prot · G109110 · 1977-12-31 00:00:00 — ValterKristenson utvecklar sitt resonemang med en beskrivning innebärande all deborgeriiga partierna på denna punkt bara gynnar sina egna grupper, och hangjorde elt försök till uppräkning av de företagargrupper som del skulle gälla.Ja, det kan tänkas atl dessa grupper röstar borgerligt, men det var ingalundade som gav en borgeriig majoritet vid valet . Det var ju de sloralöntagargrupperna som genom sitt stöd till de borgerliga partierna gav enmajoritetsförskjulning. Envillfarande av socialdemokraternas förslag om en höjning av fordonsskatten med40 % för lastbilar, traktorer och bussar skulle vara betungande för dennyttotrafik det här är fråga om och skulle direkt påverka kollektivtrafikenoch transporterna. Vi skall också komma ihåg att den 25-öreshöjning avbensinskatten som vi nu är eniga om alt genomföra drabbar också denna kategoriav fordon, i första hand i form av kilometerskatl, eftersom dessa fordon somregel är dieseldrivna. Det betyder alltså alt dessa fordon nu skulle utsättasför en utomordentligt hård belastning. Lätmig sedan slälla en fråga till . föreslog man atlfordonsskatten skulle vara 40 96. godtar man pä socialdemokratiskt hällden 75-procentiga höjning som genomfördes för personbilar ochmotorcyklar men föreslär en 40-procentig höjning för lastbilar, traktorer ochbussar. Varför föreslär man inte en likartad beskattning över hela linjen ?Jag antar att del är av samma skäl som vi har undantagit lastbilar och traktorer,dvs. därför att de svarar för nyttotrafik som man inte vill belasta sä hårt. Niär alltså på väg mot den tankegång som vi hade , och det kanjag naturligtvis inte hälsa med annal än tillfredsställelse. Jag yrkar bifall till skatteutskottets hemställan i dess betänkande nr39. Höjningav bensinskatten, m. m. INGA (vpk) kortgenmäle: Man måsle ställa frågan vem som drabbas av den relativt kraftigahöjning som också medgav att del var fråga om. Den drabbarmyckel orättvist, bl. a. människor som bor i glesbygd och som är tvungna att tabil för atl klara arbetsresorna. Persontransporterna har ju femfaldigats underde senasie 25 åren, och den slörsta delen av denna ökning faller på kategorinarbetsresor. Det kan förklaras av ett ändrat bebyggelse- Höjningav bensinskatten, m. m. mönsteroch också av samhällsutvecklingen i stort. Delär alltså människorna i glesbygden som drabbas av höjningen, men också andrakategorier som är betalningssvaga grupper i samhället. Höjningen drabbarinte,sädana som har en bra inkomst. För dem spelar den här 25-öringen ingenroll. Inte heller för sådana som har tjänstebil spelar det någon roll hurmycket man höjer bensinkostnaden, i vaoe fall inte nämnvärt. Men för dem sommåste pendla kanske -och det torde inte vara ovanligt iglesbygden - spelar en sådan här höjning stor roll. Precis som när det gälleren momshöjning drabbar en bensinskatlehöjning dem som i olika avseenden har delsvårast i vårt samhälle och som förmodligen bäst behöver en bil av olika skäl.Om vi emellertid hade en bra kollektiv trafikapparat, då skulle man kunna tänkasig en höjning av skatten. Men sä länge vi har en så urusel kollektivtrafikutlämnar man med en höjning betalningssvaga grupper pä ett som jag lyckermyckel osnyggt sätt. Omman vidare skall kunna tänka sig att genom det förslaget förhindraprivatbilismen, så måste detta ses som ett bland flera instrument för att få enny inriktning av iraflkpolitiken. För att motverka privatbilismen måste manförutom den föreslagna höjningen också vidta rent trafikpolitiska men ävenenergipolitiska åtgärder. Lätmig när det gäller kollektivtrafik kontra privatbilism ta ett praktexempelfrän min egen hembygd. Där byggdes en motorväg som ansågs vara helt nödvändigatt bygga. Den byggdes fören kostnad av 200 milj. kr. hade man i dethär området 18 bussförbindelser med centrala . I och med alt manbyggde motorvägen drog man in dessa 18 busslinjer, för det gick ju inte atl hadem på en motorväg. De ersattes med ett pendeltåg som gick en gång i halvtimmenoch till vilket man fick upp till 20 minuters promenad. Isådana fall kan man inte förvåna sig över atl bilismen ökar. Det är tvärtom ensjälvklarhet att bilismen måste öka, när man fattar sådana felaktiga beslut ochgör sådana ställningstaganden. Sedanmåste man i detta sammanhang också konstatera att i och med att bensinkostnadenökar, så ökar också kostnaderna för varor och tjänster som måsle transporteraspä våra vägar. Också delta drabbar hårdasi belalnings-'svaga grupper isamhällel. () kortgenmäle: säger att del förslag som ligger på bordkanske gynnar de grupper som slår de borgeriiga partierna nära. Låt mig då sägaan min uppräkning inte avsåg just detta förslag, ulan den var ett axplock blandde beslut som ni har fattat och som har gynnat de s. k. egnagrupperna bland de borgerliga partierna. Det går väl inte att förneka att nihar fattal dessa beslut, eller gör det? Närdetsedan gäller förra årets höjning av fordonsskatten med 75 96 hade vi ett annalförslag. Vi föreslog en höjning med 40 96 för personbilar, motorcyklar,traktorer och lastbilar plus en höjning av bensinpriset med . Det förslaget avslog deborgeriiga partierna med motiveringen alt det skulle höja kostnadsnivån isamhällel alltför myckel. Men varför kan ni nu föreslå en höjning med ?Det måste ju betyda att kostnadsnivån höjs otroligt mycket mer. Viär också konsekventa på det sättet att vi inte vill avvisa det riksdagsbeslutsom fattades när det gällde höjningen av fordonsskatten förpersonbilar och motorcyklar, ulan vi står fast vid en höjning med 40 96 avfordonsskatten för den tyngre trafiken. TageSundkvist antydde också att valresultatet 1976 gav vid handen att många andragrupper än jordbrukare och företagare stödde , ochmoderaterna. Ja visst, jag erkänner gärna att det kan ha varit så. Men varförgjorde de det? Jo, på grund av otroligt fagra vallöften. Ni har emellertid ännuinte infriat elt enda av dessa löften. Höjningav bensinskatten, m. m. () kortgenmäle: Jag konstaterade i mitt första inlägg att det är klart att glesbygdendrabbas av ett högre bensinpris. Vidare sade jag alt det här är frågor som mantidigare utrett med anledning av riksdagsmotioner. Man har misslyckats med deförslag som kommit fram. Jag konstaterar emellertid att den nyaregeringen har gjort ell nytt försök atl nå resultat. Regeringen har tillsatten utredning som skall försöka utarbeta förslag som medger en regionaldifferentiering av bensinpriserna. Jag vet att det här ärett utomordentligtsvårt arbete, men det är klart all önskedrömmen är att begränsa trafiken istorstäderna och tillåla den på glesbygden där den bäst behövs. Lålmig sedan säga att det inte är alldeles givet atl del är bara låginkomsttagarnasom drabbas av höjningen av bensinpriset. De stora och mest bensinslukandebilarna ägs ju av höginkomsttagarna, under det att låginkomsttagarna, i likhelmed mig, oftast håller sig med smäbilar som är rätt sä sparsamma när det gällerbensin. Beträffandedel prakiexempel som Inga Lanlz gav vill jag bara säga atl vi inte behöver varaoeniga. Det är beklagligt att det blir på det här sättet, men det är i varjefall inte en följd av ett högt bensinpris, snarare tvärtom. TillValter vill jag säga alt det ändå måste ha hänt något på det härområdet. Förra årel krävde socialdemokraterna alt vi skulle ha en enhetligbeskattning i fråga om personbilar, lastbilar, traktorer och andra fordon,medan de gjort helt om och säger att beslutet om en 75-procentighöjning av fordonsskatten var riktigt. däremot skall vi bara ha en40-procentig skattehöjning på lastbilar, bussar och traktorer. Detta måstebetyda att socialdemokraterna har ändrat sig så till vida att de i likhet medoss tycker att man måste gå litet försiktigare fram närdet gällernyttotrafiken. Såvitt jag förslär är detta den enda anledningen lillsocialdemokraternas ändrade inställning. Höjningav bensinskatten, m. m. VALTERKRISTENSON (s) kort genmäle: Vi har inte ändrat oss pä denna punkt, ! Vad vi inte villmedverka till, och vad vi inte heller har medverkat till, är enändring av riksdagsbeslut frän det ena året till det andra. Ni har inte denmoralen, utan ni ändrade riksdagsbeslut när ni fick majoritet i den härkammaren. Inte ett dugg skäms ni för att riva upp lidigare fattade beslul påskatteområdet och andra områden. Socialdemokraternabär sig inte ät på del sättet. Vi respekterar ett riksdagsbeslut, men vi ärkonsekventa när det gäller förra årets förslag om den tyngre trafiken. Exaktdet förslaget kommer vi tillbaka med i är, nämligen att skatten på de tyngrefordonen bör öka med 40 96. Sedanvar det lur för själv atl han inte kom tillbaka till vad somgjorde all de borgeriiga fick majoritet 1976. INGALANTZ (vpk) kort genmäle: säger att det inte bara är låginkomsttagarna som drabbasav bensinskattehöjningen. Nej, självfallet inte, men frågan är vem som drabbasmesl. Såtycker synd om höginkomsttagarna, för de har de stora, bensindrygabilarna. Vad är det här för resonemang? Så kan man ju bara inte resonera! Vivet vilka det är som drabbas av den myckel kraftiga höjningen, som gör allbensinen kostar . litern - det är för det första de grupper som behöverbilen för att komma till och frän sill arbete, för det andra de belalningssvagagrupperna i samhället. Det ärde som försitta emellan vidden här höjningenprecis som vid momshöjningen och devalveringen och över huvud laget när detgäller de prishöjningar som regeringen åstadkommer och den skattepolitik somden för. Sedansäger att det är beklagligt med motorvägsbygget vid medtanke på kollektivtrafiken. Ja, det är del verkligen, och de som har ansvaretför det är de borgeriiga politikerna, som har majoriteten i länslandsting. Det talas så myckel frän olika håll och kanter om att man skallbygga ut kollektivtrafiken, men när det verkligen kommer lill åtgärder handlarman precis tvärtom. När nu bensinpriset ökar så kraftigt som till 2 kr.litern kommer förstås -det hann jag inte redogöra för i min förra replik-transportkostnaderna som helhel att öka, och det påverkar i sin tur prisernapä de varor och tjänster som kräver transport på vägar. I sin lur drabbar det ien andra omgång dem som har det svårast i värt samhälle, de betalningssvagagrupperna. Det är effekten av regeringens politik vare sig det gällerbensinskatt och trafik eller handlar om sysselsänning eller någol annat. Det äralllid de som har det svårast i samhällel som skall fö det ännu svårare. () kortgenmäle: Nej, Inga Lanlz, jag tycker inte synd om höginkomsttagarna, och detharjag heller aldrig sagt. Men jag har sagl atl det oftast är de som har de slörstaoch mest bensinslukande bilarna, och därmed för de dra sitt strå till stackeni minst lika stor utsträckning som låginkomsttagarna. Det är klart att deverkligt bensinslukande bilarna har de som vi i dagligt tal kallar raggare. Jagtycker inte synd om dem heller, men de får naturligtvis vara med och beiala iännu högre grad. ValterKrisienson säger att vi på den borgerliga sidan inte drar oss för att riva uppriksdagsbeslut. Men vad skulle vi ha den riksmajoritet till som vi fick vidvalet , om vi inte skulle vara beredda alt ändra på den politik somsocialdemokraterna har fört? Del ärju naturiigt att vi har ändrat på debeslut som socialdemokraterna har dikterat. Men man kommer ändå framtill all socialdemokraternas ställningstaganden i fråga om fordonsskattenförra året och inte är konsekventa. skulle ni ha 40 96 ökningav fordonsskatten, accepterar ni 75 96 för personbilar och motorcyklar ha 40 96 för traktorer och lastbilar. Visst har ni ändrat inställning, ochdet har ni gjort av samma skäl som vi har anfört: för atl inte belastanyttotrafiken med så hårda pålagor som det skulle betyda alt gä upp till 75 96.Det skulle ni ju också ha kunnat göra för att vara konsekventa; då hade nikunnat presentera ytterligare 200 miljoner på intäktssidan. Höjningav bensinskatten, m. m. (apk): Tidpunkten för bensinskattehöjningen föreslås bli framflyttad. HerrSundkvist motiverade åtgärden, men jag tycker att motiveringen vittnar om enotrolig närighet: för alt hindra folk frän att tanka före och i samband med den1 maj tidigareläggs åtgärden! Det här blir ju värre än del var på JösseErikssons tid! Han var ändå känd som en utplundrare av stora mått, men jagtycker alt är ett strå vassare, framför alll när del gäller atltillgripa åtgärder som riktar sig mot de breda folklagren - del här förslagethandlar ju om detta. Vihar yrkat avslag pä propositionen därför att vi anser alt den är dålig, därföralt den är ytlerligare elt led i utplundringen av del arbetande folkel ochdärför att förslagen i propositionen och betänkandet urholkar de arbetandemänniskornas levnadsstandard. Då tänker vi i första hand på förslaget omhöjning av bensinskatten med per liter. Vivet, som det har sagts här tidigare, att höjningen av priset på drivmedelalltid obönhörligen slår igenom i konsumentledet i form av dyrare frakter,högre priser och dyrare tjänster. Personbefordran kommer vidare alt stiga ipris, varorna i butikerna påverkas och del är alltid de breda massorna sommåste betala priset. Vihar i motionen avvisat teorin om alt bensinskatlehöjningen kommer atl leda minskning av importerade bränslen. Jag lycker det är ett ganskagenomskinligt försök att skyla över en dålig teori. Jag vill till herrSundkvist, som talade om hur mycket drivmedel som skulle kunna sparas genomdenna höjning, säga atl med till visshet gränsande sannolikhet kommer inte endroppe bensin att sparas genom den här åtgärden. Det vore en illusion att troatt vare sig krigsmakten, jordbruket, de allmänna kommunikationerna eller denbilburna överklassen kommer att spara bensin, utan de som hardet gott ställtkommer alt använda sina privaia vräläk precis som lidigare. Höjningav bensinskatten, m. m. öreshöjningenmed en klackspark; den rör dem inte i ryggen. Däremot kommer prishöjningen atlytteriigare försärnra ekonomin för de arbetande människor som av skilda skäl ärberoende av bilen för alt kunna klara sina jobb. Mankan som kritisera den dåliga utbyggnaden av kollekliv-trafiken ochhoppas på en ändring till det bättre, men eftersom det nuvarande tillståndet ärett faktum slår en höjning av bensinpriset förödande hårt mol mångamänniskors ekonomi. Bilenär, vill jag hävda, ingen lyxartikel. För oerhört många människor är dentvärtom en tvingande nödvändighet, såsom för skogsarbetare som behöver komma ullill sina jobb och för byggnadsarbetare som skall lill sina arbetsplatser. Dekan inte lita på några kollektiva kommunikationsmedel, eftersom det i allmänhetinte finns några sådana. Som i alla andra sammanhang drabbas hårdast. Där avstånden är långa är bilen en absolutoundgänglig länk till befolkningscentra. Nuär det ju sä att man runt om i våra bygder har lagt ner affärer och dragit inbusslinjer hänsynslöst och rigoröst. För all undvika den fullständigaisoleringen har människorna där då skaffat sig bilar - av nödtvång; de måste hadem. Jag känner mängder av pensionärer som har bil men som vore hjälplösaoch helt utlämnade ulan bilen. De kommer att drabbas hårt av den föreslagnaåtgärden. Att bensinpriset som påpekar ligger lägre än iflertalet andra länder i torde ur deras synpunkt sett vara en synnerligendålig tröst. Vidareanvänds bilen i stor utsträckning för rekreation och frilid, sägs det. Det ärnaturiigtvis sant, men jag betraktar inte detta som något galet som nästanmåste illegaliseras eller beskattas sä att det blir omöjligt för vanligt folkatt använda bilen i sådana sammanhang. För många människor är bilen den endamöjlighet de har att komma ut i naturen, lill sommarstugan, till jakten, tillflsket eller vad det kan vara. Många, både pensionärer och barnfamiljer, skullealdrig kunna fö en hygglig avkoppling utan den bil som de med svett och mödahar sparat ihop'till. Detär möjligen här, , som man kan spara något. Man kan kanskemedverka lill alt någon utstressad arbetare avstår från nödvändig rekreationeller att någon farmor ute i bygden får sitta ensam hemma utan atl fö besök avbarn och barnbarn på grund av atl de inte har råd atl komma och hälsa på utanmåste snåla och pengarna inte räcker till detta. Men där ligger också, herrSundkvist, den enda marginella besparingseffekt som regeringens förslag kommeratt fö. Jag lycker atl det i sammanhanget finns anledning att ställa frågan:Hur dyrt skall bilinnehavet fä bli? 1 fjol höjdes bilskatten med närmare 80 %.En vanlig, normal personbil som tidigare kostade , som min, kostar nu671 kr. Försäkringarna har också blivit dyrare. Och förbereder sig alltsåriksdagen för att lägga på ytteriigare. Del är för mig lika självklart som för många andra att vi måste satsapä att bygga ul den kollektiva trafiken, främst i storstäderna och när detgäller möjligheterna alt komma ut på långa resor frän en del av landet till enannan. Och här finns del oerhört mycket atl göra för att spara bensin - men då måstetrafikplaneringen utgå från andra värderingar än . Den måste gynna den totalasamhällsekonomin och människornas behov. Den måste styras genom atl man byggerupp en attraktiv och billig kollektivtrafik över hela riket. Ett samlat greppoch åtgärder i den riktningen kan innebära energibesparingar och storasamhällsvinster. Men den ålgärd som föreslås har ingen annan effekt än attdet blir elt ytteriigare slag mot de grupper som har del nog besvärligt sedantidigare. Jag ber att fö yrka bifall till motionen 1762. Höjningav bensinskatten, m. m. Som det har påpekats av flera talare här i debatten är för vissamänniskorden egna bilen en absolut nödvändighet på grund av bostadsorten. Detgäller människor som bor långt ifrån dagligvaruafförer och serviceinstitutioneroch där allmänna kommunikationer saknas. Bilen är för de människorna ettnödvändigt hjälpmedel för att klara inköp för familjen liksom för attupprätthålla sociala kontakter och för att delta i kulturella och andraaktiviteter . Förmånga av dessa människor och även för åtskilliga andra behövs bilen också föratt man skall kunna nä arbetsplatsen. För de människor som jag nämnt här äralltså bilen en nödvändighetsartikel på ett helt annat sätt än för dem som bornära affärer och annan service samt har tillgång till goda allmännakommunikationer. Medhänsyn till att det bör vara en strävan för samhället att skapa så likvärdigaförutsättningar som möjligl för boende på olika orter måste det anses vara enbrist att samhället tar ul samma fordonsskatt och samma bensinskatt av bilägarei utpräglad glesbygd som av övriga bilägare. Det är dessa frågor som Jan-IvanNilsson och jag tagit upp i vår motion 1661, som behandlas i skalteulskottetsbetänkande om höjning av bensinskatten -motionen väcktes . Medstigande bensinpriser, fordonsskatter och försäkringspremier blir skälen alltstarkare för att försöka finna någon form av differentiering av beskattningenmed hänsyn till hur nödvändigt bilinnehavet är på grund av vederbörandesbostadsort. Ivår motion har vi skisserat olika metoder för att genom en differentiering avbensinskatten eller fordonsskatten eller genom en restitution av viss del avbensinskatten nå en rättvisare beskattning av bilinnehavet med hänsyn tillnämnda kriterier och därigenom sänka bilkostnaderna för dem som mednödvändighet måste göra långa resor. Utskottethar ägnat vår motion synnerligen litet ulrymme i betänkandet. Våra synpunkteroch förslag avfärdas med att det av administrativa, kosinadsmässiga ochskattemässiga skäl inte enligt utskottets mening synes vara möjligt attförverkliga våra intentioner. Därefter tillägger utskoitel att slöd lillbefolkningen i glesbygder måste ges i andra former än genom skatierestitution,och utskottel avvisar alltså vårt krav på alt frågan bör utredas. Nuvarande bensinprissysieminnebär egentligen att bilkostnaderna är Höjningav bensinskatten, m. m. differentieradei motsatt riktning mol den som vi förordar i molionen. Orsaken lill denuvarande skillnaderna i bensinpris är ju att transportkostnaden läggs på bensinpriset,vilket därigenom sätts högre i inlandet och främst i norra . Elt förstasteg bör därför vara att genom differentiering av bensinskatten, genomtransportstöd eller på annat sätt åstadkomma ett över hela landet enhetligtbensinpris. Vi för i detta fall hoppas atl den utredning som tillsattes avregeringen skall finna en lösning på dessa problem. Somhandelsministern så riktigt framhåller i direktiven för denna utredninguppfattas del som orättvist alt de konsumenter i värt land som pä grund avsträngare klimat och längre reseavstånd förbrukar mer eldningsolja och bensinän andra för betala elt högre pris. Genomdenna utredning kan vi dock endast uppnå ett system med lika priser i helalandet. Med vår motion har vi velat peka pä lämpligheten och vikten av altfinna något system som kompenserarde glesbygdsboendes höga bilkostnader. Vi hardärvid pekat på möjligheten av atl t. ex. fastställa en lägre bensinskatt i dedelar av landet som anses uppfylla vissa kriterier för glesbygdsboende. Imolionen har vi heller inte underlåtit atl nämna att ett sådant system kaninnebära kontrollsvårigheter m. m. Enannan metod skulle kunna vara atl skapa elt system för individuell restitutionav viss del av bensinskatten. Förslagsvis skulle de bilägare som bor på visstavstånd från dagligvaruhandeln m. m. och som saknar tillgång till allmännakommunikationsmedel kunna fö ansöka om restitution av en del av erlagdbensinskatt. Denna ansökan skulle lämpligen kunna inlämnas som denallmänna självdeklarationen och behandlas av taxeringsnämnden. 1glesbygdsområdena finns säkerligen i taxeringsnämnderna tillräckligpersonkännedom för att bedöma ansökningarnas riktighet och skälighet. Ytterligtireen annan metod vore atl fordonsskatten sattes lägre i glesbygdsområdena.Fordonsskatten är ju redan nu differentierad, om vi så vill uttrycka saken,nämligen genom att skatten står i relation lill bilens tjänstevikl. Lägstaskatleklassen, , gäller för fordon vars ijänstevikt är högst , ochdärefter sker höjningar med . Varförskulle inte fordonsskatten utan administrativt krångel även kunna variera pågrund av ägarens bostadsort, liksom skatten nu varierar med hänsyn till bilensvikt? Eftersomde flesta kommuner har kommundelar med skilda förhållanden borde mindre områdenän kommunen väljas för viss nedsättning. Församlingen förefaller då vara detlämpligaste området för att behandlas enhetligt, även om förhållandena i enförsamling kan variera. Församlingen torde dock vara den minsta enhet som kanväljas för att man skall undvika byråkrati, anledning till överklaganden m. m.Automatiskt skulle bilägare, mantalsskriven och boende inom viss församling,utan särskild ansökan debiteras den lägre fordonsskatt som är fastställd förhans församling på grund av de kriterier som kan fastställas. Jag har härrefererat några av de tankegångar som Nils.sonoch jag framfört i vår motion. Liksom så många andra som önskar finna merrättvisa syslem eller i övrigl vill reformera förhållandena har vi inte ettfärdigt förslag ulan idéer som vi anser borde prövas. Eftersom vi inte hade ettfärdigt förslag hemställde vi alt frågan skulle utredas. Syftet bör vara skall nå en differentiering a v fordons- eller bensinskatten förpersonbilar med hänsyn till ägarens bostadsort, avstånd till samhällsservice,tillgäng till allmänna kommunikationsmedel m. m. Vi anser att dessa frågor börförutsättningslöst prövas, varvid målsättningen måsle vara att konstruera ettsystem som uppfyller krav pä skälig rättvisa mellan olika bilägare och enkelheti administrationen samt anpassningsbarhet till det statsfinansiella utrymmet. Särskilldet system med differentierad fordonsskatt som jag nämnde borde vara värt attutredas med hänsyn till dess enkelhet. Det är därför förvånande att utskoitelställt sig så kallsinnigt till våra synpunkter och förslag. sadeockså att uiskottet helt kallt hade avvisat förslaget.