prot · G10953 · 1977-12-31 00:00:00 — Utskottet har också kraftigt understrukitatt så inte sker. Itvå motioner har möjligheterna till rabatter och restitutioner tagits upp.Utskottet är ense med motionärerna, vilket också har redogjortför om att möjligheterna för att nedsätta sjö- farlsavgifterna vad gällersåväl fyravgiften som fariedsvaruavgifien skall bibehållas. I sammanhangetnämns utskeppningen av malm, men det bör självfallet ses som ett exempel ochkunna gälla även andra varuslag, t. ex, skogsprodukter. 1 densocialdemokratiska motionen har också yrkats att hamnarna skall befrias frånskyldighet att ulföra debitering och uppbörd av farledsvaruavgifterna.Rosqvist har här anfört en rad betänkligheter och menar att man skall föraöver de uppgifterna på och, om del är mindre rationellt, föra överdem på hamnarna. Del är bara omvänt mot vad som föreslås, . Detvisar sig all det också är rationellt alt sköta debileringen över hamnarna.Förhandlingar pågår redan med företrädare för hamnarna om deltauppbördsar-bele. Enligt vad jag erfarit förekommer det inget gnissel. Omhamnarna inte vill ta på sig uppgiften finns hela liden som uppbördsmyndighet.Därför har vi yrkat avslag på motionen i den här delen. Pågrund av den bristande balans mellan intäkter och kostnader som jaginledningsvis berörde räknar departementschefen med all del nya avgiftssystemetskall träda i kraft . Därmed får berörda parter enonormalt kort lid att anpassa sina taxor efter del nya systemet. sida har vi därför betonat vikten av all övergången till det nyasystemet görs så smidig och enkel som möjligt. Särskildasvårigheter kan uppslå för färjelrafiken, som tidigare inle erlagt någraliknande avgifter. Några särskilda passageraravgifter kommer inte att tas ut,men däremot kommer avgifter att utgå för passagerarnas bilar och . Delhade varit önskvärt att ikraftträdandet i den delen redan enligt propositionenhade senarelagts med hänsyn lill att tryckning av biljetter m. m. för säsongenredan borde ha skett. Utskottet har inle velat ta ställning lill hur man idetalj bör lösa den här frågan för alt undvika onödig irritation. Men viförutsätter att avgiftssystemet utformas med största möjliga hänsyn lill desvårigheter som kan uppkomma, vilket innebär möjlighet för regeringen all t.ex. senarelägga ikraftträdandet av avgifterna för personbilar och husvagnarlill en skälig tidpunkt. Såhar vi den del där vi i utskottet har delade meningar, och del gällerpassageavgifterna i och . Frågan har sinupprinnelse i motioner till med begäran om översyn avirans-portstödsbestämmelserna för att eliminera påtaladekonkurrensförskju-lande verkningar som slödel medför mellan land- ochsjötransporter i . riksdag hänsköt frågan tilltrafikpolitiska utredningen. antydde att frågorna ocksåberörde passagekosl-naderna via till . fann alt ell transportstöd för Vänersjöfar-len som motionärernabegärde med motsvarande begränsningar som för landlransporter skulle ge ettmyckel litet bidrag och få begränsade verkningar. När vi i utredningen välnått fram lill den insikten, ansåg vi oss böra gå vidare och se påpasseringsavgifterna för kanalsjöfarlen. Det var uppenbart att en reducering avdessa skulle ge betydligt mer positiva Nyttsystem Jör de statliga sjöjärtsav-gifterna 13 protokoll 1977/78:52-53 Nyttsystem för de statliga sjöfartsavgifterna Utredningenstannade slutligen vid sill förslag att kanal- och insjölrafiken inte skullebära högre kostnader för sina leder än hamnarna vid kusten. Med denna grundsynskulle följdriktigt motsvarande synpunkter åtminstone delvis läggas även påSödertälje kanal och Mälar-sjöfarten. Ipropositionen som vi nu behandlar säger departementschefen alt han inle funnitskäl att nu gå så långt som utredningen föreslagit. Jag fäster särskild viktvid det lilla ordet "nu". Utskottsmajoritelen tolkar del så, all denföreslagna reduktionen utgör ett första steg mot fortsatt utjämning avkostnaderna för kanalsjöfarlen. Sedan den trafikpolitiska utredningen lagt sinaförslag om kostnadsansvaret, vilket är rätt nära förestående, borde detrafikpolitiska bedömningarna kunna underlättas även i fråga om jämförelser mellanlandlransporter å ena sidan och inrikes kanal-och insjöfart å den andra sidan.Även den kommande översynen av transportstödet kan här spela en roll. Del ärdärför skäl att inle la steget så snabbi som vi i utredningen tidigareföreslog. Fleraremissinstanser har också vägande invändningar mot utredningens förslag. Enanledning till att inte gå för snabbt fram var de synpunkter som framfördesfrån och som just har med avvägning mellanjärnvägstransporter och kanallransporter att göra. Avde skäl jag har redovisat är det inte möjligt all bifalla den socialdemokratiskareservationen, som innebär alt man vill genomföra den här utjämningen i ettenda steg. Del förefaller enkelt att endast höja fariedsvaruavgifien förmineraloljor för all täcka in resterande kostnader. Den vägen är ganskaävenlyriig, då man inte först har utrett bl. a, vilka konsekvenserman får av en så stor skillnad i fariedsvaruavgift mellan mineraloljor ochövrigt gods. Det är inte heller säkert, ulan snarare osannolikt, all höjningenstannar vid , som antyds i socialdemokraternas motion och reservation.Herr Rosqvist nämnde alt skillnaden skulle utgöra 10 milj. kr. och jag har hörtsiffran 13 milj. kr. Del är nog så äventyrligt all här i kammaren utan vidareacceptera en sådan höjning utan förberedande förslag. Densänkning som föreslås i propositionen och som tillstyrks avulskollsmajorileien är ändå väsentlig. Det är ingen halvmesyr - ett betyg somherr Rosqvist gav. Däremot skulle man kunna kalla en lösning med skönsmässighöjning av avgiften för mineraloljorna för en halvmesyr, som man kanske skullefå problem med sedermera. Den i propositionen föreslagna sänkningen ärmångfaldigt större än del transportstöd som motionärerna på sin lid begärde - ochsom svarade mot krav från den starka opinionen i just den här frågan omtransportstödet bland skilda företrädare för . Ur den synpunktenhar de motionärerna och den opinionen blivit nästan över hövan bönhörda i deförslag som är framlagda i proposilonen. räknade med alt med nu gällande avgiftssystem och avgiftsnivåerskulle avgifisnedsällningarna enligt utredningens förslag kunna ligga vid imedeltal /ton gods. förslaget, som riksdagenhar alt la ställning lill , innebär en reducering jämfört medvaltenfallsverkets förslag till ny kanaltaxa med nära /ton gods. Jagskall sedan beröra frågan om avgifislindring för trafiken på ,men jag vill först skjuta in ytterligare en replik mot av konsekvenserna av detla förslag. Den förhållandevis lillaskillnaden mellan förslaget i propositionen och reservanternas förslag kaninle ensam vara en lösning på de stora regionalpolitiska problem som BirgerRosqvist talade om. Han gjorde en total mörkmålning, som inte riktigt stämmer.Hur mycket man än sänker de här avgifterna kan inte enbart en sådan sänkninglösa de här problemen. Sedanvill Jag nämna något om avgiflslindringens verkan för trafiken på Södertäljekanal. Den beräknades i trafikpolitiska utredningens förslag uppgå lillstorleksordningen /ton. Det förefaller mig, vid en översiktlig bedömning,som oni det föreliggande förslaget ger en nedsättning av nära nog sammastorleksordning - kanske större. Räknatäven efter nuvarande taxor gynnas Mälarhamnarna påtagligt jämfört med hamnarnavid kusten. Hamnar som och än mer har mycket långainfarlsleder. Att lotsavgifterna kan hållas oförändrade med införande av dennya fariedsvaruavgiften, vilket förutsätts i propositionen, är därför lillsärskild fördel för dessa hamnar. Vidare bortfaller helt den ocksåavslåndsberoende lokala fyravgifien. Vadgäller kanaltaxan sker sänkningar för de flesta godsslagen. För väsentligagodsslag som spannmål, papper och pappersmassa liksom olika metaller minskar detotala kanalavgifterna med en tredjedel. För sågade trävaror är sänkningen ännustörre, nämligen 50 96. Genomau den nya farledsvaruavgifiens avståndslillägg har hållits nere enligtpropositionen jämfört med förslag ökar de totala avgifterna förMälarhamnarna med ca 14 96, medan ökningen för kusthamnarna ligger på imedeltal 50 96. Mälarhamnarnas konkurrenskraft hålls alltså väl uppe med dethär förslaget. Slutligenförordar departementschefen all något krav på avkastning på de senaste årensinvesteringar i Trollhälle och t. v. ej bör ställas. Detinnebär att kapitalkostnaderna inle skall slå igenom på de avgifter som tas utav fartyg som passerar kanalerna. Därigenom undviks betydande laxehöjningar.Reservanterna föreslår alt skall slutligt fastslå attkapitalkostnaderna avskrivs. Det är sannolikl all så kommer att ske, menutskottsmajoriteten har för sin del antagit den motivering som statsrådetanfört som skäl för all senarelägga det definitiva beslutet om dessakostnader. Därför har vi avstyrkt motionen på denna punkt. Med detta berjag få yrka bifall lill utskottets hemställan. Nyttsystem Jör de statliga sjöjärtsav-gijterna Nyttsystem Jör de statliga sjöfartsavgifterna () kortgenmäle: Det förslag som vi från socialdemokratiskt håll presenterat i vårmotion när det gäller Väner- och Mälarlrafiken innebär att vi följer upptrafikpolitiska utredningens förslag. Det förvånar mig verkligen alt utskottetstalesman i denna fråga så frenetiskt argumenterar mot vårt förslag. Därmedargumenterar han nämligen också mot trafikpolitiska utredningens förslag. Fyraav de borgerliga ledamöter som undertecknat detta trafikutskottets betänkandefinns också med som undertecknare av trafikpolitiska utredningens förslag. Detillhör nämligen denna utredning. står alltså här ochargumenterar mot sig själv. Men man kanske inle skall förvånas. HerrSellgren säger att man på socialdemokratiskt håll vill skynda på så förfäriigi,att vi vill la dessa beslut med en gång och genomföra dem i all hast. Men, herrSellgren, i sammanfattningen av trafikpolitiska utredningens belänkande stårdet: "Tidpunkten för genomförande av förslaget blir beroende av den omläggningav sjöfartsavgifterna som enligt vad utredningen erfarit kommer alt ske underår 1978." talade om dessa nya sjöfartsavgifter, och hansade ingenting om att del är för tidigt all genomföra dem den 1 januari 1978såsom del föreslås i propositionen. Jag kan då inle förslå varför vi skullevara ute alldeles för tidigt med detta. Vi har följt utredningens förslag.Bakom delta förslag står och ytterligare tre av de borgerliga ledamötersom undertecknat trafikuiskoltels betänkande. Men dessa går emot vårtförslag, och det är litet märkligt. Vivet inle heller vad förslaget om att lägga på mineraloljorna alla dessa örenskulle innebära, säger . Jag förmodar, , attsjöfartsverket i sitt förslag hoppade upp från O kr. till 1:90, det förslag somockså kommunikationsministern har framlagt här. Jag vet inte vilka utredningarsom ligger bakom att man just skulle stanna vid . Jag antar att mangjorde det för att finansiera bortfallet av kanalavgifterna. Vi vill ta in30-35 öre mer på denna vara, vilket skulle klara hela detla problem medkanalavgiflerna på upp lill och upplill . Vi anser all hamnarna där, precis som trafikpolitiska utredninghar föreslagit, skall få leva och verka på samma villkor som alla andra hamnari och bli debiterade på samma sätt. () kortgenmäle: Det var intressant att lyssna på , när han såsom något avell avslöjande inför kammaren ville tala om alt Jag tillhörde trafikpolitiskautredningen, som enhälligt har framlagt det förslag som reservanterna nu stödersig på - därtill hade flera ledamöter av utskottet deltagit i utredningen - menatt jag nu frenetiskt argumenterar mot detta förslag. Jag har inle frenetisktargumenterat mot utredningens förslag. Vad jag har sagt - och det framhöll jagockså vid utskottsbehandlingen när vi diskuterade denna fråga - är att när trafikpolitiska utredningen, eller enutredning över huvud tagel, framlägger ett förslag, måste del slutligaavgörandet ändå fattas på basis av dels utredningen, dels remissyttrandena ochdels andra faktorer som kan komma med i bilden. Det är den samlade bilden somär avgörande för vilka slutsatser man kan dra. Jag har respekt för en sådanordning. Min grundinställning är fortfarande densamma som utredningens,nämligen att man skall utjämna kanalernas passagekoslnader. Jagtar fasta på inle minst sådana remissinstanser som , varsstyrelse är ledamot av, som har avgivit ett i del närmaste mycketfränt remissyttrande över trafikpolitiska utredningens förslag. a. att förslaget innebär ett grundskott mot del principielltkostnadsanpassade avgiftssystem som gäller och därmed även indirekt mot dengällande hamnpolitiken. Detta är en frenetisk argumentation från ,- styrelseledamot i . Delförslag vi framlade skulle anpassas till det nya avgiftssystemet för sjöfarten,vilket utredningen inte hade någon möjlighet alt la ställning till. Vi ansågatt förslaget skulle anpassas lill avgiftssystemet, vilket också har skett. Varförkan man inte lägga på ytterligare utöver ? Varför skall del vara just1:90? Jo, 1:90 innebär 100 96 ökning av , alltså dubbelt mot vad import-och exporigods i övrigt kostar. Mineraloljorna betalar bara för importen. Detär den enkla logiken i det sambandet. Sedansäger all det inte innebär någon fara att lägga på 30-35 öre.Tidigare var del . är man uppe i . Fortsätt så är man snart uppei 40, kanske . Nyttsystem för de statliga sjöfartsav-gijterna () kortgenmäle: Utredningen var enig om sill förslag. säger att detutsattes för en frän kritik från vissa håll, framför allt från Hamn-förbundet.Jag vill påpeka för att mitt namn inte stod under Hamnförbundetsyttrande. Devärderade ledamöterna av trafikutskottet, herrar , ,och , har ju tyckt all vi skall genomföraen utjämning av avgifterna, så all insjöhamnarna och kusthamnarna kommer isamma läge. Nusade att del förslaget gick ut på all utjämna pas-sagekoslnadernamellan kanalerna i , men det är Ju något helt annat, är det väl inte meningen alt vi skall göra. Detförefaller som om en del av dem som suttit i utredningen mera har suttit där påskoj och inte tagit de förslag vi har framfört på allvar. Den ende jag ser härsom var med om utredningens förslag och som också finns med iulskottsbetänkandet - men där finns han på reservanternas sida - är SvenMellqvist. Han har varit med i trafikpolitiska utredningen, och han står fördel förslag som han där var med om all framföra. Nyttsystem Jör de statliga sjöjärtsav-gifterna () kortgenmäle: Att del är hell lönlöst all diskutera i sak med vet jagav erfarenhet förut. Jag vill betona alt den reducering av kanalavgiflerna somföreslås i propositionen är väsentlig, och den är väsentlig i förhållande lillde krav på transportstöd som tidigare framfördes från . Utredningenkom fram till att om man skulle ge transportstöd för den trafik som går påkanal från så skulle del uppgå lill någonting i storieksordningen . Den reduktion av kanalavgiflerna som föreslås uppgår tillnära 4 milj. kr., dvs. inemot en femdubbling av vad som behövdes för alttillmötesgå del tidigare kravet på transportstöd. Det är alltså fråga om enväsentlig reduktion. Sedanvill jag säga alt den här exercisen med namn och ståndaktiga tennsoldater sominte lar hänsyn till remissinstanser och andra faktorer är en ganska lönlösdebatt, . Det är allmän enighet om all vi skall ha ett nytt syslem för deslalliga sjöfartsavgifierna. De inkomstförstärkningar för somoundgängligen krävs kan nämligen inte uppnås utan allvarliga orättvisor inomramen för del nuvarande systemet. Detta system bygger på fartygens genomskeppsmätning framtagna netlodräktighel. Som det internationellaskeppsmätningssystemet är utformat kan t. ex. den ojämförligt tyngstastatliga sjöfartsavgiflen, den allmänna fyravgiften, i vissa fall bli dubbeltså hög för ett fartyg som för ett annat fartyg med samma lastförmåga. Det ärdärför inte rimligt att för att få den merinkomst som vi av budgetskäl intelängre kan vänta med bara bygga på nuvarande avgiftssystem med procentuellahöjningar, 1 stället har regeringen lagit fasta på det förslag om enfariedsvaruavgift som lade fram för ell par år sedan. Den medfartygen transporterade varumängden ger en betydligt rättvisare grund föravgiftsuttaget än fartygens netlodräktighel och del antal resor på svenskahamnar som fartyget kan hinna med på ell år. förslag har dockomarbetats betydligt. Vihar för det första slagit vakt om den inrikes sjöfarten, och det vill jagkraftigt understryka. Till skillnad från förslag utgår inlenågon fariedsvaruavgift för gods som skeppas inrikes, vare sig det gällermineraloljor eller annat gods. Vi har också varit mycket försiktiga med attavgiftsbelasta hamnarna med långa infarlsleder. De avstånds-tillägg somfariedsvaruavgifien får är relativt sett betydligt lägre än dem somsjöfartsverket räknade med. Vi går emellertid längre än så. Denlokala fyravgifien med dennas avgiftsavslåndsiillägg slopas hell. Lika vikliglär all vi genom att införa fariedsavgiften kan hålla lots-ningsavgifternaoförändrade. Dessa väger ju tungt för de långa lederna. Speciellt Mälarlrafikengynnas genom dessa åtgärder. Jämfört med kusthamnarna är lederna till Västeråsoch myckel långa. trafikpolitisk effekt blirkortare lastbilstransporter för import- och ex-porigodsei och därmed mindrebelastning av vägarna, mindre åtgång av drivmedel och mindre miljöförstöring. Vadgäller olika typer av sjöfart och skilda godsslag har vi försökt bälire slåvakt om koslnadsansvarigheisprincipen. Propositionen berör särskilt denkortväga färjelrafiken och oljelransporterna. Koslnadsansvarigheisprincipenmotiverar en högre fariedsavgifl för mineraloljor än för annat gods. Risken föroljeutsläpp, med de allvariiga miljöskador sådana utsläpp kan innebära, bestämmertill avsevärd del standarden i våra farleder. Oljorna transporteras därtill iobetydligt större fartyg än annat gods, med de behov detta skapar av speciellafariedsanordningar. Därtill kommer att vi med hänsyn lill bl. a. de svenskaoljeraffinaderiernas konkurrensförmåga inle velat belägga de i inrikesfarisjölransporierade oljorna med någon fariedsvaruavgift. Tvärtom har vi istället helt slopat den inrikes fyravgiften. Också exporterade oljorhar vi av samma skäl gjort avgiftsfria. Efteringående överväganden har vi ansett oss kunna sätta varuavgiften förmineraloljor i lägsta avståndsklassen dubbelt så högt som för annat gods. Jaghar redan i propositionen förutsatt alt kommer all medgerabatter och i vissa fall avgiftsbefrielse för iransitogods och ocksålågvärdigt exportgods, t. ex. Med sådana rabatter blir i självaverket den genomsnittliga avgiften för oljan mer än dubbelt så hög som förövrigt gods. Att ytterligare belasta mineraloljorna ligger inle, som jag serdet, inom ramen för sjöfartsavgiflen med syfte att läcka kostnaden för denstatliga fariedsverksamhelen. Del skulle bli en ren beskattning och får ses iell sådant sammanhang. Regionalpoliliska satsningar får täckas på annat sätt. Låtmig också få säga några ord om förslaget att hell ta bort de speciellakanalavgiflerna i och . Reservanternai utskottet anknyter här till trafikpolitiska utredningens förslag idelbetänkandel Åtgärder för att främja godslrafiken på och . Somjag var inne på redan tidigare har det nya avgiftssystemet, som det allmäntblivit utformat, gynnsamma verkningar för Mälarlrafiken. Det myckel måttligaavståndslillägg som fariedsvaruavgifien har i den föreslagna utformningenkompenseras mer än väl av den bortfallna lokala fyravgiften och möjligheten atthålla loisningsav-gifterna oförändrade. Vänerlrafikenskulle däremot inle vinna särskilt myckel med enbart omläggning av de allmännasjöfartsavgifterna. För del handhas fariedsverksamhelen i huvudsak avandra organ än , nämligen Trollhälle kanalverk och Vänernsseglalionsstyrelse. För båda dessa har gällt kravet på ekonomisksjälvbärighel. Taxesysiemet har skilt sig från landet i övrigt. Någonavgifisuijämning har Vänerlrafiken inte fåll del av. Jag vill erinra om atttrafikpolitiska utredningens uppgift i första hand Nyttsystem för de statliga sjöjårtsav-gifterna Nyttsystem JÖr de statliga sjöfartsavgifterna var alt på riksdagensbegäran utreda frågan om en utvidgning av transportstödet till alt omfattaockså sjöfarten på . Risk ansågs föreligga för all del transportstöd somvar begränsat till landlransporter innebar en förskjutning av trafiken frånVänerhamnarna till kuslhamnarna och därmed ett sämre utnyttjande av de storainvesteringar som genomförts för all främja sjöfarten påVänern. Utredningenredovisar i betänkandet en omfattande statistisk analys av godsströmmarna år1974. Utredningens slutsats är att den trafikav-ledning som transportstödet meddess nuvarande utformning kan ha inneburit lill men för Vänersjöfarien harvarit relativt obetydlig. En utvidgning av stödet lill att omfatta också dennasjöfart skulle därför ha myckel begränsad betydelse för all slå vakt omVänerhamnarnas trafikunderlag. Utredningens slutsats är all en eventuellutvidgning av transportstödet bör ske i samband med den allmänna omprövning avdelta stöd som skall ske . Som en mer verksam åtgärd nu skjuterutredningen i stället fram sitt förslag att förbilliga passagekostnaderna iTrollhälle kanal och . Förslaget får därmed konsekvenser också förSödertälje kanal och Mälarlrafiken. överiämnade sill belänkande till mig . Med denremisstid som krävdes var tiden alltså ytterligt kort för att hinna med enproposition . Åtskilliga tunga remissinstanser var också myckelnegativa lill utredningens förslag. a. underslröks starkt all enlångtgående avgifisuijämning, som ell fullständigt slopande av de speciellakanalavgiflerna skulle innebära, inle fick lösas separat. Man borde avvakta trafikpolitiskautredningens slutbetänkande och de beslut från statsmakternas sida som dettakunde föranleda i fråga om de olika transportmedlens framtida kostnadsansvar. Ifråga om Mälarlrafiken framhölls från olika håll att ett slopande avkanalavgifterna inte kunde begränsas lill den statsägda ulanmåste omfatta också den andra infarlsleden till , dvs. den inomStockholms hamn belägna Hammarbyleden, Del framfördes också att ett stöd ålkanaler - med bl, a. boriskrivning av kapitalkostnaderna - också borde omfattaLindökanalen i hamn, en hamn som konkurrerar med både Mälar- ochVänerhamnarna. Andra remissinstanser menade alt trafikpolitiska utredningenhade underskattat det nuvarande transportstödels negativa verkningar förVänersjöfarien. Alladessa frågor gick omöjligen att utreda och bereda på någon månad. Mitt val stodemellan att lägga fram en proposition om sjöfartsavgifierna utan speciellthänsynstagande till den särskilda kanalproblemaiiken eller ta upp kanalfrågornaså långt det nu gick ulan all föregripa avgörandena av de andra frågorna. Jagvalde det senare alternativet och har enligt min mening gått så långt som det är praktiskt möjligt. Uppriktigt sagt är Jag ganska förvånad överreservationen. Även reservanterna borde förslå den bakomliggande problematiken. Deförslag som propositionen omfattar är som jag sagt långtgående. Det viktigasteär att de stela krav på ekonomisk självbärighel som tidigare gällt för de båda statligakanalerna upphör. Detta krav har varit speciellt tyngande för Trollhälle kanalmed dess - lill följd av de många slussarna - höga driftkostnader. Del haremellertid också konsekvenser för . Vidareavstår staten från täckning av kapitalkostnaderna. I samband med besluten omutbyggnad av de båda kanalerna utgick regering och riksdag - mot bakgrund av deutredningar som då förelåg - från att investeringarna var inle barasamhällsekonomiskt utan också företagsekonomiskt lönsamma sett frånkanalförvaltningarnas synpunkt. Investeringarna skulle följaktligen läckas medkanalavgifter. Enligt den nu framlagda propositionen skall vidavgiftssällningen t. v. beaktas varken avskrivningar eller räntor. Frågan omboriskrivning av investeringarna har fått anstå i avvaktan bl. a. på lösning avvissa budgetlekniska frågor. får slutgiltigt prövafrågan om boriskrivning av kvarstående kapital. Jag vill nämna all ettinberaknande av också kapitalkostnaderna skulle innebära en höjning avnuvarande kanalavgifter för med och för Södertäljekanal med mer än 100 96.