prot · G109109 · 1977-12-31 00:00:00 — År 1977var antalet 48 000, varav 35 000 kvinnor. Det har således skett en förbättringav sysselsättningen för denna kategori. Men4-5 96 av den arbetskraft som är sysselsatt här i landel har arbete genomsamhälleliga arbetsmarknadsåtgärder. Detta visar hur viktigt det är att vi fårfart på näringslivet igen. Det är inte minst viktigt för att ungdomen snabbtskall komma in pä arbetsmarknaden. Regeringen har också tillsatt en särskildungdomsdelegation. lade regeringen fram en proposition omungdomssysselsättningen. Men detta-och det som tidigare gjorts - ärnaturiigtvis inte tillräckligt för att få in ungdomarna i arbetslivet. Vårasträvanden i det stycket måste oförtrutet fortsätta. BengtFagerlund berörde i sitt anförande även reservationerna 9 och 12, där deskyddade verkstäderna och den handikappade arbetskraften och dess ställning påarbetsmarknaden behandlas. Riksdagenhar redan beslutat i denna fråga. En organisationskommitté skall förhandla medde nuvarande huvudmännen om övertagandet, och det är naturiigtvis viktigt-härdelar jag helt uppfanning-att detta går så fort som möjligl.Men det måsle givetvis ta sin lid. Riksdagsbeslutetinnebär att när staten övertar ansvar och kostnader för de skyddadeverkstäderna sker detta under förutsättning att motsvarande kostnader minskasförändra kommunala aktiviteter,som naturligtvis också blir dyrare tillsöverförandet skett. Enligt utskottets mening bör därför bidragen inte ändras nuunder pågående förhandlingar. kommeratl mera ingående behandla defrågor som tas upp i reservationerna 9-12 liksom också jämställdhetsfrägorna. Reservationen13 av följer upp en motion av bl. a. tredje vice talmannenKarl , där förordas som lokaliseringsort för den nyacentrala verkstäder. Här finns det en rad motioner därolika orter förordas. Riksdagenbeslöt 1977 att organisationskommittén som skall förhandla om överförande avskyddade verkstäder också skall pröva frågan om lokaliseringsort för dencentrala stiftelsen. Regeringen förutsätts i denna lokaliseringsfrågaåterkomma till sedan frågan prövats av organisations- kommittén.Utskottet anser därför att motionerna inte nu bör föranleda någon ålgärd. Deövriga reservationer som jag inte berört i mitt anförande kommer för centernsdel att behandlas av och . 1 inrikesulskottet harvi denna gäng för att fä en meningsfull diskussion försökt att samordnadebatten, så att talare som ämnar ta upp samma frågor i reservationerna kommeratt slå nära varandra på talariistan. Jag ber att med det sagda på alla punkter få yrka bifall tillarbelsmarknadsuiskoneis hemslällan. () kortgenmäle: svarade inte på de frågor jag ställde till honom, ochjag hinner ju inte med dem han ställde till mig. Menlåt mig ta upp del här näringspolitiska programmet. För tredje gången berörJan-Ivan denna fråga i kammaren och han säger: Socialdemokraternaavslog vår motion om ett näringspolitiskt program. Får jag då bara läsa den Rjrsta punkten iprogrammet där det står att " näringspolitiken särskilt inriktas på eltdecentraliserat", alltså inte ens så långt möjligt decentraliserat,"näringsliv och främjande av de mindre företagens utveckling". 1näringsutskottets betänkande 1975/76:54 slår bl. a. följande: "Utskottetvidhåller sin tidigare bedömning atl den föreslagna formen för elt fortsattnäringspolitiskt programarbete ter sig orealistisk." Det var inte barasocialdemokrater utan också borgerliga vänner i regeringen fn. som var fullständigt överens om detta. Därför anser jag all det där ulanvidare kan kastas under bordet. Inte heller har någon förut tagit upp den härsaken. Sedantycker atl del är fruktansvärt atl vi skriver att regeringenhar fört en defensiv politik. Men lät mig ta ett exempel, . 1dag går 10 900 byggnadsarbetare arbetslösa. har vi en brist påbostäder i många orter här i landet. Vad gör regeringen för atl ge dessa 10 900byggnadsarbetare jdbb? Det kan dessutom påpekas att ett sådant arbetstillfälleger jobb för kanske fem andra arbetare inom industrin. När vi sist hade enbostadsbrist i vårt land under en socialdemokratisk regim byggde vi lill densiste byggnadsarbetaren för all ordna bostäder. Är det inte en defensiv politik när ni inte skapar möjligheterlill ett byggande som kan leda lill inte bara en rätt till arbete ulan också entätt till en hygglig bostad för alla? Det är sådana saker som är en defensivpolitik i detta sammanhang. Jag har en halv minutkvar av min replik. tar vidare upp frågorna om devalveringen, valutareserven osv. Ja, vadhar devalveringen lett lill? Jo, lill att de som spekulerade i valutor tjänademellan 600 och 800 milj. kr. Och vilka får betala detla? Jo, det är Sverigeslöntagare, vilkas löner enligt är för höga. JÖRNSVENSSON (vpk) kort genmäle: är den verklige mästare i den borgerligastrutspolitiken när det gäller alt krypa undan från en diskussion om deutslagnas och de socialt utstöttas problem. har han slutit cirkeln genom atthänvisa till att den diskussion som jag har försökt föra här borde las upp iremissdebatten. Jag log upp den sent i en allmänpolitisk debatt. Detvar ingen borgeriig ledamot som ens kommenterade de problem jag diskuterade.Sedan försökte jag la upp frågan vid en alkoholpolitisk debalt i förnågon månad sedan, men då fick jag veta att det problemet inte hörde hemma idetta sammanhang. Då skulle man diskutera maskrosvin och uiskänkning. Detskulle i stället höra hemma under socialutskottet. Så kom utslagningen,alkoholfrågor och liknande spörsmål upp i socialutskottet. Men dåhänvisade man till att del fanns sä många utredningar på området attutslagningsproblematiken inte skulle diskuteras vid del tillfället. försökerjag återigen ta upp den och blir hänvisad tillbaka till remissdebatten. Närskall vi ta upp den sociala utslötningens problematik och när skall deborgeriiga se i ögonen atl den sociala ulslöiningen och utslagningen är enprodukt av det ekonomiska syslemet och inte beror på de utslagnasmindervärdighet eller oförmåga att klara sig i samhället? Den beror i ställetpå sociala och ekonomiska förhållanden. Del skall också ni borgerliga ledamötertvingas atl se i ögonen. hyser tydligen vidare den illusionen att sysselsättningen i samhälletökar därför några siffror i AKU:s statistik visar atl antalet sysselsattastiger. Han har då inte förstått något av denna problematik. Då är det ocksåförståeligt att man på det hållet är sä fullständigt perspektivlös, passiv ochulan program för atl bekämpa de allvariiga problem som massarbetslöshetenmedför. Mankan få anlalel sysselsatta att öka på många sätt. Det är två ting som man måstehålla i minnet när man försöker utläsa något av siffrorna på detta område,vilket tydligen med ringa framgång har försökt göra. Först ochfrämst har hela den stora armén av undersysselsaita, deltidsarbetare,arbetslösa och tillfällighetsarbetare ständigt ökat , ochden slår under den borgeriiga regeringen alla rekord. Sedan är del dessutom såatl i antalet sysselsatta inräknas de sjukskrivna, vilkas antal har ökatkolossalt. Det är alltså en skenbar ökning. Man kan också öka antaletsysselsatta genom alt slå sönder heltidsarbeten i deltidsarbeten. Om man slårsönder en miljon heltidsarbeten i deltidsarbeten, får jag ungeför två miljonersysselsatta i stället, och det är det som har skett. förstår inte all det han försöker framhålla som en ökad sysselsättningär ett sken. Mätt i heltidsarbeten har sysselsättningen minskat under den borgerligaregeringens tid medan arbetslösheten och undersysselsättningen kraftigt ökat. 3 protokoll 1977/78:109-110 JAN-IVANNILSSON (c) kort genmäle: Jag har inte ambitionen alt göra nöjd med minadiskussionsinlägg ochjag har ingen förhoppning om det heller. Men jag ber altfå uttala min stora beundran för den energi som har när detgäller att ta upp frågor om ett kommunistiskt samhällssystem. Han hoppar in medsitt budskap på frågan om maskrosvin och allt vad det kan vara. Det må han hamöjligheter lill i fortsättningen också. Närjagtoguppen mer allmänpolitiskdiskussion trodde jag alt det i någon män skulle tillmötesgå Svenssonsintresse, men så var inte fallel. Jagföljde mycket noga med anförande, och jag tycker att jag imilt anförande på varje punkt gav besked i vad gällersakfrågor. Närdetgäller näringslivsprogram hänvisar till de tidigareutskottsbetänkanden där socialdemokraterna inte var ensamma om att avstyrkacenterns motioner i det avseendet. ber jag bara att fä hänvisa lill altregeringen de facto arbetar med elt samlat näringsprogram, varav hartagit del och även beslutat om ett par steg. Belräfföndebyggnadsverksamheten vet vi att det är trångt pä kapitalmarknaden. Regeringenhar höjt länetaket i en par omgångar och vidtagit en del andra åtgärder, somhar diskuterats i samband med interpellationssvar och vid behandling avbetänkanden från civilutskoltel. Jag har ingen anledning och inte tid helleratl gå in på det närmare. Jagvill än en gång erinra om den stora sysselsättning som energisparpropositionenger möjligheter till. har också i arbetsmarknadsutskotteldeltagit i och tillstyrkt olika ålgärder i anledning av denna proposition. Vihar ett enhälligt uttalande från arbetsmarknadsutskottel om det värdefulla ialt fullfölja energisparpropositionen. Den kommer att ge en mycket storsysselsättning över hela landet i både små och slora orter. Sedan,, kom med namnen på de kommunalråd eller landstingsråd som villöka arbetsgivaravgiften och de kommunala kostnaderna med det procenttal somsocialdemokraternas politik skulle ha inneburit! Svara också pä frågan: Harsocialdemokraterna ändrat sin inställning när det gäller devalveringen ochbindningen av vår valuta till den tyska marken -två ålgärder som skulle hainneburit en kostnadsökning för svensk exportindustri i storleksordningen ? () kortgenmäle: Del är en fantastisk fråga som upprepar, nämligenvilket kommunalråd eller landstingsråd som vill ha 6 procents höjdaarbetsgivaravgifter. Jag förstår inte varför kräver mig päbesked i det avseendet. Jag känner inte alla kommunalråd och landstingsråd.Men vad jag vet är atl de vill att man skall få sysselsättning. Om jag tarLessebo kommun, så är vi mer betjänta av att fä behålla sågen i ochbeiala arbetsgivaravgift. Dessutom är talet om förut molbevisal här ikammaren. Man lägger ihop vissa ting och kommer fram till en siffra som är heltannorlunda. Skapa sysselsättning i Slrömsnäs bruk i stället för att lägga Det är invånarna betjänta av. Vilket landstingsråd ellerkommunalråd i den regionen är intresserad av alt del blir arbetslöshet? tala om det för mig? Sedantar upp det näringspolitiska programmet. Låt mig säga,- allra helst efter vad jag har hört er tala om här - altnäringspolitik aren ideologisk fråga. Den löser man inte i en stalligutredning. Jag kan förslå all de borgeriiga, med en borgerlig uppfattning ochen kapitalistisk syn, kan se detla enhetligt. Men vi kan inte göra det utifrånvåra demokratiska socialistiska synpunkter. Därförkan man inte tillsätta enstatlig utredning, . Motionera lill stämma om attcentern lägger fram elt näringspolitiskt program! Men jag tror inte vi kan blieniga med er om det. har tagit upp , som visade alt vi siatistiskt har en god ställning. Ja, iblandsäger man att med statistik kan allt bevisas. Men lål mig säga beiräffande de härsiffrorna att den stora ökningen av antalet anställda skedde fram till 1976.Sedan har vi haft en betydlig nedgång i sysselsättningen under den borgeriigaregeringens tid. Dessutom har, som sade, deltidsarbetet ökat imycket stor utsträckning. Närdet gäller ungdomsarbetslösheten får vi senare en särskild proposition. Vi hardärför inte nu berört den frågan. Vi har visseriigen väckt motioner även pådetta område, men dem kan vi ju inte diskutera förrän de har blivit behandlade. resonemang handlade även nu om den internationellalågkonjunkturen och strukturomvandlingen. Sedan sade han: Vi har fortfarandekvar målsättningen om 400 000 nya jobb. Det var emellertid inte en målsättning,utan vad ni gick ut med var så gott som ett löfte om att ni skulle ordna dem;vi har talat om detla förut. Lät mig säga att siffra, när hantalade om an det skulle behövas 900 000 nya arbetstillfällen, ligger mycketnärmare sanningen, om vi vill ge arbete åt alla, än er siffra vid talet om 400000 nya jobb. (vpk) kortgenmäle: Del är tydligt att den borgeriiga majoriteten har en fullständigt verklighetsfrämmandeutgångspunkt i den här debatten. Mansäger alt det råder enighet om målsättningen om allas rätt till arbete. Men hurkan det då komma sig alt de arbetslösa, de undersysselsaita ochtillföllighelsarbelarna är fler än vad de någonsin har varit ? När man konstaterar detla - och det är obestridligt - måsteman ändå ställa sig frågan: Varför uppslår det arbetslöshet? Varför blir detsocial utslagning? Varför raseras med jämna mellanrum delar av produktionsapparatenså att folk kastas ut? Och hur skall vi åstadkonima arbete åt dem som drabbasav det ekonomiska systemets följder? Skall vi avhjälpa det genom atl ge vissakategorier av dem litet kontant arbetsmarknadsstöd? Eller skall vi åstadkommadel genom an stoppa undan dem i AMS-utbildning ulan att se till alt del sedanfinns arbete åt dem när de kommer ut därifrån? Skall vi ge demtillfälligheisarbeien och räkna in dem i statistiken som sysselsatta, så attvi slipper undan med det - utan att ta hänsyn till atl de skallsluta med sitt tillfällighelsarbele och att det då inte finns någol annatarbete? Skall vi acceptera utslagningen? Skall vi acceptera all det bildasväxande B lag och C-lag vid sidan av den ordinarie arbetsmarknaden? Skall viacceptera alt det blir fler och fler som kastas ut? - Om inte, vad skall vi dågöra åt problemet, ? Jo,då säger vi alt vi borde utarbeta ett ambitiöst program för att bygga upp nyastatliga förädlingsindustrier. Det vill inte diskutera -det ärsocialism, och det är så fult! Det är ideologi, och del skall man intediskutera i riksdag! Vi vill att man skall satsa på en förbättradkollektivtraflk föran skapa flera jobb, men då säger att detär socialism och atl det är fult och att det är ideologi och atl vi inte skalldiskutera del här. Vi vill att man skall bygga bort bristen pä barnstugor -BengtFagerlund har nämnt att det råder bostadsbrist och att det finns utrymme förett ökat bostadsbyggande - men också det betraktar tydligen saker och ting som vi inte skall diskutera här. Hurskall vi då åstadkomma någonting? Om vi inte vill se orsakerna tillarbetslösheten som de är och om vi inte vill diskutera konkreta program, hurskall vi då kunna avhjälpa arbetslöshelsproblemen? Skall vi inskränka oss lillvälgörenhet, tillfällighetsarbeten, socialpolitik, arbetslöshetskassor? Är detborgeriig sysselsättningspolitik? Är del vad den beslår i? Industridepartementetär väldigt aktivt pä det sysselsällningspolitiska planet, säger . Jo, det vet vi: 4 000 jobb skall bort inom handelsslåisområdel, 8 000skall bort inom specialstålet, 15 000-20 000 skall bort inom teko. bra med atl tvinga pä ett beslut enligt vilket 2000 skall bort inom den statliga lekokoncernen . Flera av varvenskall läggas ner. - Del är aktivitet för sysselsättnmgen, det! Kom med ettpositivt program, om ni har något, och låt oss diskutera del! () kortgenmäle: Först får jag säga till att han helt och hållet har fältom bakfoten vad han tror jag tycker vi skall diskutera här i kammaren. Huruvidavi skall ta upp frågan om ett socialistiskt samhälle i anslutning tillmaskrosvin vill jag inte nu bedöma, men det var ju bedömning viddet tillfallet. BengtFagerlund tyckte atljag hade ställt en fantastisk fråga när jag ville atl hanskulle lala om vilka socialdemokratiska kommunalråd och landstingsråd som villeha den socialdemokratiska politiken, som innebär arbetsgivaravgifts- och;50cialavgiftshöjning på ytlerligare 6 96. Jag får väl tolka hans uteblivnasvar så att det inte är något socialdemokratiskt kommunalråd ellerlandstingsråd som vill ha den politiken. Och hade inte hellernågot atl genmäla mot den socialdemokratiska majoriteten vid landstingskongressen1976, som tillsammans med de icke socialistiska partierna uttalade sig mycketnegativt mot höjda arbetsgivaravgifter, alltså mol den socialdemokratiskapolitiken. Socialdemokraterna har förslagit en ytteriigarehöjning pä 1,5 96 av arbetsgivaravgiften vid skatteomläggningen den 1 januari1977, motsatt sig en sänkning av löneskatten från 4 lill , föreslagit en ytlerligarehöjning av försäkringsavgifterna med 0,5 96 för atl betala en del avskatteomläggningen 1978 och den särskilda slrukluravgiften på 2 96 från den 1juli . Det blir 6 96, , och del kan dokumenteras genom eraegna motioner här i . Dessutom harjag inte tagit med denarbelsgivaravgiftshöj-ning som MBL-avgifien skulle innebära och som betalasöver statsbudgeten. Detär alldeles riktigt att deltidsarbetet har ökat under hela 1970-talel och attframför allt kvinnorna kommit in på arbetsmarknaden därigenom. Men en sak kanvara värd atl observera i del här fallet: anlalel kvinnor som är missnöjda meddeltiden har faktiskt minskal trots att antalet kvinnor i deltid har ökat medungefär 90 96 av 250 000. Man kan kritisera detta, och del är angeläget attskaffa heltidsarbete åt de ca 45 000-50 000 kvinnor som vill ha heltid men barahar deltid - man bör uppmärksamma detta mer än tidigare och göra vad som ärmöjligl. Jagfår väl också tolka uttalande om att det säkert skulle behövasfier än 400 000 nya jobb. Jag hoppas att socialdemokraterna nu lägger ned sinpropaganda mot när vi säger att det behövs minst 400 000 nyaarbetstillfällen för att alla människor som vill ha sysselsättning skallerhålla den - det är ju del vi säger. Talmannenanmälde att anhållit att till protokollet få antecknat att haninte ägde rätt till ytlerligare replik. Det råder stor enighet om arbetsmarknadspolitiken. Det är en rubrik manskulle kunna sätta på behandlingen och debatten omkring de här frågorna. Men 14socialdemokratiska reservationer harju fogats till utskotts-betänkandet. Då ärdet väl ingen enighet? Titta då närmare på reservationerna, så finner ni attmeningsskiljakligheterna är små mellan majorilet och minoritet i uiskottet.Flera av reservationerna avser detaljer, även om dessa detaljer i och för sigär viktiga delar av den totala arbetsmarknadspolitiken. Dessa åsiktsskillnader- tillsammans med uppslutningen kring regeringens huvudprinciper och riktlinjerför arbetsmarknadspolitiken - demonstrerar en storenighet. kan alltsåkonstateras om själva arbetsmarknadspolitiken, om de arbetsmarknadspoliliskainsatserna och frågorna, liksom om resurstilldelningen. Men,herr lalman, betraktar man frågan om hur man skall skapa verklig sysselsättning,dvs. hur man skall lösa landels och näringslivets ekonomiska problem, då serman lättare åsiktsskillnaderna. I inledningen av den socialdemokratiskareservationen 1 om sysselsättningspolitikens inriktning på s. 51 iutskottsbelänkandet framgår det ganska klart: "Regeringenhar i stort endast anvisat ett sätt att lösa vårt lands ekonomiska problem. Detär alt minska kostnaderna för företagen och därigenomförbättra deras vinstsiiuation. Särskilt har man koncentrerat sig pä lönekostnadernas roll ." Regeringenhar ju vidtagit åtskilliga andra åtgärder som jag inte skall uppehålla mig vidnu, men jag vill erkänna atljag har varit en smula tveksam om hur manegentligen skall tolka formuleringen i den socialdemokratiska reservationen.Varför ärden så försiktig? Vill ni socialdemokrater instämma i alt ett avskälen till våra exportproblem och därmed sammanhängande sysselsättningsproblemjusl är de stora och hastiga lönestegringarna ? Formuleringen lyderinte på detta. Det för en lid sedan ingångna avtalet mellan arbetsmarknadensparter har givit en fingervisning om att ledningen för resp. PTK nu äntligenhar böoat inse att alltför slora lönehöjningar kan bli ett hot mol tryggheten ijobbet. På verkstadsgolven och på kontoren har man länge begripit delta. Tänkom också socialdemokratiska politiker klart ville erkänna att om allas rätttill arbete inte bara skall bli en propagandafras måste vi se till att vi kansälja de svenska produkterna på väridsmark nåden. För höga lönekostnaderjämfört med konkurrenternas utanför vårt lands gränser har medverkat till atlvåra priser har legat 20-30 96 över våra konkurrenters. När vi vidare intelängre är ensamma om hög kvalitet pä produkterna blir resultatet alt denutländska kunden inte vill köpa av oss. Jagskall inte mer upprepa vad som sagts i detta ämne. Det ärbara så trist att oppositionen är så ensidig i den här debatten. Mankritis.erar regeringspolitiken för det låga kapacitetsutnylljandet inäringslivet och för alt investeringsviljan är låg. Man påstår att eftersom detsaknas kapital måste vi ha löntagarfonder. Ärdet sä underligt att företagen tvekar att investera i nya produkter eller nyaprojekt, när man vet all lönsamheten är dålig, när man fruktar alt verksamhetenkommer att gå med föriust, när man vel atl produkten är svårsåld på grund avdet höga priset? Talet om att det råder brist på kapital är dessutom överdrivet.Se bara till atl det blir lönsamhet i företagsamheten, alt det hela går medvinst, så erbjuds riskvilligt kapital. Då skapas också nya och tryggare jobb. Dagens deball gäller emellertid själva arbetsmarknadspolitiken. Jaghar bara velat markera alt en förutsättning för alt vi skall kunna uppfyllaprincipen om rätten till arbete är att samhällsekonomin är i balans. Vi kaninte leva över våra tillgångar. Det gamla talesättet om att rätta munnen eftermatsäcken gäller sannerligen än . Det borde hastått klart för den dåvarande regeringen att om inte företagen haren rimliglönsamhet finns det ingenting som sporrar lill att satsa på de nya produkterna,maskinerna, lokalerna och därmed de nya arbetstillföllena. Detta självklaraförhållande har vi moderater pekat på i debatt efter debatt. De stödåtgärdersom arbetsmarknadsutskottets betänkande handlar om skulle inte ha behövt varaså omfattande och kostnadskrävande, om vi slagit vakt om företagens konkurrensförmågapå den internationella marknaden. Arbetslöshetenär vårt värsta gissel, sade arbetsmarknadsutskottets vice ordförande . Hur svårt är det egentligen Är vi medvetna om atl det är en krissituation som är jämförbarmed den att föriora en nära anhörig? De fiesta är säkerligen medvetna härom. GunvorHällström, en företagsläkare vid verken i , menaratt det finns ettslags experttänkande, som hindrar verklig insikt och kunskap. Del verkar som omman upplever rapporterna i massmedia om varsel och permitleringar som rapporterom grupper av människor. Man ser skeendet i stort. Man ser inte vad del betyderför den enskilda individen. Vad säger man till den som drabbats: "Du måstegå lill läkarmottagningen" eller "Vänd dig du tillpersonalfunktionen"? Vi andra runt omkring fiyr från problemen. Vihänvisar till experter. Men vad betyder del för en människa som är i kris? Vadärdet hon egentligen behöver? på verken berättar om hurde som har förlorat sina jobb isolerar sig, om hur odugligheten känns alltstarkare. Man drar sig bort frän vännerna eller flinar upp sig inför dem föralt ingenting visa. Man smyger sig ut för atl posta sin ansökanom nytt jobb. Man ger sig av tidigt i otian, lar den vanliga bussen för attsedan komma hem med den vanliga kvällsbussen. Man har ägnat dagen åt att vandraomkring utan mål för att ingen av grannarna skall ana vad som är på förde. Ärdelta bara någol för experter? Nej, del angår verkligen oss alla. MelinaMercouri har gett oss ett ord på vägen. Hon säger: Här i är vi såfattiga att vi inte har råd med psykiatriker, kuratorer och andra experter. Vihar våra vänner i stället. Attdetta ger en tankeställare om arbetets betydelse står klart, men med tanke påinte minst de olika kategorier som utskottets betänkande berör är det likaviktigt att vi umgås på arbetsplatsen, hur vi utvecklar gemenskapen, alt viutvecklar vänskapen. Alt som arbetskamrat eller som chef t. o. m. betraktas somen riktig och god vän är mer betydelsefullt än om det finns s. k. experter avolika slag. Delär intressant att ordet kris pä kinesiska skrivs med två skrivtecken. Det enastår för chock och olycka. Det andra står för möjlighet, vidareutveckling,mognad.