prot · G10944 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:44 Förhandlingarnaleddes till en början av förste vice talmannen. Särskildaåtgärder för att främja sysselsättningen §1 Särskilda åtgärder för att främja sysselsättningen (forts.) Fortsattesöverläggningen om arbetsmarknadsutskottets betänkande 1977/78:15. Före middagsuppehållet fick vi höra två anföranden från densocialdemokratiska oppositionen. De hölls av och . I mitt tycke hade de anförandena inte mycket gemensamt. BengtFagerlund hade inte, vad jag kunde höra, ett gott ord att säga om regeringensarbetsmarknadspolitik. hade inte ett ont ord om regeringensarbetsmarknadspolitik. Han gjorde en del distinktioner mellan sysselsättningspolitikoch arbetsmarknadspolitik, distinktioner som jag känner igen sedan tidigarediskussioner och som jag i långa stycken kan instämma i. försökte vad jag kunde höra inte heller att misstänkliggöraregeringens ambitioner att skapa förutsättningen att göra möjligt rätten tillarbete för alla. Vi skall väl ändå inte skuggboxas så mycket att vi inte kan gevarandra ett uppriktigt erkännande av att vi alla syftar till fullsysselsättning och rätt till arbete för alla. Det är den mest angelägnauppgiften som regeringen och regeringspartierna har ställt sig före. Detframgår av regeringsdeklarationen, men det framgår framför allt av deomfattande insatser för att trygga sysselsättningen som påregeringens förslag har beslutat . Åtgärderhar vidtagits på många samhällsområden. Det gäller den ekonomiska politiken,näringspolitiken och arbetsmarknadspolitiken, som vi nu diskuterar. Det gällerdet sociala fältet, skatteområdet osv. Det har sagts, och jag vill gärnaupprepa det, att det inte under någon tidigare regering har gjorts såomfattande och differentierade insatser som under den nuvarande. påpekade att det inte var någon garanti för eller något känneteckenpå att regeringen var kompetent. Må så vara, men det är ett bevis på attregeringen har ambitioner att skapa sysselsättning. Pågrund av alla samhällsinsatser upprätthålls nu sysselsättningen på en hög nivå.Sysselsättningen och arbetslösheten befinner sig på gynnsammare nivåer nu änunder förra lågkonjunkturen 1971. Vissa grupper, och dit hör ungdomarna, harfortfarande en särskilt hög arbetslöshet. Särskildaåtgärder för att främja sysselsättningen Det är mycketotillfredsställande och allt bör göras för att komma till rätta med densituationen. BengtFagerlund sade att inga fagra ord kunde förbättra situationen för dearbetslösa. Det är så sant, men när jag hörde anförande tänktejag också att inga fula ord heller kan hjälpa dem som är arbetslösa. BengtFagerlund försökte nämligen misstänkliggöra regeringspartierna för deras viljaatt skapa sysselsättning. Regeringen har ansvaret för sysselsättningen, sadeockså . Det är alldeles riktigt, men det får inte, som hangjorde, innebära att oppositionen från-känner sig sin del av ansvaret för bl.a. de frågor vi nu diskuterar. Jag kan instämma i en sak som var gemensam förFagerlund och och som jag också hade tänkt säga, nämligen att vi inteenbart med arbetsmarknadspolitiska åtgärder kan klara sysselsättningen på långsikt. Manhar krävt från oppositionens sida att regeringen nu skall lägga framlångsiktiga planer och program för hur sysselsättningen skall på längresikt. Detta var en av de frågor som regeringen allra först fick ta itu med - pådet berömda bordet fanns inga sådana planer för varven, stålet, teko-det finnsandra områden också. planer föll ju som korthus i vindenredan innan den nya regeringen kom till. Vadden nya regeringen fått göra på det här området är att ta itu med de frågor somden socialdemokratiska regeringen försummat, nämligen att dra upp planer förnäringslivets framtid. I det sammanhanget måste jag påminna om centerpartietsmotion jag tror de fiesta åren, om inte alla, med krav på ettnäringspolitiskt program. Socialdemokraterna har motsatt sig ochavslagit vår motion om ett sådant program. Jag tycker att i denhär frågan kan ha ett ganska rent samvete. Men hur är det medsocialdemokraterna som anklagar regeringen efter bara för attden inte har några färdiga program? Sysselsättningeni dag i är inte låg. Den har egentligen aldrig varit högre än den är . Om vi tar 1971 som utgångsår, finner vi att antalet sysselsatta då uppgicktill 3 894 000. 1973 till 3 940 000. Siffran är 4 121 000 och för 1977- det gäller tredje kvartalet i samtliga fall - 4 143 000. Alltså harsysselsättningen ökat också detta år med drygt 20 000 arbetstillfällen. Arbetslöshetenhar legat på en låg nivå , bl. a. på grund avarbetsmarknadspolitiska insatser. 1971 fanns det 116 000 arbetslösa, vilketinnebär . 1973 hade vi 95 000 arbetslösa, 1976 var antalet arbetslösa 74000 och 1977-det gälleri de här fallen också tredje kvartalet - 88 000 eller1,9 96. Den procentsiffran är inte oväsentligt lägre än den som kunde noterasåren 1971-1973. Männenssysselsättning har inte ökat utan ligger nu på ungefär samma nivå som underåren 1971-1973. har männens sysselsättning minskat med ca20 000 . Arbetslöshetstalet för männen har emellertid inte påverkats isamma mån. Sysselsättningsutvecklingenför kvinnorna är betydligt bättre än för Jag håller migtill som förut och även nu till tredje kvartalet -jag har valt tredjekvartalet för att få den mest aktuella siffran . 1971 var 1546 000 kvinnor sysselsatta enligt AKU-statistiken, medan 51 000 var redovisadesom arbetslösa. 1973 var 1 603 000 i sysselsättning och 48 000 arbetslösa. 1976var I 761 000 sysselsatta och 39 000 arbetslösa. 1977 sysselsattes 1 801 000kvinnor och 45 000 var arbetslösa. Antalet kvinnor i arbete har allt.så i årökat med 40 000. Vivet att en mycket stor andel av kvinnorna arbetar deltid och att den andelenhar ökat . 1970-1974 var den i stort sett på oförändrad nivå, ca II96. ligger den på mellan 14 och 15 96. 1974 -i den jämnadelen av kurvan för människor i deltidsarbete - var ungefär 650 000män och kvinnor deltidsarbetande. Kvinnornas andel utgjorde då liksom nu . År1977 var 900 000 människor i deltidsarbete, och det innebär att ca 100 000 mänhar deltid. Många av dessa är deltidspensionärer. AKUhar som bekant undersökt kvinnornas önskemål att ha heltid. Vi kan av desiffrorna konstatera att antalet deltidsarbetande kvinnor som önskar heltid ärpraktiskt taget oförändrat . Om man jämför åren 1974och 1977 finner man att antalet kvinnor som önskar heltid är 53 000 resp. 50000. Jagskall inte ta upp den frågan till diskussion . Jag bara konstaterarförhållandet att 1974 önskade deltidsarbetande heltid, medan år 1977detta tal är nere på 6 96, som gruppen deltidsarbetande ökat från 650000 till 900 000. Mankan kommentera de här siffrorna ur olika synpunkter. Det finns olika orsakertill utvecklingen. Men det intressanta tycker jag i alla fall är att antaletmänniskor som har deltidsarbete men önskar heltid inte har ökat. Jag vill barakonstatera att i det samhälle som vi nu har, med de värderingar vi har och denarbetsfördelning som finns ute i näringslivet och i hemmen - och som säkertmånga, kanske alla av oss vill förändra - så är det inte fler,snarare färre människor som är missnöjda med sin deltid. Urjämlikhetssynpunkt är det naturiigtvis en väsentlig fråga att samhället görvad som är möjligt för att tillgodose önskemålen om heltid för de ca 50 000,varav ca 45 000 kvinnor, som önskar heltid. Här har jämställdhetskommittén sinalldeles särskilda uppgift. Vi vet ju att den arbetar mycket enträget på detta. Socialdemokraternayrkar nu att jämställdhetsbidraget skall ökas från 8 och . till 16 kr.Rolf har berört den frågan, så jag kan förbigå den här. Jag kan instämmamed honom. Avutskottsbetänkandets redovisning framgår att vi genom arbetsmarknadspolitiskaåtgärder lyckats ganska bra att behålla människor i arbete eller i utbildninginom företagen. Den internationella lågkonjunkturen liksom i hög grad deinternationella strukturförändringarna drabbar också vårt land mycket kraftigt.Vi har givetvis stor känning av dem. Särskildaåtgärder för att främja sysselsättningen 8 protokoll 1977/78:43-44 Särskildaåtgärder för att främja sysselsättningen naturligtvis mest degrupper som har svårt att komma in på arbetsmarknaden, och hit hör kvinnor ochungdomar. Särskilda åtgärder är nödvändiga för inte minst dessa grupper. Nära80 000 fler är engagerade genom arbetsmarknadspolitiska insatser än under det föregående året. Det sägerväl något om vad den internationella konjunkturen har betytt " för oss.Det kanske också säger något om effekten av våra arbetsmarknadspolitiskainsatser. Den s. k. 25-kronan har varit särskilt framgångsrik. Ettkuriosum är att detta instrument tillkom efter en lottningsseger för denuvarande regeringspartierna , en seger över socialdemokrater och vpk, somvi alla kan vara mycket glada över . 25-kronan har som sagt visat sig varamycket effektiv som temporärt medel. Inte mindre än 46 000 personer är berördaav denna bidragsform mot 4 000 , dock med en lägre bidragsnivå. Regeringenföreslår nu att 25-kronan skall få förlängd verkningstid till480 timmar och att det fortsatta bidraget på . skall utgå t. o. m. Andrahalvåret har antalet arbetslösa ungdomar närmat sig nivån för åren 1971och 1973. Det är mycket otillfredsställande. Allt som är möjligt att göra börgöras för att förbättra ungdomens sysselsättningsmöjligheter. Utskottetuttalar sig nu för en delegation i anslutning till regeringens kansli, vilkenfår till uppgift att söka lösa ungdomens sysselsättningsproblem. Åtskilligt ärju redan gjort , men ingen möda bör sparas för att lösa de härmycket viktiga frågorna. Detoroande för dagen är, som jag ser det, inte främst den statistiskt redovisadesituationen för sysselsättningen och arbetslösheten. Jag kan inte flnna annatän att och jag på den punkten är helt överens. Det äroroande att tillgången på lediga platser inte ökar Utan tvärtom visar tendenseratt minska. De svårigheter som vi har att sälja våra produkter i konkurrens medandra länder är också oroande. Detta är grunden till svårigheterna att få tillstånd nya arbetstillfällen. Det här har lett till produktionsbegränsningar iflera tunga industrisektorer. Trots produktionsbegränsningarna har lagren ökatkraftigt. Tillväxttakten inom näringslivet har sjunkit, kanske främst på grundav de nödvändiga produktionsbegränsningarna som förekommit , ocksåunder den socialdemokratiska regeringens tid. Den kaka vi skall dela ökar intepå ett tillfredsställande sätt. Vi måste återfå vår konkurrenskraft, så attvår produktionsapparat får arbeta för fullt. Efter vad jag kan bedöma är den nuväl för mycket större produktion. Vissa bedömare har kommit fram tillatt vår nuvarande produktionsapparat egentligen skulle kunna producera förytterligare 25 miljarder, om den kunde köra för fullt. Härigenom ökassysselsättningen, vårt gemensamma arbetsresultat blir bättre, vi får mer attdela. Det är just detta som är regeringens mål för de mycket kostsamma åtgärderpå en rad områden som jag tidigare nämnt. Mycketmera skulle kunna sägas om de gynnsamma effekterna av att vårproduktionsapparat kunde köra för fullt och att vi fick tillbaka Menjag skall inte ta upp den diskussionen nu -saken har ju diskuterats i snart tvådagar. SåvälBengt som efterlyste en planmässig utveckling avnäringslivet och program från regeringen. Jag har redan nämnt att den förstauppgift regeringen fick ta sig an var just att försöka få till stånd de programsom den socialdemokratiska regeringen inte hade lagt ned några krafter ellernågon energi på att åstadkomma. Vi behöver en mera planmässigstrukturförändring inom vårt näringsliv. Det är också detta som inte minstindustridepartementet är mycket intensivt engagerat i. Den aktivitet som nuådagaläggs på det planet är så hög att det inte går att göra en jämförelse medden gamla regeringens. Jagär helt enig med om att det primära är att grundlägga ensysselsättningspolitik som garanterar trygga arbetsplatser. Detta resonemang ärkonstruktivt. Det gladde mig att uttalade att han är bereddtill konstruktiva insatser. Det är välkommet med sådana , för vi harsett alltför mycket av s. k. skuggboxning. Inte heller med en sådan löser mansysselsättningsproblemen. Vi måste känna vårt ansvar, oavsett om vi sitter iregeringsställning eller i oppositionsställning. Arbetsmarknadspolitikensinsatser har i betydande grad inriktats på att utbilda arbetskraftenoch behälla den inom företagen. Industrins investeringar har stimulerats påolika sätt. Vi bör, som jag sade, vara väl rustade för en betydandeproduktionsökning med i varje fall marginella insatser. Problemet är att vårtkostnadsläge gör det svårt att sälja. Låt mig erinra om de branscher jag nyssnämnde: stålet, varven, teko, massa, papper m. fl. På grund av de härstrukturförändringarna, som inte bara berör vårt land utan också andraindustriländer, är det nödvändigt med stora ekonomiska satsningar. Detsysselsättningspaket som vi diskuterar är inpassat i den allmänna bildenför att man skall kunna skapa grunden för en sysselsättningspolitik. Vi kangenom arbetsmarknadspolitiska insatser faktiskt göra åtskilligt när det gällerden primära uppgiften att med en sund näringspolitik och en sund ekonomiskpolitik skapa förutsättningar för ett fullt utnyttjande av våra resurser. Ettfullt utnyttjande av resurserna är grunden för trygghet och varaktigt arbete.Med tanke på att alla skall få arbete som önskar det, är jag glad över att herrFagerlund sade att det säkert behövs fler nya sysselsättningstillfällenän 400 000. , liksom också sysselsättningsutredningen, har juunderstrukit att det behövs åtminstone 400 000 sysselsättningstillfällen föratt alla skall kunna få arbete . Det behövs också för att manskall kunna ersätta de många arbeten som försvinner. Jag hälsar välkommen till den grupp som anser att vi behöver minst 400 000 nyajobb. Vadhar då den socialdemokratiska oppositionen att komma med när det gäller det härbetänkandet? Det är inte mycket. Jag kan instämma med närhan sade att det egentligen inte finns några erinringar motarbetsmarknadspolitiken. Särskildaåtgärder för att främja sysselsättningen Särskildaåtgärder för att främja sysselsättningen ningen är mycketmarginella och saknar på del hela taget betydelse. Desocialdemokratiska reservationer som är fogade till det här betänkandet harRolf talat om, så jag skall inte beröra dem. Jag vill bara säga attreservationerna, enligt min mening, är mycket svagt sakligt motiverade. Socialdemokraternahar framlagt förslag i sin partimotion och följt upp några i reservationer. Menman är mycket sent ute. Vissa förslag bereds redan av regeringen och kommersnart på bord i berett skick. I andra fall är förslagen i desocialdemokratiska reservationerna och i den socialdemokratiska partimotionenredan tillgodosedda i den praktiska tillämpningen. I ett par fall - det gällerett förslag om en ungdomskommission och förslaget att göra särskilda ansträngningarför att ge sysselsatta kvinnor yrkesbildning - skriver utskottet tillregeringen. De här två förslagen ligger ju helt i linje med regeringspartiernasintentioner och innebär f ö. inga nyheter. 25-kronan kan t. ex. redan användastill utbildning av kvinnor inom deras resp. yrken. Det kan ändå krävas vissaytterligare insatser, bl. a. beträffande läroplaner. Sysselsättningsutredningenhar väl verkat som en kommission för ungdomssysselsättningen. Ianledning av en partimotion från erhöll sysselsättningsutredningen påsin tid tilläggsdirektiv just beträffande ungdomens sysselsättningsproblem.Utredningen har också avlämnat en del förslag i det ämnet. Tillsättandet av ensärskild delegation inom kan nu vara en riktighandläggningsordning. Jag ber med detta att få yrka bifall till utskottets förslag i allapunkter. ArbetsmarknadsministernPER , som meddelat att han i samband med behandlingen av dettabetänkande ämnade besvara (vpk) anmäldainterpellation, 1977/78:37, om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten, erhöll ordetoch anförde: Det finns i vårt land en bred uppslutning bakom den höga värderingen avarbetet och därmed också av den fulla sysselsättningen. Det utskottsbetänkandeom sysselsättningspolitiken som vi diskuterar är ett uttryck för del.Oppositionen har sagt ja till huvuddragen i proposition nr 32 och särskildaåtgärder för att främja sysselsättningen /78.Regeringspartiernas företrädare i utskottet har gått oppositionen till mötesgenom förslaget att regeringen skall tillsätta en delegation för ungdomenssysselsättningsfrågor. Vigår mot en kärv vinter, med svag efterfrågan på arbetskraft och behov avomfattande sysselsättningsskapande åtgärder. Därför lade jag fram ettsysselsättningsprogram . Det är delar av detprogrammet som skall beslutas. Det förstärker en arbetsmarknadspolitiksom 1977 har byggts ut mer än tidigare. Att stödja sysselsättningenoch att motverka arbetslösheten är de övergripande målen för regeringenspolitik. Sysselsättningspaketetav innebär en satsning på . Detberäknas ge minst 30 000 människor jobb eller utbildning. De extrasysselsättningspolitiska insatserna är inriktade på att stödja sysselsättningeninom industrin, bl. a. genom industribeställningar, genom att det särskildasysselsättningsbidraget till vissa företag föriängs och 25-kronan byggs ut. Vidaregör vi särskilda insatser för sysselsättningen inom byggsektorn. Statligabyggen har tidigarelagts. Dispens frän investeringsavgiften för oprioriteratbyggande har getts i ökad omfattning och avgiften avskaffas . Anslaget tillberedskapsarbeten kommer i och med dagens riksdagsbeslut att höjas. Förhöjtstatsbidrag lämnas till vissa kommunala byggen, som utförs somberedskapsarbeten . Vad gäller byggmarknadenkan jag redovisa ytterligare insatser. Regeringenkommer att besluta om särskilda åtgärder för att motverka en höjning avarbetslösheten på byggarbetsmarknaden. Statsbidragen för kommunalaberedskapsarbeten höjs från i ytterligare nio län. Dessutom kommerstatliga och andra offentliga byggen för 200 milj. kr. Lägetpå byggarbetsmarknaden har snabbt försämrats . Det visarlänsarbetsnämndernas prognoser för efterfrågan på arbetskraft inom byggsektornför . AMS har därför i en särskild skrivelse tillregeringen begärt att skolor, sjukhus och andra offentliga byggen skall tidigareläggasoch statsbidragen till kommunala beredskapsarbeten höjas. Föratt stimulera igångsättningen av kommunala byggen har regeringen tidigare ihöst beslutat att höja statsbidragen för kommunala beredskapsarbeten iNorrbotten, och . Regeringen har vidare tidigarelagtoffentliga byggen för ca 250 milj. kr. Regeringenkommer att besluta att statsbidragen för kommunala beredskapsarbeten höjstill också i , , , ,, , , (utom ) och Blekingelän. Regeringen kommer vidare att besluta om tidigareläggning av bl. a. skolor,sjukhus och förvaltningsbyggnader för ytterligare 200 milj. kr. Byggprojektenkommer att väljas med hänsyn till sysselsättningsläget i resp. län. Viökar ansträngningarna att erbjuda arbete eller utbildning åt allaungdomar och andra nytillträdande på arbetsmarknaden. De särskildaungdomsåtgärderna har blivit så omfattande att det finns skäl som talar föratt det skapas ett centralt organ med ett övergripande ansvar för ungdomenssysselsättning. Jag har därför medverkat till att det inrättas en särskilddelegation för ungdomens sysselsättningsfrågor. Delegationen, som knyts tillregeringskansliet, skall bl. a. kunna initiera nya verksamma medel motarbetslösheten bland ungdomar. I delegationen skall ingå företrädare förriksdagen och regeringen, parterna på arbetsmarknaden, arbetsmarknadsstyrelsenoch . Särskildaåtgärder för att främja sysselsättningen Särskildaåtgärder för att främja sysselsättningen Ungdomsarbetslöshetenmåste bekämpas med kraftfulla åtgärder. Det är regeringens strävan att steg försteg bygga ut olika åtgärder inom arbetsmarknads- och utbildningspolitiken såatt alla ungdomar skall kunna tillförsäkras arbete, praktik eller utbildning.Det är detta som brukar kallas en ungdomsgaranti. En sådan ungdomsgaranti kaninte förverkligas utan betydande insatser från statens sida. på middagen att vi i regeringen helt skulle lita till de friamarknadskrafternas styre. Han vet att det påståendet är osant. Vår politik harbevisat det. Aldrig har arbetsmarknadspolitiken givit jobb eller utbildningtill så många som . Detta medgav också indirekt , då hansade att han inte kritiserade den förda arbetsmarknadspolitiken. Menvi måste gå vidare. En ungdomsgaranti kräver insatser på en rad områden. Låtmig här bara peka på åtta viktiga punkter: måste ge allaelever en god arbetslivsorientering och yrkesförberedelse. Det är redan ensträvan i läroplanerna att åstadkomma det. Men vi behöver gå vidare med attbygga ut både den allmänna arbetslivsorienteringen och den individuella studie-och yrkesvägledningen. Särskilt viktigt är det, att vi kan ge en utbyggdstudie- och yrkesorientering (syo) för de mindre studiemotiverade eleverna ochatt syo på invandrarspråk kan erbjudas i tillräcklig omfattning. Övergången från skola tillarbetsliv måste underlättas. Därför bygger vi nu upp ett system med lokalaplaneringsråd - eller SSA-råd - som samarbetsorgan mellan skolan,arbetsförmedlingen och arbetsmarknadens parter. Skolan och arbetsförmedlingenhar ju också numera ansvaret för att följa alla elever eftergrundskolan, för att om sä behövs hjälpa dem antingen till ett arbete ellerockså till fortsatt utbildning. Den här uppföljningen är särskilt viktig fördem som tvekar inför sitt yrkesval och för dem, som inte direkt går vidare tillgymnasieskolan. Alla måste tillförsäkras enutbildning efter . Vissa ungdomar är skoltrötta och vill intefortsätta att studera efter . De skall veta, att de harmöjlighet att fortsätta sina studier , när de verkligenvill det. För att kunna tillförsäkra alla en utbildning efter hargymnasieskolans kapacitet ökats, särskilt när det gäller kortare yrkesinriktadekurser. Vidare ges även ungdomar tillträde tillarbetsmarknadsutbildning, och utbildningsbidraget höjs för dem till . Den varvade utbildningen måstebyggas ut. Riksdagsbeslutet om återkommande utbildning som grund för allutbildningsplanering är av stor betydelse i sammanhanget. Utbildningen måsteerbjudas i former, som är acceptabla också för dem som är skoltrötta och helstav allt vill gå ut i arbetslivet. har lagt enintressant modell för hur en utbildningsgång kan se ut, där man varvar teorioch praktiskt arbete. Det förslaget är nu på remiss och vi får anledning attåterkomma till det . startas dock en tillfällig utbildning medstarkare anknytning till arbetslivet. I sysselsättningspaketet ficknämligen AMS medel för att inom arbetsmarknadsutbildningens ram köpa ettårigayrkesutbildningar i företag för ett stort antal ungdomar. Arbetsförmedlingen måste fåmöjlighet till intensifierade insatser för ungdom. Därför fårarbetsmarknadsverket nu rätt att nyanställa ytterligare 150 aspiranter. De kange möjlighet för erfarna förmedlare att öka de särskilda insatserna förarbetslös ungdom. Försök, bl. a. i , visar att intensifieradarbetsförmedling har god effekt. Ungdomenssysselsättningssituation måste kartläggas ute i kommunerna. Här har SSA-rådenoch distriktsarbetsnämnderna ett särskilt ansvar att utarbeta lokalahandlingsprogram för att möta ungdomsarbetslösheten. Ansträngningar behöver görasför att bereda ungdomar anställning på den öppna arbetsmarknaden. Här spelarden vanliga arbetsförmedlingen en viktig roll, men särskilda insatser behöverockså göras. Därför höjer vi nu bidraget till företag som utbildar en redananställd som de ger en person fast anställning. Bidragetkommer att utgå med . per elev och utbildningstimme under första halvåret1978. Vidare föriänger vi möjligheten att ge arbetsmarknadsutbildning åt redananställd inom vårdsektorn om arbetslös ungdom erbjuds anställningsom ersättare. Ett stort antalarbetstillfällen måste stå till ungdomarnas förfogande. Det är en uppgift främstför arbetsmarknadspolitiken att då så behövs stimulera till sådana arbeten. Dethar vi också gjort. sysselsattes ca 22 000 ungdomar i praktik- ochberedskapsarbeten av olika slag. Desärskilda ungdomsåtgärderna i form av beredskapsarbeten förlängs till den 1juli 1978 och förbättras på vissa punkter.