prot · G109162 · 1977-12-31 00:00:00 — Viåkte med i den negativa trend som varit med om all påbörja. När sedan åberopar ,underlåter han all lala om atl det utgår från att de svenska lönerna skulleliggaslilla . Situationen , innan vi sänktarbelsgivaravgifterna är den all vi ligger 10 '/Viför högt, bl. -jag upprepar del - därför atl har för lågprodukiiviietsiaki och en överkapacitet. När vi sänker arbelsgivaravgifterna, är del jusl för allfå fart på lillväxien, uinyiija överkapaciteten och frigöraprodukliviieisre.serven. är syftet, och då har vi möjlighet atl komma nertill den nivå som själv eftersträvar, nämligen nollnivån ijämförelse med andra länder. Då kan vi på nytt hävda oss och sälja våraprodukter i den utsträckning vi skulle behöva för all få fart påsysselsäiiningen i . Del var elt väldigt dåligt exempel drog dådel gällde . Jag har själv diskuterat de här siffrorna med , och delhar uppgiviis alt har tjänat på arbelsgivaravgiftssänkningarna ochdevalveringarna någoniing på 750 milj. kr. Del här är svårt all fixera påkronan, ochjag vill inte påstå all det är exakt 750, 749 eller 748 miljoner,men där någonstans ligger det. Sedan skall man inte glömma bort alt harmånga svenska underleverantörer som fick elt bättre konkurrensläge i sambandmed devalveringen. Och gick ul och sänkte sina priser på världsmarknadenomedelbart efter devalveringen - del kan kontrollera om hanhändelsvis inle skulle på mina uppgifter. Delintressanta är all när man diskuterar med tyskarna så klagar de Nr 162 över an deras uppskrivning av denlyska marken - och den svenska kronan Fred'ieen den ''"'' ''' ''' '' *" ' ''" '"' ''" ' ormen - har len lill an dehar 2 iuni1978 bekymmer för sin bilinduslri idagsliigci. Om man säljer många Volkswa- genbilar,vilkei är möjligi, så kan del hända an man säljer dem från fabriker politiken, m. m. Den ekonomiska '' 'iggc uianförTyskland. Hurdei iir med della vei jag inie, men jag vcl all lyskarna harbekymmer med sin bilinduslri , bl. a. på grund av all den lyska markenligger så viildigi högl. Jag har ime begärt all få ell fullsliiniligi recepi motvår ekonomiska .sjuka. Jag har frågat och andra socialdemokraier:Vad skulle ni ha gjort i siällcl för all devalvera och i siiillei för all siinkaarbelsgivaravgifterna? Vi hade, om vi inle hade gjort della, haft 25 'Vi högrearbetskraftskostnader i vårt land, relativt sett, än vi har . Och harjagfrågat: Vad hade ni salt i siiillei? Sirukiurfonden'' Siinkia m.jöl- ochmjölkpriscr'' Del lär väl inle hiiilpa då del gäller all ålersiiilla Sverigeskonkurrenskraft. Del menar ime , och del menar inle jag heller anhan menar. Om man sedan liilar på orderingången, så kan man jukonsiaiera all iivcn den är klart bällre enligt konjunkturbaromelern. Vad belriiffar priserna roar sig med - ochdet brukar också OlofPalme göra när han iliskuterar priser- alt räkna påårsgenomsnitt. Men det som iir intressant och belydclscfulll både för oss ochföravialci iir ju att la hiinsyn lill den löpande ulvecklingen under ärel, ochunder de förslå månaderna ligger prisuppgången på 1,7 'V,. Vi har iniehaft en så låg siffra eller 1973. Jag lycker atl man skall vara gladoch lacksam över och inle grinig över all priserna sjunker. Jag iir i varjefall glad och lacksam, och jag kan ju få vara del - jag har blivii kallad förinflaiionsminisiern nr I -niir jag nu kan konsiaiera all den polilik som jagdelvis har burii ansvarci för har lyckals i del hiir hänscentlel - fram till nuålminslonc;.jag gör fortfarande reservationer, för del är en oberäknelig världvi lever i. Den här ulvecklingen beror inte, som socialdemokraternavill påskina, på de internationella priserna, t. ex. på an kaffepriset harsjunkit, ulan iireil led i en målmedveien polilik. Det trotldc jag an denskicklige förutvarande finansministern begrep. Jag kan idet hiir sammanhanget citera LO-ekonomerna igen:"Även om en månads avtiialining"" - del hiir skrevs för någonlid sedan - ""myckel viil kan vara en tillfällighet siirskilt somprishöjningarna genom anmälningsplikten"" -till pris-ochkariellniimndcn alliså-"'blivii uppskjuina bedömer vi en lugnareprisuivcckling som irolig." Del hiir iir ulomordeniligi betydelsefullt,eftersom del inverkar direki på innehållei i del ansvarsmedveina avial som hariräffits på arbetsmarknaden. Ju mera vi kan hålla priserna under kontroll, juliigre de blir, desto mer får miinniskorna över i sina ponmonniier. Jag hartidigare här sagl att niir parterna på arbetsmarknaden har visat sillsiora ansvar, så iir del förpliktande för oss an visa moisvarantle ansvar ochse lill all vi klarar prisuivccklingen, Indusiriproduklionen iir också på väg uppål. Varför inlevara glad överdel'' Den började sjunka 1975, och går den upp, 148 Jag har lalat länge, herr talman,och jag skall inte störa sinnesromera, men jag hade tänkt ta upp en sak som och Kjell- Nr 162 bollade med lidigare . De gjorde jiimförelsermellan del Fredieen den finansiellasparandet i förelagen l978och 1974. De hade fel i varje hänseende, -j ]qiQ och villde vela mera på den punkten så skall jag gärna slå lill ijänsi. bör dekanske akta sig för. Jag har lalal lillräckligl myckel redan. politiken, m. m. Tredje vice lalmannen anmälde alt anhållit all till protokollet få antecknat an han inte ägde rält lillytterligare replik. Då flera talare redan har diskuteratinnehållet i skalieulskoi-lels belänkande nr 56, flnns del ingen anledning förmig alt än en gång upprepade upprepade argumenten, varför jag nuendasi ber all få yrka bifall lill den vid detla belänkande fogadereservationen. INGA (vpk): Om man ställer frågan lill vanliga människorvad del är som bekymrar dem mesl, får man ganska enstämmiga svar. Det iirdyriiden, oron inför framliden, otryggheten i jobbet, den ökade utslagningenoch arbetslösheten. Men del finns också ell ökande missnöje över och en krilikav vårt orättvisa och ojämlika samhälle. Man förstår inte hur del är möjligtatl ha en skattesystem där höginkomsttagare och kapitalägare kan smita ifrånsill skatieansvar, medan låg- och mellaninkomsllagare kontrolleras på kronannär. Man förstår inle hur det iir möjligt all ha ell avdragssystem som gör som tjänar mesl och skuldsätter sig mest kan göra avdrag så atl skattenblir minimal. Man undrar hur della kan få förekomma. Man förslår inle heller hurdei kan vara möjligi alllåginkomsliagare ulan ekonomisk möjlighei all skaffa ell eget småhus skallsubventionera de människor som kan köpa eu sådanl. Under de ivå år som de borgerliga partiernahar regerai har samhällsekonomin krafiigl försiimrals. Som alllid är del låg-och mellaninkomsllagare, barnfamiljer och pensionärer som hårdasi drabbas ikrislägen -och vi har en krisläge i . Regeringens ekonomiska polilik är kaiasirofal förlågavlönade barnfamiljer, "Vi klarar inle mer , ThorbjörnFälldin"", kunde man läsa i i går. Del är aktionsgruppen""Barnfamiljernas rätt till dräglig levnadsstandard"" somprotesterar. När maten, hyran och andra nödvändiga utgifter iir betalda blirdel400-500 kr, kvar lill kliider, blöjor, tvättmedel och alll annal som behövs ien barnfamilj, siiger en representant för gruppen, Samiidigi som regeringens politik, med lidigareprishöjningar, momsökning och devalveringar, slår hårt moi just barnfamiljerså är regeringen givmild moi kapiialägarna. Miljard efter miljard sprätter manplanlöst ui lill kapiialiigarna, ulan försiikringar, ulan krav på fortsattetablering eller fortsall drift av verksamheten, 1977innebar sänki levnad.ssiandard för många i , Den s. k. privaia 149 Denekonomiska politiken, m. m. Konsumiionen av livsmedel sjönk med 2 '/Vi. Man iror all1978 blir lika dåligt eller kanske ännu sämre. Inflationen ärredan uppe i . Prishöjningarna på dagligvarornalåg på närmare 5 '/Vi års ivå första månader. Efterdet atl den s. k. anmälningsplikten infördes har en begränsning avprisökningarna skett - det skall medges - men hos SPK ligger närmare 2 000anmälningar om prishöjningar. Genom det nya jordbruksavtalet kommerbaslivsmedlen all öka i pris från . Efter handelns påslag kommer t.ex. mjölken all kosta mer per liter och osten mer per kilo. Delblir allt nödvändigare alt införa elt allmänt och effektivt prisstopp, om intebarnf mniljerna skall ivingas att leva på blodpudding och drickavatten, som del stod i en artikel i går. Del är också oundgängligi alt sänkapriserna pä nödvändighetsvaror för atl i någon mån pressa tillbaka effekternaav det dåliga avtal som har ingåtis. Därför måste mervärdeskatten påbaslivsmedel och andra nödvändighetsvaror bort. Förraåret steg matpriserna med 17 ''i',. Också prisutvecklingen som sådanundersirykerail det är nödvändigt all ta bort momsen. Det ärju så all ovanpåvarie prissiegring läggs också momsen som en ytterligare prisökning. Manbeskaltar alltså också själva prisstegringen. Genom alt man slopade momsen påmaten skulle matpriserna i en slag kunna sänkas med ungefär 20 'Vi. Prisstegringarnadrabbar hårdasi dem som måsle använda större delen av inkomsten tilllivsnödvändig konsumlion. Dit hör låg- och mellaninkomsi-tagarna och framföralll barnfamiljerna. Del är dessa grupper som har det största intresset avprisslopp och sänkta priser genom slopad moms på maien. Förutomall maten kostar för mycket är också de stigande hyrorna ett slorl problem Ibrmånga barnfamiljer. Del måste bli ett slut på de senaste årens chockhöjningarpå varie år. Hyressiopp under de närmasle 12 månaderna skulle ge oss ettandrum för atl börja genomföra en annan bostadspolitik, som sänker hyrorna ochökar bostadsbyggandet, en polilik där bostaden blir en social rätlighei ochinte en spekulationsvara vilken som helsl. Förnågi'a dagar sedan gick Kommunförbundel ul med en framslällan all kommunernaskulle höja sina daghemsavgifter för all, som del heter, avpassadaghemsavgifterna lill koslnadsläget. Ålgärden motiveras av kommunernas dåligaekonomi. Höjningen kommer all ligga på mellan 15 och 30 '/Vi för de vanligasteinkomstliigena. Redan nu betalar genomsninsinkomstiagaren mellan 500 och 700kr, i månadsavgift för en daghemsplais. Den föreslagna höjningen kommer alldrabba barnfamiljerna hån i ell redan pressai läge. Förall i någon mån kompensera barnfamiljerna ekonomiski har vpk föreslagil allbarnbidragen höjs lill . Del blir alllmer uppenbart för varie dag som går an kommuner ochlandsling inie klarar av all ge kommuninvånarna den sociala och kuliurellaservice som är nödviindig. År tvingas kommunerna skjuia upp vikligaverksamheter, framför allt på de sociala och skolpolitiska områdena, därför all del fallas pengar. Den oriillvisakommunalskallen riickcr inte lill, trots an den ligger på , i de fleslakommuner, Daghemsulbyggnaden bromsas upp av ekonomiska skäl, SlA-skolan skjulspå framliden. log jag del av en socialförvaliningsbudgetförslag, och det var ganska förfärande. Del som karakteriserade denna budgei var de kraftiganedskärningarna som man föreslog på all icke-obligalorisk verksamhet. Del varockså nedskärningar på den förebyggande verksamheten. Delta är nedskärningarsom samhället får betala för i ett senare skede och över andra budgetkonlon.Del aren polilik i blindo och del är en farligt kortsiktig polilik som inlegagnar kommuninvånarna. kommunisterna har hävdat all siaten måsteta på,sig ell Slörre ansvar för kommunernas ekonomi och se till alt de reformersom beslutas, bl, a, i detla hus, färden ekonomiska täckning som är nödvändig föratl man skall klara av reformerna. Staten måste t, ex, ta över kostnadsansvaretför kommunernas skolverksamhet och för utbyggnaden av barnomsorgen. Vpk har föreslagil atl kommuner ochlandsting skall befrias från arbetsgivaravgift, I del svåra ekonomiska läge somde flesla kommuner beflnner sig i , blir också del kravei alltnödvändigare all genomföra. Men den allmänna arbetsgivaravgiften skall vara kvar ochinte skänkas bort lill arbetsgivarna. Den allmänna arbetsgivaravgiften är arbetarnaspengar. Dem hårde tjänat in genom all avstå från berättigade löneökningar. Ochdessa pengar skall inte försvinna ner i arbetsgivarnas flckor. Jag ber all få framställa följande yrkande: Den ekonomiska politiken, m. m. I. all med bifall tillmotionen 1977/78:1978 och med anledning av motionen 1977/78:1977 antar följandeFörslag till Lag om ändring i lagen (1968:419) om allmän arbeisgivaravgiji Härigenom föreskrivs att 3 v; lagen (1968:419) om allmänarbetsgivaravgift skall ha nedan angivna lydelse: (ireKnviiic rivic; i (!c''';';a lag den som cnliui i''kap. 'cn om an 11 luisaMiiii SNall c nagga avgifl lillsjuklbrsiikrinu. Med arbcisgivarc avses i denna lag den .som enligt 19 kap.I ! ; lagen om :illmän försiikring skall erlägga avgift lillsjukförsäkring,(/r;(A/(A('Ar)/? ;/;;(/// ('//('/ landstingskommun. Denna lagiräder i kraft den . 2. all i övrigl avslår proposilionen1977/78:187. Nr 162 (): p-.j..-i Herr talman! Vi är nu inne i det block av talaresom kommer från 1 iuni 1978 skatteutskoliei,och del ärende vi har alt behandla är frågan om sänkning av Denna har varit den genomgående lunga frågan i de Denekonomiska '''' debattinlägg , och jag skall i någon mån följa ErikWärnbergs politiken exempeloch vara kortfattad. Det är trots allt några synpunkter jag vill anlägga på della eftersom det harbehandlats i vårt utskott. Jagvill erinra om atl del var som regeringen beslöt att iprincip uttala sig för atl föreslå borttagande av arbetsgivaravgiften. Manföreslog all 2 96 skulle avskaffas , och fråganlämnades öppen när man skulle ta resten av avvecklingen. Bakomdet beslutet ligger också principiella synpunkter och jag vill hell kort anföranågra av dem. Löneskatten - som är en skall på arbetskraften -har negativaeffekter som gör atl man ogillar denna form av beskattning. Det är fel alllägga skatten på lönebasen. a. motverkar den direkt sysselsättningen. Denfrämjar anskaffandet av maskiner som därvid ersätter den mänskligaarbetskraften, ofta i en takt som inle är försvarbar ens urraiionaliseringssynpunkt. Löneskallendrabbar vidare personalintensiva förelag hårdare. Småförelagen kommer därvid iförsta hand i kläm, men även förelag ute i glesbygden och på de små orternablir särskilt utsatla,eftersomdei regel har fler anställda i förhållande lillomsättningen än de stora företagen på industriorterna. Reparationer, underhåll och liknande verksamheter slås utalltmer. Detla innebär en försämrad service för människorna, och vi får enslit-och-släng-tendens när det gäller varor, maskiner, verktyg osv., vilketinnebäratt vi uppmuntraren misshushållning med resurserna. Löneskattendrabbar kommunerna och landstingen hårt. Kommunerna har redan nu ett höglskatteläge, och de som hårdast drabbas av kommunalskatterna ärlåginkomstlagarna. Del är principielll felaktigt alt staten skall ta ul skattav kommunerna som de i sin lur måsle ta ut från skaltebeialarna efter eltproportionellt syslem. Delsom framför alll påverkas i det här avseendet är vårt konkurrensläge. Medlöneskatten lägger vi en skatt på vår egen produklion som vi skall sälja lillutlandet, medan den produktion vi köper från utlandet blir obeskattad. Detlahar i hög grad bidragit lill det ogynnsamma handelsutbyte som vi haft under desenare åren. Enav de stora orsakerna till vårt ogynnsamma kostnadsläge och försämradekonkurrenskraft är all den socialdemokratiska regeringen så kraftigi höjdearbelsgivaravgifterna - från ca 4 96 1960 är vi nu uppe i ca 40 96. Motivenatt jusl nu la bort de resterande har anförts av flera talare lidigare . Jag vill bara undersiryka atl ålgärden bör verkagynnsamt på näringslivets lönsamhet, eftersom den sänker dess kostnader. Prisutveck lingen kommer också att påverkas gynnsamt -företagen kommeri många fall all kunna sänka sina priser eller avstå från alt höja dem. Därmed ökar 152 konsumenternas köpkraft. Den ökade lönsamhet somman således kan påräknastimulerar givetvis också investeringarna, ulvecklingen av företagen ochsysselsättningen inom näringslivet. Jagvill undersiryka regeringens uttalande om all avsikten inle är all borttagandetav arbetsgivaravgiften skall innebära ökad vinstutdelning i företagen. I detsammanhanget vill jag anknyta till vad sade om alt miljarder slussasöver från löntagarna lill företagarna och hamnar i deras fickor-dylikapåståenden har vi hört här . Deläretl fakium atl de fleslaföretag f n. går dåligt. En lönsamheiskurva i den bok som har åberopaislidigare under debatten visar alt förelagen sedan 1960-taleis börian haft envinst på i genomsnitt ungefär 4 96. Den vinsten har gått ner och pekar motnoll. De flesla vet att del inte går att driva företag på sådana villkor. Enförbättrad lönsamhet leder alltså inle självklart till en ökad vinstutdelning.Skulle del bli vinst, så går denna givetvis försi och främsi lill utvecklingsinsatseroch lill alt förstärka företagels ekonomi. stärker även sysselsättningen. Denreservation som socialdemokraterna har lämnat är ganska försiktigt skriven. Delkanske är som har bidragit lill all den är balanserad och inte såaggressiv som många inlägg i debaiten i anslutning till denna fråga har varit.Men jag tycker alt reservationen innehåller ell par motsägelser. Åena sidan sägs att man inle har några garaniier för alt den skattesänkning somförslaget innebär kommer atl ge någol resultat. Längre fram i reservationensägs å andra sidan atl snabba vinstökningar kan leda till all kompensationskravuppslår. Detta strider emot vartannat. 1reservationen talas också om social utjämning och risk för att fördelningsproblemuppstår i samband med förestagna åtgärder. Men grunden för en social utjämningär atl vi har arbeie åt helst alla människor, och jag vill bestämt hävda grundläggande förutsättningen för atl de flesta människor skall kunna fåett arbete äratt företagen haren god lönsamhet, all de kan utvecklas och an deär konkurrenskraftiga säviil på utlands- som på hemmamarknaden. Därför är deltaäven en social åigärd. En sänkning av arbelsgivaravgifterna bidrar till atl 11bättre fart på hjulen i näringslivet. Mansäger alt riktade stödåtgärder skulle vara bättre. Regeringen använder bådametoderna. De åigärder som en strukturfond om 4 miljarder skulle kunna användaslill har redan lidigare vidtagits av regeringen i flera fall. 1reservationen vid skaiteutskotlets belänkande nr 56 talas det omvinstökningar,ålminsione på sikl. Delta ärju något som inte stämmer med taletom atl planerade åigärder inte skulle ge någol resultat. Garantin för allsänkningen av dessa avgifter leder till resultat ligger i de många förelagen.Alla erkänner vi den betydande kraft vi har i vårt svenska näringsliv. Inomdelta sysselsätts 4 miljoner människor, av vilka två tredjedelar finns inom detprivata näringslivet. Vihar kunnai upprätthålla sysselsättningen trots särskilt dåliga konjunkturer.All man rätt använt de resurser man förfogal över och ""inle sloppaidem i förelagarnas fickor"" visar utvecklingen närdet giiller denirygghel man givii de anställda. Hiir har vi också garantin Ibr all enskaltcsiinkning skall Denekonomiska politiken, m. m. Den ekonomiska politiken, m. m. användasriktigt även i fortsättningen. Med dessa ord vill jag, herr talman, yrka bifall lillhemställan i skaiieui-skolteis betänkanden 56 och 57; det senare gäller denslutliga regleringen av statsbudgeten. Lång dags färd . Jag förslår allmånga tycker alt del vore dags atl fatta sig myckel kort i denna debatt som juspänt överdel mesta. Jag skall försöka medverka i del stycket. Men uttrycket lång dags färd skulle kanske kunnavara en rubrik över den ulveckling vi kan se när det gäller svensk ekonomi.Under en lång följd av år har förändringarna mellan långa arbeisfyllda dagaroch nätter varit av det slag man jusl under den här årsliden upplever: nätternahar varit relativt korta och behagliga - i varje fall inte särskilt kalla.Delta gäller ända tills fören par år sedan då man fick en ovanligt kall ochmörk natt som vi nu är i färd med alt försöka ta oss ur. Jag tror inle all vikan nöja oss med all möta den här ovanligt bistra vinternatten med all krypaned i fållbänken och dra fallen över oss. Första villkoret för atl vi skall kunna få en bättre miljöär atl vi erkänner verkligheten,och då dugerdet inie med varmluft. Regeringensoch uiskoneis företrädare har ganska bra beskrivit hur den ekonomiskaverkligheten nu upplevs och vad man tänkt sig sälta in för åtgärder för allbemästra problemen. Den mycket enkla och korta summeringen är alt vi under ettantal år konsumerat merän vi har producerat. Del har inte saknats varningarvare sig inom eller utom landet. Den mest markerade förändringen har manrubricerat som den kostnadsexplosion som inträffade . Den lilla broschyren Fakta om ekonomi har i dagciterats från flera håll. Många har anledning atl vara tacksamma för den reklamsom den har tall. Jag vill giirna säga atl den självfallet utgör ell bidraglill försöken att sprida kunskap och kännedom om den svenska ekonomin. Därmedhar den i någon mån medverkat till alt vi får en debatt som håller sig lillfakta och mindre till önsketänkande. Eftersom ekonomiministern och den förre finansministern sålänge har diskuterat en speciell tabell är jag ledsen över an min inlägg nu inågon mån kommer som jäsien efter brödet i ugnen när jag anför en del ännufärskare siffror än dem som finns återgivna i tabellen. Jag kanske får redovisaden så, all jag i stället för de värden som står i tabellen och som visarkostnadsökningen per producerad enhet under en följd av år, alltså från delena året lill del andra, anger relationstalen - de säger kanske litet mera omvar vi står . 1971, när tabellen böriar, låg vi obetydligt över dejämförbara 14 länderna. De låg på index 102 och vi på 104, Del skiljde alltsåinle så myckel, 1974 var vi i paritet i detla konkurrenshänseende. Men sedanexploderade del. 1975 låg vi över, 1976 låg vi över, 1977 hade vibrutit trenden och var lillbaka på 24 96. visar de allra senastesiffrorna, som torde vara relativt säkra, an visannolikt hamnar på 13 96 över. Vi kom mer alltså att genomföra enkraftig förbättring av vårt relativa konkurrensläge. Enligt de experter somstår bakom tabellen -del är framförallt amerikanska sådana - finns del vissaförhoppningar all vi skulle kunna komma ned under 10 96 . Dellaär naturligtvis någonting alt glädjas åt. Del vittnar, tyckerjag, bättre ännågonting annat om alt vi är på rätt väg och att de åtgärder som regeringen vidtagitvarit rikliga -även om man inle kan avläsa del slutgiltiga resultatet av dem.Vi har fått den irögrörliga skutan att ändra kurs en liten aning ål rält håll. Härhar sagts att del inle är meningsfullt -jag tror del var somsade det -att läsa upp tidningsartiklar från talarstolen. Därför borde man inlegöra det. Men eftersom var så flitig med alt citera tillåter jagmig ändå, herr talman, all mycket hastigt läsa innantill: "Delär alllid så alt i den centrala prioriteringen måste statsmakterna alltid selill atl en viss del avdelas för induslriell investering, kapitalbildning ochlånemöjligheter så all den hiir nationen kan fungera. Om jag får använda eitnågot lillspetsai ullryck så fungerar inle nationen på all vi bygger sjukhusoch värdar varandra eller all vi bygger bostäder till varandra eller all visköier om andra sådana liknande invesieringar. Del gördendäremol om vi kanhålla en induslriell produklion igång som ger den här uiåirikiade nalionen ochstarkt indusiraliserade nalionen de exporlinkomsler ,som behövs för all klaraden import som går in som elt naturligt led i vår dagliga tillvaro, och atl vikan klara den bytesbalans som vi hitintills dess bättre har lyckals bibehålla,men som för andra nationer har varit utomordentligt svåra, besvärliga ting ochmed åtskilligt av huvudvärk för regering och parlament. Del torde vi ha klarabevis på att den nalionen som inte klarar balansen i affärerna med omvärlden,håller den industriella slagkraften så atl näringslivet är konkurrenskraftigt,den nationen kan inte sitta vid ett bord som vi gör och diskutera varesig utbyggnad av sjukhus, bostäder eller vägar," Dettavar ett citat ur ett lat som höll vid en landslingskon-ferens i Örebro1969, Del iir lika sant som del varda.