnaderna inom bostadsproduktionen har ökat myckel snabbtunder . Tendensen har varit särskilt påtaglig under sistakvartalet 1976 och . Följden har blivit att man f n.tvekar atl sätta i gång nya bostadsprojekt. Omökat bostadsbyggande, m. m. som vi harbostadsbrist i två tredjedelar av landets kommuner och allt fler av landetsbyggnadsarbetare står ulan sysselsättning. Interpellationen lar också upplägel på hyresmarknaden. Årets hyresförhandlingar kommer att bli myckelbesvärliga, och bostadsföretagen yrkar på hyreshöjningar som flertalethyresgäster inle har råd all betala. Mot den här bakgrundenutmynnar interpellationen i tvä frågor: Vadvill statsrådet göra för alt öka bostadsbyggandets omfattning? Vilkainsatser överväger statsrådet atl vidta för att reducera aviseradehyreshöjningar? Jagskall först kommentera den del av svaret som berör bostadsbyggandetsomfattning. Huvudorsakentill den låga bostadsproduktionen är kostnadsutvecklingen. Det räcker inle attbara förändra låneregler, utan man måste också komma lill rätta med kostnadernainom bostadsproduktionen. Redani våras föreslog den socialdemokratiska oppositionen prisstopp påbyggnadsmaterial. som prisslopp införs måsle orsakerna tillkostnadsutvecklingen utredas. Det är beklämmande att statsrådet inlekan eller vill göra något för all stoppa den snabba utvecklingen avbyggnadskostnaderna. Avinterpellationssvaret all döma räknar statsrådet med att ca 50 000lägenheter påbörjas i är. Antalet färdigställda flerfamiljshus kommer kanskealt ligga på omkring 15 000. Detta innebär atl byggandet kraftigtunderstiger den målsättning som lades fast i propositionen 1974:150 och i 1975års långtidsutredning. Vi borde ha byggt minst 65 000 lägenheter . har två tredjedelar av landets kommuner brist på lägenheter. Del flnnskommuner där mellan 3 000 och 10 000 människor väntar på en lägenhet. Del ärungdomar, ensamslående och nybildade familjer som i första hand drabbas av bostadsbristen.Även om bostadsförmedlingarnas Statistik över antalet bosladssökande har feloch brister, så är det ett faktum all många människor köar för enlägenhet. StatsrådetFriggebo vill nu öka bostadsbyggandet genom att anpassa lånetakel till prisförändringarna.Del finns ingen utanför regeringen som anser att den åtgärden är tillräckligför alt öka byggandet av flerfamiljshus. Statsrådet bör nu lyssna tillden socialdemokratiska oppositionen. I vårt sjupunktsprogram och i till metallarbetarna finns förslag som skulle öka bostadsbyggandet. Enökad satsning på bostadsbyggandet skulle stimulera ekonomin och skapasysselsättning. Det är inte bara byggnadsarbetare utan också tillverkare avmöbler och hushållsmaskiner, för att ta några exempel, som får mera jobb närbyggandet ökar. Bostadsföretagenshyreskrav är, som jag sade tidigare, rekordhöga . Del finns bostadsföretagsom begär /m i hyreshöjning. Dessa krav ställs i ensituation där stora löntagargrupper har fått sin levnadsstandard sänkt med 2-396. 1 det läget måsle regeringen ingripa för all reducerahyreshöjningarnas effekt för den enskilde. Jag måste säga att del är tveksamtom regeringens förslag atl höja bostadsbidragen kommer att innebära någraförbättringar. Höjningen borde dock ske , då hyrorna höjs. Samtidigtsom regeringen meddelar atl bostadsbidragen skall höjas säger man all dennedre gränsen i bidragssystemet kommer att höjas. Det betyder attregeringen ger med ena handen och tar tillbaka med den andra. Det finnsalltså ingen garanti för att regeringens förslag innebär beståendeförbättringar. För vissa hyresgäster kan det t. o. m. bli försämringar. Viskall också observera alt inflationen gör att många hushåll - ca 12 96 - fallitur bosladsbidragssystemel. Detta har enligt bostadssiyrelsen lett till atlstatsbidragen kommer att minska med 140 milj. kr. Dessa 140 miljoner kanjämföras med vad regeringen påstår sig ha höjt bostadstilläggen med, 110miljoner. Slutsatsen måste bli att anslagen till bostadsbidragen blir lägreeller i stort sett oförändrade. Regeringenshöjning av bostadsbidragen kan bli en skenreform. Det är tveksamt om hyreshöjningarnaverkligen kommer att täckas av ökade bostadstillägg. En höjning av barnbidragetmed . förändrar inte situationen nämnvärt. Landetshyresgäster får hoppas att socialdemokraternas linje vinner i : 300kr. per barn i förbättrade bostadsbidrag och höjda hyres- och inkomstgränser. Minslutsats blir all det interpellationssvar som statsrådet lämnat i dagger intryck av en bosladsminister som inle vet vad hon skall göra för atl lösaproblemen på hyres- och bostadsmarknaden. Omökat bostadsbyggande, m. m. Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Låt mig någotkommentera inlägg. Jagdelar inle hans beskrivning alt vi har bostadsbrist i två tredjedelar avlandels kommuner. bygger förmodligen den uppgiften påresultatet av en enkät som har gjort. Men den enkäten ger intebelägg för en sådan tolkning alt vi har en bostadsbrist i två tredjedelarav kommunerna. I den undersökningen sägs det nämligen också att det kan vara pådel sättet att man i en del kommuner har brist på en viss lägenhelstyp,som man har överskott på andra lägenhetslyper. Och är det ju enbedömningsfråga, om man vill kalla det för bostadsbrist eller inte. Jag tolkardet inle som en bostadsbrist - med den klang som ordet har från 1960-lalet. Dåhade vi verkligen en omfattande bostadsbrist. Däremotär det min uppfattning att vi har behov av ett ökat bostadsbyggande för attundvika en kommande bristsituation. De åtgärder som regeringen har vidtagitskall ses mot den bakgrunden. Sedan är det naturiigtvisriktigt att bostadsbyggandet inverkar på sys- 10 protokoll 1977/78:24-25 Omökat bostadsbyggande, m. m. säger alt allt fler byggnadsarbetare nu blir utan arbete. Lät mig dåvisa på några siffror. 1977 hade vi 3 058arbetslösa byggnadsarbetare. Det är något fler än förraåret. Vad man kan vara oroad för är utvecklingen fram på vårkanten. Menuppfattningen att vi skulle ha omfattande problem med sysselsättningen ibyggnadsbranschen delar jag inle. är viktigt att vi får ett ökat bostadsbyggande och alt igångsättningenblir starkare för all undvika sysselsättningssvårigheter frampå vårkanten. Därför är del glädjande all kunna konstatera all antaletansökningar om bostadslån lill länsbostadsnämnderna nu ökar. Del är ett teckenpå att vi kommer alt få en ökad igångsättning. De senaste siffrorna visar ocksåpå det. påbörjades byggandet av fler lägenheter änunder samma månad . Detta beror främst på att vi fick en ökadigångsättning när det gäller byggande av flerfamiljshus. Det är också en effektav de åtgärder som regeringen har vidtagit. Sedanbara en liten kommentar till resonemanget om bostadsbidragen. De inkomster somligger till grund för bostadsbidragen är gamla. Det är klart altkraftiga löneökningar - och sådana inträffade - inverkar påom människor får bostadsbidrag eller inte. Del är alltså inte den härregeringen eller den här som fastlagt grunderna för människornasbostadsbidrag och . Det är under den tiden som människor har ramlatut ur bosladsbidragssystemel. Självfallethar det beslut som regeringen nu fattal om höjning av bostadsbidragen effektnär det gäller de enskilda barnfamiljerna. Hade vi avstått från att lägga framförslag för , hade det naturligtvis inte inneburit någon förbättring.Man kan alltså konstatera att de förslag om höjning av bostadsbidragen ochbarnbidragen som regeringen framlagt för innebär en klar förbättring. När man lyssnar på statsrådet får man intryck av att honförsöker alt bagatellisera de problem som finns på hyres-och bostadsmarknaden.Jag lyssnade på henne vid en debatt i . Även då försöktehon att bagatellisera de svåra problemen på bostadsmarknaden. Man förslårByggnadsarbetareförbundets andre ordförande , när han iLO-tidningen skrev: "Man blir nästan desperat över bostadsdepartementetsbrist på förståelse för branschens problem." Jag framhöll att bostadsförmedlingarnas statistik harbrister, men jag vill rekommendera statsrådet att läsa Vår Bostad nr11 . Där kan man få veta alt del i köar 3 080 människor för all fåen lägenhet. I uppgår kön lill 6 900, och i väntar 10 000människor på en lägenhet. Läser den artikeln får hon också vetahur de människor som står i bo- sladskö upplever sinsituation. Efter det all hon läst den artikeln upplever hon kanske problemenlitet mera allvariigt. Beträffandebostadsstödet hävdade jag i milt första inlägg alt regeringens förslag omförbättrade bostadsbidrag är dåligt. Jo, därför all man bara skjuterden gräns uppåt inom vilken bostadstillägget utgår. De boende kommer sannoliktinte att få bostadstillägg för fler hundralappar av hyran . I vissafall kommer man t. o. m. atl få bidrag för en mindre andel av hyran . Ävenefter den här debatten framstår reformen som något av en luftreform. Överiäggningen var härmedslutad. Statsrådet erhöll ordet för attbesvara (vpk) anmälda interpellation, 1977/78:24,till bostadsministern, och anförde: 1. om bosladsministern delar uppfattningen allsituationen på bostadsmarknaden är krisartad och att ett prisstopp på hyrornanu måsle införas, 2. om regeringen kommer att föreslå fortsatt prisstopppå byggnadsmaterial och söka åstadkomma prissänkningar, 3. om regeringen har för avsikt alt föreslå någonsänkning av den garanterade räntan och/eller ge särskilda lån och bidrag lillde allmännyttiga bostadsföretagen, 4. vilka åtgärder regeringen tänker föreslå för attöka bostadsbyggandet i flerfamiljshus, saneringen av äldre hus och byggandet avkollektivhus, 5. om regeringen planerar några åtgärder i syfte attkomma åt den tilltagande fastighelsspekulationen och handeln medbostadslägenheter, 6. om regeringen är beredd atl föreslå sådanaändringar av miljöför-bätlringsbidragen att de kommuner och bostadsföretag sombäst behöver dem också får råd att utnyttja bidragen, 7. om regeringen överväger något förslag i syfte attavskaffa de ekonomiska orättvisorna mellan olika upplåtelseformer i boendet, 8. när del kommer förslag lill förbättring avbostadsbidragen och vad förslaget kommer att innehålla, 9. vad regeringen avser att göra för att förbällrakommunernas möjligheter all förvärva mark och upplåta den mot tomträtt, och 10. omregeringen förbereder några förslag till lagändringar då det gäller bygg-, mark-, hyres- och saneringslagstiflningen och när i så fall sådana förslag kan förväntas. Interpellationenavser frågor, som enligt fastställd ärendefördelning berör såvälbosladsministern som mig. Eftersom huvuddelen av frågorna berör mitt ansvarsområdehar interpellationen överlämnats till mig för atl besvaras i ett sammanhang. Mångaav frågor är en upprepning av frågor som har besvarats iriksdagen. Av naturliga skäl finner jag det därför lämpligt att lill stor delhänvisa till dessa svar. Vissa frågor övervägs i samband med budgetarbetet. Fråganom hyressiopp och hur jag allmänt ser på hyresutvecklingen och bostadsbyggandethar jag utvecklat i ett interpellationssvar lill bl. a. den 13oktober. Jag vill nu tillägga att jag i det stats-finansiella läge som råderoch som måste leda till återhållsamhet och till omsorg om belalningssvagagrupper inte är beredd alt föreslå en generell sänkning av den garanteraderäntan med en procentenhet, som bl. a. hyresgäströrelsen har föreslagit. Ensådan åtgärd skulle innebära en ökad generell subvention som skulle utgå äventill betalningsstarka hushåll. Regeringen kommer däremot att föreslå riksdagenatt de övre hyresgränserna för bostadsbidragen till barnfamiljer höjs redan den1 . höjs enligt förslaget de allmänna barnbidragen.Ytterligare förändringar av bostadsbidragen kommer all övervägas i samband medbudgetpropositionen för /79. Hurregeringen ser på frågan om prisslopp på byggnadsmaterial behandlade jag iinterpellationssvaret . Handelsministern har i riksdagenredovisat regeringens åtgärder med anledning av atl del allmänna prisstoppetupphörde vid utgången av oktober månad. Den25 oktober besvarade jag en fråga av om boendemiljöbidragen. I denfrågan ber jag alltså att få hänvisa till del svar som jag då lämnade. Jagber också, beträffande frågan om faslighetsspekulation och handel medbostadslägenheter, all få hänvisa till bl. a. milt svar och delsvar som jag lämnade till . Närdel gäller kommunernas möjligheter alt förvärva mark och upplåta den medtomträtt vill jag framhålla att regeringen inte överväger någon förändring avnuvarande förutsättningar. Frågan om anslag lill markförvärvslånefondenbehandlas på sedvanligt sätt i regeringens budgetarbete. Vadslutligen beträffar frågan om förberedelser av förslag lill lagändringar, villjag, beträffande lagstiftning om markanvändning och byggande, hänvisa lill ettav bostadsministern lämnat interpellationssvar lill Per . Dådel gäller övriga förslag till lagändringar vill jag erinra om att förslag frånbl. a. hyresrättsulredningen (SOU 1976:60), byggadministrationsutredningen(SOU 1976:26) och boende-och bosladsfinansieringsutredning-en (SOU 1975:51, 52)bereds i . (vpk): Jag lackarför svaret på min interpellation. I interpellationen har jagförsökt all kort teckna bakgrunden til Jag har tagit upp det minskade bostadsbyggandet ochsnedvridningen av produktionen mot allt fler småhus. Vidare har jag pekat påminskningen av bosladssaneringen och arbetslösheten bland byggnadsarbetarnaoch i hela byggbranschen. Byggmalerialkostnadernasmycket kraftiga ökning liksom de stora ökningarna av själva byggkostnaderna,bränsle, skatter, kommunala taxor och avgifter, underhållsmaleriel och tjänsterredovisas i interpellationen som starkt bidragande orsaker till den krisartadesituationen. Faslighets-spekulationen och handeln med bostadslägenheter hartagits upp liksom de ekonomiska orättvisorna mellan olika boendeformer.