prot · G109139 · 1977-12-31 00:00:00 — Debatten har pågått länge, och det torde inte vara mycket nytt alttillfoga. Jag skall ändå komma med ytteriigare ett par kommentarer. Attdet inte finns några delade meningar om neutronvapnets avskräckande effektliksom om dess bidragande till ytterligare upprustning och därmed att det äroacceptabelt har tydligt framkommit av debatten här . Den enda delademening jag kan finna gäller vilka ord eller medel som bör användas för altuttrycka faran med ännu etl nukleärt vapen. Mendet finns en risk med att så ensidigt koncentrera sig på ett enda vapen. Manglömmer bort den nödvändiga kampanj som måste drivas - och drivas hårt - förmotarbetande av och kontroll av ytterligare nya vapen som i mänga fall, t. ex.Sovjets SS 20, gör tusenfalt mer skada. Det verkar pä mig som omsocialdemokraterna medvetet förtiger vad som sker i östländerna, eftersom deraskritik mot den pågående upprustningen så ensidigt inriktas mot . PresidentCarter har avstått t. v. från planer på lillverkning av neutronbomben, och vadsom allmänt väntas runt om i världen är en eftergift av i moisvarandegrad. löfte att inte heller skall tillverka neutronbomben ärjuingen eftergift. Varföir hör vi från socialdemokralernas sida inga krav påSovjet? Är man inte medveten om den enorma övermakt som länderhar när det gäller stridsvagnar eller om sprängverkan hos SS 20, som av någonkallats domedagsrobolen? På något sätt har debatten urartat till att blimisstänkt snedvriden. Detär också märkligt när här i någon mån förfasar sig över attstatsministern har diskuterat de här frågorna såsom varande förhandlingsobjekt.Den som följer med i den inlernationella nedrustningsdebatten kan inte undgåatt vara medveten om att det ärjust precis detta som frågan om utvecklande avnya vapen är. Mendet finns också risk för en annan sak i den här debatten, och det är att blivad jag skulle vilja kalla hemmablind. Vi har inle här närmare omnämnt deryska ubåtarna i farvattnen kring vårt land. De har kryssat här i fiera år.Deras närvaro har kommenterats i både engelsk och dansk press ulan alt densvenska opinionen tycks ha märkt det. Vi har haft en häftig debatt omneutronbomben men utan kommentarer accepterat att kärnvapen med kapacitet attutradera europeiska storstäder är grupperade intill ett avstånd av noga räknat7 från den svenska kusten, för där går gränsen till det fria havet. Låtoss inte förskjuta perspektivet bort frän vår svenska vardag till de tryggaglobala dimensionerna genom alt peka på andra hot: neuironbomben ellerkryssningsrobolar- förhoppningsvis inte riktade mot svenska mål men heller inlebaserade, som någon skrev, utanför vår svenska badbrygga. Det är allvarliga saker vi avhandlar. Det gäller frågor som är avavgörande betydelse för hela vår jords framtid. Det gäller rätten för våra ochandra nationaliteters barn att leva i en trygg värld. Visst kan man blipessimistisk när man ser vad som åstadkommits avnedrustnings-förhandlande. Vad vi hoppas på är alt det här året skall kunna geoss ett provstoppsavtal, vilket i sig inte är en garanti för något annat än attvidareutvecklingen av nya kärnvapen stoppas upp. Men det är ändå etl förstasteg på nedrustningens långa och svåra väg. kan kanske ge oss resultat som gör det möjligt attfinna att utvecklingen har vänt frän upprustning till nedrustning -något atthoppas på och be om. Svenska insatser har av tradition varit större än vad värtlands litenhet kunnat berättiga till. Det skall vi glädjas åt. Vi har ju ocksåkraftfullt agerat när det gällt att få fier länder att undertecknaicke-spridningsavtalet och för nödvändigheten av att I AEA:skontrollmöjligheter förstärks, vilket ju också utrikesministern här framhöll. Desocialdemokratiska ledamöternas särskilda yttrande nr 1 innehåller emellertiden felaktighet som bör påpekas. Regeringen har inte uttryckt uppfattningen attu-länderna bör avslå från alt utnyttja kärnkraften - man har påpekatangelägenheten av att alternativa energikällor står till buds. Denna fråga haremellertid tidigare debatterats här i , och jag skall inte öda meraord på detta. StureEricson sade, när han berörde dessa frågor, att vårt förhällande lillu-länderna inte skall försämras. Men problemet har ju försvårats av att manfrän :5ida anser att det är angeläget att alla kärnkraftsländerstår under . Del har bl. a. medverkat lill all man från dessaländers sida inte har velat underteckna icke-spridningsavtalet. Dettahar förut inte gällt kärnvapenländerna, och hur denna fråga skall kunna lösasvet vi fortfarande inte. Vi gynnar inte utvecklingen genom alt påstå alt kärnkraftenskall vara förbehållen i-länderna, men det är viktigt att kontrollen fränIAEA:s sida förbättras liksom också lAEA:s resurser. Enannan faktor, som kanske inte heller har omnämnts, är att den nya tekniken förframställning av kärnvapen har spritt sig, och man kan anta alt det iväriden finns ett femtiotal förelag som kan tillverka kärnvapen. Delta faktumgör det än angelägnare med en ökad anslutning till icke-spridnings-avialet, ochdet bör ses mot bakgrunden av hur vapenhandeln i världen i många fall serut. I det andra särskilda yttrandet lar de socialdemokratiska ledamöternaupp frågan om opinionsbildning i nedrustningsfrågor. Jag har inga slörreinvändningar mot vad där anförs, och jag anser det viktigt att Sverigesansträngningar i nedrustningsarbetet stöds av den allmänna opinionen. Mennedrustningsfrågor är inga lätta frågor. För den enskilde vanlige individen kandet vara svårt att förstå alt och kan diskutera hur mångainterkontinentala missiler som det ena eller andra landet kan tillåtas ha ellerhur en militär balans i beräknas och fastställs. Och vad folk inte vetär i vilka former ett väridskrig skulle kunna föras. Det grundläggandemotivet för nedrustning är att undvika väpnade konflikter i förstahand mellan supermakterna. Upprustningen har blivit ett medel för att skapa enbalans, som i sig skall verka avskräckande från sädana konflikter, men det äroch förblir en terrorbalans som kostar världen mycket. Tvä dagars samlademilitärutgifter i världen beräknas motsvara FN:s medlemsstaters sammanlagdaärliga bidrag till FN och dess fackorgan. Närdeti den socialdemokratiska motionen talas om att man skall förstärka deninternationella opinion som motsätter sig att neutronvapnen tillförsmilitärblockens arsenaler i och på andra håll i världen så räcker inledelta. Tvärtom kan ett så ensidigt opinionsväckande vara farligt. Låt oss skapaen allmän opinion mot ett kommande krig, mot alla de vapen som redan finns! Vihar skräckexempel pä något som heter fuel air explosive, där man har lyckatslägga ut stora gasmatlor pä ca en kvadratkilometers yta, som tänds på och varstryckvåg dödar allt levande som inte är skyddat för denna tryckvåg. Vi harpansarvärnsrobolar, vapen som skjuter 270 skott , de självsökandemissilerna med kärnvapenspetsar, medeldistansrobotar färdigriktade mot utvaldamål, kanske också i värt land, ryssarnas nya robotar med mullipelspetsar osv. Vadvi inte vet och vad vi inte har undeisökt och inte talat om är i vilken gradvanliga, eller i vissa fall naturligtvis när del gäller vapen ovanliga,konventionella vapen kan bidra till att sänka kärnvapentröskeln, bl. a. genomden enorma materiella förstörelse som sådana vapen kan medverka till, och somdärför kan få en effekt när det gäller supermakternas vilja alt sätta innukleära vapen. Vi mäsle vara ense om alt skapa en allmän opinion mot alla vapen sommedför massförstörelse och dödande av civilbefolkningen. Målsättningen ärvisserligen en fullständig nedrustning i väriden, vilken kan synas ochsäkerligen är svåruppnåelig. Mien vi måste glädja oss ål varje framsteg mot målet. Låtvärldens folk få veta vad ett krig skulle innebära och låt oss arbeta förnedrustningens sak i enighet! är det de två supermakterna som barettavgörande infiytande på om vi skall lyckas, och det är därför nödvändigt att viarbetar för överenskommelser dem emellan. Jag ber att fä yrka bifall till utrikesutskottets hemställan i desshelhet. STUREERICSON (s): har utrikesministern lämnat kammaren, och dä kan gå löstmed sin enögda syn på utrikespolitiken. IngridSundberg säger här att jag och en del andra tydligen medvetet förtiger vad sompägår i . Det är att ta till! USAmed sin överiägsna kapacitet leder ju vapenutvecklingen med fem ä tio är; detgäller neutronbomber, kryssningsrobotar och en hel del annan modern vapenutrustning.Men kommer naturligtvis efter. Tillverkar amerikanerna de här vapnen, sädröjer det fem eller tio är och så har ryssarna samma vapen. Ioch för sig är det ju ingenting nytt atl vi vänder oss mol den ena supermakten.Sverige var t. ex. medförslagsställare , när vi fördömde Sovjetskärnvapenprov pä 100 megaton. Vi var också med om en resolution i december1969, där vi fördömde användning av herbici-der. Det är alltså ingentingnytt att vi går emot den ena supermakten i en specifik vapenfräga, utan det harvi gjort . Den här debatten har faktiskt gett ell resultat: Vihar falt utrikesministerns besked om att det bara är fråga om ordalydelsen, ochden kan vi naturligtvis diskutera. Det är substansen som är viklig, och vi hari kväll fält veta all del vid den extra generalförsamlingen kommeratt sägasnågoniing som substan-sielll motsvarar vad vi har krävt i reservationen. Det ärett mycket gott resultat av kvällens debatt. Dä måste det kännas litetegendomligt för de borgerliga alt om nägra minuter rösta mol denna reservalion. /VGEL (apk): inlägg var verkligen en röst ifrån mörkret. Ianförande efter anförande har man belyst den situation som.råder i världen medden våldsamma kapprustningen,som med sina konsekvenser kan utrota mänsklighetenmängder av gånger. I den situationen gäller det för länder som värt, som ickeär alliansbundet, som av tradition har fört en neutralitetspolitik som harskaffat oss ett gott anseende ute i världen, alt utnyttja vårt anseende för attbidra till att få ett stopp på rustningsspiralen. Men att kräva attSovjetunionen skall avstå från att ha ubåtar i sina egna hamnar är ingen brautgångspunkt för atl åstadkomma nedrustning i världen. Vadvi nu diskuterar är att stoppa den fortsatta kapprustningen. Det skulle varaförsta steget på vägen mot nedrustning. Då lyckerjag atl det inle är någonsärskill bra logik atl säga, att om av världsopinionen tvingas att icketillverka neutronbomben är det en eftergift från , men om avstår frånalt tillverka neutronbomben är det ingen eftergift frän . Jag trornämligen inte atl någon av de staterna saknar tekniska resurser för altframställa neutronbomben, men just därför är del dubbelt viktigt att viförhindrar att den blir framställd. Annars fortsätter vi, som säträffande har uttryckt det, att köpa en allt större otrygghet för en alltstörre summa pengar. bryta utvecklingen, skall man inte börja framställa nya bomber och försökabyta ut dem mot bomber som redan finns på den andra sidan. Dä har man kommitfel, och det är ingen bra utgångspunkt. INGRIDSUNDBERG (m): Låt mig svara först. är kanske medveten om att deförslag som har lagt fram i nedrustningssammanhang inte har inneburitett förbud mot att utveckla neutronbomben. Situationen ärju sådan attRyssland är på väg att utveckla den, och man har kanske kommit ganska långt. IAmerika har man möjlighet att tillverka neutronbomben. Därför är naturligtviseftergiften i detta fall klart större från amerikansk sida, eftersom frågornahär inte har berört utvecklandet av neutronbomben. TillSture vill jag bara säga: Nej, det är verkligen ingenting nytt att mani sin kritik vänder sig ensidigt mot en av supermakterna. Jag vill inte hellerpåstå alt det är unikt eller nytt att vänder sig mol i dennasin kritik, men jag har ändå inför kammaren velat peka på det faktum att sä ärfallet. Nytt eller gammalt - likväl är det ensidigt. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservalionen av AnnaLisa m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begäri voieringuppläsles och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller ulrikesulskottets hemställan i betänkandet nr12 mom. 1 rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen av m. fi. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösiräkningverkställdes voiering med omröslningsapparat. Denna omrösining gav följanderesuliai: Ja- 156 Nej - 148 Nr 139 Mom. 2 Onsdaeen den Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels utskottets 10 mai 1978 hemställanmed den ändring däri som föranleddes av bifall lill moiionen nr 1018 avRolf Hagel och i motsvarande del, och förklarades den Nedrustning 'proposilionen vara med övervägande ja besvarad. begärt votering uppläslesoch godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller utrikesutskottets hemslällan i betänkandet nr12 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill motionen nr 1018 av och i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä rösiräkning verksiälldes votering med omröslningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 291 Nej - 13 Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan,dels motionen nr 1027 av . i moisvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering uppläsles ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller utrikesutskottels hemställan i betänkandet nr12 mom. 3 rösiar ja, , den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1027 av m. fi. i motsvarande del. 1 Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 291 Nej - 14 Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 184 530avRolfHageloch , och förklaradesden förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering Nr 139 upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Onsdaeenden Den som vill att kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i belän- kandetnr 12 mom. 5 röstar ja. den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil motionen nr 530 av och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes voiering med omröslningsapparat. Dennaomrösining gav följande resultat: Ja- 291 Nej - 13 Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemslällan, dels motionen nr 1027 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i betänkandet nr12 mom. 6 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1027 av m. fi. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då OswaldSöderqvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omrösining gav följande resultat: Ja- 291 Nej - 14 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels moiionen nr 1027 av m. fi. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja be.svarad. SedanOswald begärt voiering upplästes och godkändes fijijandevoteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller utrikesutskottels hemställan i betänkandet nr 12 mom. 7 rösiar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1027 av m. fl. i motsvarande del. Försörjningsberedskapen på sko-och tekoområdena Vid omriisining genom uppresning förklarades flerialel avkammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Då rösl-läkning verkställdes votering med omröslningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja - 289 Nej - 14 1977/78:13 med anledning avberättelser om verksamheten inom och molioner om ålgärder för allslärka Europarådels poliiiska roll 1977/78:14 med anledning avproposilionen 1977/78:125 med förslag om lilläggsbudgel 111 lill slalsbudgelenför budgeiårel 1977/78 i vad avser uirikesdeparlemenlels verksamhelsområde 1977/78:23med anledning av proposilionen 1977/78:125 med förslag om lilläggsbudgelIII till statsbudgeten för /78 såvitt avser Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 7 Föredrogs försvarsutskoltels betänkande 1977/78:24 medanledning av proposilionen 1977/78:125 med förslag om tilläggsbudget 111 lillstatsbudgeten för budgeiårel 1977/78 såvitt avser handelsdepartementetsverksam-heisoniråde jämle motion. Utskoltels hemslällan bifölls. Försörjningsberedskapenpå sko- och tekoområdena I proposilionen 1977/78:125 bilaga 9() s. 45-52 hade regeringen föreslagit att 1. medge allstatlig kreditgaranti fick ingås för lån till rörelsekapital till på8 , 2. medge attstatlig kreditgaranti fick ingås för säsongkrediter lill läderskoföretag inomen ram av . De beslut som föreslagits fatta under denna ochföljande punkter i betänkandet behövdes för vissa åtgärder som regeringen avsågvidta för atl förbättra försörjningsberedskapen på teko- och skoomrädena.Åtgärderna avsågs komma lill stånd genom tvä avtal rörande lagring ochupprätthållande av produktionskapacitet beträffande varor som var viktiga förförsörjningsberedskapen samt genom säsongkrediter till skoindustrier. 1delta sammanhang hade behandlats motionen 1977/78:1881 av m.fi. (s) vari yrkats att hos regeringen begärde förslag om inrättandeav ett saneringsbolag för skoomrädet i enlighet med vad som anförts i motionen. 1. att medgav attstatlig kreditgaranti fick ingås för län till rörelsekapital till på8 , 2. att medgav altstatlig kreditgaranti fick ingås för säsongkre-diler till läderskoföretag inomen ram av , 3. att skulle avslåmotionen 1977/78:1881. Försörjningsbered -skapen på sko-och tekoområdena Reservation hade avgivits av , , , , , och (samtliga s) som ansett att utskollel under3 bort hemställa atl hos regeringen skulle anhålla omförslag om inrättande av ett saneringsbolag för skoområdet i enlighet med vadsom hade anförts i motionen 1977/78:1881. För ganska exakt ett är sedan diskuterade vi här i kammaren den svenskaskoindustrins framtid. Vi socialdemokrater kritiserade då regeringen för enalltför passiv politik när det gällde säkerställandet av en inhemskproduktionskapacitet på skoomrädet. Vi krävde en satsning på s. k.hörnstensföretag för att kring dessa bygga upp en ny struktur i skoindustrin.Vi hävdade dä lika väl som att endast ett starkt statligt ägarengagemanglångsiktigt kan lösa problemen inom branschen och säkerställa en rimligförsörjningsberedskap. Underdet år som gått har krisen i skoinduslrin förvärrats ytteriigare.Produktionsminskningen har skett snabbt beroende främst på en vikande inhemskefterfrågan,orsakad av regeringens åtstramningspolitik förde storafolkgrupperna men också på en ökad import och en minskad export. De hittillsvidtagna åtgärderna framstår därför som otillräckliga. Föralt trygga försörjningsberedskapen med skor bör regeringen som visocialdemokrater föreslagit i motionen 1881, skyndsamt ta uppförhandlingar medförelag och anställda för att inrätta ett saneringsbolag för den svenskaskoindustrin. Företagets ägarstruktur bör vara sådan att samhället har ettavgörande inflytande. Den nuvarande utvecklingen när det gäller produktionenav skor pekar mol en produktionsvolym under två miljoner par , om ejkraftfulla åtgärder sätts in . I vår omvärid har bl. a. ochAustralien infört vissa importrestriktioner. har försökt begränsaimporten genom frivilliga överenskommelser, och har tillfälligt införtövervakning av importen. Dessa åtgärder kommer med säkerhet att öka trycket påden svenska marknaden och därmed också öka svårigheterna för den svenskaskoindustrin. Vårt krav på en begränsning av skoimporten framstår minst likaangeläget nu som . Jag yrkar bifall till den socialdemokratiska reservation som är fogadlill försvarsutskottets betänkande nr 24. KARLBENGTSSON (fp): Utskottet har behandlat frågor rörandeförsörjningsberedskapen pä sko- och tekoområdet. Man har dä i första hand tagitställning till målen för försörjningsberedskapen, men man har också behandlatfrågor rörande strukturen av dessa branscher och på vilket sätt stöd skallutformas. har också på förslag av näringsutskottet fatta t en delbeslut som berör den krisdrabbade tekoindustrin. I den nu aktuellapropositionen föresläs ytterligare åtgärder för att trygga försörjningsberedskapeninom teko- och skoomrädena. a. läggs förslag om vissa åtgärder föratt avtalmellan svenska staten och vissa företag om lagring och upprätthållande avproduktionskapacitet skall kunna genomföras. Utskottethar erfarit att i avtalet med anges även andra förutsättningar änregeringens godkännande för att avtalet skall bligiltigt. a. förutsätts att skall ha fällnödvändiga banklän för verksamheten är 1978. och är upprättade i linje med riksdagenstidigare ställningstaganden i hithörande frågor. Avtalet med Tretorn ABinnefattar bl. a. en förlängning av det avtal som regeringen enligt riksdagensbemyndigande har träffat rörande produktion av gummistövlar. Utskottettillstyrker därför regeringens förslag i denna del. Skulle avtalet med bli gällande på grund av atl härför uppsatta villkor inte uppfylls utgårutskottet från att regeringen vidtar nödvändiga åtgärder för atl tillgodoseberedskapen pä skoomrädet. Utskottetbiträder också regeringens förslag rörande säsongkrediter till skoindustrin.Det är angeläget att skobranschen ges möjlighet att klara de likvidilelsproblemsom följer av tidigareläggningen av tillverkningen av den kommande höstens ochvinterns skobehov. 1motionen 1977/78:1881 yrkas att begär att regeringen -efteröverläggningar med företrädare för företag och anställda - återkommer tillriksdagen rned förslag om ell statligt dominerat saneringsbolag inomskoområdet. Ett motsvarande yrkande rörande tekoområdet framfördes i motionen1977/78:1643, som väcktes i anslutning till propositionen 1977/ 78:73 omstatliga textil- och konfektionsföretag m. m. Näringsutskottelframhöll vid behandlingen av detta motionsyrkande pä s. 17 i sitt betänkande1977/78:41 att tanken pä ett sådant saneringsbolag kan prövas i anslutning tilletl uiredningsarbete inom rörande avvecklingsstöd.Försvarsutskottet räknar med att också frägan om etl saneringsbolag inomskoområdet kan komma att närmare prövas i delta sammanhang. Etl särskiltuttalande från sida enligt motionsyrkandei är inte påkallat. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag och hemställer 1. att rikisdagen medgeratt statlig kreditgaranti får ingås för lån till rörelsekapital tillTretorn AB på , 2. atl medger attstatlig kreditgaranti får ingås för säsongkrediter till läderskoföretag inom enram av , 3. att avslår motionen1977/78:1881. Jag yrkarbifall till utskoltels hemslällan i alla delar. Överiäggningenvar härmed slutad. Mom. 1 och 2 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av BengtGustavsson m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begäri votering uppläsles och godkändesföljande voleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller försvarsutskotlels hemslällan i betänkandet nr24 punkien 2 mom. 3 röstar ja. den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallil reservalionen av Bengi Gusiavsson m. fl. Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då RolandBrännström begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 156 Nej - 140 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt.