prot · G10949 · 1977-12-31 00:00:00 — Vore det en statspension somAxel Strand hade, skulle den pensionen reduceras med pensionstillskottet. Delär vad man gör för en statsanställd. Det är alltså inle lika behandling förprivalanslälld och statsanställd. De statsanställda har sin lagliga rätt lillpensionstillskott. Men när de får det, reduceras den andra inkomsten - man lardel alltså bakvägen. Enangelägen fråga för mig är också all alla statsanställda skall ha avslutlönen i pension, vilket de i vissa lägen inte får. Om de har statspension,vanlig ATP och en SPP-pension samordnas de tre så all man hamnar under 65 96.Del kan inle vara rimligt. Samordningenav offentliganställdas tjänstepension med ATP För alt börja med fröken vill jag säga att del är självklartalt vi har justeringssammanlräden i utskotten för all läsa igenomutskoltsbeiänkanden och komma på felaktigheter som behöver rättas lill. Densaken är väl klar. Somjag sade tidigare, , har man i de offentliganställdas pension 65 %av slutlöneklassen. Har man haft anställning i offentlig tjänst, fårman tjugo tretliondedelar. Därtill kan man sedan bygga på sin pension med ATP. Densamordningsbestämmelse som åberopar när det gäller Axel Strand gällersådana pensioner som ligger utanför del offentliga området. Den kan ha gjortall del säkeriigen finns många som har ITP, som har privata pensioner somligger betydligt över de offentliganställdas. Men de kommer inle in i deltasammanhang när det gäller pensionstillskotten. Närdet gäller likheterna mellan de offentliganställda och de privat-anställda,vill jag ändå påslå att de offentliganställdas av slutlönen mycket välväger upp de privalanslälldas 60 96 av de 15 bästa åren. Man skall komma ganskahögt upp i en extrainkomst innan man täcker in dessa 65 96. PER-ERICRINGABY (m): Det lönar sig inte särskilt mycket all diskutera mer i den här frågan.Vi har hållit på med det i , men tyvärr får vi moderaterkämpa ensamma. Delfinns dock en ljuspunkt, och det är alt de tre förhandlingsparter som var medvid utskottsbehandlingen själva erkände aU samordningsbeslämmelserna inle ärriktigt bra. De lovade aU de under kommande förhandlingar skulle kämpa vidareoch försöka rätta till del som är snett. Det är åtminstone en tröst att få höradet. Samordningenav offentliganställdas tjänstepension med ATP Till yttrande här kan jag bara tillägga attrepresentanterna för de tre personalorganisationerna mycket bestämt sade ifrånalt detta är en förhandlingsfråga. Man ville med andra ord inle all riksdagenskulle klampa in där. Vissabekymmer återstår självfallet, men jag vill också påminna om attavialsverkel har erbjudit del s. k. nettopensionssystemet i ställetmen att de offentligt anställda inle har velat acceptera detta system, beroendepå att det, som man bedömde det, nu finns större fördelar medbrutlopensionssyslemel. Del kan länkas att del blir en ändring ,men jag tror att de avtalsslutande parterna i så fall klarar förhandlingarnasjälva ulan någon inblandning från vår sida. PER-ERICRINGABY (m): Vad som verkligen bekymrar mig är all ulskottsmajo-riteten faktisktbagatelliserar de här problemen, och det ger inle förhandlarna det stöd somdessa skulle ha haft, om utskottet hade slutit upp på reservanternas sida. HELGEKARLSSON (s): Jag tror nog att de statsanställdas organisationer är så starka att dekan klara de förhandlingarna själva ulan att vi behöver bry oss om dem. Överiäggningenvar härmed slutad. Mom. 1 och 3 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av Per-EricRingaby och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskoitets hemställan i betänkandet nr 9 mom. Ioch 3 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av och Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: §4 Individuell taxebindning för vissa privatpraktiserande läkare Föredrogs socialförsäkringsutskoitets betänkande1977/78:12 med anledning av propositionen 1977/78:23 om vissa sjukförsäkrings-och avgiftsfrågor jämte motioner. Ipropositionen 1977/78:23 () hade regeringen dels föreslagitriksdagen att anta inom upprättade förslag till 1. lag om ändring i lagen(1954:519) om kostnadsfria och prisnedsatta läkemedel m. m., 2. lag om ändring i lagen(1971:282) om arbetarskyddsavgifi, 3. lag om ändring i lagen(1960:77) om byggnadsforskningsavgift, 4. lag om ändring i lagen(1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m.m., delsberett tillfälle alt la del av vad i propositionen anförts i fråga omvidgade möjligheter till individuell taxebindning av läkare. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Ipropositionen föreslås ändringar i reglerna om läkemedelsrabalt för altmöjliggöra prisnedsällning för läkemedel som ges enbart ifödelse-kontrollerande syfte även när medlen skrivs ut av barnmorska. Vidarebehandlas frågan om vidgade möjligheter lill individuell taxebindning förvissa privatpraktiserande läkare. En särskild möjlighet lill viss högretaxenivå avses gälla 30 nyetablerade privatpraktiker under vartdera av åren1978 och 1979. Slutligentas också upp vissa frågor om avgränsningen av underlaget för arbetsgivarnassocialförsäkringsavgifter." Idetta sammanhang hade behandlats delsden med anledning av propositionen väckta motionen 1977/78:99 av . (s), vari hemställts att som sin mening gav regeringen lillkänna vad i motionen anförts om individuell laxebindning för vissaprivatpraktiserande läkare, delsden under allmänna motionstiden vid 1976/väckta motionen1976/77:1077 av (). Individuelllaxebindning för vissa privatpraktiserande läkare Utskottet hemställde attriksdagen skulle 1. anta de i propositionenframlagda förslagen lill a. lag om ändring i lagen (1954:519) om kostnadsfriaoch prisnedsalla läkemedel m. m., 13 protokoll 1977/78:489 Individuelllaxebindning för vissa privalprakliserande läkare b. lag om ändring ilagen (1971:282) om arbetarskyddsavgifi, c. lag om ändring ilagen (1960:77) om byggnadsforskningsavgift, d. lagom ändring i lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkrinng, m. m., 2. beträffande individuell laxebindningav läkare avslå motionen 1977/78:99, 3. beträffande företrädare förstaten i överläggningar rörande ersättningar från den allmänna försäkringenavslå motionen 1976/77:1077. Reservation hade avgivits av , , , , , ochBarbro Eng-man (samtliga s) som ansett all utskottet under 2 bort hemställa all beträffande individuell taxebindningav läkare med bifall till motionen 1977/78:99 gav regeringen lill känna vadreservanterna anfört. Det fanns i före den borgerliga regeringens tillkomst entämligen obruten front mot olika attacker för att få lill stånd enökad privatisering av hälso- och sjukvården samt tandvården. Moderaternasframstötar i detta avseende har varit många . Vi har säkerligeni gott minne den uppmärksammade moderalmotionen då mankrävde att folktandvården successivt skulle överföras i privat regi. ärläget ett annat. De gamla moderatkraven uppenbarar sig allt oftare iregeringsfdrslag och utredningsdirektiv. Tidningsuppgifterhar gett vid handen att en utredning skall tillsättas beträffande den för någraår sedan genomförda tandvårdsreformen. I avvaktan på närmare uppgifter om denborgerliga regeringens avsikter med en sådan utredning vill jag endast slå fasten sak: Skulle det bli fråga om alt söka riva upp de grundläggande principernaför tandvårdsreformen, som omfattar både tandvårdsförsäkringen ochfolktandvården, kommer vi från socialdemokratiskt håll vid en förändring avmajoritetsförhållandena i att återställa de för tandvårdsreformenfastlagda grundprinciperna. Vi kommer att slå vakt om folktandvårdensutbyggnad, som innebär att nettotillskottet av nya landläkare skall tillförasfolktandvården, och om folktandvårdens uppgift att garantera alla barn ochungdomar en regelbunden och kostnadsfri tandvård. Vi kommer också att se tillalt de gamlas tandvård inle försummas. Påriksdagens bord ligger nu ell regeringsförslag om en ökad privatisering avsjukvården. I korthet går förslaget ut på att genom en utvidgad individuelltaxebindning och en höjning av taxenivån med 20 96 över läkarvårdslaxansgrundnivå skall 60 privatpraktiserande läkare under åren 1978 och 1979stimuleras att etablera en ny form av privalsjukvård ute i landet. Det skallske, som det vackert heter, utanför storstadsregionerna och där behovet avläkare är mindre väl tillgodosett. har man försiktigtvis intenämnt i sammanhanget. Dennanya privatsjukvård skall byggas upp så alt minst två läkare tillsammans skallsvara för varje sådan nyetablerad privatpraktik. Man har kopplat införsäkringskassan, landstingen och i självaorganisalionsproceduren för all härigenom ge förslaget något slags sanktionför att privatintresset är underordnat det allmännas intresse. Del sistnämndaär inte utan intresse politiskt och opinionsmässigt. Iett läge då del finns över 400 vakanta läkartjänster i landslingens öppnasjukvård och då ell stort antal nya vårdcentraler ute i landstingen inte pålångt när kan utnyttjas till fullo vill de borgerliga naturiiglvis vara ensmula försiktiga i sina ordval och inte ge förslaget en alltför utmanandekaraktär. Tydligen hyser man inte någon överdriven tilltro till all förslagetskall vinna oreserverad uppskattning och av de ansvariga sjukvårdshuvudmännenupplevas som något positivt bidrag för att lösa de vakansproblem som alltjämtföreligger inom den viktiga offentliga öppna sjukvården. Därför vill mantydligen redan i förväg tona ned förslagets verkliga innebörd. socialdemokratisk reservation lill socialförsäkringsutskoitets betänkandenr 12 har vi avvisat hela förslaget, och vi har gjort det på mycket godagrunder. Iverkligheten innebär regeringens förslag alt vid sidan av den offentligasjukvården skall man nu initiera en helt ny sjukvårdsorganisation, som givelvismed de föreslagna generösa laxebestämmelserna kommer att verka direktkonkurrerande med främst den av landstingen organiserade öppna vården. Vi harunder den socialdemokratiska regeringens tid målmedvetet och i intim samverkanmed sjukvårdshuvudmännen byggt ut dislriktsläkarvården vid nya vårdcentraleroch läkarstationer över hela landet för att härigenom tillförsäkra alla enlättillgänglig, taxebunden hälso- och sjukvård i närmiljö. Genom en kraftigökning av läkarutbildningen och ett nytt utbildningssystem för läkarna har densjuk-vårdspoliliska målsättningen varit bestämt inriktad på att kanalisera denya läkarna till de delar av landet och de områden av sjukvården där behoven ärstörst. Minst hälften av alla nya läkare har vi på detta sätt velat tillföraden offentliga öppna hälso- och sjukvården samt långtidssjukvården. Trotsatt läkarutbildningskapacileten sålunda kraftigt vidgats - vi får nu omkring 1000 nya läkare - kvarstår fortfarande en kännbar brist på läkare, främstinom den offentliga öppna hälso- och sjukvården. Härtill kommer de storavakanser som finns inom sjukhusverksamheten, exempelvis inom långtidssjukvårdenoch psykiatrin. I detta läge vill regeringen genom särskilda ekonomiskastimulansåtgärder prioritera pri-vatläkarsektorn genom alt bygga upp en helt nysjukvårdsorganisation. Del är minst sagt förvånande all kunnat gå medpå detta förslag. I många avseenden är detta ett egendomligt förslag. I propositionengörs gällande att förslaget om att vissa privatpraktiserande läkare skall fårätt att ta ut en högre taxa för sina tjänster skulle vara Individuelltaxebindning för vissa privalprakliserande läkare Individuelllaxebindning för vissa privatpraktiserande läkare en anordning som skullegälla övergångsvis, eftersom man kan förvänta att redannästa år kommer alt lägga fram förslag om en avveckling av den individuellalaxebindningen. Myckel talar emellertid för att den föreslagna taxehöjningenkommer att leda till en allmän höjning av hela läkarvårdstaxans nivå förprivatpraktiserande läkare och därmed i kombination med en befrielse frånjourijänsigöring bidra till en överströmning av läkare från offentlig tillprivat vård. 1propositionen har man sökt få fram en motivering för detta minst sagtegendomliga förslag. Det har angivits all del s. k. läkarfördelnings-programmelskulle innebära all antalet privatläkare fram lill 1980 skulle vara oförändrat,vilket innebär ett beräknat ersättningsbehov av 30 läkare . Vi finnerdetta vara en felaktig utgångspunkt för förslaget, eftersomläkarfördelningsprogrammet är ett planeringsinstrument för fördelningen avtillgängliga läkarresurser inom den offentliga vården. I det här hänseendetinnebär det endast att man gjort en teknisk avräkning av ett antal läkare, somkan antas inte komma att bli tillgängliga för fördelning. Manvill vidare i propositionen nästan ge sken av alt landsbygd och glesbygd skallbli särskilt ihågkomna, eftersom privatläkarna skall etablera sig utanförstorstadsområdena. Låt oss på den punkten inte ha några illusioner. Det kommeraldrig all bli fråga om all dessa privatläkare med förhöjd laxeersättningkommer all etablera sig i glesbygderna. Här får nu som tidigaresjukvårdshuvudmännen svara för läkarservicen. Nej, det kommer naturiiglvis attbli fråga om större kommuner med ell tillräckligt befolkningsunderiag för attdessa privatläkare skall finna del ekonomiskt och ur andra synpunktermeningsfullt att öppna privatpraktik. Detta skall ske som mångalandsting slår med färdiga och välutrustade vårdcentraler, som drar storakostnader men som inte fullt ut kan utnyttjas på grund av läkarbrisl. Det måstevara något grundläggande fel att man då i stället skall börja bygga upp en nyoch kostsam privat sjukvårdsorganisation. Jag skulle vilja säga: Se i ställetlill alt de tomma läkarstolarna i vårdcentralerna blir besatta! Del är ur bådesjukvårdspolitiska och samhälllsekonomiska synpunkter det enda förnuftiga. Dennya privatläkarorganisationen föregriper dessutom på ett olyckligt sätt denallsidiga prövning av privatpraktiserande läkares framtida ställning som skergenom hälso- och sjukvårdsutredningens pågående arbete med en helt nysjukvårdslagstiftning. Ävenom den borgeriiga regeringen till varje pris nu vill tillmötesgå olikaprivatintressen som har odlat och inmutat, gerdelta förslag i sin principiella uppläggning och utformning en intressant bildav vilken meningsriktning inom regeringen som tycks vara bestämmande för vårsjukvårdspolitik. Detborde, herr talman, vara en självklarhet i dagens läge att alla krafter samlaskring den helt avgörande uppgiften alt få till stånd en fortsalt målmedvetenutbyggnad av den offentliga öppna sjukvården. Det kan inte vara rimligt alt pådet sätt som regeringen föreslår bygga upp en ny organisation medprivatvård vid sidan av en existerande sjukvårdsorganisation där de nyaläkarna sannerligen väl behövs. Det är i stället angelägel att den offentligaöppna vården tillförs de läkarresurser som det här är fråga om. De behövs ochkommer alt behövas i den offentliga öppna sjukvården för att ge människorna engod hälso- och sjukvård i närmiljö, både i tätorter och i glesbygder. Jag ber all få yrka bifall till den socialdemokratiska reservation somär fogad vid utskottets betänkande, och på övriga punkter yrkar jag bifall tillvad utskottet hemställt. Individuelllaxebindning för vissa privatpraktiserande läkare Min vän känner alltid oro så fort några privatpraktikerskall få etablera sig i vårt avlånga land. Jag hoppas alt den instundandejulhelgen skall minska oro, för del här utskottsbelänkandel är verkligeninte mycket alt oroa sig över. Viskall komma ihåg, ärade kammarledamöter, att det upprepade gånger har sagtsoch skrivits alt privailäkarkåren skall vi försöka bibehålla vid nuvarandenivå. Det är alltså inte fråga om någon ökning. Vi vet att vi nu har ungefär 17000 läkare i landet. Av dem är, enligt uppgifter som jag har inhämtat ,ungefär 750 heltidsarbetande privatpraktiker. Det finns 1 800-1 900registrerade i kassorna, men del är bara 750 som är heltidsarbetande. Vi vetockså att antalet heltidsarbetande privatpraktiker faktiskt minskar varje år.År 1985 kommer vi att ha ungefär 26 000 läkare, därav 23 000 yrkesverksammaläkare. Om man jämför den stora gruppen läkare i den offentliga vården med denlilla gruppen privatpraktiker måste man konstatera att de farhågor somsocialdemokraterna ger uttryck för i reservationen verkligen är elefantensrädsla för den lilla råttan. Vi vill sannerligen inte avlöva den offentligasjukvården. Del sägs klart ut i betänkandet att den offentliga sjukvården skallgaranteras sina läkare. Men vi har också sagt all vi skall försöka behålla denkader av privatpraktiker som finns och som är ett värdefullt komplement tillden offentliga sjukvården. De60 läkare som skall få etablera sig utanförstorstadsområdena skall få tillämpa en taxa som med 20 96 överstigernormaltaxan - delta för alt kunna hålla en hygglig standard på sin mottagning.Det är nämligen ganska dyrt att sätta upp en privatpraktik. Detta är emellertidfaktiskt en låg taxa, , eftersom det gäller gruppmottagning medminst två läkare. Läkargrupper får nu en 50-procentig förhöjning av taxan - ochdet var väl den gamla regeringen som bestämde del. Om den här regeringen intesagt 20 96 hade det kanske automatiskt blivit 50-procentiga höjningar - vad vetjag. Dessutom, : Tillskottet på 30privatpraktiker vart och ett av beslutades när det varsocialdemokratisk regering, och om jag inle är alldeles fel underrättad sattsocialdemokraten i sjukvårdsdelegalionen och godkände delta. Nuyrkar avslag på sina egna förslag. Del borde oroa i varje fallSven Individuelllaxebindning för vissa privatpraktiserande läkare Detär alltså fråga om en ersällningselablering för alt något så när bibehållakårens storlek. Men hela den privata verksamheten är, som vi vet, myckel hårtreglerad. skall ge sitt tillstånd till förhöjd arvodesnivåvid nyetablering för minst två läkare. skall godkännaelableringen, och sjukvårdshuvudmannen på orten skall också godkänna den. Deltaär byråkrati, säger många. Ja, kanske, men jag får i varje fall för min delhoppas alt handläggningen sker på ell smidigt och enkelt sätt så all det inleförsenar elableringen. Någonstor överströmning till privatpraktikerna kommer det alltså inte att bli meddel här förslaget. Skulle detta mot all förmodan ske finns del faktiskt mängderav åtgärder att vidta för att styra utvecklingen i önskad riktning igen - detär ingen som helst konst. Denstyrda elableringen på 60 tjänster har mig veterligt inteföregåtts av några direkta överläggningar med privatpraktikerna. Det har varitvanligast med MBL-förhandlingar med representanter för /SR och TCO-S. Vivet all privatläkarna önskat myckel mera. Men regeringen ger i själva verketganska litet till dem. Så ur synvinkel borde det här förslagetinte vara något att oroa sig för. Med dessa ord yrkar jagbifall till utskottets hemställan. tar upp detta med oro, och det skulle kunnat ge anledningtill många reflexioner denna sena kväll. Jag tror att en stor del av svenskafolkel känner en stor oro när det gäller utvecklingen och regeringenspolitik, men jag skall inte ta upp del. Det här är inte fråga om någon ersällningselablering. Del är fråga omall inrätta en helt ny sjukvårdsorganisation. Sedanvill jag rent upplysningsvis säga följande: Den förhöjdaläkarvårdslaxan i läkarhusen gällde redan befintliga gruppmol-tagningar, därkostnadsnivån vid ikraftträdandet av reformen låg högre än normaltaxan. Därförmedgavs en generell förhöjning alt gälla övergångsvis. Det förslag vi nudiskuterar gäller en ny, privat sjukvårdsorganisation. Del är den avgörandeskillnaden. Och såvitt jag vet har del inle tillkommit några nya läkarhus efterdel beslut som på sin lid fattades i denna fråga. Jaghar slagit fast att läkarfördelningsprogrammet inte kan tas till intäkt för attunder alla förhållanden ca 30 läkare skall bli privatprak tiserande läkare.Del rör sig här om en teknisk avräkning av läkare som inte skall las i anspråkvid läkarfördelningen inom den offentliga hälso-och sjukvården. Ipropositionen 1974 gjordes inte något uttalande beträffande de framlidavårdvolymerna inom privatpraklikerseklorn. Låt mig erinra om all läget isamband med propositionen 1974 var all det i de befintliga läkarhusen med dessresurser fanns behov av ersällningselablering, och det var vi införståddamed. När det gällde enskilda privatpraktiker uteslöts inte heller möjlighetenmed ersättningsetablering, om det skedde med tillämpning av den gällandenormaltaxan. Detvar med hänsyn till dessa förhållanden som man i läkarfördelningsprogrammet1975 gjorde en teknisk avräkning för ell visst antal läkare. Låt migunderstryka, herr talman, att del däremot aldrig i samband med propositionen1974 föresvävade oss att börja sprida över hela landet nya gruppmottagningar iläkarhus för privatläkare med förhöjda taxor. Detär här den grundläggande skillnaden ligger mellan det tidigare beslutet och dennu föreliggande propositionen. Del är, , viktigt att komma ihåg vadvi här diskuterar. Jag vill göra ytterligare ell tillägg och upprepa att del står 400tomma läkarstolar vid nyinrättade vårdcentraler. Varför ser man inte lill allkrafterna och de ekonomiska resurserna sätts in för att få de ledigaläkartjänsterna besatta? Det måste väl i all rimlighets namn vara detförnuftiga och riktiga i dagens läge. Individuelllaxe-bindning för vissa privatpraktiserande läkare sade all vi skulle sprida ut nya läkare över landet med enny taxesäiining. Det låter ju pampigt och man kan se hur del växer upp en enormkader av privatläkare. Men det är ju bara fråga om 30 och 1979.Del är sanneriigen inten stor skara! Detvar ju när vi hade socialdemokratisk majoritet som beslutet fattades att dennaprivatläkarkader skulle vara oförändrad. Vi står fast vid det beslutet. Men detblir vakanser även bland privatläkarna, , och de måste fyllas. Manhar då sagt all 60 läkare skall fylla dessa vakanser ochåstadkomma alt privatpraktikerna blir ungefär lika många som de är . Detär alltså inle fråga om någon ökning. SvenAspling talar om tomma läkarstolar. Självfallet finns det sådana. Landstingenkanske bör ompröva sin personalpolitik och se om del finns något att göra förall de offentliganställda läkarnas tjänster skall bli mer attraktiva än de är . Men kom ihåg, , att 1985 har vi 23 000 läkare och 17000! kanske det rent av kan bli så alt landslingen är glada omnågra läkare kan etablera sig privat. Jag tror all landstingen kan komma att fåsvårt att anställa dem som utbildas - vi har ju en storutbildningskapacitet. Jagvill upprepa all socialdemokraten när han satt i sjukvårdsdelegationenuttalade sig för att det skulle bli en ersättning av vakanser påprivatläkarsidan. Vi säger 30 och 30 året därpå. I den socialdemokratiskamotionen står del: Ipropositionen vill man ge intryck av det s. k. läkarfördelningsprogrammetprogramenligl skulle innebära att 30 läkare skulle tillföras gruppen avprivatpraktiserande läkare. Men detta är inle fallet. Del rör sig i stället omen teknisk avräkning av 21-22 läkare, vilka inte skall las i anspråk vidläkarfördelningen inom den offentliga hälso- och sjukvården." Individuelltaxebindning för vissa privatpraktiserande läkare Vadär nu detta för kryptiska formuleringar? Man säger i den socialdemokratiskamotionen att 22 läkare icke skall slå till den offentliga sjukvårdensdisposition. Alltså skall de stå till privatpraktikernas disposition. Del ärju vad man sagt från socialdemokratiskt håll - 22 eller 30. Men yrkar SvenAspling avslag på alltihopa. SVENASPLING (s): Jag har egentligen behov av all direkt upprepa vad jag sade italarstolen . Jag sökte då klargöra för hurläkarfördelningsprogrammet är konstruerat och bakgrunden till delta. Jag skallemellertid inte ta kammarens tid i anspråk för detta utan vill på den punktenhänvisa lill protokollet, som ju föreligger . Jag harfaktist lämnat en ulföriig redogörelse.