prot · G10999 · 1977-12-31 00:00:00 — Detta har vi gjorl på grund av att vi anser attÖstersunds kommun absolut bör kompenseras för att radar- ochluftvärns-mekanikerskolan, som enligt ett riksdagsbeslut skulle haflyttats till från , av olika skäl nu tydligen bör bli kvar iGöteborg. Skälen till detta har vi viss förståelse för. Men för ett län somJämtland innebär denna uteblivna lokalisering bl. a. atl ett värdefullttillskott av arbetstillfällen inte kommer till. har enosedvanligt låg sysselsättningsgrad och behöver fler sysselsällningslillfällen.Inte minst för de kringinvesieringarsom kommun har påbörjat förradarskolan Vissaorganisationsfrågor m. m. rörande försvaret menar jag att riksdagenredan nu borde uttala att artilleriets kadett- och aspirantskola omlokaliserastill . Atl emot etl i övrigt enigt utskott yrka bifall till vår motion ansågjag inte särskilt meningsfullt. Jag avser dock att återkomma i frågan när denpå nytt aktualiseras av regeringen i förslag till . Därför nöjer jagmig för dagen med att i ett särskilt yttrande ha markerat min uppfattning. Jagvill göra kammarens ledamöter uppmärksamma på att Grytans skjutfölt iÖstersund av A 4 vid behov disponerar markområden utanför självaskjutfällel, områden som utgörs av impediment varom det inte rått delademeningar eller motsättningar. i (c): .Det beslut som skall fatta när det gäller försvaretsfredsorganisation är, som jag ser del, en direkt effekt av detförsvarspoliliskabeslulsomriksdagenfattadeföregåendeår. De frågor som vi i dagdiskuterar berör främst armén, men eftersom FFU just nu arbetar med flygvapnetsoch marinens fredsorganisalion, finns det väl skäl förmoda all del blir frågaom fortsatta organisationsförändringar inom försvaret. Underde har lönekostnadens andel av del militära försvarets totalaekonomi tenderat att öka ganska kraftigt. En sådan utveckling leder till attutrymmet föratt skaffa materiel, bedriva utbildning och annan angelägenverksamhet minskar i motsvarande grad. För att möta den utvecklingen har detgjorts stora ansträngningar att minska personalkostnaderna inom försvaret. Genommålmedvetna insatser har anlalel tjänster inom försvaret minskat medomkring 3 000. Trols dessa mycket hårda personalminskningar harlönekostnadernas andel av försvarskostnaderna ökal, om än i lägre grad än vadden annars skulle ha gjorl. programplan för del militära försvaret för somutarbetades av överbefälhavaren lade han upp tre alternativa ekonomiska nivåer,kallade A-, B- och C-nivån. I A-nivån beräknades antalet anställda inomförsvaret minska med 1 400.1 B-nivån,som ungefär var vad sedan komanfalla beslut om, skulle ca 2 500 tjänster försvinna och i C-nivån ca 3 000. Riksdagsbeslutetinnebar alltså atl man t. v. skulle planera för en personalminskning med ca 2500 . I det sammanhanget bör också observeras att det inte bara ärden del som försvarels fredsorganisa-tionsulredning sysslade med somdiskuteras. skall också la ställning lill de ceniralastaberna. Som jag ser det, är det fråga om en konsekvent neddragning av antaletanställda inom försvaret. Atl i det sammanhangei nämna ordet upprustning,vilket har gjorts från socialdemokratiskt håll, tyckerjag är alldelesfelaktigt, och ser vi att del är föga trovärdigt. Sanningen ärju istället den att med en socialdemokratisk regering skulle vi ha fött lägga nerfler regementen. Jag tycker att det hade varil klädsamt om man också hadepresenteriäl vilka, men jag räknar med atl yi skall fö besked om det underkvällens lopp. Att avgöra vilka förband som skall dras in är ensvår uppgift. FFU har jobbat med delta och gjorl en rad avvägningar. EricHolmqvisl gjorde gällande atl man enbart hade åkt runt och räknat sängar, menvad som skett är ju att man har gjort en rad överväganden. Regionalpoliliskahänsyn, ekonomiska hänsyn med tanke på vilket alternativ som varil mesl lönsamtpå sikt, värnpliklssociala hänsyn, tillgången till övningsmark och en rad andrafaktorer har avgjort det ställningstagande som FFU kom lill. Del finns ocksåanledning poängtera att FFU var enig i sina ställningstaganden. Försvarsutskottethar i del förslag som behandlas fastnat för alt föreslå nedläggning av 5i och Lv 4 i samt samlokalisering av förband i Linköping.Belänkandet innebär också atl RMS skall ligga kvar i och alltså inteflyttas till som har diskuterats. Utskottetsställningstagande alt låta Lv 6 ligga kvar i bygger på tron allmarkfrågorna är lösta . Frågan om artilleriets kadett- och aspirantskolai bör, som vi ser det, inte aktualiseras nu ulan den får riksdagenåterkomma lill, och det blir aktuellt den dag då försvarets fastighetsnämnd hartagit ställning. Detbetänkande som vi har att diskutera medför en del konsekvenser, framför alllnär det gäller hur markfrågorna skall lösas . EricHolmqvist har ingående berört organisationsfrågorna i . När nu ulskottetföreslår atl Lv 4 flyttas till och alt verksamheten samordnas med P 7/Fo11 anser jag att det är viktigt all poängtera att beträffande de oklarheter somkan finnas i den organisatoriska lösning berörde har utskottetpå s. 14 i betänkandet myckel klart sagt att frågor om bl. a. samordning mellanLv 4 och P 7 bör lösas skyndsamt i ett särskilt utredningsarbete. Det är ocksåviktigt, tycker jag, alt se som en helhet. De andra lösningar somdiskuterades under utredningsarbetets gång anser jag klart sämre. De hadeinneburit problem förändra orter som kanske hade varil svårare att klara än vadsom nu sker. Jagkonstaterar också med intresse att accepterar alt ettluftvärnsregemente skall läggas ned, däremot accepterar han inte Lv 4. Jag vetinte om han därmed menar att han accepterar endast Lv 5, eller om han åsyftarnågol annat luftvärnsregemenie. Jag hoppas han bringar klarhet på den punklen. Närdet gäller reservationen om marken är del viktigt all komma ihåg atl detförslag FFU lade innebar att eftersom staten log mark från dem som brukade den,vore del rimligt att de kompenserades med mark som skaffades från domänverketsom är statligt. Detta tycker också utskoltet. Jag tycker det är en ganskanaturlig sak att man via en annan bil av den statliga verksamheten tillgodoserde krav som kommer upp. Därför harjag svårt atl förstå den reservation somsocialdemokraterna har på den här punklen. Närdel gäller de ekonomiska beräkningarna är det viktigt att komma ihåg atl manbör ta sådana här siffror med en stor nypa salt. Men om man har synpunkter påberäkningsgrunden för ett enskilt förband, som t. ex. har, ärdel troligt alt farhågorna beträffande beräkningsgrunderna har lika fog för dealternativ man jämför med. Därför menar jag all man VissaOlganIsa-t lons frågor m. m. rörande försvaret Vissaorganisationsfrågor m. m. rörande försvaret mycket väl kan hävda atlde ekonomiska beräkningar som är gjorda för olika alternativ är ganska hållbarai relation till varandra. Bådeutredning och utskott har stor förståelse för de problem som uppstår för devärnpliktiga. Det är viktigt atl man klarar de värnpliktssociala frågorna påolika sätt. Men del är inte riktigt som gör gällande att devärnpliktiga inte tillfrågats. Åtminstone FFU har under utredningsarbetets gånghaft regelbundna kontakter med värnpliktiga arbetsgrupper. Jagtycker det är viktigt att komma ihåg att utredningen i grunden har sinadirektiv från den gamla regeringen. Man har varit enig i utredningen och det ärvärdefullt. Jag tycker del är glädjande att vi har så pass slor enighet iutskoltet kring de mycket besväriiga frågor det här rör sig om. Del ärbetydande svårigheter för berörd personal ute på förbanden, och därför är del värdefulltan frågan kan las under stor politisk enighet för alt hjälpa de anställda attfå så bra arbetsbetingelser som möjligt. Propositionen 65 och försvarsutskottets betänkande 11 behandlar sombekant vissa organisationsfrågor rörande försvaret. Propositionen baseras påden utredning och del förslag som försvarets fredsorgani-sationsulredningkommit fram till, och jag skall någol redogöra för hur denna utredning hararbetat. Utredningenhar varil i gång . De förslå åren var del såsom en enmansutredning.Från den utökades den till en pariamenlarisk uiredning medrepresentanter för de fyra stora partierna. hade utredningenvissa bestämt angivna uppgifter, t. ex. vissa organisationsfrågor rörandefiygvapnet. Utredningen har sedan fiera gånger fåll sina direktivkompletterade. Sedan den blivit parlamentariskt sammansatt har den föttkaraktären av besparingsutredning. NärFFU, som utredningen kallas, började sill arbete befann sig många kommuner,speciellt de större, i en stark utvecklingsprocess, vilket medförde ettkraftigt tryck på den mark som de militära förbanden förfogade över. Den var påflera håll begäriiga objekt för den kommunala expansionen. har situationenblivit en annan. Till skillnad mot har kommunerna numera inte sådanefterfrågan på den mark som försvaret disponerar att detla kan utgöra motiv förförbandsindragningar. Alla kommuner, även storstäderna, slår nu energiskt vaktom sina regementen, framför allt därför alt de är betydelsefulla försysselsättningen. Menmarkanskaffningen för att täcka försvarels behov av skjulfält och övningsfälthar blivit alll svårare. Nya vapen med längre skottvidder och ökad taktiskrörlighet ställer krav på större ytor att bedriva övningar på, somkraven ökar från allmänhetens sida på fritids- och strövområden i naturen.Dessutom har markvärdena stigit avsevärt . Sedankan vi också konstatera atl det finns en växande opinion som motsätter sig atlmarken används lill militära övningsfält och i all synnerhet till skjutfölt.Markfrågorna för försvaret har med andra ord blivit alll svårare alt hantera påsenare år. Men trots atl försvaret gått in för ökad användning av simulatorer och andrahjälpmedel, så måsle man ändå kunna skjuta och skjuta skarpt ochförfoga över tillräckligt slora fält atl öva på. Därför finns del etlbehov av markanskaffning för fiera förband. Del är således nödvändigt attanskaffa mark för ett skjutfölt i för I 2:s behov, och det problemetser ut alt kunna lösas vid . Det är vidare nödvändigt att skaffa marklill etl skjutfölt i för I 16och InfKASsamt till elt i förförbanden där. Vidare behövs utvidgning av elt övningsfält på Golland förpansarutbildningen där, som man i annat fall för överväga att fiytla tillfastlandet. Det gäller också utvidgning av skjutfällel i för A 6och A 3. Omdetta visar sig vara omöjligt att åstadkomma, så leder det till att man fördessa regementen, som är i slort behov av bättre utbildningsbelingelser, fördiskutera fiyUning eller nedläggning. Särskilt gäller det pansarutbildningen påGotland och utbildningen vid A 6 i . Ekonominför försvaret liksom för andra samhällssektorer har blivit alltmer ansträngd.Personalkostnaderna tar allt större del av tillgängliga resurser, ochföljaktligen blir det mindre över för materielinköp, som materielenstiger i pris. Denna utveckling måsle på någol sätt brytas. En begränsning avadministrationen inom försvaret har därför blivit en angelägen fråga, och detär mot den bakgrunden som FFU fött i uppdrag av regeringen att utreda ochframkomma med förslag om indragningar av tre till fyraregementsadminislraiioner inom armén och marinen. Utredningensuppgift har varit och är atl framlägga förslag som innebär atl kostnaderna fördriften av försvarets fredsorganisation kan begränsas. I det förslag som nuföreligger behandlas armén och kustartilleriet. I enlighet med de senastetilläggsdirektiven skall nästa etapp av utredningsarbetet ägnas åtflygvapnetsamt återstående frågor inom marinen. Förslag härom kommerattframläggas innevarande år. Utredningenhar granskat och övervägt åtskilliga alternativ för atl lägga neradministraiioneroch etablissemang. Tilläggsdirektiven som utredningen fick den3 angav att det borde redovisas förslag lill i första handminskningar motsvarande tre lill fyra regementsadminislraiioner inom armén ochmarinen. Granskningenhar i första hand omfattat förband som antingen saknar godtagbar tillgång lillövningsmark eller förfogar över kasernelablissemang som är i behov avomfattande och investeringskrävande upprustning. De brister i fråga omövningsmark som finns vid vissa förband har föranlett utredningen tillsärskilda studier av alternativa möjligheter att lösa dessa markproblem. Utredningen har också granskat och prövat olikamöjligheter alt vidareutveckla organisalionen i lägre regional och lokalinslåns för att genom ytterligare samordning mellan myndigheterna åstadkommabesparingar och en förbättrad ledning av förbandsproduktionen. Efteretl mycket omfattande utredningsarbete har utredningen föreslagit följandestörre förändringar i fredsorganisationen: Lv 5 i läggsned, terrängregemenle (TI) i Vissaorganisationsfrågor m. m. rörande försvaret 9 protokoll 1977/78:98-100 frågor m. m. rörande försvaret samordnas med I 4/Fo41 ochSvea artilleriregemente (A l)i , P 7:s pansarutbildning i Ystadflyttas till Revingehed och Lv 4 i flyttas till för an ingå i Södraskånska regementet (P 7/Fo 11). Vidarehar utredningen föreslagit att arméns radar- och luflvärnsmekanikerskola skallkvarslanna i i stället för alt, som tidigare beslutats, flyttas tillÖstersund. Lv5 i är etl av de minsta regementena inom armén med endast 400värnpliktiga, vilket understiger den minimistorlek som anges såsom norm. Någrautvidgningsmöjligheter vid nuvarande etablissemang finns inte, ochövningsfältet i är otillräckligt. Däremot förfogar man i Sundsvallöver ett bra skjulfält på . Utredningen har ansett all det skall varakvar, och en viss styrka kvarslannar för att handha skötseln av fältet, som kanbrukas vid repelilionsövningar o. d. ILinköping finns tre arméregementen där T 1 bildar en särskildregemenls-administration. Genom den ändring som föreslås kan T l:s nuvaranderegementsadministraiion dras in. FörSkånes vidkommande har man haft två alternativa förslag att bedöma. Del enaförslagel varalt lägga ned P 2 i och fiytla Lv 4 i tillKristianstad, det andra atl förfiytta pansarutbildningen i tillRevingehed samt att flytta Lv 4 lill . Utredningen har stannat för detsenare alternalivel, (/o>/o> att Lv 4 då blir kvar i pårelativt kort avstånd från och därför aU en förbandsnedläggning skulle hadrabbat , eller betydligt hårdare än det kommeratt drabba . Dessutom är investeringsbehovet vid Lv 4 i mycketstort. Det rör sig om kostnader på över 100 milj. kr. Omprövningenav beslutet an flytta radiomekanikerskolan lill är föranledd av altLv 6 skall behållas i . Därför kan radiomekanikerskolan behålla sinnuvarande lokalisering, och på det sättet sparas 20 milj. kr. i investeringar,som del skulle ha koslat atl bygga i . Ekonomisktinnebär ett förverkligande av förslagen en årlig besparing på 25 milj. kr. Givelvisskapas problem för de orter som drabbas av nedläggningar, men man för hoppasatl situationen på arbetsmarknaden är en annan dånedläggningarna skall ske. Utredningensförslag har i stort sell tillstyrkts av försvarsministern i propositionen, ochäven överbefälhavaren och chefen för armén biträder, så när som på någraundantag, utredningens förslag. Även försvarsulskotteis majoritet hartillstyrkt propositionen. EricHolmqvist ställde i sill anförande några frågor till utredningen. a. sadehan att soldaterna från kåne i stor utsträckning skulle fö sin utbildningförflyttad till andra län. Jag har färska siffror från försvarsstaben, ochdessa visar att av 4 485 värnpliktiga i behöver endast 771 fullgöra sinutbildning utanför . 2 482 gör sin värnplikt inom L län och 1 232 inom Mlän. Skåningarna för således i de flesta fall göra sin värnplikt i . Vidareanförde all de kostnader som utredningen har kommit fram tillnärdet gäller investeringsbehovet i inte skulle vara rikliga.Men dessa utgifter är beräknade på precis samma sätt som man har kalkyleratmotsvarande utgifter på andra ställen och förband i landet. iMalmöhus län har lagt fram andra siffror. Men om man från början utgår från enfelaktig siffra, blir beräkningarna felaktiga hela vägen, och därför kan maninte göra en direkt jämförelse i del fallet. Utredningen har dock räknat påsamma sätt som man gjort på andra ställen, där man nödgats rusta upp kaserner. HerrHolmqvist sade också atl utredningen hade utdömt övningsfältet i . Del ärväl inte helt riktigt. Vi har konstaterat att övningsfältet är godtagbart menhävdat att skjutfältet i är för litet och alltmer hotas av permanentbebyggelse. Att delta verkligen är med sanningen överensstämmande har vikunnat konstalera när vi varit nere på platsen och studerat förhållandena. HerrHolmqvist säger också atl olägenheterna med en förbandsnedläggning skulle blisynneriigen stora. Det är givet att del blir bekymmer och problem på alla ortersom drabbas av sådana nedläggningar. Olägenheter kan alltså inte undvikas, menvj har i utredningen kommit fram till att bekymren inte skulle bli så slora iMalmö, eftersom avstånden i är ganska små i förhållande till vad somgäller för andra landsdelar. En slort antal värnpliktiga från ochfrån förgöra sin värnplikt i Norriand. I de fallen kan man verkligentala om avslånd. Nere i blir del nu fråga om en flynning av Lv 4 frånMalmö till , ca 5 1/2 mil. En annat förband, i Revingehed, ligger 2 1/2mil från . Det är således inga stora avstånd. Hur man än räknar, blir delmed bil mindre än en limmes restid. Vi har därför ansett att problemen i Skåneinte är så stora som de hade kunnat bli på andra ställen. Omman nu inte skulle lägga ned förbanden på det sätt som utredningen harföreslagit, blir följden bara den att man flyttar över problemet på andraorter, och del är sanneriigen inte bättre. Utredningen har noggrant ochingående diskuterat igenom frågorna och funnit att de åtgärder som vi föreslårbör vara de minst smärtsamma. () kortgenmäle: Jag tror inte att jag riktade några speciella frågor till utskottetstalesmän, men eftersom nu framhålleratt han vill se somen helhet vill jag säga atl del är synd, atl han inte i utredningen verkligenhar vinnlagt sig om detla. Delkan naturligtvis vara så att en del funderar över att det ena länet i ,med elt befolkningstal del andra länels, ändå har betydligt mindremilitära utbildningsresurser. Jag skall dock inte fortsätta denna debatt, somjag inte har tagit upp. Jag tror i varje fall inte att skallföreta någon fotvandring från till Revingehed i föreställningen atl delär 2 1/2 mil, för då blir han nog en smula Iröll innan han kommer fram. 1anslutning till del som i framhöll vill jag säga all jag tillvissa delar varit med om att formulera de direktiv som gäller. VissaOlga nIsa-tionsfrågor m. m. rörande försvaret departementet 1973, och1974 skrev vi ett värnpliklsprogram. Jag vill gärna säga inför atljag därvid fann det nödvändigt alt starkare betona människans roll i försvaret.Det log sig uttryck i atl i direktiven skrevs in att hänsyn skall tas till justde värnpliktssociala förhållandena. Jag stod också för atl det skrevs in skulle beakta markförhållandena. Vi hade nämligen det underiigaförhållandel atl som man från kommunalt håll kritiserade oss för, somdel hette, aptiten på mark, så ville man ha kvar sina förband. Jag ansåg det dånödvändigt alt knyta ihop dessa frågor. Dessaskrivningar är således milt bidrag till direktiven. Sedan håller jag med om attockså försvarsulredningen har tagit upp frågan om hur många förband som skallläggas ner. Men jag kan inte se att det i utredningen finns något som är såtvingande alt det inte skulle vara möjligt atl ifrågasätta dess förslag, de måvara hur enhälliga som helst. Litet elakt skulle man kanske kunna säga att dethär är fråga om att låta andra bära bördan. Med tanke på här och på det intresse och den beredvillighet han visat när det gällerförbandsindragningar borde han ha kunnat göra någonting åt det här på närahåll. Tillsist vill jag säga lill att jag icke har reserverat mig emot att manlägger ner förbandet i . Jag delar utskottets uppfattning på denpunkten, och därför är det onödigt atl diskutera den frågan. Jagser atl tiden strax är ute för mig -jag har en halv minut kvar. Då skulle jagkanske använda den lill att säga att man inte utan vidare kan tala om en helhetnär det gäller . Det är trols allt litet skillnad på att ha elt förbandnära sin egen ort och atl bli tvungen atl fördas kanske . Del blir juinte samma förutsättningar om man bor i exempelvis och skall ta sig tillKrisiiansiad - det borde vara uppenbart. Låt mig först inför och kammarens ledamöter i övrigtbetyga atl det i och för sig inte tillhör en försvarsministers angenämasteuppgifter atl lägga fram en proposition med innebörden atl dra in och förfiyttaförband. Sådant innebär alllid smärtsamma processer både för de regioner somberörs och framför allt för de människor -de fast anställda och de värnpliktiga-som också blir berörda. Ingen skulle vara gladare än jag om jag sluppit althamna i den nuvarande situationen, atl som etl arv efter tvingaslägga fram denna proposition som innebär rege-mentsindragningar ochförflyttningar. Mendet finns ingen anledning alt förneka verkligheten, och verkligheten är ju denatt fattade beslut om en ekonomisk ram för försvaret. Vimåste då se lill alt vi för fram en krigsorganisation som är optimalt anpassadtill denna ram. Vi måste också ha en fredsorganisation som producerarkrigsorganisationen. Dessutom har vi kravet på oss att bedrivarationaliseringsverksamhet och att höja produktionen inom försvarsseklorn.Detta är t. o. m. ett mycket starkt krav, eftersom vårt prisregleringssystem'förutsätter all vi kan höja produktiviteten. måslesåledes anpassas till de krav som uppställts. detlakommer all vi kan registrera minskande värnpliktsomgångar i slutetav på grund av de låga födelsetalen, vilket gör att behovet avulbildningsanstalter kommer alt krympa. De i realiteten krympandeförsvarsramarna har, tillsammans med de ökande kostnaderna för tekniskförnyelse, inneburit atl krigsorganisationen inom vissa specialsektorer kommeratl minskas, vilket i sin tur innebär att utbildningsbehovet sjunker, bl. a. ifråga om luftvärnet, pansartrupperna och trängtrupperna. a. på uppdrag av min företrädare -gjorl en analys avburman bör förfara. Låt mig inom parentes säga att jagar något förbluffad överalt uttalade sig så utomordentligt kritiskt om den utredning somhan själv har tillsatt. Del tyder ju på atl inte har sammaförtroende för dessa politiker som han hade den dag då han tillsatte dem. Jagförstår mycket väl att man kan reagera så som man gör i olika regioner-jag harsjälv varit i den situationen attjag här i kammaren har representerat en regionsom har varit utsatt fören hårdhänt förbandsindragning. Helt naturligtreagerade jag mot denna den gången, men verkligheten kan vi inte göra mycketåt, utan det bästa är att anpassa sig till den. Nufrågade varför man skulle sammanslå P 7 och Lv 4 till ettgemensamt Fo-förband. Ja, del är helt enkelt så att utvecklingen på siktinnebär att pansarbrigaderna kommer att nedgå i antal vilket leder till etlminskat behov av utbildning på pansarsidan. har redanklargjort den problematiken på ett utomordentligt sätt, varför jag i stort settkan hänvisa till vad han har sagt. Vad det här gäller är hur man regionalt bästskall kunna anpassa neddragningarna i . Jag förstår fuller väl altherr såsom representant för Malmöhuslän har litet svårt föratl kännasig så att säga som en totalskåning, men från horisont måste vi väländå betrakta som en enda region,ochjaghar i likhet med utredningenfunnit att kommun trots allt har lättare att bära reduceringar än vadbåde och Ystads kommun har. Därför harjag biträttutredningens förslag - väl medveten om att det givetvis medför negativakonsekvenser för kommun och även vissa negativa konsekvenser för deanställda vid . Men i del stora sammanhanget harjag i alla fall funnit altdet förslag som utredningen har lagt fram är bäst förenligt med de allmännaintentioner som vi har. HerrHolmqvist frågade också hur organisationen i det sammanslagna P 7/ Lv 4 kommeralt se ut. Det kan jag inte svara på i detalj, men det blir alltså ettFo-förband.