prot · G109107 · 1977-12-31 00:00:00 — En lagändring pä denhär punkten, som statsrådet tydligen överväger, innebär att det privatabyggkapitalet får ett ökat infiytande över kommunernas bostadsbyggande. Minslutsals, herr talman, blir att hyresrätt i det aktuella fallel leder tilllägre boendekostnader och att det är hyresrältslägenheler som efterfrågas iförsta hand. En lagändring som tar bort kommunens frihet att bestämma omstyrelserepresentation i privat bostadsrättsförening gynnar enbart det privatakapitalet. Jag tycker att dagens interpellations- och frågestund - jag syftar pådebatten om privatläkarna - har varil belysande. Först går borgerligheten ul ivalrörelsen och kräver decentralisering och ökad bestämmanderätt för lokala ochregionala instanser. Sedan när samma lokala och regionala instanser går emot deborgerliga partierna, vänder man sig till regeringen och kräver centralaregeringsbeslut, riktade emot de regionala intressena. Jag beklagar att svaret lämnats vid denna lidpunkt. Det beror bl. a. påall jag har varil på ulrikesresa och på semester samt pä atl vi dessutom haftpåskuppehåll. Därför var detta det första tillfället att svara pä interpellationenoch frågan. Grundernaför långivningen är fullständigt klara, och jag har också redovisat dessa. sädana här fall utestänga andra än rikskooperativa bostadsrättsföreningarfrän de förmånliga statliga lånen drabbar ju endast de boende och då i form avhögre insatser och högre månadskostnader. För min del anser jag all kommunensskyldighet atl utse en representant i styrelsen måste betraktas som enförmån för kommunen, som ju därigenom får insyn i föreningen och därmed kantillvarata intressena för de kommunmedborgare som sedermera blirbostadsrättshavare i de här föreningarna. Självfalletkan ett sådant ärende överklagas till regeringen. Förmodligen kan man ocksåvända sig lill kommunen med besvär, men jag vill inte uttala mig bestämt på denpunkten. Som jag redovisat i slutetav mitt svar kan man komma alt behöva aktualisera ändringar ibostadsfinansieringsförordningen. har naturligtvis möjligheter attgöra detta , när den behandlar den proposition som jag hänvisadetill i mitt svar. sade atl man borde kunna välja hyresrätt i stället för bostadsrätt, mendä vill jag fråga på vilket sätt det är fördelaktigare om man får privatahyresvärdar än om man får bostadsrättsföreningar, där de boende själva har bådeinsyn, ansvar och inflytande. Mannämner här begreppet privata bostadsrätter som om det skulle vara något skumtmed sädana. Del är ju inte fråga om den lyp av bostadsrätter som man nu livligtdebatterar i tidningarna, med strimlade lån osv., utan det är fråga om s. k.äkta bostadsföreningar med en samhällelig insyn. Detfinns ju regler för framtiden om anbudskonkurrens i egenregibyg-gande. Låt migbara säga att mitt parti lidigare varit mycket pådrivande här i närdet gällt denna fråga. Av olika orsaker har dessa regler icke slagit igenomfullständigt ännu, men de kommer att göra det i slutet av 1970-lalel och ibörian av . Jag delar helt åsikten att vi skall försöka komma bortfrän den här aktuella typen av byggande. Ävenom del inte tillhör denna fråga, måste jag ändå tillbakavisa att en bostadsbrist i skulle bero pä den nuvaranderegeringens eventuella misslyckande. Man har en myckel läng planeringslid ibostadsbyggandet, och när del gäller stadsplanering och liknande är detkommunen som har huvudansvaret. Vi har i lagt fram olika förslag tillstimulansåtgärder för atl öka bostadsbyggandet, och del får nu också effekt. Vihar fått redovisning om alt bostadsbyggandet i början pådetta år låg 20 96 högre än . Ombelåningen av fastigheter tillhöriga bostadsrättsföreningar inlägg här påminner myckel om de inlägg somgjordes i , då tyvärr inte varnärvarande. Också då utgick man frän den ideologin all vissa kategorier inteskall få vara med och dela kakan - de skall inte ha någon valfrihet ulan skallhålla sig till en viss del av marknaden. Jag tycker all del är en fullständigtfelaktig uppfattning. OmChrister hade lyssnat på vad som anfördes i slutet av statsrådets svar, hade han inte behövt hälla ell sådanl anförande som det han framfört . Jag citerade förut en passus i svaret, nämligen den där det framhölls att med de nuvarande bestämmelserna en 99-procenlig belåning på intet sätt är förbehållen de rikskooperativa bostadsrättsföreningarna. Låt mig också citera en passus längre fram i svaret, där det heter att "ett sådant förfarande- som innebär att kommunen särbehandlar vissa bostadsrätts föreningar i konkurrensbegränsande syfte - inte är förenligt med gällande grunder för långivningen". Det är så klart och tydligt som allra helst.Lagar och förordningar gäller såvin jag kan förstå även för en socialdemokratisk majoritet i . Det är dessutom så altdenna lagstiftning inte är ny ulan har gällt i mänga Ombelåningen av fastigheter tillhöriga bostadsrättsföreningar Och vem är det som engång i tiden hargenomfört dessa lagbestämmelser? Jo, det är ensocialdemokratisk regering som har utarbetat dem i en proposition, vilken sedanhar antagits i . Under de år som har gått har vi fåttåtskilliga bostadsrättsföreningar, och av dem ärelt stort antal privata. Mendet har inte blivit något gnissel med anledning av detta förrän del här berördabeslutet i blev aktuellt. Låtmig, herr talman, bara som exempel belysa skillnaden mellan enbosiadsrätlsförening som får belåning till och en som bara får belåninglill \ För en vanlig trea innebär det en insatshöjning på ca 50 96, från 30000 å . Vill man inte höja insatsen, får man höjalägenhetspriset per kvadratmeter med ca 15 96. Det är de möjligheter som enprivatbyggare har i sädana fall. Sedankan man gä ut och slå sig för bröstet pä socialdemokratiskt håll och säga:Hurra, vad vi är duktiga och bygger billigt - när man har tillgång till enhögre långivning så att man får helt andra bostadskostnader. Jag tycker alt detär litet felaktigt att handla på det sättet. Samtidigtsom jag är tacksam för svaret på min fråga vill jag framhålla alt jag hoppasatt det skall bli en ändring på det kommunala beslutet i . Jag har här i debatten redovisat alt i det aktuella fallel hyresrätt äratt föredra framför bildandet av en privat bostadsrättsförening, därför atthyresrätten ger lägre boendekostnader. Det var omtanken om hyresgästerna sommotiverade beslutet av . Detfel som gör i debatten är att han inte jämförbruksvärdesprincipen med principen om privat bostadsrättsförening. Han bordegöra det i stället för alt stå och gräla över den socialdemokratiskamajoriteten i . Omnu bostadsminister med stöd av gällande eller kommande lagstiftningvill tvinga kommunerna att sätta in en representant i styrelsen för privatabostadsrättsföreningar, urholkas åtminstone i viss grad kommunernasmöjligheter alt planera för mark och för bosläder. Men svar ärinte överraskande. Styrd av dogmer vill hon i annal sammanhang att kommunalahyresrätter ombildas lill bostadsrätter. De kommunala företagen kan då sälja demest attraktiva husen och lägenheterna. Följden blir att kommunalabostadsföretag får elt bostadsbestånd som endast efterfrågas avlåginkomsttagare. Konsekvensen av principer blir att de socialaskillnaderna i boendet ökar, vilket många liberaler har insett. De har ocksåmed kraft protesterat mot intentioner. Eftersom del finns spekulationsintressen med i bilden ärdel förhyresgästerna gynnsammare med bruksvärdesprincipen än med en privatbostadsrättsförening. Man kan därigenom förhindra att spekulationsvinster tasul. Jag tycker, i motsats tillKurt , inte alt det svar som har lämnats är helt klart. Vi fårfundera vidare på del juridiska innehållet och så får vi avvakta och se om fruFriggebo kommer med en ny lagstiftning. Detär inte den borgerliga regeringens fel, säger , att det finnsbostadsbrist i . Det fanns ingen nämnvärd bostadsbrist när regeringenFälldin trädde lill. finns del bostadsbrist i hela landet - i tvåtredjedelarav landets kommuner-samtidigt som byggnadsarbetarna är utan jobb ochbostadsproduktionen sjunker. Nog har regeringen och statsrådet stort ansvar för att bostadspolitiken har havererat. KURTSÖDERSTRÖM (m): Hyresrätt är att föredra, säger . Kan han varahundraprocentigt övertygad om det? Vem ärdet då som avgör att hyresrätt är attföredra, och vem är det mest fördelaktigt för? Jag tror att det ärsocialdemokraterna i som anser att hyresrätt är alt föredra i dettafall. Vad hyresgästerna tycker har ingen frågat dem om. Innan lån beviljas lill sker enprövning i förmedlingsorganet. Jag tycker att nedvärderardetta prövningsorgan ganska mycket när han påstår atl det förekommerspekulations vinster. Den prövning som försiggår i detta förmedlingsorgan ärfaktiskt mycket noggrannare än annan prövning. Jag tycker att det bara är braatt sådan prövning görs. Mentil syvende og sidst: vad som är att föredra tycker jag vi skall överiämna lillparterna på marknaden atl avgöra. Vi skall ha valfrihet i det avseendet. Delskall inte bestämmas politiskt vem som skall fö göra vad. Självfallet kan man diskutera frågan om hyresrätt eller bostadsrätt.Låt mig närdet gäller bedömningen av huruvida man skall stödja bararikskooperativa bostadsrätter och undanta s. k. privata bostadsrätter slå fastatt det inte finns något stöd fören skillnad i de regler för långivning som vihar . Närdet gäller bostadsbyggandet tror jag ändå inte att kanvederlägga det faktum all bostadsbyggandet i ärvar högre än det var förra årel. Del var dessutomhögre än det bostadsbyggande som påböoades . Detta är resultatet avde förslag som vi har lagt fram, bl. a. i budgetpropositionen , där vi gerytlerligare stimulanser för att fä i gäng bostadsbyggandet. har ocksågett resullal. Ombelåningen av fastigheter tillhöriga bostadsrättsföreningar påböoades ca 50.000 lägenheter i vårt land, men riksdagenförutsatte att ca 70.000 lägenheter skulle ha byggis. För detta fiaskohar statsrådet ansvaret. Närdet gäller situationen i är det ju så att och Skånska Cementkommeratl sälja fastigheterna till privaia bostadsrättsföreningar för att på såsätt undvika spekulationsförluster. Del är den situationen som vi vill !1 protokoll 1977/78:106-108 Om belåningen av fastigheter tillhöriga bostadsrättsföreningar förhindrai genom atl använda oss av hyresrätter, sammanhang kan man tänka sigbostadsrätter. Det är inte någon skillnad när det gällerbostadslångivningen mellan rikskooperativa bostadsrättsföreningarna och debostadsrättsföreningar som bildas på privat initiativ. Man kan ock,så när detgäller de rikskooperativa bostadsrättsföreningarna gå ut och säljabostadsrätter i andra hand. Eftersom det alltså inte finns någon skillnad drabbarChrister kritik av de privaia bostadsrättsföreningarna i motsvarandegrad också de rikskooperaliva bostadsrättsföreningarna. Överläggningen var härmed slutad. 1977/78:114 1 1977/78:118 1 1977/78:127 t: 1977/78:135 t: 1977/78:137 1: 1977/78:139 11 1977/78:141 t 1977/78:146 1 1977/78:148 1 § 6 Föredrogs och hänvisades Propositioner IIutbildningsutskotlel II socialutskottet II försvarsutskottet 11utrikesutskoilel 11 irafikulskollei II försvarsutskottet U jordbruksutskottet 11 kulturutskoitel II trafikutskottet 1977/78:153 1 1977/78:156 1 1977/78:157 1 1977/78:159 1 1977/78:160 1 1977/78:161 1 1977/78:162 1 1977/78:163 1 1977/78:164 1 1977/78:165 1 1977/78:167 t 1977/78:168 1: 1977/78:169 11 1977/78:170 1 1977/78:172 i 1977/78:151 till försvarsutskollet § 7Föredrogs och hänvisades 1977/78:9till konstitulionsutskoltei 88 Föredrogs men bordlades åter Finansutskoiteis betänkanden /78:21 och 22Skalleulskolleis beiänkanden /78:39-44 Försvarsulskollels beiänkanden1977/78:12-18 Arbelsmarknadsuiskoneis beiänkanden /78:21 och 24 §9 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning 1977/78:154 ;}10 Talmannen meddelade all på föredragningslisian för morgondagens sammanträdeskulle kullurulskollels belänkande nr 19 sällas sisi. §11 Meddelande om frågor Meddeladesall följande frågor framslällts 1977/78:377 av BirgerRosqvist (s) till kommunikationsministern om bemanningen på isbrytare ochsjömätningsfartyg: Isbrytareoch sjömätningsfartyg bemannas med militär personal. Iett svar på fråga om civil bemanning på isbrytare och sjömätningsfartyg den 30mars 1978 anförde kommunikationsministern som ett skäl mot en sådan ändring:"Bl. a. är flera av de fartyg som ingår i isbrytar- och sjömätningsflotlanf n. inte anpassade till civil standard." Dettorde dock vara oslridigt att ifrågavarande fartygs besättningar har uppdragalt utföra en civil arbetsprestation som uppfyller civila krav. Jagfick inget svar pä mina vid debatten ställda frågor. Därföråterkommer jag och ställer följande frågor; Anserkommunikationsministern att det ur sjösäkerhetssynpunkt är riktigt att bemannaisbrytarna med därtill kommenderad värnpliktig personal utan erfarenhet avtidigare sjötjänst? Anserkommunikationsministern att bemanning med erfarna civila sjömän skulle främjaeffektiviteten vid sjömälning och isbrylarassistens? Anserkommunikationsministern del rimligt alt utförandet av civila uppgifter bör fäförsiggå under tillämpning av civila standardkrav? 1977/78:378av () lill budgetministern om den framtida sysselsättningen iVästernorrlands län: godkände de riktlinjerför försvarets fredsorganisalion som förordades i proposition 1977/78:65,innebärande bl. a. alt Lv 5 i skall läggas ned i början av1980-lalet. Västernorrlandslän förlorar då drygt 200 tjänster inom försvarsorganisationen samtsysselsättning för 150-200 personer inom service- och andra näringarsom Lv 5:s verksamhet ger underlag för. Med hänsyn till strukturenoch bedömningar av den framlida sysselsält-ningssituationen inomVästernorrlands län måste bortfallet av arbetstillfällen kompenseras genomnågon form av statliga åtgärder. Sannolikt blir del svårt alt uppnå dennakompensation genom generella regionalpolitiska insatser. Den säkraste vägen atttillföra länet motsvarande antal långsiktigt säkra arbetstillfällen tordedärför vara genom om- eller nylokalisering av statlig verksamhet. Med anledninghärav vill jag ställa följande fråga lill budgeiministern: regeringenåtgärder för att genom om- eller nylokalisering av statlig verksamheikompensera för det bortfall av arbetstillfällen somnedläggningen av 5 kommer an innebära? 1977/78:379av () till bosiadsminislern om normer för beräkning av godtagbartvärmeeffeklbehov i småhus: Påsenaste liden har byggnadsnämnderna i ökad utsträckning begärt in uppgifteravseende energihushållningen enligt SBN 1975 avsnitt 11:126. Detta har medförtatt småhusbyggare bl. a. fält göra komplicerade beräkningar för atl kunnaberäkna värmeeffeklbehov också för vanliga småhus. Med anledning av det anfördavill jag fråga bostadsministern: slalsrådel redogöra för de bestämmelsersom gäller och som byggnadsnämnderna har att tillämpa vid derasställningstagande till ett godtagbart värmeeffeklbehov? §12 Kammaren åtskildes .