prot · G10917 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag vill först lacka industriministern för svarel på min fråga.Bakgrunden lill frågan är följande; , som är en genuinBergslagsbygd, började få sjn industriella prägel Dåupptäckte man atl här fanns värdefulla , främst koppar, senare zink. Denstörsta gruvryschen kom med järnet Mycket betydelsefull är också Yxsjöbergsgruva, där man bryter wol fram . Storaförändringar inom näringslivet har emellertid medfört att på drygl harkommunens invånarantal minskal med 2 500 personer från i runt tal 9 ()00 lill 7 100. Ålderssammansättningen är ogynnsam, eftersom i första handungdomarna har flyttat medan den äldre befolkningen stannat kvar. Åldringarnautgör f n. 26 96 av befolkningen. Enmarkant dominansförskjutning från skogs- och gruvindustri lill siåh ochverkstadsindustri har ägt rym under 1960- och 1970-ialen. harinträffat väsentliga störningar genom förelagsnedläggelser parallellt medraiionaliseringsåtgärder, vilkei gjort all arbelskraftsbehovel minskat på etl drastisktsätl. Jaghar framför mig en lång lista över alla de förelagsnedläggelser ochrationaliseringar som har skell, men del skulle la för lång lid att läsa uppalla dessa. Det som har fåll mig all ställa frågan är emellertid atl vi baraunder haft betydande nedläggningar: 1976 friställdes tiopersoner på Billeruds revirkonlor. avvecklade driften vid densisla gruvenheien i . inslälldes driften vid Slällbergs gruvor,och senasl är vi hotade av nedläggning av Bastkärns gruva, där 68 anslälldaberörs. Ljusnarsbergskommun lål inga ytterligare beskärningar. Därför är sam-hällsålgärdernödvändiga för bevarande av en aktiv indusiribygd med väl utvecklad service.Industriministern svarar allmänt välvilligt all har brottats medsysselsällningsproblem och hänvisar lill länsplaneringen. Men della blir inlekommunen hjälpt av. Dels är länsplanering inle någol instrument för konkrelaålgärder, dels har regeringen tvingat länet lill begränsning avbefolkningsramarna, vilket begränsar kommunens möjligheter även ur planeringssynpunktKan industriministern lova atl får samma behandling somkommuner inom stödområdet? Omåtgärder för att bevara sysselsättningen i Om jag skulle lova atl man i den s, k. grå zonen skulle ge sammavillkor för etablering som i del inre stödområdet, skulle det innebära alt jagskulle bryta mot de riktlinjer som utfärdat Självfallet måste deriktlinjer som har antagii för regional-poliliken vara de vägledande.Dock vill jag säga all vi på alll säll skall siödja de projekl som kan kommaatl aktualiseras ipom - inom de ramar förregionalpolitiken som finns uppdragna. Men det finns ganska goda möjligheteralt den vägen siödja förelag. Deproblem vi möier nu är alt det tyvärr är räu lunnsåll med seriösa,ulvecklingsdugliga projekl. Del gäller inte bara . Delgäller tyvärr hela vårt land. Därför har vi sagt i ell underhandsbesked lill ABStaisgruvor alt vi, när man nu planerar en utökning av verksamheten vidYxsjöbergs gruva, är beredda alt stödja dem i dessa strävanden. Jag kan avslutningsvis säga; Om kommunen, förelageller enskilda personer presenterar andra projekl för oss ska|! vi lämna alltdet slöd som är möjligl. Jag får ganska positiva löften av indusiriminisiern, men jag är räddatl han lovar runt och håller lupf. Viär i kommunen myckel oroliga, inte barj) pg grund av de nedläggningar somgjorts ulan också för de industrief yi har. Vi vet att det pågår en utredningangående specialstålverken i Bergslagen. Där har vi kommunens största indusiri,Bångbroverken med ca 400 anslällda. som vi är oroliga för.Indusiriminisiern nämnde Yxsjöbergs gruvor. Där har man också beiydandelönsamheissvårigheter. Vi behöver inle bara Överläggningenvar härmed sluiad. O/n utbetalningen aversättning till översvämningsdrabbade industrier § 6 Om utbetalningen aversättning till översvämningsdrabbade industrier Industriministern erhöll ordel för allbesvara () den 7 okiober anmälda fråga, 1977/78:46, ochanförde: har - med hänvisning lill all de industriförelag iÖrebro län som drabbades av skador vid vårflodskala-strofen hosinduslrideparlemenlel har begärt all få ersälining härför - frågal mig vilkamöjligheter de översvämningsdrabbade industrierna har alt snabbi få begärdersättning. Fråganom ersättning lil! de översvämningsdrabbade företagen i främst ,, och övervägs nu inom regeringskanslietDe sammanlagda ersättningsanspråken från de ca 50 förelag, som enligl vad somnu är känt är berörda, uppgår lill 15-20 milj. kr. Ersälining har begärls föregendomsskador och produk-lionsborlfall saml för koslnader för skyddsarbeienoch dellagande i kommunernas räddningsijänsi m. m. Regeringenssiällningsiaganden lill dessa ersätlningsfrågor bör såviii jag nu kan bedömakunna vara klara före årels ulgång. Jagär inle beredd att nu uttala mig om möjligheterna för de enskilda förelagen atlfå ersättning över slalsbudgeien. Allmänt vill jag dock framhålla atl enliglav rik,sdagen godlagna och hillills lillämpade principer skallersäliningsanspråk från juridiska personer för skador i samband mednaturkatastrofer bedömas mycket restriktivt KARINFLODSTRÖM (s): Jag tackar industriministern för svarel också på denna fråga. Denvärflodskatastrof som drabbade Bergslagen har blivit en dyrbar historia. Manhar delvis ersatt egnahemsägare och fritidsboende, och på jordbrukssidan ochkommunsidan pågår överläggningar. Men för induslrins del kvarslår problemen.Totalt är det 27 företag i län som kräver ersättning för skador ochproduktionsbortfall, orsakade av översvämningen, till ell sammanlagt belopp avdrygt 6,5 milj. kr. Dessaföretags räddningsinsatser var givetvis i första hand inrikiade på all minskaskadorna på de egna anläggningarna, men de gjorde också beiydande insaiser förau minska skadeverkningarna för nedströms liggande anläggningar ochbebyggelse. Del arbeiei måsle belraklas som myckel värdefullt då man på delsällei räddade stora områden frän en ännu siörre kaiasirofFlera av dessa förelag dras nu med ekonomiska problem och ligger i kommuner medslora sysselsällningssvärigheler. Det är därför synnerligen angeläget allförelagen får rimliga ersäliningar för de skador som uppslod och för detskyddsarbete som utfördes. Jagvet atl man frän län har uppvaktat indusiriminisiern, informerat omproblemen och även visat en film om översvämningarna vid Frövifors bruk. Såvällänsmyndigheterna som berörda industrier väntar nu otåligt pä besked frånindustridepartementet och väntar sig ersättning för vårfiodsöversvämningarna. Enliglindustriministerns svar skall ersäliningsanspråk från juridiska personer Krskador i samband med naturkatastrofer bedömas mycket restriktivt. Lyckliglvisär vi i värt land oftast förskonade från nalur-kalaslrofer, och därför bordesialsmaklerna kunna vara generö,sa när sådana inlräffar. Omåtgärder för att trygga sysselsättningen vid i Överläggningen var härmedsluiad. §7 Om åtgärder för att trygga sysselsättningen vid i Indusiriminisiern erhöll ordel för altbesvara () den 13 okiober anmälda fråga, 1977/78:66, ochanförde: har frågat mig om jag anser det samhällsekonomisklmoliverai alt lägga ner i och om vilka åtgärder jagkommer atl vidla för all irygga sysselsällningen för de anställda. Magnahar trots omfaliande siailigl slöd i olika former ivingals Iräda i konkurs delssommaren 1976, dels nu på nyll . Förulsällningarna all framöverfå verksamhelen lönsam med oförändrad verksamheisinrikining måsle nu bedömassom svagare . En ansökan av om slallig garanti för nya banklånpå 3,5 milj. kr. har avslagils av industriverket Besvär över industriverketsbeslul har anförts hos regeringen. Ärendel bereds f n. inominduslrideparlemenlel. Jaganser inte all samhällsekonomiska skäl kan åberopas för alt under allaomständigheter och i varje enskill fall hålla en föreiagsekonomiskl olönsamverksamhet i gång med .statliga subventioner. Stödåtgärderna kan nämligen irådande marknadsläge för konfektionsinduslrin få svåra negaiiva följder förandra förelag med bäiire allmänna förulsällningar att hävda sig. Samhälletsiniresse av all verksamheten hålls uppe i sådana förelag kan vara väl så siarklsom då det gäller . Viutreder nu inom industridepartementet förutsättningarna för att trois alllfinna en bas för fortsatt verksamhel inom men på en lägre nivå och medproduktionsslarl . 2Riksdagens protokoll 1977/78:17-19 Omåtgärder för att trygga sysselsättningen vid i Eftersom av familjeskäl inle kan la emol svarel har detfallit på min lott att göra del. Jag lackar statsrådet för svarel, men del varinle del svar som jag hade hoppals på. MagnaKonfektion övertogs i ell krisläge av personalen som därigenom ville rädda sinajobb. gick alliså i konkurs , därför all förelagelinie fick ett statligt stöd på 1,5 milj. kr., som förutvarandearbelsmarknadsminislern hade lovat. Kommunen var med ochsatsade pengar för konsulter som skulle gå igenom hur verksamhelen på Magnaskulle kunna forisäilas. De kom fram lill alt om anlalel anställda minskadeslill ungefär 50 skulle del gå all klara upp del hela. Industriverkethar sagl nej; det menade bl. a. all aktiekapilalel var för lilet. Frågan liggeralltså nu hos regeringen. Sä länge regeringen inle släller upp får man ingakrediler. Jagkan inle se del som annat än hell tokigt atl lägga ned della förelag medan denslora diskussionen om hela tekobranschen pågår. Man måste fråga sig om del ärsamhällsekonomiskl rikiigl all göra del. Vad kommer del all kosla iarbelslösheisunderslöd och andra ulgifter för hela denna personal? Men delgäller inle bara pengar-alll annal som en arbelslöshel innebär av nedbrylandekaraklär måsle också tas med i bilden. Uddevallahar av hävd varit någol av en tekoslad. Där har länge funnils ivå sloralekoinduslrier. Den ena är nu hell borla, den andra har krympl lill etlminimum. Och skall alltså del lilla också upphöra. Delta är allvarligtinte bara för kommun utan för hela länel som är hårt drabbat Den 23okiober läsle jag i lidningen etl referat från AMS, som säger all län loppar lislan med 2 200 uppsägningsholade människor. Del gälleralltså hela , varav dock är en betydande del. Attbeskedel dröjt så länge har också medfört atl slora chanser gått ifrån . Jagär utomordentligt besviken över det svar jag fåll och som jag nu måslevidarebefordra lill och även lill dem som arbeiar på Magna.Billerheien är oerhört slor i facket och bland alla dem som arbeiar iförelaget. Industriministernsäger au siödålgärder kan få svåra negaiiva följder för andra förelag medbäiire allmänna förulsällningar. Såviit jag förslår skulle del innebära auMagna var konkurrenskraftigl och all del sålunda skulle vara befogal all hållaverksamhelen uppe. Jag kan inle finna någon logik i della. Får jag försl säga, med anledning av vad sade om alt honnu måsle vidarebefordra della besked lill de anslällda vid , attindustridepartementet slår i myckel nära kontakt med de anställda vid ochledningen för , eftersom vi är inbegripna i ett arbete på attförsöka rekonstruera förelaget och hilla en ny kon-slrukliv bas för dessframlid. Sedanhar råkal ul för elt lilel missförstånd när hon säger atlförelagel gjorde konkurs därför au man inte fick del slöd som denförra regeringen utlovade. Atl förelaget gjorde konkurs berodde på alt del medden produkiion del hade inle hade ekonomiska möjligheler all överleva. 1 denarsenal av inslrumeni som vi har för alt klara sysselsättningen finns ingendirekl subventionsform. har inte gell regeringen del inslrumentet försådana här fall. Vad frågan gällde var ell indusirigarantilån, och enliglbesiämmelserna för dessa kan de inle ges till förelag som ärlikvidaiionsskyldiga, och del var . Om den gamla regeringen gell eu sådanilöfte, så skulle del ha slåll i strid mol de regler som gäller för denna lyp avlångivning. Del är väl ändå mening all regeringen skall lillämpa degrundsalser för induslripoliliken som man har antagii. Omåtgärder för att trygga sysselsättningen vid i Hade man gått in litet tidigare och hjälpt det här företaget, skulledel ha befunnit sig i en hell annan silualion än vad det gör. Eltsådant här förelag måste vara ute i myckel god lid med sina kollektioner.Såvitt jag förstår har nu hell missal chansen atl klara vårkollekiionen.Man har alltså hell enkelt slagit undan benen för företaget - det kan inteklara detta arbete pä ett rimligl sätt. Oronär alltså oerhört slor. Jag är glad att höra all del förekommer nära kontaktermellan departementet och förelaget. Men del räcker ju inle med koniakler, utande måste leda lill någonling, och framför alll måste det ske någonling snabbi.Jag vill än en gång underslryka att man känner stor biiierhet i , inteminst inom facket, just därför all frågan har förhalats så oerhört. Jag vill bestämt proteslera moi omdömet att ärendet har förhalats. Delkom för någon vecka sedan på industridepartementets bord. All industriverket,som är ansvarigi för strukturåtgärderna i branschen, behöver för altanalysera förelagets situation och bereda ärendel kan ingen rimligen anklagaindustriverket för. Överläggningenvar härmed sluiad. Omåtgärder mot könsdiskrimineran -de platsannonsering av statliga företag § 8 Om åtgärder motkönsdiskriminerande platsannonsering av statliga företag Industriministern erhöll ordel för attbesvara () anmälda fråga, 1977/78:70, lillbudget-ministern, och anförde: har frågat chefen för budgeldeparlemeniet vilkaåtgärder han avser all vidta för all hindra könsdiskriminerandeplalsannonsering av slalliga förelag. Frågan har överlämnats till mig för altjag skall besvara den. Jagbeklagar alt annonser av det slag som anges i frågan förekommer, men jag haringen formell möjlighet all slyra de statliga aktiebolagen i dessa frågor. Jagvill f ö. påpeka atl staten inle äger aktiemajoriteten i Navigatör. Jag förutsätter all delinträffade var en enstaka händelse. BONNIEBERNSTRÖM (fp): Jag tackarindusiriminisiern för svarel. 1början på okiober kunde man finna en platsannons i tidningarna, i vilkenSvenska sökte en koniorsvärdinna. Arbetsuppgifterna bestod bl. a.av att koka kaffe vid sammanträden, beställa papper, tallrikar, bestick ochmal, göra smörgåsar, köra ul på stan och uträtta ärenden, sätta in papper ochhjälpa lill med kopiering. Med titeln kontorsvärdinna vänder sig förelagetuteslutande till kvinnor. Platsannonsenär direkt könsdiskriminerande. Män är uteslutna frän att söka. Delta slår idirekt motsats lill samhällets allmänna mål; jämställdhet mellan kvinnor ochmän. Bådelyvärr och lyckliglvis är det sällan man ser sådana här klara fall avkönsdiskriminering i annonser. Jag säger tyvärr, därför alt könsdiskrimineringalltför ofta är en skuggboxning. En könsneutral annons förhindrar inle altförelagel har för avsikl atl enbart anställa kvinnor på elt jobb med sammaarbetsuppgifter eller atl kvinnor i alllför stor utsträckning används till attsköta markservice åt männen också på jobbel. Jag hoppas alt förslaget om en lagmot könsdiskriminering kommer att innebära att även män får lära sig att tavara på sig själva. Detsvar som industriministern har lämnat mig är något magert Jag vel inle om vihär skall diskutera huruvida är etl statligt företag ellerinle. I vilket fall som helst är dess aktieägare statliga förelag. Därmed kanman väl ändå säga alt staten har elt indirekt avgörande inflytande. Jag hade hoppats alt industriministern något merskulle beklaga alt könsdiskriminering förekommer på arbelsmarknaden och all hanåtminstone något skulle upplysa om vilken effekl den lag om könsdiskrim-neringsom nu är under utarbelande kunde ha haft i della fall. Överläggningen var härmedsluiad. 1977/78:42 lillförsvarsulskollel §10 Föredrogs och hänvisades 1977/78:22 lillfinansulskoliei §11 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1977/78:54-56. § 12Allmänpolitisk debatt (forts.) Jag ber att få börja med vad som kan betecknas såsom en fotnot. Aldrigtidigare i modern tid har väl regeringen i inledningsskedet av enallmänpolitisk debatt förelrätts av så många slalsråd som . Under deförsta i går talade sex statsråd. Det kan vara förklarligt alt deolika partierna i en samlingsregering vill, som det heler, profilera sig, menvar del verkligen nödvändigl med så många profiler så täli inpå varandra? Troisalt vi har träffat en överenskommelse, där vi justerat debattregler- jag var själv med om denna överenskommelse - måste vi från socialdemokratiskthäll anmäla värt missnöje. de-baiiregler är givelvis utformade medutgångspunkt i att vi har en regering, som företräds av sin statsminister,vilken möter oppositionsledarna. Sedan dyker fackministrarna upp undan förundan här och var, när deras frågor aktualiseras eller de själva aktualiserardem. Det kan inte vara rimligl att regeringen företräds av tre ledamöier, sommaximalt utnyttjar de rättigheter statsråden har enligl debaiireglerna. Denrimliga ståndpunkt vi har är att man skall varva; varannan företrädare förregeringen och varannan för opposilionen. Vi möter en stor oro ute i landet. Den ekonomiska silualionen medholande arbelslöshel bekymrar människorna, och den faktiskaungdomsarbetslösheten är etl allvarligt problem. Den som inte har märkt dennaoro ute i landet har avskärmat sig från verkligheten. Nuhar ingen från oppositionshåll förnekat att praktiskt tagel hela västvärldenhar stora ekonomiska bekymmer med en enorm arbetslöshet Den internationellakonjunkturens verkningar hade även vi fåll känna av i regeringsslällning.Däremoi hade vi motverkat dess negativa verkningar på ett annat sätt än vadregeringen gjort och gör. Imånga länder har regeringarna ett svagt pariamentariski underiag, och del ärett skäl till att de är i viss mån handlingsförlamade. Hos oss har deborgerliga en jämförelsevis stor majoritet i , och de kan ju barahindras av inbördes oenighet. Somsagts, i hela den västliga världen är situationen myckel besvärlig med en enormarbetslöshet Arbetslösheten ser inte heller ut att avta. Del är främslungdomarna som har råkat illa ut. Man behöver inte orda om allvaret i detta.Våra statistiska arbetslöshetssiffror är fortfarande jämförelsevis låga.Regeringen fullföljer den socialdemokratiska arbelsmarknadspoliliken.Skillnaden är att flera personer nu är i arbetsmarknadsutbildning ochberedskapsarbete än under vår regeringslid. Men del hör inte samman med, somman vill göra troligt, att vi var ovilliga att satsa på sådana åtgärder.Sysselsättningsläget var helt enkelt bättre. Behovel av ålgärder var mindre . Det är givelvis behovel som skall avgöra vilka arbelsmarknadspoliiiskainsaiser som skall sällas in och omfattningen av dem. räknade de borgerliga alltid in som arbetslösa alladem som var i beredskapsarbete eller arbetsmarknadsutbildning. Hur mängagånger fick vi inte höra frän denna talarstol och från alla andra talarstolar ilandet av de borgerliga alt vi friserade arbetslöshetssiffrorna. De som var sysselsattai beredskapsarbete och de som omskolades hade ju inget riktigt jobb! Delgläder mig ofantligt all vi i framliden slipper höra det lalel. Det råder ingettvivel om att våra vänner i regeringen i kanslihuset har lärt signyttiga läxor. Kontakten med verkligheten har varil brutal. Tag t. ex.arbetsmarknadsministerns länga utläggning i går med myckel frän polemik mol demsom betraktar människor i beredskapsarbete eller arbetsmarknadsutbildning somarbetslösa. Allt det han sade var riktigt. Frågan var bara: Vem polemiseradehan emot? Del kan ju inte vara mol oss i oppositionen. Ekonomiministernanförde, och del gjorde han med glädje och slolihei, atl "under årel har igenomsniu 160 000 personer, närmare 4 96 av arbetskraften, fått sysselsällninggenom olika ålgärder". Märk väl "fält sysselsättning", och med"ålgärder" avsåg han jusl beredskapsarbele och ulbildning. Delär en i sanning välgörande ömvändning. Så seni som , slrax förevalel, vidhöll alt de personer som var i beredskapsarbele ellerutbildning eller arbeiade för lageruppbyggnad var doli arbetslösa eller, somman sade, "absorberat arbetslösa". Man sade här i att om eninlernaiionell jämförelse skall vara meningsfull måste man i den officiella statistikenla hänsyn lill de absorberat arbetslösa. Då är vår arbelslöshel 5 96, och delär ingenting atl skryla med. Jagkan inle finna att den nuvarande arbetsmarknadsministern vid den tidenreagerade nämnvärt mot uppfattning. Men, som sagt, det gläder ossall vi i framliden slipper höra den argumenteringen från någol borgeriiglhåll. Jagsade au den slaiisliska arbetslösheten är låg. Men det verkligt allvarligaär ju atl andelen ungdomar bland de arbelslösa har ökat kraftigt. Det beiyderatt de åtgärder som har vidtagits inle varil tillräckliga. Arbetsmarknadspolitikenkan inte ensam klara delta. nisiern måste få hjälp avden ekonomiska politiken och näringspolitiken, och det fordrar ett samlalgrepp. Delär, herr lalman, regeringens uppgift all ingjuta förtröstan, skapa framlidslrohos näringslivet I en ekonomiskt brydsam silualion gäller del all uppehållaframtidstron. Utan framlidstro blir vi akterseglade lika säkert som segelbåtenSverige. Jaghade tillfälle atl följa den politiska debatten i USA.Carleradministrationens företrädare uppmanade näringslivet alt lyfta blickenmot framtiden. De svårigheler vi upplever är tillfälliga. Tillfälligheten kanbli ganska lång, men man måste förbereda sig för framtiden. Hurbeter sig då vår regering i denna brydsamma situation? den näringslivetmod och förtröstan? Sprider den framtidstro? Den har etl ganska rejältpariamentariski underlag. Skapar detta underlag den stabilitet som behövs? Närfick näringslivet uppmaningar alt rikta blickarna mot framtiden? Nej,här mumlar man nu i stället om folkomröstning, om nyval, därför att den valdaregeringen, trots majoritet i , riskerar att inte kunna komma sams ien för landet och näringslivet avgörande fråga. Det verkar av annonser idagspressen som om det slörsla regeringspartiet redan börjat valkampanjen.Detla är inle speciellt ägnat atl sätta farl på ekonomin inom näringslivet. Ensak som inger allvariiga bekymmer är atl man inte lyckals skapa arbelen åtungdomarna. När mer än 40 000 unga människor är utan jobb, är ordetmisslyckande på sin plats. Dåde nuvarande regeringspartierna var i opposition, var ungdomsarbetslöshetenavsevärt lägre än . utförde man verkliga indignalionsnummer iriksdagen. Folkpartiledaren säg läget så allvarligt att han måste frågastatsministern - inte arbetsmarknadsministern - vad regeringen avsåg att göra för atlbekämpa ungdomsarbetslösheten. Då knepman applåder genom alt frimodigt slunga ut: Vad som behövs är inle nyauiredningar eller konferenser. Ord hjälper inle de unga människor som jusl nugår arbelslösa. De måsle fä handfast hjälp till meningsfulla arbetsuppgifter. Sälät det förra årel, då vi hade 20 000 unga arbelslösa. Sällanhar arbetslösheten varil värre än nu för unga människor, och vi har en svårvinter framför oss. Varför dröjer den här ungdomsgaranlin? Del är ju 40 000unga som väntar på den. Och vi skall komma ihåg att jusl den omständigheten attföretagen har lusentals av sina anställda i ulbildning beiyder att man kan ölaproduktionen avsevärt utan att behöva nyanställa någon. Det innebär atl manmåste ta väldiga krafttag och ge stimulans för att fä in ungdomar i industrin. Viskall från vårt håll inle hemfalla åt samma lättsinniga argumentering som dendåvarande oppositionen. Vi känner av erfarenhei lill hurudan verkligheten är.Vi vel att problemen är svåra att lösa. Och del blir san- nerligen inie lättare allgöra det . Men vi har en del uppslag. Vi har haft ell slorl rådslag,där vi ägnade slor uppmärksamhet åt ungdomsarbetslösheten. Där framfördesmånga goda idéer. Likaså har vårt ungdomsförbund förl fram flera förslag. Mångaav dem är sådana som för sin del också har förl fram.Alll delta är avsett all ge ungdomarna en chans. Mol den bakgrunden var del beklagligtatl regeringen inle log vår utslräckla hand, när vi föreslog en kommission däräven opposilionen skulle kunna vara med och hjälpa till all reda upp dennaviktiga fråga. Det förekommer alltför ofta atl man skyller ungdomsarbetslösheten påvåra trygghetslagar. Vi har alltid tillbakavisat det talet. Om det vore santskulle etl land som exempelvis förenia slaier inie ha någonungdomsarbelslöshel, eftersom man där inte har några trygghetslagar.