prot · G109110 · 1977-12-31 00:00:00 — Eftersom ett enigtutskott inte anser det vara värt att pröva något system som ger deglesbygdsboende lägre beskattning för bilinnehavet än andra, yrkar jag intebifall till motionen, men jag är övertygad om att med allt högre bensinpriserpå grund av såväl högre skatt som ökade råoljepriser samt genom högre kostnaderi övrigt för bilinnehavet kommer kravet på någon form av differentiering altväxa sig allt starkare. Jag tror därför att det finns anledning att återkomma idenna fråga. Höjningav bensinskatten, m. m. () kortgenmäle: Jag beklagar om min partikamrat kände sig illa berörd närjag sade att vi kallhamrat hade avstyrkt hans moiion. Låt oss säga att vi ocksågör det med varm hand, så blir det utjämning. Detförhållandet atl vi har skrivit rätt kortfattat om den frågan behöver intebetyda att vi i utskoitel sett nonchalant på den. Vi vet alt det här är storaproblem, och vi ifrågasätter inte och i dessa frågor. Det är ändå så pass komplicerade frågor att delbehövs en rätt rejäl utredning som grund. Det arbetet kan vi i ganska slorutsträckning få utfört i den utredning som jag har hänvisat till tidigare ochsom håller på att arbeta. Även om inte den utredningen lar sikte pä endifferentiering av skatten kan man ändå räkna med atl vissa delar av dessresultat kan användas för atl bygga en skattedifferenliering på. Deförslag som har framförts i motionen 661 har det gemensamt med de förslag somtidigare har framförts från utredningen att de blir administrativt krångligaoch att det kostnadsmässigt och kontrollmässigi blir näsian omöjligt angenomföra dem. Det är därför utskottet har tagit den här ställningen. Men vihar alltså en viss förhoppning om alt vi skall kunna åstadkomma resultat meddenna utredning. Lålmig sedan beträffande framställning säga att det inte ärnärighet som har dikterat vår ändring av datum till . Det är istället av omtanke om de människor som annars skulle komma att sitta och köratankbilar lördag, söndag och för att förse bensinstationerna med Höjningav bensinskatten, m. m. bensinsorn vi från utskollel föreslagil en ändring av datum lill . Dekronor som man kan tjäna på detta är inte så förfärligt många, även om det bliren del. MARTINOLSSON (c) kort genmäle: Med anledning av vad sade vill jag tacka för altavstyrkandet även kunde anses ha skett med varm hand. Jag citerade enbart vadTage hade sagt. Jag hade faktiskt funnit alt avstyrkandet var rättkallsinnigt redan då jag läste betänkandet, som ju är del väsentliga. TageSu ndkvist hänvisade till den utredning regeringen tillsatte iIjol, men den utredningen når bara elt av de steg vi har tagit upp i motionen,nämligen om utredningen kan arbeta fram ett förslag som skulle ge sammabensinpris över hela landet. Vi betonar i motionen alt det är elt framsieg, menvi vill gå vidare och försöka finna metoder - som jag har framhållit - alldifferentiera skatten på annat sätt till förmän för glesbygdsboende. Utredningenssyfte är däremot bara att fö en likhet. TageSundkvist upprepar att det system vi har föreslagit skulle vara administrativtkrångligt. framförde han motsvarande argument i sitt anförande, ochnågol om detla slår i utskotlsbetänkandet. Jag vill dä erinra om, som jagframhöll och som det står i motionen, alt en differentiering av fordonsskattenmed hänsyn lill bostadsorl, liksom man har med hänsyn till bilens ijänstevikt,inte skall behöva bli administrativt krånglig och knappast kunna missbrukas.Ett sådant system skulle inte heller behöva leda till krångel i form avmöjligheter till överklagande eller på annal sätt. Somjag framhöll i mitt tidigare anförande har vi inte något färdigt förslag, utanvi har skissat olika tankegångar som vi tycker skulle vara värda att utredas.Men utskottets talesman sade nu att vi skulle invänta den utredning somtillsattes , vilken väntas framlägga förslag . Vi för väl dåvänta på den och hoppas atl den lägger fram förslag som innebär ett steg pävägen. Som jag sade i mitt inlägg tidigare kommer vi säkerligen atl återkomma iden här frågan. Jag tror att del är möjligl att lösa problemet och attutvecklingen talar för att det bör lösas. Några ord om motionen 966, där jag och mina medmolionärer tar uppfrågan om individuell restitution av bensinskatt till kustfiskare. Utskottetavstyrker i likhet med föregående år motionen och hänvisar till att det skulleerbjuda stora kontrollproblem och att del skulle vara förenat med betydandesvårigheter att fastställa fiskarens yrkesmässiga bensinförbrukning. Jaghar svårt att förstå varför del skulle vara förenat med så mycket slörresvårigheter att kontrollera kustfiskarna än vad det är alt kontrolleraskogsarbetare och lantbrukare, som erhåller individuell restitution. Detär nämligen så, att genomförs en fiskeriinventering i värt landav . Vid denna inventering förtecknas alla personersom bedriver yrkes- eller binäringsfiske. Därvid indelas dessa fiskare i tregrupper, nämligen endayrkesfiskare, huvudyrkesfiskare och biyrkesfiskare. Dessafår i samband med inventeringen ange innehavet av båtar, motorns ellermotorernas hästkraftsantal, slag av drivmedel som används och om det ärinombords- eller ulombordsmotor. Det är alltså en mycket omfattandedokumentation som finns angående innehavet av båtar och motorer. Till dettakommer uppgift om redskapsinnehav. lämnar därutöver resp.fiskare lill lantbruksnämnden uppgift angående förbrukning av bensin i fisketunder året . Molbakgrund av alla dessa uppgifter har jag svårt att godta utskottets påståendeatt kontrollen skulle medföra så stora svårigheter. Jag kan inte betrakta detsom annat än en undanfiykt från utskottets sida; det är inte ett sakligt motivför avslag. Skogsarbetarenoch lantbrukaren lämnar i samband med sin självdeklaration ansökan omkompensation för eriagd bensinskatt som sammanhänger med'yrkesutövningen. Atlbehandla ansökningar från kustfiskare torde inte vara svårare än att behandlaansökningar frän skogsarbetare och lantbrukare. Utskottetstalesman, , säger att utskottet varit enigt om all säga nej utvidgning av restitulionen av bensinskatt lill nya områden. Men här är detinte fråga om någon utvidgning av området för restitution. Restitution utgårredan till fisket men kollektivt. Vad vi hemställer är att kustfiskarna skallfå individuell restitution för den bensin som de använder i sin yrkesutövning.Den kollektiva restitulionen kommer inte kustfiskarna till del i någonutsträckning. Alltså är del ett rättvisekrav i förhållande till motsvarandeyrkesutövare inom skogs- och jordbruk atl kustfiskarna får individuellrestitution, som vi begärt. Eftersomutskollel är enigl är det inte meningsfullt alt yrka bifall till vår motion.Jag har ändå velat framföra dessa synpunkter i anslutning till behandlingen avmotionen. Om del inte blir någon ändring av dessa förhållanden har vi anledningatt återkomma. Höjningav bensinskatten, m. m. (apk): är på något sätt en trivsam figur. Han redogjorde förvarför utskollel har avstyrkt motion - som jag inom parentessagt tycker är en rätt hygglig motion. För att lägga plåster på såren sade handä att "vi har avstyrkt den med varm hand". framstårpå något sätt som general som kysste och slog ihjäl med samma varmasjäl. Jagtror verkligen inte att det är omtanke om bensinchaufförerna som ligger i bottennär det gäller tidpunkten för höjningen av bensinskatten - det är nog enefterhandskonstruktion. Är de över huvud tagel tillfrågade? Jag tror att de iså fall skulle ha sagl nej till den ändrade tidpunkten. GunnarOskarson berörde i korthet detta med kompensation. Jag är medvelen om alt detkan göras avdrag för arbetsresor, men alla vel ju att de avdragen ärotillräckliga. Jag tänker emellertid närmast på alla dem som inte Höjningav bensinskatten, m. m. kanfå någon kompensation. Det är en sanning som inte går att dölja attbensinskatlehöjningen drabbar ulan försköning dem som oundgängligen behöverbilen för att bryta isoleringen, den drabbar barnfamiljerna som behöver bilenför en fullständigt nödvändig rekreation och för andra ändamål och den drabbaralla som måste ha bil för att kompensera den otillräckliga kolleklivaIrafikförsöoningen - människorna i glesbygderna i Norriands-länen men.naturiigtvis också i andra delar av landet. Vilken brännvinsadvokatyr man änanvänder kommer man inte ifrån att detta är en åtgärd som ytterligare drabbarde människor som redan är hårt ekonomiskt pressade, de som inte har deavdragsmöjligheter som samhällels rika knösar har, de som inte har firmabilartill sitt förfogande, de som på alla sätt får sin standard undergrävd. Delta ärytteriigare en åtgärd i den riktningen. Den drabbar inte bara den som av skildaskäl är tvungen att inneha bil - den slår alltid på ett eller annal sätt igenomi prisledet. Den är därför en antisocial ålgärd som framför allt drabbar debreda massorna. Inga tillkrånglade argument kan dölja detla faktum. TAGESUNDKVIST (c): Jag hade inte tänkt delta ytteriigare i denna debatt, men lät mig sägatill att jag inte kan garantera att chaufförerna var tillfrågadeom tidpunkten för ikraftträdandet. Däremot vet jag att det var chaufförernasarbetsgivare som i skrivelse till skalteutskoltet krävde att man skulle sättaett annat datum än , därför atl man inte ville ligga ute pälandsvägarna med tankbilarna -dels för atttrafiken i så fall hindrades, dels för att chaufförerna skulle slippa arbeta underde tiderna. Detär klart att höjningen drabbar alla. En skattehöjning som man kan konstateradrabbar alla är naturiigtvis i och för sig inte en så tokig skattehöjning. Jaghar under denna debatt erkänt att glesbygdsborna drabbas hårdast, men låt migockså påminna om atljag fiera gånger har påpekat att vi hoppas att denutredning som just nu arbetar kan ge ett sådant resultat att dessa negativaverkningar kan elimineras. ALFLÖVENBORG (apk): Pä min fråga om chaufförerna är tillfrågade beträffande lidpunkten förikraftträdandet säger att chaufförerna troligen inte ärtillfrågade men att chaufförernas arbetsgivare är det. Det är en ganskaväsentlig s:killnad. Överiäggningen varhärmed slutad. Mom. 1 och 3.3 FÖRSTEVICE TALMANNEN: Propositioner ställs först särskilt beträffande de frågor sombehandlas i den till detla betänkande fogade reservationen och demotionsyrkanden vartill yrkats bifall under överiäggningen. Därefterföretas utskottets hemställan i övrigt lill avgörande i ett sammanhang. Dei motionerna nr 1762 och 1764 framställda yrkandena om avslag på propositionensförslag rörande vägtraflkbeskattningen Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels nämnda motionsyrkanden,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Höjningav bensinskatten, m. m. Den som vill alt kammarenbifaller skatteutskottels hemslällan i betänkandet nr 39 mom. 1 och 3.3 såvittavser de i motionerna nr 1762 av och samt nr 1764 avLars m. fi. framställda yrkandena om avslag på propositionens förslagrörande vägtrafikbeskatlningen röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit motionsyrkandena. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Inga Lantzbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Dei yrkandena 3 och 4 i motionen nr 1764 behandlade frågorna Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels nämnda motionsyrkanden,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifallerskaiteutskottets hemställan i betänkandet nr 39 mom. I och 3.3såvitt avser de i yrkandena 3 och 4 i motionen nr 1764 av m. fl.behandlade frågorna röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionsyrkandena. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Inga Lantzbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 301 Nej - 11 Den i reservationenbehandlade frågan Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemslällan, dels reservationen av ErikWärnberg m. fl.,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller skalieulskotteis hemställan i betänkandet nr 39 mom. 1 och 3.3såvitt avser den i reservationen av m. fl. behandlade frågan röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Utskottetshemställan i övrigt Bifölls. Mom.2-3.2, 4 och 5 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställl. 1977/78:40 med anledningav propositionen1977/78:100 bilaga 14 i vad avser vissa anslag för /79 inomhandelsdepartementels verksamhetsområde jämte moiion Kammarenbiföll vad utskottet i detta betänkande hemställt. §4 Höjning av skogsvårdsavgiften Föredrogs skatteutskottets belänkande 1977/78:41 med anledning av moiion orn höjning av skogsvårdsavgiflen. I detta betänkande behandlades motionen 1977/78:967av m. fl. (s), vari hemslällts alt i enlighet med förslageti motionen 1977/78:654 skulle anta av motionärerna framlagt förslag till lag omändring i lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift, innebärande altskogsvårdsavgiflen skulle höjas från 0,9promille av åsätt skogsbruksvärde till fr. o. m. . Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1977/78:967. Reservation hade avgivits av , , , i , , (samtliga s) som ansett att utskottet bort hemställa altriksdagen med bifall till motionen 1977/78:967 skulle anta av reservanlernaframlagt förslag till lag om ändring i lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift. betänkande 1977/78:41, som vi nu skall besluta om,behandlar socialdemokratiska motioner angående höjning av skogsvårdsavgiften.Den utgör, som också framgår av utskottets skrivning, f n. 0,9 °/oo avtaxeringsvärdet som hänförs till skogsbruksvärdet. Den senastefastighetstaxeringen var 1975 och nästa kommer 1981, vilket innebär attintäkterna från skogsvårdsavgiften ligger stilla om inte riksdagenbeslutar om en ändring. Skogenhar gett god avkastning och avsevärda inkomster, och det har skett stora uttagfrån skogen. Ja, vi kan med fog använda beteckningen skövling i vissa fall. Därförär det rimligt att skogsägarna själva i större utsträckning medverkar tillfinansieringen av skogsbefrämjande åtgärder. Delsom satsas på god skogsvård är ett sparande för framtiden och får därförses på lång sikt. Genom att skogsvårdsavgiften beräknas på taxeringsvärdet ärdet enligt min mening rikligt att föra elt resonemang kring förvänlningsvärdenai fastigheterna. Genom att göra en jämförelse mellan taxeringsvärdenaochförsäljningsvärdena går del att fä en viss vägledning om hur mycket fastighetsägarnaegentligen uppskattar sin egendom. Av lantbruksnämndens statistik överfastighetsköp fram lill 1976 framgår att köpeskillingen i förhällande tilltaxeringsvärdena för de sammanlagda köpen i hela landel motsvaradedubbla taxeringsvärdena och 1974och 1975 tredubblataxeringsvärdena. I ett län var köpeskillingen under 1975nära fyra gångertaxeringsvärdena, och dä hade de nya taxeringsvärdena kommit in i bilden.Delta är genomsnittstal. 1 de enskilda fallen kan priserna på öppna marknadenibland bli 10-15 gånger taxeringsvärdet. Delhar i debatten ofta framförts hur värdestegringarna gjort det svårt för seriösabrukare att förvärva fastigheter. Dethar också omvittnats alt jusl lantbruksnämndernas förvärvspriser inte ärsärskilt höga. 1 många fall hårde flesta lantbruksnämnderna avstått från atllösa in fasligheter, därför att den begärda summan varil för hög mol bakgrundenav de egna värderingar nämnderna gjort. De har inte kunnat anta del begärdapriset och förhandling med säljarna har inte gett resultat. Säljarna hargivetvis räknat med atl på öppna marknaden få ut långt mera än vadlantbruksnämnden ansett sig kunna betala. Spekulanterna i sin tur har ansett protokoll 1977/78:109-110 detsom en god och säker kapitalplacering att köpa skogsfastigheler. Deseriösa skogsbrukarna är väl medvetna om vad en god skogsvård betyder förframliden, för kommande generationer och för landet. Därtill behövs det pengar.Förslaget i motionen 1977/78:967 om en höjning av skogsvård.savgiften frän 0,9till 6 °/oo skulle ge avsevärda miljoner för atl förstärka skogsvården.Skogsvårdsavgiften är en skatt som inte brukar omnämnas som särskiltbetungande. Pä ett taxerat skogsbruksvärde å är avgiften 90kr. Förslaget i vår motion om en höjning till 6 °/oo skulle medföra en avgiftpå . som dessutom är avdragsgill i deklarationen. 1 debatten förraonsdagen påmindes från borgerligt håll bara om verkningarna av den föreslagnahöjningen, och inte ett ord sades om avdragsmöjligheterna, som annars brukarvara återkommande krav i skatte-debatlen frän del hållet. Delframfördes också alt en höjning av skogsvårdsavgiften skulle inflyta först vidfyllnadsinbetalningarna . Att med hänvisning till den fördröjdaeffekten avstå från en höjning innebär atl ingen förändring kan göras iframtiden heller. Det befarades också medföra kvarstående skatt därför attberörda företagare har B-skalt. Del är angeläget att alla skattebetalare ges möjlighet att undvika kvarskatt genom att de får reda på skattesatser och avgifter. Genomatl fastighetstaxeringarna har uppskjutils till 1981 blir de avgifter viföreslår beräknade pä nu kända värden och kan därmed enkelt tas med när skattenskall räknas ut till ledning för fyllnadsinbetalningarna. Utskottetmotiverar avslag på motionen med att hänvisa till skogsadmi-nistralivautredningen, som har all överväga frågan om finansieringen avskogsvärdsstyrelsens verksamhet. Utskottethade i stort sett samma motivering för avslag i fiol, då vi föreslog en höjningav skogsvårdsavgiften till 2 °/oo. Mot bakgrunden av dagens ekonomiska lägehade del varit välbetänkt att göra en höjning redan då, så att pengarna hadevaril tillgängliga nu för de brukare som verkligen vill åstadkomma en godskogsvård. Jagyrkar bifall till den reservation som fogats till utskotlsbetänkandet1977/78:41. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Skogsvårdsavgiftens uppgift har bestämts i ett riksdagsbeslut . 1966 var det väl som man beslöt att skogsvårdsavgift skulle tasut för att finansiera en del av den serviceverksamhet som skogsvårdsstyrelsernager. Man skulle ha en taxesättning som motsvarade självkostnaderna förskogsvårdsstyrelsernas service till skogsägarna, men taxorna skulle kunnanedsättas i samma grad som skogsvårdsavgifter infiöt. Efter den senasiehöjningen av taxeringsvärdena har man fått in mer medel än man beräknade förnedsättning av taxorna, och det överskottet har efter regeringens särskildabeslut använts till skogsvärdande ålgärder genom Nr 110 skogsvårdssiyrelsernasförsorg. Socialdemokraternaföreslär i är en kraftig höjning, från 0,9 till . Del innebär enhöjning med 560 96.1 fjol var man betydligt försiktigare och föreslog enhöjning upp till . Detfinns ingen rimlig anledning atl nu besluta om en ändring i del här avseendet.Som framhålles i utskottets betänkande är dessa frågor under utredning ochförslag väntas . Skogsadministrativa utredningen, som sysslar medskogsvårdssiyrelsernas verksamhei, beräknas komma med sitt belänkande underinnevarande år. Denkraftiga förändring som föreslås i motionen innebär dels en totalt förändradgrund för finansieringen av skogsvårdssiyrelsernas verksamhet, dels att man förin i bilden all skogsvårdsavgiflerna skall finansiera skogsprodukliva ålgärder,vägar osv. Då kommer man in pä det arbete som bedrivs av 1973 årsskogsutredning. Den utredningens betänkande är f n. ule på remiss. Detfinns alltså inte nu anledning alt genomföra ändringar, när man vet atl delkommer en regeringsproposition i anledning av de här ulredningarna i vaoe falli böoan av 1979. Del är en princip som har följt lidigare alt maninte fattar beslul i frågor som är under utredning. Den principen har denförra, socialdemokratiska regeringen också tillämpat. HagarNormark har tagit upp några synpunkter som jag kanske något skall beröra -egentligen räcker del ju med den argumentering jag har anfört här, nämligen altfrågan är under utredning, att ett utredningsförslag är ute på remiss och atldet kommer en regeringspropoailion . HagarNormark nämnde alt det har tagits ut väldigt stora inkomster inom skogsbruketoch att skog har skövlats. Jag tycker att det är att la i när man användersådana uttryck. säger man att del avverkas alldeles för litet och attskogsbruket inte har sett lill atl ge skogsinduslrin tillräckligt med råvara.Och det är kanske lite vanskligt att anföra de stora skogsinkomsterna undersenare är som ett argument i det här fallet, eftersom tiderna har förändrats iavsevärd grad. Vi för snart propositioner på kammarens bord som visar vilkenbesvärlig ekonomisk situation skogsindustrin står inför. Man vet också hurlitel rolnetto som återstår i fråga om de vanligaste skogsbruks-åtgärderna,som gallring och sådana saker. HagarNormark åberopade vidare vad som sagts i den jordbrukspolitiska debatten.Motionärernas förslag är ganska märkligt, eftersom jordbruksutskottet harredovisat i sitt betänkande nr 12 an man inte kan läcka en väldig massakostnader, uppgående till ungefär 100 milj. kr., med en avgift som skulle böoatillämpas . Verkligheten är ju den att den allra tidigastetidpunkt då det kan komma in några pengar är - som sade - vidfyllnadsinbetalningen . Och erfarenheten säger atl del är en myckelbegränsad del av de skatleulgifter man har under årel som kommer in då.Merparten skulle kanske komma in först efter budgetårets utgång, i böoan på1980. Men delta är meraanmärkningar i marginalen. Huvudskälet för att man inte vill gä in på en diskussion om vilka avgifter somskall tillämpas för skogsbruket är att de utredningar som arbetat med dessafrågor nu är fördiga eller inför sitt fullbordande och beiänkanden är ute påremiss samt att regeringsförslag kommer alt läggas fram än ettår. Jag yrkar bifall lill utskottets hemställan. Nej, , jag tar inte tillbakapåståendet att skogen i vissa fall har utsatts för skövling på grund av destora värden som kan tas ul där. Vilka inkomster det kan röra sig om kan jagbelysa med några uppgifter ur Skogsstaiistisk 1976, där det står: Kronor per avverkad skogskubikmeter Intäkt vid försäljning av virke 111 Totalakostnader for avverkning och körning (inkl. även ev. arbets ersättning lill ägaren) 50 Kostnader for investeringar och underhäll i skogsbruket(inkl. ålerväxlålgärder) Kvarstår: Behållning för ägaren Som jag sade i mitt tidigare inlägg för den som verkligenvill sköta sin skog igen sina utgifter flerdubbelt genom alt han på lång siktför en bättre avkastning av skogen. I skogsvården arbetar man ju för kommandegenerationer, inte för att ta ut stora vinster eller . Sedan var det intressant att upprepadeargumentet att man här vill öka uttaget med 560 96. Dä vill jag kvittera delmed alt säga att ökar ju en avdragsmöjlighel med 560 96. Del är välinga dåliga grejor, ! Jag vidhåller mitt yrkande om bifall till reservationen. Lät mig först säga atl jag givelvis delarHagar uppfattning att en god skogsvård är produktiv. Jag hadeanledning att tidigare framhålla betydelsen av en god skogsvärd,och jag sade då att jag önskade att man i större utsträckning skulle satsaarbetslöshetsmedel just på skogsvärdande ålgärder. Det är en produktiv insats.Del är vi helt ense om. Men del är inte den saken det gäller . Här har vi nuutredningsförslag om skogsproduktionen och skogsvärden över lag, och vi skallange vilken nivå vi vill ha pä skogsbruket i fortsättningen och hur mycket vivill ta ut av skogsbruket. Och där kommer vi kanske alt bli överens om kraftigtökade insatser för att nå det mål vi uppställer. Del är en sak.