prot · G10959 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:59 §1 Om översyn av gällande kreditjävsregler Ekonomiministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1977/78:216,och har frågat mig om jag är beredd medverka till allgällande kreditjävsregler ses över så att de anställdas siyrelserepresenianteri kreditinrättningar och försäkringsbolag ges med sina arbetskamraterlikvärdiga lånemöjligheter. Särskildabestämmelser i lag reglerar bankernas och försäkringsbolagens möjlighet attlämna kredit till anställda i ledande ställning och andra personer, bl. a.styrelseledamöter, som genom sin anknytning till banken eller försäkringsbolagetintar en särställning som låntagare. Kreditjävsreglerna är inte helt likaförbankeroch försäkringsbolag. Styrelseledamöter och slyrelsesuppleanler iförsäkringsbolag flr inle - bortsett från lån med säkerhet i försäkringsbrev -beviljas lån av del egna bolaget eller av annat bolag inom samma koncern.Sådana befattningshavare i banker kan däremot beviljas lån av den egna bankenmol viss säkerhet som anges i lagen eller, i fråga om föreningsbankerna, eftersärskilt tillstånd av cenlralkassan eller centralorganisationen. För deanställdas styrelserepresentanter gäller samma regler som för övrigastyrelseledamöter. Reglernaom kreditjäv syftar lill att så långt möjligt undvika intressekonflikter ochmissbruk till följd av att vissa befattningshavare har krediter hos del egnaförsäkringsbolaget eller banken. Kreditjävsreglernai banklagstiftningen ändrades (prop. 1975:73, NU 1975:24, rskr1975:152, SFS 1975:227-229). Någon ändring i fråga om krediljäven förstyrelseledamöter, oavsett om de var arbelstagarre-presentanter eller ej,sattes dock inte i fråga . I samband med attförsökslagstiftningen om siyrelserepresentation för de anslällda i banker ochförsäkringsbolag ersattes av en permanent lag logFörsäkrings-tjänstemannaförbundet upp frågan om all upphäva låneförbudet förarbetstagarrepresentanterna i försäkringsbolagens styrelser. Föredragandedepartementschefen ansåg att ändring i nämnda kreditjävsregler borde övervägasi samband med att försäkringsrörelselagen sågs över för att anpassas lill dennya aktiebolagslagen. Arbetetmed en översyn av försäkringsrörelselagen påbörjades inomregeringskansliet. En särskild utredare har därefter tillkallats hösten 1977för att slutföra den översynen. I fråga om banklagstiftningen bedrivsmotsvarande arbete av banklagsutredningen. I båda fallen ligger en prövning Omöversyn av gällande kreditjävsregler Om översyn av gällande kreditjävsregler avkreditjävsreglerna inom utredningarnas direktiv. Något särskilt initiativ föröversyn av reglerna behövs därför inte från min sida. Den av väckta frågan får övervägas vid en samlad bedömning avkreditjävsreglerna när resultaten av utredningarnas arbete föreligger. Jag ber altfä tacka ekonomiministern för svaret. SedandenI har anställda i bankaktiebolag, sparbank, centralkassa förjordbrukskredit, försäkringsaktiebolag och ömsesidigt försäkringsbolag av vissminsta sloriek rätt att utse två ledamöter och suppleanter i inrättningenseller företagets styrelse. Detta har också skett, och i anslutning härtill kankonstaleras att dessa arbeisiagarledamöier är underkastade sammakreditjävsregler som övriga styrelseledamöter. Mångaförelag har beslutat om generella regler för lån lill arbetstagare. Detla kangälla lån till egnahemsfaslighet, fritidshus, insatslägenhei och bil, och äveni vissa fall till oförutsedda utgifter då särskilda skäl föreligger. Gemensamtför dessa lån till arbetstagare är all de utlämnas till förmånligare ränta änvanliga banklån och att man inte ställer samma säkerhetskrav. Eftersom, som jagsade förut, arbetslagariedamöterna lyder under samma kreditjävsregler somövriga styrelseledamöter betyder delta att de inte kan erhålla, eller behålla,dessa förmånligare lån,och alltså på grund av invalet blir sämre ställda änsina arbetskamrater i kredithänseende. Som ekonomiministern framhåller är detlitet olika vad beträffar banker och försäkringsbolag. Styrelseuppdraget medförockså, som jag framhåller i min fråga, föriust av den checkräkningskredil utansäkerhet - s. k. blancokredit - som är myckel vanlig och som betraktas som enpersonalförmån. Mankan naturligtvis säga sig alt detta är del pris vederbörande får betala för sinstyrelsepost. Å andra sidan kan man fråga sig, och det tycker Jag är delviktigaste i den här frågan, om valbarheten som representant för de anställdaskall ha med lånemöjligheter och lånebehov att göra. Enligl de siffror jag harfilt är del inom försäkringsbranschen mellan och 50 96 av de anställda somhar någon form av dessa lån och som alltså är utestängda från möjligheten attställa upp som arbetslagarrepresentanter - dvs. om de inle kan placera om sinalån eller inte vill göra det på sämre villkor. Särskiltilla drabbas de beresningsskyldiga, dvs. de som har skyldighet alt hålla bil itjänsten. Inom vissa försäkringsbolag är det som har dennaberesningsskyldighel, och så gott som alla a v dessa har lånat pengar tillbilen av förelagel, eftersom billånen lill de beresningsskyldiga är särskiltförmånliga. Och detta tycker jag i sin tur är riktigt, eftersom företagel oftaställer högre krav på den bil varmed den anställde skall representera förelagetän han kanske skulle göra som privatperson. Med de bestämmelser vi har så ärdessa anslällda, i vissa fall 20 96, inle valbara som represenlanler för deanslällda. Detta sagt med samma reservationer som -och att placera ombillån i dagens läge är inle det lättaste. Nusäger ekonomiministern att två olika utredningar arbetar med dessa frågor. Delär Jag mycket lacksam för, eftersom jag vet alt många anslällda i försäkringsbolag ochbanker upplever denna fråga som ett problem. Eftersom ekonomiministern sägeralt det i båda fallen ligger en prövning av kreditjävsreglerna iutredningarnas direktiv, vill jag förklara mig nöjd med och lacksam för detlämnade svaret. Överläggningenvar härmed slutad. Omåtgärder för att minska blyhalten i bensin § 2 Om åtgärder för att minska blyhalten i bensin Jordbruksministern erhöll ordet föratt besvara (vpk) anmälda fråga, 1977/78:214,och anförde: har frågat mig om jag kommer att ta initiativ lillålgärder för all kraftigt minska blyhalten i bensin. Somjag sade här i kammaren som svar lill på enliknande fråga är det mycket angelägel att kraftfulla ålgärder vidtas för altminska föroreningarna från billrafiken. All begränsa hallerna av bly och andraskadliga lillsalser till bensin är en av de viktigaste frågorna i sammanhanget. Produktkonirollnämndenbeslutade att föreslå en sänkning av blyhalten i bensinfrån nuvarande /1 lill /1 fr. o. m. den 1 januari 1980.Produklkonlrollnämndens förslag är f n. föremål för remissbehandling. Sedanremissbehandlingen avslutats kommer regeringen att falla beslut i denna fråga.Jag vill framhålla all det tidigare saknats tillräckligt underlag förregeringsbeslut i frågan och att problemet inte arom skärpta bestämmelser skallgenomföras utan när de skall kunna träda i kraft. Del är regeringensmålsättning att göra övergångstiden så kort som möjligt. Jag utgår också frånatt berörda företag bedriver sin planering på ett sådant sätt all en snabbomställning underlättas. Den sänkning av blyhalten i bensinen som jagredovisat här bör ses som en första etapp. På bör enligl minuppfattning målsättningen vara en övergång lill blyfri bensin. En sådanövergång är emellertid ett tekniskt komplicerat problem som kräver ett relativtomfattande utredningsarbete innan beslut kan fattas. Jag vill i deltasammanhang hänvisa till den utredning orn hälso- och miljöeffekter avbilavgaser som jag tillsatte . Utredningen kommer i sitt arbetebl. a. att behandla frågan om övergång till blyfri bensin. (vpk): Jag lackar jordbruksministern för svaret. Att bilavgaser är fariiga äringenting nytt. uttalade lagutskott att ålgärder motavgasföroreningar var ytterst angelägna. hemställde bl.a. hos regeringen all man snabbi skulle sänka blyhalten ibensin lill . Ingenting hände emellerlid. 4Riksdagens protokoll 1977/78:57-59 Omåtgärder för att minska blyhalten i bensin lagt fram ytteriigare en rapport och presenterat änmer skrämmande fakta om avgasernas fariighei. Man konstaterar i rapporten bl.a. au små barn generellt sett är känsligare för loxisk påverkan och att barn istorstadsmiljöer riskerar kroniska förgiftningar på såväl nervsystem somnjurar och blodbildande organ. På inträder hjärnskador. Altpå sikt ändra den bilterroriserade blytunga miljö som storstäderna utgör kräveratt man kraftigt minskar privatbilismen, sätter stopp för nya vägsyslem ochbroar, exempelvis högbron över , som bara leder till ökad trafik istadskärnorna, som man bygger ut kollektivtrafiken. Men på myckelkort sikt finns en snabb åtgärd som man kan vidta för att förbättramiljön, och det är alt besluta om en övergång till blyfri bensin. Teknisktinnebär del inte de slora problem som jordbruksministern framhåller i sillsvar, och branschen har onekligen haft tid på sig. Del är ingen nyhet för varesig bil- eller petroleumindustrin alt avgasföroreningar är farliga. Ett företaghar redan sänkt blyhalten i vissa av sina produkter. Alt av rädsla för bilindustrin och petroleumbranschen tillåta en kändförgiftningsprocess fortgå är oförsvarligt. Man kan dra en parallell. När barnoch barnstugepersonal demonstrerade mol bilism och föroreningar iSlockholm, prickades personalen för tjänstefel, men när politiker länge vägratatt inse sitt ansvar och tillåtit att barn och vuxna förgiftas, har del intehänt någonting. Jordbruksministernsäger i sitt svar alt övergångstiden skall göras kort, och det är naturligtvispositivt. Jag undrar bara: Hur kort? När räknar jordbruksministern med alt viskall fl bättre luft i storstäderna? Detsägs i svaret att framhölls all del är myckel angeläget altkraftfulla åtgärder vidtas. Det har snart gått ell år , och ingentinghar hänt. Jag undrar alltså: Hurkort skall göras? Om hade lyssnat på mitt svar, hade hon hört mig säga attjust nu har vi filt underlaget med anledning av produklkonlrollnämndens förslagom sänkning av blyhalten och kan alltså fatta ett beslut. Vi har inle kunnatgöra det tidigare. Jagvill understryka att från miljövårdssynpunkt är det naturiiglvis önskvärt attblytillsalserna i motorbensin avvecklas , men mot detta önskemål står depraktiska tekniska realiteterna, och det innebär att det måste vara enomställningstid för all möjliggöra produktion och distribution av de nyaprodukterna. Omställningstidens längd kan diskuteras. Om jag inte minns fel,tog man i på sig för omställning. Det är också den tid somhar diskuterats i vissa kretsar . har föreslagit enövergångstid . Det är min förhoppning att regeringen skall kunna göradenna övergångslid ännu kortare. Men hur omställningen kommer att lakan jag inle svara på . (vpk): Jordbruksministern framhåller att underlag har saknats för ettbeslut om sänkning av blyhalten i bensin. Detta är inte riktigt. Som jag sade imitt anförande gjorde bl. a. en framställning tillden dåvarande regeringen, där verket påpekade nödvändigheten av att blyhallensänktes från /1 till /1 -så nog har det funnits underiag för ettsådant beslut tidigare! Sedantill frågan om övergångsperiodens längd! anser jag vara en alldeles förlång övergångslid. Det är möjligt att ändra blyhalten på betydligt kortare tid.Del är klart att detta kostar pengar, men är det rimligt alt det alltid ärbarnen som på bekostnad av sin hälsa skall behöva betala de skadeverkningarsom uppstår? Bör inte i stället de som producerar dessa föroreningar fl stå förkostnaderna? Varför skall det alllid vara de som slår lägst i hierarkin sommåste betala - med hjärnskador och liknande? Kunde man inte för en enda gångsskull ändra på det förhållandel och fatta beslut om en mycket kortövergångsperiod? Omåtgärder Jör att minska blyhalten i bensin Det är riktigt att del kom en sådan framställning lill dendåvarande regeringen, och blytillsalserna sänktes också i etapper från 0,8 lill0,/I. Underiag för en sänkning till den föreslagna halten har vi fått i ochmed all produklkonlrollnämnden har lagt fram sitt förslag lill regeringen, somär i färd med att följa upp del. Min förhoppning är att vi skall kunna göraövergångstiden så kort som del över huvud tagel är möjligt. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Framställningen år 1968gälldesåvitt jag vet en sänkning av blyhaltenlill 0,15 96. Det måste alltså redan då ha funnits underiag för aU fatta beslutom en sådan sänkning. Delär naturiiglvis positivt att fl höra det senaste som jordbruksministern sade omalt han skulle försöka åstadkomma en så kort övergångsperiod som möjligt. Jagskulle emellerlid ha föredragit att få ett konkret svar och (1 höra omåtgärderna beräknas la , eller eller om det kan gå snabbareatt få bättre luft, bl. a. i . Jag kan självfallet inte göra någon bedömning av anledningen till attden dåvarande regeringen stannade vid ifrågavarande gränser, ulan Jag kan barakonstatera att blytillsalserna har sänkts i bensinen i två steg och all vi nutar det tredje steget samt att vår målsättning är helt blyfri bensin. Jaglycker det är en framgång alt man ändå har kommit så långt. Om omslällningstidens längd har jag redan sagl altdet i vissa kretsar har diskuterats . Det är regeringens målsättning all göra övergångstiden ännukortare. Överläggningen var härmedslutad. 0/77Utbyggnad m. m. av vissa järnvägsstationer §3 Om utbyggnad m. m. av vissa järnvägsstationer Kommunikationsministern erhöll ordetför att i ett sammanhang besvara (), () och is) anmälda frågor,1977/78:192, 193och 194, och anförde: har frågat mig om jag är beredd alt medverka lillålgärder som gör del möjligl alt påbörja ombyggnaden avpendeltågsslationen i . AnnaLisa har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta förall intentionerna skall fullföljas när det gäller byggandet av enjärnvägsstation i . har frågat mig om jag är beredd alt lägga fram förslag till enutbyggnad och upprustning av . Eftersomfrågorna berör stationer i har jag funnit det lämpligt attbesvara dem i ett sammanhang. Samarbetetmellan SJ och i fråga om trafikering och utbyggnad avpendeltågslrafiken i regleras i det s. k.pendeltågsavtalet . Del ankommersåledes i första hand på de bäggeavtalsparterna att komma överens om hur pendellågssialionerna i områdel skallbyggas ut och utformas. Vadgäller stationen Södra skedde en viss förbättring närpendeltågslrafiken startade. Någon ytterligare utbyggnad och upprustning avstationen för lokaltrafikens vidkommande har, enligl uppgift, därefter inteaktualiserats av parterna. Detta torde främst ha sin förklaring i alt del finnsen lång rad andra och mer angelägna objekt som bör utföras först. Delsammagäller anordningarna vid denna station för SJ:s fiärrpersontrafik. Ifråga om byggandet av en station vid förutsätts ipendeltågsavtalet att SJ prövar frågan sedan man flli erfarenheter avpendeltrafiken. Det har SJ också gjort. Härvid har det kommit fram all enförutsättning för en station vid är att spårkapaciteten förstärksmellan och . SJ har därför filt regeringens uppdrag attprojektera ett nytt dubbelspår där samt att ta upp överläggningar medStockholms läns landsting i syfte all nå en överenskommelse om de ekonomiskabetingelserna för en utbyggnad av ett sådant nytt dubbelspår. Projekteringen ärinle avslutad, och jag kan därför inte nu ta ställning till frågan om enutbyggnad. Vadslutligen gäller pendelslalion finns denna inte medtagen bland destationer som skulle byggas om enligt pendeltågsavtalets investeringsplaner. Iavtalet finns emellerlid en passus om all överenskommelsen efter viss lidskulle omprövas med avseende på investeringsplaner och därmed sammanhängandeekonomiska förhållanden. Enligt min mening är det angelägel att en sådanomprövning kommer lill stånd. Delta måste emellerlid i första hand lösas avparterna. LARSGUSTAFSSON (s): Jag får lacka kommunikationsministern för svaret på min fråga. Delsäger visserligen inle så värst myckel i sak, och det tycker jag är tråkigt,för jag kan försäkra att otåligheten hos alla dem som reser -och jagbefinner mig bland dem - är ganska stor. Jag kan också försäkrakommunikationsministern all förhållandena vid stationen verkligen är helloacceptabla. Delföreligger ju enighet om behovet av och programmet för en ombyggnad; det ärtvist om finansieringen. Jag finner själv, liksom en partipolitiskt hell enigkommun och ett partipolitiskt hell enigt landsting, alt SJ:s ståndpunkt ifinansieringsfrågan är orimlig. är berett all stå för allaombyggnadskostnader, men SJ kräver dessutom att man skall ha påslag för sinas.k. gemensamma kostnader, bl. a. olönsamma banor i andra delar av landet. Stockholmsresenärernaskall alltså först, liksom alla andra medborgare, vara med och bära kostnaderför SJ, bl. a. för dessa olönsamma bandelar, och det är ju helt i sin ordning.Men sedan skall de också vara med och bära dessa kostnader en gång till, nu somprocentpåslag på kostnader för anläggningar som är av lokal och regionalkaraktär, och det lycker jag inle är i sin ordning. Kommunikationsministernsäger i svaret: "Enligt min mening är det angelägel alt en sådanomprövning kommer lill stånd. måste emellertid i första hand lösas avparterna." Då måste jag fråga kommunikationsministern: han meduttrycket "att en sådan omprövning kommer till stånd" att det är justi fråga om som del är angelägel med en sådan omprövning? Och nar hansäger alt della "i första hand" skall lösas av parterna, är han dåberedd att, om parterna inle kan lösa detla, ingripa i den här frågan? Slutligenvill jag renl allmänt fråga kommunikationsministern om han har en vilja atthjälpa till att lösa en tvist - för det är ju verkligen här en tvist mellanparter. Vilken är kommunikationsministerns ambitionsnivå? Är det bara attpassivt se på, låta parterna sitta fast där de sitter och låla liden gå, ellerär det all aktivt gå in och eventuellt hitta någon ny uppslagsända, som kanbringa frågor av den här typen till en snar lösning? Jag vore tacksam omkommunikationsministern ville ta upp detla. Omutbyggnad m. m. av vissa järn vägsstationer Jag ber alt fl tacka kommunikationsministern för svaret på min fråga.Men jag vill gärna efteriysa lilel mera av förtydligande än vad som finns idetta korta svar. Dethar varil många turer kring denna station i - med utredningar,förhandlingar, uppvaktningar och möten - utan att de har fört fram till ettslutligt klart ställningstagande och konkreta åtgärder för anordnande av stationen.Det borde vara, lycker jag, en självklarhet att alla inblandade gemensamt ochenergiskt sökte en slutlig lösning i stället för vad som närmast ärförevändningar för all skjuta undan frågan. Omutbyggnad m. m. av vissa järnvägsstationer Jagvill gärna erkänna att del är en mycket komplicerad fråga, en förhandlingsfrågamed många inblandade parter. Men situationen - den olösta kommunikationsfråganvid och , med alla samhällsnytiiga institutionerför sjukvård och utbildning som är samlade där - borde föranleda enkraftansträngning, inte minst, lycker jag, från statsrådet och chefen förkommunikationsdepartementet. OmJag utgår ifrån all herr statsrådet vill göra en sådan kraftansträngning, hurskall jag då uppfatta texten i den budgetproposition som vi har filt? Jagser där att projekteringen av del tredje och fjärde spåret för sträckanÄlvsjö-Flemingsberg, som gjorts på uppdrag av den socialdemokratiskaregeringen, nu har avancerat så långt att SJ talar om att den kommer attredovisas . Man anmäler också ett behov av anslag i anslutningtill detta. Menvad säger då departementschefen? Jag finner följande mening idepariementchefens uttalande: "I avvaktan på en redovisning av SJ:suppdrag att projektera ett nytt dubbelspår på sträckan , ärjag inte beredd all tillstyrka någon medelsförbrukning för projektet." Deuauttalande kan naturligtvis tolkas på många sätt. Jag utgår ifrån att herrstatsrådet vill bringa klarhet i vad som egentligen avses. Vilken ärviljeinriktningen, och hur kommer handlingsmönstret alt utvecklas fråndepartementels sida i syfte att få till slånd den här stationen vid ? LENNARTANDERSSON (s): Jag tackarkommunikationsministern för det svar som jag har fått på min fråga, men svaretär så knapphändigt och andas en sådan osäkerhet alt Jag anser att Jag måstelämna en del faktauppgifter som bakgmnd. Jagvill då lala om alt Södra är den enda fiärrtågsslalion som finns iStockholms län utöver , all vi där har express-ochsnälltågstrafik på linjerna och , att viharen regional tågtrafik på sträckanStockholm-Söderlälje-Strängnäs-Es-kilsluna, pendeltågstrafik på sträckanSödertälje Södra-Stockholms Cen-tral-Märsta och lokaltrafik mellan och samt mellan Södra och . Detta geren uppfattning om stationens storlek. Jag kan också ange att vi f n. har drygt8 000 resenärer per dag vid denna station. Därtill skall läggas alt stationentogs i bruk 1927 och att den inle genomgått någonupprustning utan praktiskt laget ser likadan ut som den gjorde 1927. Kommunikationsministernsäger i sill svar all "en viss förbättring" skedde närpendeltågslrafiken startade. Möjligen kan man räkna som enförbättring all vi fick ytteriigare tak över plattformarna, men såmycket mer var det nog inte vid det tillfället. Vidarevill jag påminna kommunikationsministern om alla de brister som vidlåderjärnvägsstationen . Alla de tusentals resenärer som där skallbyta plattform har endast en myckel smal gångiunnel som enda Resenärer med barnvagnar, äldre människor, människor med någonform av fysiskt handikapp osv. kan praktiskt laget inle klara byten mellan deolika plattformarna. Därtill kommer att plattformarna f n. är ytterst smala.Stora risker för olycksfall föreligger när resenärerna strömmar ul exempelvisfrån pendeltågen och del på andra sidan plattformen rusar förbi ett expresstågmed en hastighet / tim. Kommunikationsministernsäger i sitt svar alt anledningen till att ingenting hänt vid Södrafrämst torde vara att behoven varit större vid andra stationer. Jag hadehoppats all få ett mera preciserat svar av kommunikationsministern. Jag skulleockså vilja efterlysa kommunikationsministerns egen vilja när det gäller attgöra någonting på den här stationen, som är så eftersatt. Omutbyggnad 777. m. av vissa järnvägsstationer Jag skallsvara frågeslällarna i tur och ordning. frågade vilka stationer som en kommande omprövning enligtpendellågsavlalel skulle avse. Jag vill svara: I princip alla. Jag vidhållervad jag sade förut, att det i första hand är parterna som skall göra dennaomprövning och helst också lösa de problem som kommer fram som ett resultat aven sådan omprövning. Vidarefrågade : Är kommunikationsministern villig att gå in i de häravgörandena? Del beror alldeles på om ärendet aktualiseras hos mig. Jag kannämna att kommun i skrivelse till regeringen bl. a. har hemställt attregeringen skall vidta sådana åtgärder att kan byggas ommed förtur. Det är alltså ett ärende som vi har flu aU behandla, och det är fn. på remiss i . Vi får naturiiglvis ta ställning till det närremissen är besvarad och ärendet är bereu. Självfallet kan jag inte sägavilken ståndpunkt regeringen kommer att inta, men det är klart att vi måsteinta en ståndpunkt, eftersom vi har ett ärende anhängiggjort. anser det önskvärt att Jagvisar prov på att Jag vill göra kraftansträngningar för att lösa problemen vidFlemingsberg. Vad som slår i huvudtiteln, och som lill, innebär att vi har fåll uppgift från SJ all den utredning somSJ vidtar för att kunna göra en prioritering skall vara färdig sommaren 1978.Jag hoppas aU den blir det. Del finns naturiiglvis inget bindande löfte frånSJ, men man gjorde den bedömningen . I avvaktan på redovisningen frånSJ kan jag inte tillstyrka medel för projektet, har jag skrivit i departementschefsavsnilteti proposilionen. Del är ganska klart, eftersom jag inte vet vilka medel som gåråt. När vi flr klarhet i den frågan och flr tillfälle all bedöma den i vanligordning kommer jag självfallet alt begära medel för att lösa problemet, så attdel blir möjligl all passa in det hela i budgetära sammanhang.