prot · G109101 · 1977-12-31 00:00:00 — Överläggningenvar härmed slutad. § 9 Omlantbruksnämndemas rådgivningsverksamhet JordbruksministernANDERS erhöll ordet för att besvara () den 3 marsanmälda interpellation, 1977/78:138, och anförde: har frågat mig om min uppfattning om villkoren förlantbruksnämndernas rådgivning och om jag anser att rådgivningen skall varalika tillgänglig för alla grupper av jordbrukare. Lantbruksnämndernasrådgivning till lantbrukarna är en viktig del av de statliga insatserna förjordbrukets rationalisering. Rådgivningen är i princip öppen för allajordbrukare och kostnadsfri för dem. I praktiken har emellertid inte allajordbrukare samma möjligheter att nås av individuell rådgivning med hänsyn bl.a. till avstånd och till att resurserna inte är obegränsade. Rådgivningenärett väsentligt medel för att genomföra jordbrukspolitikens intentioner Dessinriktning skall således överensstämma med målen för den jordbrukspolitik somförs. Vid beslut om nya riktlinjer för jordbrukspolitikenslogs fast att en fortsatt rationalisering inom jordbruket är nödvändig och attde statliga insatserna för att underlätta en på jordbrukarnas egna initiativgrundad rationalisering är av stor betydelse. Dessa insatser skulle främstinriktas på att främja jordbrukets utveckling i de bygder och vid de företagdär de kan väntas fä störst effekt. Mot den bakgrunden bör rådgivningen främstta sikte på att tillgodose familjejordbrukens behov. Vidare måste ökadeinsatser göras i de utpräglade glesbygderna, där lantbruket oftast är basen försysselsättning och näringsliv. 1972års jordbruksutredning behandlade inte rådgivningen. Lantbruksstyrelsen hartillsatt en arbetsgrupp som mot bakgrund av riksdagsbeslutet skall se överrådgivningen inom lantbruksverket. Dess arbete skall vara slutfört tillsommaren. Styrelsen viintas ta upp rådgivningen i anslagsframställningen /80. Det blir anledning att i det sammanhanget återkomma ifrågan. BJÖRNELIASSON (c): är förhindrad att närvara, så jag ber att på hansvägnar få tacka jordbruksministern för svaret på interpellationen. Omåtgärder för att trygga sysselsättningen för anställda vid i Interpellationengäller ju den diskussion som förts om att avgifisbelägga rådgivningsverksamhetför jordbruket i större utsträckning än vad som sker . Det är naturligtvisen mycket viktig fråga för speciellt de små jordbruken. Mankan befara att en avgiftsbeläggning av sådan här rådgivningsverksamhet skulleinnebära att efterfrågan på rådgivning minskade drastiskt. De som skulledrabbas vore de småjordbruken och de som finns i glesbygderna. Dessutom kan manbefara att de yngre jordbrukare som börjar sin verksamhet skulle få problem medatt utnyttja rådgivningen om den kostar pengar. har f. ö.lantbruksnämnderna och hushållningssällskapen i varje län byggt upp en väl fungeranderådgivningsverksamhet. En avgiftsbeläggning skulle - och det bekräftas avrepresentanter för några av de lantbruksnämnder som jag vänt mig till -innebära att resurserna inte skulle kunna utnyttjas till fullo, vilketnaturligtvis inte vore särskilt meningsfullt. Mankan vidare fråga sig om inte en avgiftsbeläggning skulle betyda att dejordbrukare som inte anser sig ha råd att bekosta en sådan här rådgivningskulle bli hänvisade till kommersiella intressen som bedriver sådan verksamheti försäljningssyfte. Månganya forskningsresultat redovisas som är till förmån för jordbruket, och del ärviktigt att dessa resultat görs tillgängliga för alla jordbrukare, oavsett ort,fastighetens storiek m. m. Särskilt betydelsefullt är detta för de småjordbrukenoch för glesbygderna, där de småjordbruken betyder mycket för bygdens existens.Detärockså viktigt att tillgängligheten är fullständig, så att man kan utnyttjade nya forskningsrön som berör jordbrukels miljöfrågor och resurshushållning.Därför är det positivt att jordbruksministern anser att rådgivningen även ifortsättningen skall vara tillgänglig för alla jordbrukare och att någonavgiftsbeläggning av den anledningen inte är aktuell. Med anledning av att uttalade oro över en eventuellavgiftsbeläggning när det gäller rådgivningsverksamheten vill jag bara erinraom att det i direktiven för den arbetsgrupp inom lantbruksstyrelsen som skallse över rådgivningen inom lantbruksverket bl. a. anges att en avutgångspunkterna är att rådgivningen i sin helhet alltjämt skall bekostas medstatsmedel. Överläggningenvar härmed slutad. §10 Om åtgärder för att trygga sysselsättningen för anställda vid iÖstersund IndustriministernNILS ÅSLING erhöll ordet för att besvara ö/z-erMfeortx (s) anmäldafråga, 1977/78:342, och anförde: har frågat mig dels vilka åtgärder jag är beredd attvidta för att trygga jobben förde anställda vid i , dels när besked kan lämnasangående det av sökta induslrigarantilå-nel, dels hur långt planernapå en ersättningsindustri avancerat. ABPartner har under hand hört sig för hos industridepartementet om möjlighetenatt erhålla ett industrigarantilån. Frågan övervägs, och jag kan f. n. inteange vad resultatet av prövningen blir. VadBirger anför om planerna på en ersättningsindustri torde härröra fråntidningsuppgifter. Jag har inte lovat någon ersättningsindustri till Östersund.Regeringen har inte möjligheter att garantera ersättningsindustrier till enort som drabbas av företagsnedläggningar eller neddragningar. Däremot kan jaglova all regeringen i en positiv anda skall pröva varje framställning om stödtill seriösa projekt som kan leda till nya sysselsättningstillfällen ikommunen. Omåtgärder för att trygga sysselsättningen Jör anställda vid i Jag ber att få tacka industriministern försvaret. vill jagbetyga att de anställda vid med myckel stort intresse och med storaförväntningar har avvaktat det här svaret. Tyvärr måste jag säga alt de kommeralt bli djupt besvikna. Detföretag som det rör sig om är uppbyggt med hjälp av lokaliseringsstöd och hadesom mest ca 250 anställda. är man nere i ca 140-150 anställda, och enytterligare nedlrappning förväntas omkring den . Man är orolig införrisken att företaget skall komma alt läggas ned helt. "Vi känner ossöverkörda av en tolv tons ångvält" - så tolkade fackklubbens ordförandestämningen vid Partner i , och jag iror althan har rätt i den beskrivningen. Förall om möjligt lugna denna oro skrev fackklubben redan den 2 september 1977till industriministern och ville ha besked om vilka åtgärder departementettänkte vidta. Man visste då att departementet hade kontaktat företagsledningenoch även tagit upp frågan om en ersättningsindustri. Det är sedandetta skedde, och brevet har ännu inte besvarats av industriministern, såvidadet inte har skett . säger i sinreklam att ett brev betyder så myckel, och jag kan försäkra industriministerÅsling att en brev från den högste ansvarige för industriverksamheten i vårtland verkligen skulle ha betytt oerhört mycket i det här fallet. Jagvill ställa följande fråga: Anser inie industriministern att man bör besvarabrev från de närmast berörda, alltså de fackliga organisationerna? Industriministernhar i stället i lokalpressen förklarat att han är överraskadoch an.ser sig tvungen att ta kontakt med koncernens ledning. Mendet gjorde han ju redan före semestern , och jag vill vela vilket svarhan fick på det brev som han då skickade till koncernledningen. Isitt svar säger industriministern vad beträffar IG-lånei på 4milj. alt han inte kan lämna något besked om detta. Jag vill inlyga att detbrådskar med ett sådant besked. Både företagsledningen och de anställda väntarpå att lä ett besked på denna punkt. Men det framhålls också från Omåtgärder för att trygga sysselsättningen för anställda vid i facket - helt riktigt -att dessa pengar naturligtvis inte får användas till "begravningshjälp"för företaget. Närdet sedan gäller frågan om en ersättningsindustri lämnar industriministerÅsling inga löften i sitt svar. Jag vill fråga industriministern: jagtolka detta som att industriministern avsäger sig allt ansvar för en ersättningsindustri,där man kan erbjuda dem som redan är avskedade och dem som kommer att avskedasnya jobb i ? Det är en mycket viktig fråga, som jag hoppas attindustriminister svarar på. nämnde med all rätt att de anställda är besvikna. Det ärjag också. Jag tycker alt hela frågan om Partner i avkoncernledningen har skötts på ett sätt som lämnar en hel del övrigt att önska. Jagvill så svara på de direkta frågor som har ställt till mig. Hanfrågar om man inte bör svara på brev. Det bör man självfallet göra. Brevet frånfackklubben var dock ett mera allmänt hållet uttalande, och jag har sedan deluttalandet kommit till min kännedom haft fiera kontakter med fackklubbensledning. har vi haft överläggningar i den härfrågan. Jag vill alltså påslå att vi i industridepartementet fortlöpande harhållit oss informerade om fackets synpunkter på utvecklingen vid Partner iÖstersund. omnämner att jag inte gett något löfte om ersättningsindustri. Nej,det harjag inte gjort helt enkelt därför att det inte är min sak att göradetta. Däremot harjag bestämt hävdat att en koncern av denna omfattning och medden kontaktyta som den har i svenskt och internationellt näringsliv bör kunnatill Partner i lägga en ersättningstillverkning ellerersättningsindustri i stället för den som inte har någon marknad. Vi är frånstatsmakternas sida beredda att stödja sådana projekt. Vi är också beredda atti samband med besked från koncernledningen beträffande möjligheterna tillalternativ produktion ge ett klart besked om det förväntade IG-lånet. Men detförutsätter att koncernen ger ett klart positivt besked beträffande sysselsättningeni Partner. Jag vill först vidhålla min uppfattning att den som bekläder posten somindustriminister i vårt land ändå har ett ansvar när det gäller att skaffa framersättningsjobb till människor som är eller blir arbetslösa. Vidarevill jag upprepa denna fråga: Vad fick för svar frånKinnevikskoncernen när han skrev till koncernen och krävde bättre informationer?Det skedde före semestern . Ijuli månad gjorde industriministern ett uttalande i , där han varinne på frågan om att det borde skaffas fram en ersättningsindustri i ställetför det här företaget. Jag håller med industriministern om attKinnevikskoncernen inte är någon fattig kusin från landet, som någon haruttryckt det, därför att man redovisar en ganska bra vinst och man har höjt utdelningen tillaktieägarna. Därförvill jag sluta med att ställa denna fråga till industriministern: ändåinte skäl att ställa krav på ett företag, som höjer aktieutdelningen, att ocksåslå vakt om de anställda människorna och göra någonting för att de skall fäbehålla jobben och tryggheten? Beträffande den sista frågan, om alt ställa krav på förelag, har jagsom bekant gjort det också i detta fall, vilket t. o. m. - något som förvånarmig - föranlett kritik från den socialdemokratiska partipressen i ,där man talar om att jag ställer för hårda krav på företagen och att de inteuppfyller dessa krav. Jag är alltså medveten om att anspråken på företagenssociala ansvar får ställas i relation till deras förmåga att uppfylla kraven,finansiellt och på annat sätt. Här tycker jag det finns anledning hoppas attKinnevikskoncernen aktivare än man visat hjälper till med alt tryggaersättningsjobb, eventuellt ersättningsindustrier. Vadjag hade talat om i radio och som refererade till var all omproduktionen av motorsågar vid Partner av en eller annan anledning inte varlönsam, så förutsatte jag att koncernen hjälpte till med att skaffa ditersältningstillverkning av en eller annan art. vill veta vilket svar jag fått från . Kontakterna med företrädareför har varit talrika, om inte från min sida så dock fråndepartementets sida. Det besked jag kan ge är att vi har haft en regelrättförhandling om Partners möjligheter att leva vidare, där vi har hävdat att manfrån sida borde föriägga en alternativ tillverkning till Östersund.Vi har också, under den bestämda förutsättningen alt man kan garanterasysselsättning åt ett rimligt antal personer, utfäst all vi också skulle kunnavara beredda alt ge en viss finansiell hjälp för Partners fortsatta verksamhet.Om detta inte sker från företagets sida kan vi självfallet inte medverka, menvi är då beredda alt söka andra lösningar för att säkra sysselsättningen vid ABPartners fabrik i . Omåtgärder för att tiygga sysselsättningen för anställda vid i har haft på sig för au arbeta med den härsaken, och han har i lovat att han t. o. m. skulle ägnasemestern ål den. säger industriministern - om jag fattat honom riktigt - att den insats somindustridepartementet kan göra är att bevilja lokaliseringsstöd, om företagelpresterar ett gångbart objekt. Del tycker jag är litet väl tunt. Däremotär det alldeles riktigt att del har förekommit kritik i den socialdemokratiskapressen. Vi arbetar som bekant i mycket nära samarbete med fackföreningarna,och vi reagerar hårt mot sådana nedläggningar av företag eller nedskärningar avarbetsstyrkan. Som vet har vi i inte mycket atterbjuda som alternativ sysselsättning till de människor som blir arbetslösa. Jag skall hakontakt med de ansvariga inom facket på AB Omåtgärder för att trygga sysselsättningen Jör anställda vid i Partner i , ochjag skulle därför vilja fråga : Vad skall jag säga till dessamänniskor för att lugna deras djupa oro? Beträffande den sist framställda frågan kan jag försäkra man inom facket i , helt oberoende av den förmedling av kontaktersom är beredd att göra, är medveten om att förhandlingar medKinnevikskoncernen pågår. Eftersom det, som jag anförde redan i mitt inledandesvar, inte finns några konkreta resultat är det skäl man bör ange attförhandlingarna skall fortgå tills vi uppnår ett positivt resultat i en ellerannan riktning. har råkat ut för några missförstånd. Det är inte fråga om att beviljamera lokaliseringsstöd till Partner. Stödet har f. ö. varit förknippat medvissa finansiella engagemang också på annan ort för Kinnevikskoncernen i dediskussioner som påbörjades redan när Partner etablerades i . Vi harinom industridepartementet hävdat alt om Kinnevikskoncernen vill lösa dessaproblem bör koncernen också slå vakt om sysselsättningen i den omfattning somrimligtvis kan begäras. Det är ändå en mycket kraftig och mycket beklagligreducering av sysselsättningsnivån som har aktualiserats. Sedanfår vi försöka att, så fort det finns några möjligheter till det, fortsättaarbetet med att lokalisera alternativ sysselsättning till . Under allaförhållanden kommer i det inre stödområdet, dit hör, att behövas nyakrafttag för industrier. Där hoppas jag att är beredd att lämnasin medverkan. Det är tyvärr så att det konkurrensklimat och den ekonomiskasituation som vi befinner oss i, bl. a. till följd av åratals försummelsertidigare, gör det synneriigen besväriigt att nu skalTa ersättningsindustrier.Där måste man vara beredd att ta nya krafttag, och det är vi beredda att göra iÖstersunds kommun. BIRGERNILSSON (s): Jag känner till att företaget redan har fått visst ekonomiskt stöd avsamhället. Om jag inte tar fel har del först och främst gällt ett driftsstödmed 9 milj. kr. Vissa lokaliseringslån som företagettidigare fått har också efterskänkts. Företaget begär även ettindustrigarantilån på 4 milj. kr. Jagtycker sannerligen att industriministern, som ju beviljar sädana här generösaekonomiska förmåner, borde ställa som villkor för att få dessa pengarattdriften skall fortsätta och all företaget skall göra vad det kan för att skaffasysselsättning åt dessa förtvivlade människor. Det är skäligt att samhälletställer sådana villkor när man betalar ut skattepengar. Jag skulle vilja geindustriministern rådet att ta ett fastare grepp om förelagen i de härsammanhangen. Det kan ändå inte vara riktigt, herr industriminister, att spridaut skattepengar till företag och säga att frågor om ersättningsindustrieroch nedlrappning av antalet anställda får ankomma på företagen själva attsuveränt avgöra. Överläggningenvar härmed slutad. § 11 Föredrogs ochhänvisades Nr 101 1977/78:120 tillkulturutskottet 28 rnars 1978 1977/78:136 till skalleutskotiet 1977/78:142 tilllagutskottet /78:145 till näringsutskottet §12 Föredrogs men bordlades åter betänkanden1977/78:29-32 betänkanden /78:35-37 Lagutskottetsbetänkanden /78:16 och 18 Socialförsäkringsulskoltets betänkande 1977/78:20Socialutskottets betänkande 1977/78:22 betänkanden1977/78:18 och 19 betänkande 1977/78:12 Näringsutskotletsbetänkanden /78:42 och 43 Civilutskotlets betänkanden /78:22-24 §13 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning 1977/78:146 §14 Talmannen meddelade att på föredragningslistan för morgondagens sammanträdeskulle betänkanden nr 29-32 jordbruksutskottetsbetänkande nr 12, socialförsäkringsulskoltets betänkande nr 17 ochskatteutskottets betänkanden nr 35-37 i nu angiven ordning uppföras främstbland två gånger bordlagda ärenden. §15 Anmäldes och bordlades 1977/78:119 om statligtöverlagande av kanalbolag, m. m. 1977/78:132 om ändring ilagen (1971:1081) om bestämning av volym och vikt,m. 1977/78:144 med förslag till lag om ansvarighet i försöksverksamhet med närradio, m. m. §16 Anmäldes och bordlades 1977/78:14 berättelse överfondens verksamhet och förvaltning 1977/78:15 Fullmäktiges iriksbanken förslag till ändring i lagen (1934:437) för §17 Anmäldes och bordlades 1977/78:1782 av AndersBjörck m.fl. 1977/78:1783 av ClaesElmstedi m.fl. 29 Nr 101 l9n/n:\lM av den /78:1785 av och 1977/78:1786 av Kun Hugsson ]91im:\m av 1977/78:1788 av GördisHörnlund m.fl. 1977/78:1789 av 1977/78:1790 av ElverJonsson m.fl. 1977/78:1791 av TorkelLindahl och i 1977/78:1792 avSven-Erik m.fl. 1977/78:1793 av HansNyhage m.fl. \911/n:\194 av JoakimOllen 1977/78:1795 av GunnarOlsson m.fl. 1977/78:1796 av OlofPalme m.fl. 1977/78:1797 avBirgitta Rydle m.fl. 1977/78:1798 av UllaTilländer 1977/78:1799 av LarsWerner m.fl. 1977/78:1800 av BengtWiklund m.fl. 1977/78:1801 av AllanÅkerlind med anledning av propositionen 1977/78:91 omradions och televisionens fortsatta verksamhet m. m. 1977/78:1802 av med anledning avpropositionen 1977/78:93 om riktlinjer för ansvarsfördelning inombostadsförsörjningen m. m. 1977/78:1803av m.fl. 1977/78:1804 av i och KerstinGöthberg 1977/78:1805 av och Hans AIsén 1977/78:1806 avLars m.fl. med anledning av propositionen 1977/78:99 omstatligt litteraturstöd m. m. 1977/78:1807 av m.fl. med anledning avpropositionen 1977/ 78:106 om anslag för /79 tillbyggnadsarbeten m. m. inom verksamhetsområde 1977/78:1809 av RolfHagel och 1977/78:1810 av OlofPalme m.fl. 1977/78:1811 av OlleSvensson m.fl. 1977/78:1812 av LarsWerner m.fl. med anledning avpropositionen 1977/78:110 om energiforskning m. m. 1977/78:1813av 1977/78:1814 av m.fl. 1977/78:1815 av LarsWerner m.fl. medanledning av propositionen 1977/78:112 om riktlinjer för fiskeripolili- 30 ken, m. m. 1977/78:1816 av m.fl med anledning avpropositionen 1977/ Nr 101 78:116 med förslag till anslag till för budgetåret den /79, m.m. 1977/78:1817 av m.fl. med anledning avpropositionen 1977/ Anmälan av inter- 78:123 om statliga garantier för lån till skogsindustrin pellationer 1977/78:1818 av m.fl. med anledning avpropositionen 1977/ 78:124 om lån för forskningsverksamhet i 1977/78:1819av och borg 1977/78:1820 av m.fl. 1977/78:1821av m.fl. med anledning av propositionen 1977/78:130 omändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, m. m. §18 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till kammarkansliet 1977/78:147 av AntonFågelsbo (c) till kommunministern om handläggningstiden för vissa kommunala ärenden: En grundläggande förutsättning för den enskildesrättssäkerhet är att de ärenden han måste ha samhälleliga beslut i också avgörsinom rimlig tid. Sker inte delta kan förutsättningarna för gjord framställninghelt förändras. Inte minst gäller delta framställningar om tillstånd och lov iskilda sammanhang till kommunala organ. Förkommunfullmäktige, kommunstyrelse och vissa kommunala nämnder gällerkommunallagens bestämmelser. Denna innehåller inga regler som säger alt ettärende som väckts av enskild kommuninvånare skall handläggas inom viss tid.Motion till fullmäktige skall dock beredas på sådant sätt alt beslut kan fattasinom . Någon liknande uppmaning om begränsning i tiden finns ej när detgäller enskilda kommuninvånares ärenden. Självfalletskulle en strikt regel om tid för avgörande av ärende kunna skapa en hel delproblem. Ärendena är av mycket olika karaktär och fordrar därför självfalletolika lång beredningslid. Men detta förhållande innebär inte att det äracceptabelt att en enskilds anhängiggjorda ärende skall fö förhalas så atträttssäkerheten kommer i fara. Enmöjlighet som aktualiserats i debatten om denna fråga är att öppna möjlighetför den enskilde till någon form av inaktiviietsbesvär. inte avgjorts inom visslid skulle den enskilde ha möjlighet att få frågan prövad genom att medinaktiviteten som grund besvära sig till högre instans. Denna skulle då avgörafrågan efter hörande av det kommunala organet. Medhänvisning till det anförda anhåller jag om kammarens tillstånd att tillkommunminislern få ställa följande fråga: Ärkommunminislern beredd redovisa sin syn på hur frågan om långahandläggningstider av ärenden som väckts av enskilda kommuninvånare bör lösas? 1977/78:148 av LarsUlander (s) till arbetsmarknadsministern om styrelserepresentationen för anställda: fanns enförsökslagstiftning om representation för arbetstagare i aktiebolags ochekonomiska föreningars styrelser (SFS 1972:829). Efter en utvärdering genomfördav statens industriverk (SIND 1975:4) föreslogs med hänsyn till de positivaerfarenheterna att styrelserepresentationen i bolagen för de anställda skullepermanentas. Dessutom utvidgades lagens tillämpningsområde från att omfattaföretag med 100 anställda till att gälla företag med 25 eller fier anställda.Andra förändringar genomfördes också i anledning av de påpekanden som LO ochTCO framförde och de erfarenheter som industriverket gjort vid sin utvärdering. Avolika skäl kom vissa företagsformer inie alt omfattas av styrelserepresentationsreformen.Det gällde exempelvis handelsbolag och kommanditbolag, enär dessaföretagsformer f. n. inte inbegriper någon formell styrelse. Det gällde ocksåstiftelser och vissa företagsformer som står den ekonomiska föreningen nära,såsom fiottningsföreningar, besparingsskogar och vägsam-fälligheter. LOkrävde dels i den egna utvärdering som gjordes av försökslagslifl-ningen, delsi sitt remissyttrande över industriverkets rapport, att förutsättningarna fören styrelserepresentaiion skulle utredas även för de företagsformer som komatt ligga utanför styrelserepresentationslagen. Beträffandehandelsbolag, kommanditbolag och stiftelser ansåg industriministern ipropositionen 1975/76:166 att pågående utredningsarbete skulle avvaktas innanställning togs till styrelserepresentation förde anställda. Även i fråga omflottningsföreningarna och andra den ekonomiska föreningen närståendeförelagsformer skulle styrelserepresentaiion övervägas i annat sammanhang,menade industriministern. Idepartementspromemorian Förslag till lag om ekonomiska föreningar m. m. (Ds Ju1976:11) föreslogs att fiottningsföreningar skall omfattas avstyrelserepresentationslagen. LO och Svenska skogsarbetareförbundel hälsadedetta med tillfredsställelse, och det är utmärkt att denna reform har åstadkommitsgenom propositionen 1977/78:41. Dess värre ser detbetydligt mörkare ut för en reform som innebär styrelserepresentaiionför de anställda i stiftelser. Stiflelseulredningen, som arbetat ,har ännu inte lagt fram något förslag och förväntas enligt uppgift inte göradet . Det är allvarligt eftersom många stiftelser bedriver betydanderörelser med många anställda, exempelvis alla kommunala bostadsstiftelser.Utan representation för de anställda i bolagsstiftelsernas styrelser riskerarde anställda på denna begränsade sektor att komma vid sidan om i den pågåendeomdaningsprocessen. Del är viktigt alt de anställdas möjligheter tillmedbestämmande ges likartade förutsättningar. Handelsbolagsulredningen,som ansågs färdig att lämna sina förslag redan i början på 1977, avserenligtuppgift att presentera sina förslag .