prot · G10967 · 1977-12-31 00:00:00 — Herrialman!När jag säger all jag bedömer åtgärderna som tillräckliga avser jag alltså deindustripolitiska åtgärderna. Jag är medveten om all vi, om vi skall gå vidareinom tekobranschen, som befinner sig i elt mycket besväriigl läge, måstevidta åtgärder som går utöver de induslripolitiska, dvs. åtgärder som på elleller annat sätt slår vakt om den svenska produktionen. Jagkan utan vidare vitsorda, , alt utvecklingen visadealt nedgången i svensk produktion nu har gått så snabbi alt del finns anledningatt överväga åtgärder för att bromsa den, så atl man inte hamnar i en sådansituation all vi får en otillfredsställande nivå från beredskapssynpunkl. Mendärmed är man inne på de rent beredskapspoliliska åtgärderna och påhandelspolitiska åtgärder. Alla här i kammaren torde vara medvetna om atl detär ytterligt känsliga frågor . Induslripoliliskl är alltså de instmmenlsom beslutat om fullt tillfredsställande såvitt vi kan bedöma i dag.Del visar också utnyttjandet. TageSundkvist säger alt svensk tekoindustri också har medverkat till att ökaimporten. Det är riktigt, och del är ett beklagligt faktum, men jag tror framför allt måste konstatera atl handeln har ett stort ansvar - ochdessutom naturligtvis konsumenterna. Vill man behålla en svensk tekoindustrifår man också värdesätta de produkter den industrin tillverkar. Jagvill beträlTande situationen hos Strands säga: Strands har dock hafttillfälle atl genom arbetsmarknadsverkets försorg räkna på en viss statligproduktion - tolv artiklar. Men vi har inte där mölt det gensvar som vi troddeskulle finnas med tanke på företagets aktuella situation. Helt kort vill jag säga alt redan de i del första svaret frånindustriministern nämnda åtgärderna kanske kan anses tillräckliga på lång sikt.De skulle i varje fall ha varit tillräckliga eller åtminstone välgörande om dekommit tillräckligt . Atl de inle gjorde det är i och för sig ingentingsom Jag skall lasta den nuvarande induslriminislern för. De här åtgärdernaskulle egentligen ha vidtagits långt innan . Åsling blev industriminister.Jag säger au åtgärderna inte är tillräckliga när del gäller Strands, därför altde inte på något sätt gör det mera tilltalande för Strands att fortsätta sinverksamhel. Omdel är på del sättet alt förelagel har sagt nej till vissa beställningar,så ärjag inte mannen atl lala om varför. Jag vet dock att det i viss utsträckningberott på atl del gällt en produktion som inle alls varit lämplig för Strands. Omåtgärder för atl trygga fortsatt verksamhet inom tekoindustrin Del är möjligl att det är så som säger. Vi skall intehär diskutera ett enskilt förelags dispositioner. Men Jag har med tanke på dennågot infekterade debatten kring Strands velat peka på att del inte baraförekommit talrika sammankomster mellan företagsledningen, facket och kommunenå ena sidan och industridepartementet och industriverket å den andra, ulan delhar också offererals direkta ålgärder för atl klara förelagels akutasvårigheter. Koncernen har offererals och mottagit både konsulibidrag ochavskrivningslån. beviljades ell IG-lån till koncemen, somförelagel dock inle utnyttjat. Förelagel har också en ansökan om ellslruklurgarantilån liggande hos industriverket. Den kommer alt bli föremål förbehandling inom en eller annan vecka. Den myt som har odlats lokalt -TageSundkvist har inle medverkat till den, men jag har noterat den via pressen -att industridepartementet inte skulle ha varit engagerat i fallet Strands ärhell felaktig. Närdet gäller de generella problemen vill jag dessutom lala om atllekobranschrådei har elt sammanlräde , där man kommer atl la upphela problematiken med importen och den svenska industrins överievnadsförmågalill närmare överiäggning med branschens företrädare, med fackföreningsrörelsenoch med övriga intressenter. Överläggningenvar härmed slulad. §9 Föredrogs och hänvisades 1977/78:24 tillförsvarsutskottet §10 Föredrogs och hänvisades 1977/78:903-916 lillkonstitulionsutskottet 1977/78:917 tillutbildningsutskottet 6 protokoll 1977/78:65-67 1977/78 1977/78 1977/781977/78: 1977/78 1977/78 1977/78: 1977/78: 1977/78: 1977/78: 1977/78: 1977/78:1977/78: 1977/78: 1977/78: 1977/78: 1977/78: 1977/78: 1977/78: 1977/78:1977/78: 1977/78: 1977/78: 1977/78: 1977/78: 1977/78: 1977/78: 1977/78:1977/78: 1977/78: 1977/78: 1977/78: 1977/78: 1977/78: 1977/78: 1977/78:1977/78: 1977/78: 1977/78: 1977/78: 1977/78: 1977/78: 1977/78: 1977/78:1977/78: 1977/78: 918-925 tillkonslilutionsulskoltel till finansutskottet 938-979 lillskatleutskottet 980-985 lill justilieutskottet 986 och 987 tillkonstitutionsutskottet 988-994 lill 995-1007 lilllagutskottet 012 tilllagutskottet 030 lill utrikesutskottet 048 till försvarsutskottet 1977/78:1404 lillsocialutskottet Nr 67 1977/78:1405till näringsulskotlel den 1977/78:1406 lillirafikutskoltet 3j 1977/78:1407 tillarbetsmarknadsutskottet 1977/78:1408 lillutbildningsutskottet Återkallelse av 1977/78:1409 tillcivilutskottel motion 1977/78:1410 tillnäringsutskottel 1977/78:1411 tillcivilulskottet 1977/78:1412 lilllagutskottet 1977/78:1413-1425 lillkonstitutionsutskollel 1977/78:1426-1438 tillfinansutskottet 1977/78:1439-1461 tillskatteutskottet 1977/78:1462-1469 tilljustilieutskottet 1977/78:1470-1479 tilllagutskottet 1977/78:1480-1483 tillutrikesutskottet 1977/78:1484-1490 tillförsvarsutskottet 1977/78:1491-1498 tillsocialförsäkringsutskottel 1977/78:1499-1514 lillsocialulskollel 1977/78:1515-1534 tillkulturutskottet 1977/78:1535-1567 tillutbildningsutskoltet 1977/78:1568-1577 lilltrafikutskottet §11 Återkallelse av motion Iskrivelse denna dag till kammarkansliet har återkallat den avhonom väckta motionen 1977/78:1578 om ökat antal toaletter på järnvägsvagnar. Jag har därför avskrivitdenna motion. Skrivelsenlades lill handlingarna. §12 Föredrogs och hänvisade 1977/78:1579-1611 lilltrafikutskottet 1977/78:1612-1626 tilljordbruksutskottet 1977/78:1627-1649 lillnäringsulskotlel 1977/78:1650-1671 lillarbelsmarknadsulskoltel 1977/78:1672-1684 lillcivilutskottel 1977/78:1685 Ullskatleutskotlel 1977/78:1686-1693 lillcivilutskottel 1977/78:1694 tillsocialutskottet 1977/78:1695 lillarbetsmarknadsutskottet 1977/78:1696 lillsocialutskottet 1977/78:1697 och 1698 lillutbildningsutskottet 83 1977/78:1699 tillsocialutskottet /78:1700 till utbildningsutskottet /78:1701 lillnäringsutskottel /78:1702 till jordbruksulskoltet 1977/78:1703 tillarbetsmarknadsutskottet /78:1704 till jordbruksutskottet /78:1705 lilltrafikutskottet /78:1706 till näringsulskoUet 1977/78:1707 tillutbildningsutskottet /78:1708 till arbetsmarknadsutskottet /78:1709till socialutskottet /78:1710 till arbetsmarknadsutskottet /78:1711till utbildningsutskottet /78:1712 och 1713 till arbetsmarknadsutskottet1977/78:1714 till trafikutskottet /78:1715 till civilulskottet 1977/78:1716till arbetsmarknadsutskottet /78:1717 till näringsutskottel /78:1718till civilutskottel /78:1719 lill skatleutskottel /78:1720 tillnäringsulskottet §13 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1977/78:120 och 121 § 14 Proposilionen1977/78:100 med förslag till statsbudget för /79 hänvisades tillutskott enligt följande: Statsbudget för budgetåret1978/79 Bil.3 För flera huvudtitlar gemensamma med undantag för punkten 6 Begränsning i myndigheternas rätt all meddela föreskrifter, anvis ningar eller råd........................ Finansutskoiiet hov- och slottsstalerna... med undantag för punkterna A 9 Datainspektionen ............... för fastig hetsdata........................... Civilulskottet G 4-5 Stöd till politiska partier - Nr 67 Vissa kostnader i anledning den av allmänna val........ med undantag för punklema B 1-8 Allmän försäkring m.m. .. Socialförsäkringsutskottel C 3 Bidrag tillsjukförsäkringen för föräldraförsäkringen... Socialförsäkringsulskoilel med undantag för punkterna B 8-14 Avsättning till banktillsynens fond -m. m... C 3 Nordiska investeringsban ken ............................... Näringsutskottel med undanlag för punklerna formation: Tidningsut givning .................................. B 13-19 - Sta tens förhandlingsråd Arbetsmarknadsuiskoitel C Skatte- och konlrollvä- E2-3 Bidrag till vissa internationella byråer ochorganisationer m. m. - Bidrag till vissa handikappade ägare avmotorfordon... Skatleutskotlel E 5-8 Stöd till dagspressen - Viss informationsverk samhet ........................ Konstitutionsulskottet E 9 Bidrag till vissa investe ringar........................... E 10-19 Avlöningar till personal på indragningsstat m. m. V:4 Pressenslånefond........ Konslitutionsutskottel B Kulturändamål................. Kultumiskottet F Studiestöd m. m............... Socialförsäkringsutskoltet l:B 2 Televisions- och ljudradio anläggningar.................... IV:5 Sludiemedelsfonden......... Socialförsäkringsutskoltet V:5 Lån för investeringar i bok handeln ......................... I Idrott........................... Kullumlskottet med undantag för punkten A 6 Nordiska ministerrå dels allmänna bud get ....................................... F Ekonomiskt försvar............ V:7 Lån till teko-, sko- och VIII Fonden för beredskapslagring IX Diverse kapitalfonder.... 15 .. Arbetsmarknadsulskollet med undantag för punklerna C 1-4Arbelarskyddsslyrelsen - Bil.17 Industridepartementet.. Näringsutskottel med undantag för Nr 67 Lill.C Regional utveckling............ Arbetsmarknadsulskollet Tisdapnden ""'P"""" V: 14 Regionalpolitiskt stöd: Bil.18 Kommundeparlementet.. Civilutskottel C Kyrkliga ändamål.............. Bil.19 Oförutsedda utgifter..... 20 och dess verk m. m... med undantag för punkterna D 1-5 Riksgäldskontorel.............. D 7 revisorer och 22 Avskrivning av nya kapitalinveste ringar .......................... Bil.23 Avskrivning av oreglerade kapilal- 24 Statens allmännafastighetsfond.. 26 Beredskapsbudget för totalförsva ret ............................. Proposilionen 1977/78:101 med förslagomtilläggsbudget II till statsbud geten för /78 hänvisades till utskott enliglföljande: punkten I............................... . Finansutskoiiet punkten 2............................... Skatleutskotlel punkten 2............................... Näringsulskottet Nr 67 Bil. den " undantag för punkten 3 .... 31 ianuari 1978 punkten3..................... oellationer ''''' Industridepartementet..... Näringsutskottel Bil.12 Statens allmänna fastighelsfond.. §15 Anmäldes och bordlades 1977/78:86 med förslagtill lag om vissa röriedningar, m. m. §16 Anmäldes och bordlades 1977/78:2 Riksdagensrevisorers verksamhetsberättelse för 1977/78:7 Fullmäktiges iriksbanken förvaltningsberättelse för 1977/78:8 Fullmäktiges iriksgäldskontorel förvaltningsberättelse för år 19771977/78:12 revisorers förslag angående ändring av revisorers verksamhet ochorganisation m. m. §17 Anmäldes och bordlades Motion 1977/78:1721 av HansJönsson och med anledning av proposilionen 1977/78:85 om nyttstatsbidrag till gmndskolan m. m. §18 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1977/78:122av () lill bosladsministern om det statliga stödet lillallmänna samlingslokaler: Del statliga samlingslokalslödet omfattar även eltupprustningsbidrag, vilket inrättats för alt möjliggöra upprustning av äldrelokaler, vilka erhållit stöd efter äldre författning eller som inte erhållitnågol som helst statligt samlingslokalslöd, så atl de får en standard Jämförbarmed den som kan ges tillkommande samlingslokaler. Bidraget lämnas under enövergångstid, och ansökan skall göras före utgången av juni månad 1980. Ansökansom görs därefter upptas ej till prövning enligt 39 § i kungörelsen om statligtstöd till allmänna samlingslokaler (SFS 1976:794). Inom de samlingslokalägande riksorganisationernafinns ett stort antal upprustningsärenden framme för behandling ellerunder förberedelse. Eftersom det till allra största delen är folkrörelserna somsvarar för elableringen av allmänna samlingslokaler, finns hos de samlingslokaläganderiksorganisationerna en god kunskap om de samlade upprustningsbehoven. Sedanupprustningsbidraget infördes har antalet hos organisationerna anmäldaärenden kraftigt ökat. F. n. finns hos var och en av organisationerna anmäldaell icke ringa antal uppmstningsärenden som på grund av medels-brist icke kanbli föremål för beslut av bostadsslyrelsens samlingslokaldele-galion. Barainom folketshusrörelsen redovisas upprustningsbehov pådrygt 40 milj. kr., och inom bygdegårdsrörelsen uppskattas upprustningsbehovenför omkring 100 bygdegårdar lill 30-40 milj. kr. Inomorganisationerna har från de lokala medlemmarna redovisats starka önskemål omen permanenlning av stödformen. Starka skäl kan anföras för denna uppfattning.Det som f n. emellerlid vållar de största problemen är den knappamedelslillgången i förbindelse med tidigare beslut om stödformensavveckling 1980. Eftersom kommunalt bidrag är en förutsättning för attstatligt upprustningsbidrag skall beviljas, kommer samlingslokalägarnasansökningar om kommunall bidrag atl kraftigt öka . Hos en del kommuner kan medel ha avsatts för ändamålet under1978, men hos många kommuner torde medel finnas i endast mycket begränsadomfattning. Den f n. starkt ansträngda kommunala ekonomin kan i icke få fallkomma att innebära alt samlingslokalägare, vilka i och för sig fyller alla kravför atl få upprustningsbidrag lill sina samlingslokaler, på grund av kommunensbristande resurser all bära den kommunala delen av uppruslningskostnaden gårmiste om del statliga stödet, om inle stödformen permanentas eller förlängs ellantal år. Enföriängning av den lid då stödformen tillämpas bör beslutas redan våren 1978med hänsyn lill stödets samordning med kommunala beslut. I åretsbudgetproposition har statsrådet anmält alt frågan om förlängning skall prövasi särskild ordning. Medhänvisning lill vad som anförts hemställs alt till bostadsministern få riktaföljande fråga: inför redovisa när ett förslag om förlängning avstödformen Upprustningsbidrag till allmänna samlingslokaler kan framläggas? 1977/78:123 av Wivi-AnneRadesjö (s) till industriministern om ålgärder för att rädda sysselsättningen iSurte: meddelade PLM:s ledning atldriften vid Glasbruk skulle avvecklas. Åtgärden var ett led i enstrukturanpassning av den svenska flaskglasproduklionen, där enligl uppgift enöverkapacitet förelåg. Detta vållade djup oro bland de anställda Genomen interpellation diskulerade Jag dessa problem med statsrådet.Jag fick då beskedet att regeringen var beredd att använda de arbetsmarknads-och regionalpoliliska medel som står till buds för att underiätta för deanställda alt erhålla annan sysselsättning. 1 nuläget finns 380 anställda iSurte. PLMhar i förhandlingar med facket meddelat om beslut att den Ijanuari 1979 lägga ner den kvarvarande driften vid Glasbruk. Denslutgiltiga avvecklingen av tillverkningen i har i tidigare uttalandenkopplats samman med etablering av ersättningsindustri. hadeförelagel en genomgång med de fackliga organisationerna och hade då somutgångspunkt att ersättningsindustri skulle etableras. Vid förhandlingar sadesockså alt många projekt och aktiviteter var i gång och all det fanns storaförutsättningaratt lyckas med alt skaffa ersättningsindustri till Surte.Företaget skulle hjälpa lill på alla sätt med omskolning och med alt skaffaarbete till dem som inle var intresserade av omskolning. Nuhar det visat sig betydligt svårare alt få fram ersättningsindustri.Fackorganisationerna menar att PLM borde påbörjat sökandel efter ersättningsindustrierså att man vid nedläggningsbeslutet hade kunnat övergå frånglastillverkning i till annan industri. Vidare kräver fackorganisationernaatt PLM i della läge fortsätter att ta exporlorder för alt inle de anställdavid skall ställas ulan arbele tills ersättningsindustri anskaffats. Eftersomdella är ortens bärande industri har nedläggningen skapat stora problem för Alekommun. Kommunen har tidigare varil i kontakt med regeringen - både densocialdemokratiska regeringen och den nuvarande -och då blivit lovad allt stöd. Molbakgrund av det anförda vill jag ställa följande fråga lill industriministern: Vilkaåtgärder avser regeringen i nuvarande läge atl sätta in för all räddasysselsättningen i ? 1977/78:124 av IngegärdFrcenkel (fp) lill kommunikationsministern om regeringens beslut i visst ärenderörande bemanning av fartyg: har i många fall framstått som ellföregångsland när det gäller bl. a. arbetsmiljö, säkerhet för de anslällda ochskydd mol miljöförstöring. Densvenska regeringen och en mängd svenska organisationer har under lång lidarbetat målmedvetet för all på sjöfartens område verka för en förbättradsjösäkerhet till skydd för såväl de ombordanställda som för de ömtåligavattenområden vari fartygen framförs. Som ett led i detta arbele kommer inom deninternationella sjöfartsorganisationen lMCO:s ram att hållas en konferens iLondon , som skall behandla ett förslag lill konvention angåendestandard för utbildning och vakthållning. Vidarehar pågått ett inlernalionelll arbele med all utarbeta föreskrifterlill skydd mol havsföroreningar. Regeringen har vidupprepade tillfällen framhållit den betydelse som en tillräckligoch kompetent bemanning på bryggan har för all skapa förutsättningar för ensäker sjöfart. UtredningenUisjÖ har i sitt belänkande föreslagit vissa förbällringar avsjöbefälens utbildning. Förslaget har ännu inte lett till någon proposition.Med hänsyn till all befälsbemanningsulredningen lagt fram förslag till nyabehörighetsbestämmelser är det önskvärt att betänkandet sätts i kraft. Ivarje fråga av betydelse för sjösäkerheten har helt naturiigt eftersträvats ennordisk samordning och enighet. Kommunikationsdepartementethar i ett meddelat beslut om minimibesätlning på M/SBremön beslutat atl en styrman i visst fall skall ersättas med en matros. Detlainnebär föriängd arbetstid för styrmännen och alt befälhavaren får gå vakt. Nordisktoch även internationellt har befälhavaren i tillämpad praxis avsjösäkerhetsskäl inte tillåtits gå vakt på elt fartyg av Bremöns sloriek vidgång i besväriiga farvatten med nedisningsrisk och andra faror, som rådersärskilt . Det internationella motståndet mol atl låta befälhavarenvara vaktindelad grundas på befälhavarens odelade ansvar för alt säkerhetenombord upprätthålls . Motbakgrund av del anförda vill Jag fråga kommunikationsministern följande: Vilkaprinciper tillämpas vid handläggning av besvärsärenden rörande fastställande avminimibemanning av fartyg, och på vilket underlag gmndar regeringen sinaställningstaganden? Vilkaär skälen till att en befattningshavare med viss utbildning av navigatoriskkaraktär bedöms kunna ersättas med en person som saknar denna kompetens? §19 Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framstäjlts 1977/78:266av (vpk) till arbetsmarknadsministern om åtgärder för atl säkrasysselsättningen för byggnadsarbetare i : Sysselsättningen för byggnadsarbetarna kommerenligl alla tillgängliga uppgifter all bli avsevärt lägre under vinterhalvåret1977/78 än . Orsaken lill della är i första hand det minskadebostadsbyggandet, som ligger på en nivå långt första år. Delär det lägsta bostadsbyggandet . Byggnadsarbetarna skallpå nytt utgöra konjunkluuegulalor i regeringens ekonomiska politik. prognoser som presenteras från länsarbetsnämnderna visas attbyggnadsarbetarna i drabbas särskilt hårt av regeringens ekono- I uppgår f n. arbetslösheten till förkassamedlemmarna inom jämfört i övrigalandet. Moldenna bakgrund vill Jag fråga arbetsmarknadsministern vilka speciella åtgärderhan avser atl vidta för alt motverka denna ökande arbetslöshet och säkra envaraktig sysselsättning för byggnadsarbetarna i ett redan tidigare hårt drabbatlän. 1977/78:267av () till utbildningsministern om tidpunkt för förordnandeav generaldirektör i : Ett vikligl förnyelsearbete pågår inom skolan föratl fördjupa det inre arbetet () och reformera läroplanerna. Viktigaförändringar förestår också inom vuxenutbildning och folkhögskola.Skolöverstyrelsens ledningsfunktion är därvid av vital betydelse. Tjänsten somgeneraldirektör i SÖ har stått obesatt i nära , och ytieriigaredröjsmål förutspås. Jag vill därför frågautbildningsministern: Näravser regeringen alt förordna generaldirektör i , och vilkenär orsaken lill del långa dröjsmålet? 1977/78:268av () lill arbetsmarknadsministern om åtgärder föratt säkra driften vid i : i med ca 300 anställdaslår inför ell nedläggningshot. Företagel avser alt fullföljautfärdat varsel och därmed nedlägga driften . Medanledning härav vill jag ställa följande fråga lill arbetsmarknadsministern: Är arbetsmarknadsministern beredd alt vidta sådanaåtgärder all driften vid Strands fabrik kan upprätthållas så alt förelagetsframtid kan bedömas inom ramen för en samlad plan för den svenskalekoindustrin? 1977/78:269 av GustavLorentzon (vpk) lill induslriminislern om ersättningsindustri i : ställde jag följande fråga tillindustriministern: industriministern åtgärder för att fåersättningsindustri till - med anledning av alt SCA kommeralt lägga ned en fabrik som sysselsätter närmare 350 personer? Isitt svar förklarade industriministern bl. "Länsstyrelseni och industridepartementet har sedan en lid tillbaka varitinformerade om all SC A:s sulfltfabrik i kommer alt läggas ner. Fleraolika åtgärder har vidtagits för atl möta den uppkomna situationen.Som redan framgått av elt pressmeddelande från industridepartementet kommertvå nya industrier all etableras i . Tillsammans beräknar dessaindustrier kunna sysselsätta omkring 175 personer. Även ett annatindustriprojekt kommer skyndsamt att utredas. Om även detta projekt kangenomföras skulle det innebära ett inle oväsentligt tillskott av ytteriigarearbetstillfällen. Arbetet på all stärka sysselsättningen i Kramforsområdetkommer atl fortsätta." Sombekant grundlurade SCA och återigen , regering,länsmyndigheter och kommunala myndigheter. Det blev ingen ersättningsindustri.De anslällda blev avskedade av SCA, nu som så tidigare. Del blevheller inget av de löften om nya industrier som industriministern gav iriksdagen som svar på den fråga jag framställde. Min fråga tillinduslriminislern blir därför: Vilkaålgärder överväger industriministern för alt infria löftena om industrier lillKramfors, som industriministern gav i ? 1977/78:270av (vpk) lill utbildningsministern om ulställningsersällningtill konstnärer: fattade beslut omutställningsersättning till konstnärer. Beslutet kom efter en femtonårig kampfrån konslnärshåll. Äntligen skulle konstnärerna efter förhandling fåersättning för sitt arbete. Sommaren1976 tillsattes en förhandlare från statens sida. Denne hade emellerlid inletid alt börja förhandla förrän ! Ännu -efterriksdagsbeslutet - har någon överenskommelse inte nåtts. Medhänvisning lill del anförda hemställer jag att lill utbildningsministern fåställa följande fråga: Vilkaåtgärder avser utbildningsministern vidta för att beslut omulställningsersällning förverkligas och konstnärernas arbele betraktas som enkulturell insats, som kommer allmänheten lill del? 1977/78:271 av SonjaFredgardh (c) lill utrikesministern om internationellt förbud mol atomdrivnasatelliter: Den inträffade olyckan med en störtandesatellit har aktualiserat frågan om riskerna med atomdrivna satelliter. Enligtuppgift drivs flertalet av nu befintliga satelliter med solenergi. Dock finnsäven atomdrivna sådana. Explosioner har även tidigare inträffat. Jagvill lill utrikesministern ställa frågan, om hon är villig medverka lill allSverige i FN och annorstädes, där så är möjligt, aktualiserar frågan ominlernalionelll förbud mot användandet av atomdrivna satelliter. Nr 67 § 20 Kammaren åtskildes . " "" ..