prot · G109158 · 1977-12-31 00:00:00 — 1. atl beslutadegodkänna de riktlinjer för förbättrat stöd till förelagens forsknings- ochutvecklingskostnader genom avdrag vid beskattningen och bidrag vilkaföreslagits i motionen, innebärande att del för forsknings- ochutvecklingskostnader gällantle extra stimulansavdraget vidtaxeringen till statlig inkomstskatt utökades så attbasavdraget fördubblades till 20 96 och att ökningsavdrag medgavs med 100 96 avde kostnader som översteg den genomsnittliga nivån samt attett särskilt bidrag med högst . skulle införas för företag som intekunde utnyttja dessa avdragsmöjligheler,- 2. alt till Särskildabidrag till förelagensforsknings- och utvecklingsarbete för /79 under åttondehuvudtiteln anvisade ell förslagsanslag av , 3. att beslutade all denstatliga bolagsskatten fastställdes lill 45 "o för aktiebolag m. fl. och36 "o för ekonomiska föreningar m. fl. fr. o. m. . Ulskottethemställde att skulle avslå 1. motionen 1977/78:506, 2. motionen 1977/78:1456. Reservationhade avgivits av , , , , , och (samtliga s) som ansettatt utskottet under 2 bort hemställa alt med bifalltill motionen 1977/78:1456 A. skulle anta avreservanterna framlagda förslag lill 1. lag om ändring iförordningen (1973:421) om särskilt forskningsavdrag vid taxering lill statliginkomstskatt, 2. lag om ändringi lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 3. lag om statligtforskningsbidrag, B. tillSärskilda bidrag till forsknings- och utvecklingsarbete för /79 under åttonde huvudtiteln anvisade elt förslagsanslag av . LENNARTPETTERSSON (s): Den av socialdemokratin igångsatta tekniska och naturvetenskapligaupprustningen under 1940- och 1950-lalen byggde på insikten om samhälletsansvar för forskning och teknik. Den upprustning som då skedde av våraforsknings- och utbildningsresurser har haft stor betydelse för alt ge oss vårnuvarande industriella styrka. Den har gett oss en grund som vi fortfarande kanbygga vidare på. har emellertid två nya tendenser gjort siggällande i samhället, som ger oss anledning att återigen ta upp en grundligdiskussion om vilka insatser samhället skall göra för forskningen och dentekniska utvecklingen. Denförsta av dessa tendenser är den växande insikten om riskerna med en felaktigtanvänd teknik. En ökad medvetenhet om miljöfarorna i arbetsmiljön och denyttre miljön har fördjupat vår insikt om att samhället måste ta ansvar för ivilken riktning tekniken utvecklas. Det har blivit alltmer uppenbart, att ävenandra kriterier än de rent ekonomiska måste finnas med från början då ny teknikutformas. Arbetsmiljön, möjligheterna till ett meningsfullt och givande arbete,naturmiljön och det sociala samspelet i samhället påverkas av vilken teknik somutvecklas. De måste vara avgörande faktorer då målsättningar fastställs för dettekniska forsknings- och utvecklingsarbetet. Denandra tendensen från senare år, som kräver en förnyelse av vår politik förforskning och utveckling, är att vårt tekniska försprång framför andra länderhar minskat på fiera områden, där vi är vana att ligga i täten.Inte minst har vi märkt detta genom att konkurrensen från låglöneländer nuutsträckt sig till områden, där vår tekniska överlägsenhet varittillräcklig för att skydda oss mot sådan konkurrens. Entekniskt försprång kan aldrig vara för evigt, eftersom andra knapparin på försprånget. Det gäller för elt land, i lika hög grad som för ett enskiltföretag, att försprånget går förlorat om det inte återvinns genom ständigt nyalandvinningar. De strukturkriser vi nu genomlever i flera av våra viktigastebranscher lär oss återigen viklen av att ligga väl framme i den tekniskautvecklingen. Endasi därigenom kan vi möta de förändrade villkoren för deninternationella arbetsfördelningen på ett planerat sätt. Socialdemokratindrar av detla slutsatsen, atl det nu åter behövs en kraftig satsning påteknikens och naturvetenskapens område. Deträcker inte med svångremspolitiken. Den kan t. o. m. vara direkt skadlig - ävenom man skulle bortse från de bördor som den utsätter löntagarna för i form avsänkt levnadsstandard och ökade orättvisor, Detta hänger samman med atl ensådan åtstramningspolitik riskerar alt skymma sikten för behovet av en offensivoch framslegsinriklad näringspolitik, som vi nu måsle föra i det här landei. Vikan ju aldrig konkurrera med andra länder genom alt fortsätta med att sänkalönerna. Del behövs offensiva satsningar, och en viktigt led i dessa är enkraftig ökning av anslagen till innovationer ogh ny teknik. I dessa avseenden,herr talman, är den regeringsproposition om teknisk forskning och utvecklingsom vi nu behandlar en klar besvikelse. Från socialdemokratiskthåll har vi därför i flera partimotioner ställt krav på åtgärdersom går långt utöver vad regeringen har kunnat samla sig lill.Sammanfattningsvis föreslår vi i dessa motioner första etappen i ell programför ett kraftigt ökat stöd till forskning och utveckling inom den svenskaindustrin med följande huvudpunkter: Ökade satsningar pågrundforskning inom nalurveienskap och teknik. En kraftig ökning av detgenerella slödet lill företagens forsknings- och utvecklingsverksamhet. Kraftigt ökat stöd tilluppfinnare. En kraftig förbättring avslödet till företagens forsknings- och utvecklingsverksamhet via styrelsen förteknisk utveckling. Särskilda utvecklingsbolag därsamhället går in för all stimulera utvecklingsarbetet inom svenskexportindustri. Endastvad beträffar ett av dessa fem avsnitt, nämligen del som gäller anslagen tillstyrelsen för teknisk forskning, kan man säga atl regeringsförslagei når upplill vad som till nöds kan räcka i en första etapp. I vårt program för enupprustning av teknisk forskning och utveckling vill vi som sagt slå vakt omgrundforskningen. Nusäger kanske företrädare för regeringspartierna, som måhända har läst olikateorier om att framgångsrika innovationer inte alllid kommer fram i en enkelsleg-för-slegutveckling från grundforskning till innovation, alt del inte finnsnågra klara och enkla samband mellan grundforskning och framgångsrikaproduktidéer som sedan kan utvecklas lill framgångsrika exportprodukter. Men,herr lalman, den grund från vilken vårt tekniska kunnande skall byggas upp iirändå den naturvetenskapliga och tekniska forskningen och undervisningen viduniversitet och högskolor. Utan en bred bas av tekniskt och vetenskapligtkunnande är det omöjligt alt i längden genomföra tillämpade och målinriktadeforskningsinsatser. Vi har redan erfarenheter av hur resursutbyggnaden förtillämpad verksamhet försvåras av bristande kapacitet inom de grundläggandekunskapsområden som det tillämpade arbetet skulle ha utgått ifrån. Jag behöverhär inte ge några exempel. Vi känner dem från våra olika fäll. Bådeden internationella indusiriiekniken och vårt samhälles krav på tekniken ärstadda i en snabb utveckling. Vi får därför ofta med kort varsel behov avtillämpad forskning inom områden som tidigare inle ansetts ha så stor praktiskbetydelse. Deiia siäller krav på hög flexibililet, och det aren krav som endasikan tillgodoses genom en god beredskap inom de olika grundläggandekunskapsområdena. Grundforskning och allmän kunskapsuppbyggnad måste därför fågoda resurser ulan snegling på omedelbar lillämpbarhei. Vi vet aldrig när vibehöver dessa grundkunskaper, men när vi behöver dem måste de finnas där. Lålmig sedan, herr talman, ta upp nödvändigheten av en kraftig ökning av delgenerella grundstödet till företagens forsknings- och utvecklingsverksamhet,punkten 2 på vårt program. Vi har här lagt fram ett förslag om ökadeavdragsmöjligheler för de förelag som satsar på forskning och utveckling.Utvecklingstrenden på delta område är oroande, eftersom företagens sats- ninginle alls ökar i samma takt som . Detta är naturiiglvis specielltallvarligt när vi nu slår i en situation där nya konkurrenskraftiga produkteroch affärsidéer måste fram mer än . Underåren 1969 till ökade forsknings- och utvecklingsarbetet inom industrin medi genomsnitt . var ökningen ,och förutses i bästa fall en ökning med . Över huvudtagel tycks alltför många förelag i allt högre grad ha sökt lösa sina problempå del sättet atl de minskat sina kostnaderbl. a. genom ullandsetableringar istället för att satsa på produktutveckling och på alt förnya tekniken. Frånsocialdemokratiskt håll föreslår vi därför en väsentlig ökning av de nuvarandeavdragsmöjlighelerna för forskningskoslnader. Dessutomföreslås att företagen underen treårsperiod skall få ett extra avdrag med 10096 för ökade forskningsulgifter utöver /nivå. Dessa skatteavdraginnebär alt resurser i slorleksordningen friställsför forskning och utveckling inom företagen. Genom en motsvarande höjning avden statliga bolagsskatten kompenseras det inkomstbortfall som bidragen skullemedföra. Härigenom åstadkoms en omfördelning av kostnaderna, till fördel förföretag .som vill satsa på forskningsverksamhet och till fördel, vill jag säga,för samhället i dess helhet. Denborgerliga regeringen tycker däremot inle att det hastar med att salsa på deltaområde. Den vill i stället utreda frågan . Enökat stöd lill uppfinnare är det tredje viktiga kravet på det socialdemokratiskaprogrammet för teknisk forskning och utveckling. Det är sannolikt så, attsamhället har en mycket god avkastning på de resurser och det stöd som ges åtuppfinnare. Ireservationer till näringsulskotlels betänkande nr 75 har vi fört fram tre kravsom, om de bifalls av , skulle innebära mycket såväl för uppfinnarnasom för samhällsintresset. Detförsta yrkandet är inrättandet av en stipendiefond for uppfinnare på 5 milj.kr. Detandra yrkandet aren allmän översyn av innovalörernas/uppfinnarnas arbetsvillkorsom grund för framlida förslag lill stöd för denna fördel svenska industriellanyskapandet viktiga kategori. Dettredje yrkandet gäller vissa organisatoriska ändringar inom styrelsen förteknisk utveckling för alt bättre stötta innovalionsverksamheien ochuppfinnarna, i stort sett, villjag säga. i enlighet med vad som har föreslagitsav . 1våra partimotioner tar vi slutligen också upp ett försummat men samtidigtmycket effektivt medel för alt främja produktförnyelsen inom svensk industri.Del gäller statliga beställningar inom ramen för särskilda utvecklingsbolag,där del man upphandlar i stor utsträckning utgörs av forsknings-ochutvecklingsarbete. Erfarenheterna av dessa, såväl de internationella som desvenska, är myckel goda. I partimotionen föreslås nu att tre olikautvecklingsbolag startas, där representanter för staten eller kommunernatillsammans med industriföreträdare stimulerar utveckling av nya produkter,som både svarar mot viktiga behov inom landet och som kan vara av intresse frånexporlsynpunkt. Detgäller sjukvårdsteknisk utrustning, kollektivtrafik samt hjälpmedel inomutbildningsområdet. Sammanlagt 200 milj. kr. vill vi att samhället skall salsaför att starta dessa utvecklingsbolag. Ett särskilt bolag föreslås också förutveckling på bilområdet. Proposilionen har tyvärr inga förslag på dettaviktiga område. Sammanfattningsvis,herr talman, vill jag säga alt de förslag som regeringen har lämnat för attfrämja teknisk forskning och utveckling är en besvikelse på flera sätt: Besvikelsedärför att regeringen inle tillräckligt tycks ha insett betydelsen av alt bl.a. med hjälp av teknisk forskning och utveckling samt stöd till uppfinnaresatsa på produktförnyelse som ett av medlen atl förnya svensk industri. Besvikelseockså därför att regeringen har framlagt en snävt STU-orienterad propositionoch inte velat inse alt stödet till forskning och utveckling måste komma frampå en betydligt bredare front. Besvikelse,slutligen, också därför alt de resurser man satsar på forskning och utvecklinginte på långa tag räcker lill, om vi ser lill de stora behov och problem som vinu står inför. Regeringenföreslår i allt en ökning på 73 milj. kr. Del socialdemokratiska alternativetligger närmare tio gånger högre. Det är vad som behövs i dagens situation. Delräcker alltså inte med en proposition av många vackra ord men utan konkretaåtaganden - det är til syvende og sidsl pengarna som räknas i del härsammanhanget! Jag vill sluta med att yrka bifall till de socialdemokratiskareservationerna till näringsutskottets betänkande nr 75. Lätmig tillägga att senare mera ingående kommeratt ta uppresonemangen bakom en del av dessa reservationer. Forsknings-och u t vecklingsarbe te (vpk): Genom att vara kortfattad hoppas jag för ovanlighetens skull kunnaväcka kammarens oförställda glädje. Propositionen kan man säga bildar en skog av detaljer. De ärgivetvis inte oväsentliga, men de döljer något som borde ha funnits med,nämligen synen på den teknologiska utvecklingen i stort. Teknologiär inget tekniskt problem, det är först och främst elt politiskt problem.Teknologin är ingenting neutralt. Det finns ingen ödesbestämdteknisk-vetenskaplig utveckling som människan är tvingad att följa. Teknologinär inte oberoende av samhället i övrigt. Kärnkraftssamhällei är inget ödesbestämt.Det är inte ödesbestämt att dalatekniken i landet skall behärskas avamerikanska bolag. Mankan inom rätt vida ramar välja teknologi. Man kan medvetet befordra en vissteknologisk utvecklingslinje gentemot en annan. 7 protokoll 1977/78:158-159 vilkenlinje man skall främja. Nästa fråga är vems intressen som skall avgöra vilkenlinje man väljer. Kapital och arbete har inle samma intresse. Den linje manväljer påverkas av hur fördelningen av makten i samhället är beskaffad. Sverigeslår i viss mån vid en teknologisk skiljeväg. Man kan välja att gå vidare på enväg som bl. a. har inneburit att man har idkat rovdrift på naturresurser ochfrämjat tung processindustri med hög utslagning och svår miljöförstöring. Mankan alternativt välja alt gradvis gå över lill helt nya nivåer i förädling,sammansättning och systembyggande. Om man vill det sistnämnda, har man mycketav den framtida industriella utvecklingen på sin sida, även om man på kort siktgör mindre vinster än med rovdriften. Men man skapar en bättre industriellcivilisation för det stora flertalet människor. Mankan välja mellan atl forska i teknik för bilsamhällel och alt salsa på attutveckla kollektivtrafiksystemets stora inneboende kapacitet. Mankan, om man anser det väsentligt, välja mellan att göra tio sorters tandkräm -varav flertalet sorter helt värdelösa - och att i stället tillverka pedagogiskutrustning för barndaghem och nöja sig med två sorters tandkräm. Mankan välja alt låta vinstintresset och stora koncerners uppköpta teknologeravgöra vad som skall bli föremål för forskning och utveckling. Man kan ocksåvälja att låta objekten och riktlinjerna avgöras genom en bred diskussion därde arbetande människorna själva får tillfälle atl pröva teknikernas idéer irelation till sina intressen och sin samhällssyn. Meroch mer blir människorna medvetna om att de inte vill låta sig styras avanonyma krafter eller hänvisningar till en obönhöriig utveckling, eller vadeljest de maktägande i samhället anför för motiveringar för att folk inle skallifrågasätta vad som sker. Ocksåriksdagen, rikets folkrepresentalion, borde nog göra sig litet mer oberoende isin teknologiska syn. Riksdagenkunde behöva en politisk leknologidebalt. Del behövs en allmän teknologidebattockså ute bland de arbetande. har, mig veleriigen, aldrig diskuteratvilken sorts teknologisk utvecklingslinje landet i stort skall följa förframtiden. Endiskussion om de frågeställningar som vpk tar upp i sin motion blir mednödvändighet kontroversiell. Det är det som är meningen. Ty det är enmaktfråga, och maktfrågor är alltid kontroversiella. Därför bör man aldrigtillåta att de skyms av detaljereller stängs in i slutna rum. De bör diskuterasöppet och i termer som är förståeliga för alla. Med del anförda, herrtalman, yrkar jag bifall till motionen 1852. i (fp): arrangerades i vid av förslamodeller av svenska uppfinningar. Man kunde där beskådasådana epokgörande uppfinningar som Dalens Agafyr, och och i måltsatser, för atl nu nämnanågol av del urval som fanns där. Vi känner alla lill att de nämnda produkternagav sina upphovsmän framgång och världsrykte. Produktionen av dessa svenskauppfinningar, som blev eftersökta på världsmarknaden, medförde att exporten togfart. Det gav arbete ål många människor i industriprocessen. Människornasvardag förändrades också på ett påtagligt sätt genom dessa uppfinningar. Gamlaslitsamma arbetsrutiner kunde tack vare den tekniska utvecklingen göraslättare. Uppkomsten av ny teknik medförde en industriell expansion som på ettavgörande sätt förändrade vårt gamla agrara samhälle till en industrination. Denhöga levnadsstandard som vi har och som vi med rätta är stolta över harvi lill stor del att tacka forskare och uppfinnare för. Hela det svenskafolkhushållel har haft nytta av deras epokgörande insatser. 1den intensifierade debatten om behovet av och betingelserna förkunskapsskapande, innovationer och teknisk industriell utveckling framstår enhög utbildningsnivå som en förutsättning föratt vi i Sverigeskall få behållarollen som en aktningsvärd industriell nation. Med hänsyn till den revolutionerandeeffekt som den nya teknologin har för såväl samhälle som förelag och individer,där vi ofta ställs inför främmande problemställningar, måste kunskaper finnashos våra forskare och tekniker så atl de kan belysa den nya teknologinsgenomslagskraft och verkan. Riksdagoch regering kan på elt posilivt sätt medverka till alt minska dessa problemgenom olika insatser på forsknings- och utvecklingsområdet. Mellan siaten ochnäringslivet förekommer mänga yttringar av samarbete i form av forsknings- ochutvecklingsprogram som finansieras av staten men genomförs gemensamt avstatliga laboratorier och forskningsinstitut och den privata industrin ochuniversiteten. Satsningen på forskning och utvecklingsarbete görs för att fåfram en kunskapsintensiv industri. De statliga anslagen till detla forsknings-och utvecklingsarbete analyseras lill stor del genom styrelsen för tekniskutveckling. Idelta näringsutskoltets betänkande med anledning av proposilionen om statensstöd till teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete har utskottetjämväl behandlat dels sju motioner som väckts med anledning av propositionen,dels sju motioner som väckts under allmänna motionstiden. Propositionenshuvudsakliga innehåll behandlar verksamhetsområdet för styrelsen för tekniskutveckling. Man kan här konstatera att regeringens förslag innebär en kraftigökning av anslaget lill styrelsen för teknisk utveckling. 1 löpande priser fårSTU en anslagshöjning på hela 25 96 jämfört med innevarande budgetär. Slödellill STU:s verksamhet föreslås bli 353 milj. kr. För innevarande budgetår harSTU 280 milj. kr. till sitt förfogande. 1 löpande priser innebär del dock enökning jämfört med årets budget. säger om dennahöjning: Usel, erbarmligi usel! Från socialdemokratiskt håll var vi villiga allsalsa tio gånger mer än det här beloppet. 1propositionen slås fast att STU skall ha oförändrade övergripande uppgifter,nämligen att främja den tekniska inriktningen inom olika samhällssektorer, attfrämja industrins innovationsnivå och tekniska kvalitet samtatt höja den tekniska forskningens nivå och öka kunnandet inom olika områden. Underhösten 1977 lade den s. k. STU-komrnitlén efter närmare utredning framett förslag enligt vilket STU skulle spela en mer aktiv roll. Jag varsjälvledamot av den kommittén, likaså från . De olikaprojekten vid STU skulle enligt kommilléns förslag delas i ivå grupper, engrupp för teknisk forskning och en grupp för teknisk innovalionsverk-samhet.Hela skulle anpassas till den här uppdelningen.Remissinstanserna var i huvudsak positiva till grundtankarna bakomSTU-kommitténs förslag. Men man avvisade en uppdelning av organisationen eftersamma principer. En sådan uppdelning skulle enligt många försvåra kontaktenmellan forsknings- och innovationsprogrammet och medföra risk för dubbleringar. socialdemokratiska motionerna 1848 och 1850, som anknyter lill del förslagsom STU-kommitlén lade fram om ivå övergripande nämnder, anförs alt enforskningsnämnd och en innovalionsnämnd bör inrättas inom STU. Del härförslaget i motionerna förs också upp i reservationen 5. Frånutskottsmajoritetens sida an.ser vi atl det är riktigt alt en kontinuitet iarbetet mellan de gamla och nya grupperna upprätthålls, STU-utredningensförslag kritiserades, som jag tidigare sade, av vissa remissinslan.ser, bl. a.Sveriges industriförbund, som ansåg alt STU fungerar tillfredsställande mednuvarande programstruktur och organisation. Från utskottets sida anser vi alten organisationsuppdelning av STU:s verksamhet inom forskning och innovationpå särskilda enheter skulle försvåra kontakten mellan forskningen ochnäringslivet. Utskottet finner den i propositionen förordade nämndstrukturenändamålsenlig. Därför yrkar jag bifall till utskottets hemställan vid mom. 9,vilket innebär avslag på reservationen 5. Ipropositionen görs alltså smärre förändringar av förslag, menendast mindre förändringar görs i .STU:s organisation. Däremot delasforskningsprojekten in i nya huvudprogram: Industriellt, tekniskt ochsamhällsinriktat tekniskt utvecklingsarbete får här 237 milj. kr., kunskapsutveckling100 milj. kr., internationell kontaktverksamhet 12 milj. kr. ochmyndighetsservice 11 milj. kr. Någraav de viktigaste nyheterna i propositionen är i korthet: Genom s. k.insatsområden skall statsmakterna kunna styra målinriktade satsningar under ettbegränsat antal år. I propositionen föreslås nio olika områden. Det största ärkollektiva transporter, som kräver 29 milj. kr. Under niista årkostar insatsområdena totalt 24 milj. kr. Jag vill uppehålla mig litet just vid de styrda målinriktadesatsningarna. När vi salt och arbetade i STU-kommitlén lades ett förslag fram-jag tror det varav mig-om atl utskottet och i övrigt skulle kunna fåen bättre överblick över STU:s verksamhet så atl vi skulle kunna se vilkainsatsområden STU vid ett speciellt tillfälle arbetar med och vilka nyainsatsområden skulle kunna påverka STU att la upp. Jag tror att detär utomordentligt viktigt för atl H den klara bilden av STU:sverksamhet. Merlångsiktig utveckling skall bedrivas i delprogrammet teknikområden. Totalsummanför är 192 milj. kr. Här ryms bl. a. uppfinningsulveck-ling ochrådgivning. Industriservice är ett delprogram, där den mindre och medelstoraindustrin skall få hjälp med produktutveckling. Kontaktsekreterarna som STUhar vid de tekniska högskolorna får större resurser. I delprogrammet förmedlingfar uppfinnare hjälp med att exploatera sina resultat. Staten kommer också atlkunna siödja exploaieringsföretag som hjälper enskilda uppfinnare och förelag.Det direkta stödet lill uppfinnarna ökar lill 20 milj. kr. mot lidigare 14.1motionen 1850, som har talat för och som följs upp ireservation, ullalas atl uppfinnare och andra innovatörer i dagens läge oftaarbetar under otillfredsställande villkor. Deras möjligheter till kreativtarbete minskas inte sällan genom att de har problem med sin ekonomiskaförsörjning och sociala trygghet. I samma motion, som följs upp i reservation1, tar man också upp ett förslag som här nämnde om att ensärskild fond skall inrättas och att 5 milj. kr. skall anvisas för nästa budgetårlill statens fond för stöd till uppfinnare. Fonden skall ha resurser atlfördela totalt 5 milj. kr. till förslagsvis 100 uppfinnare. Utskottetvill understryka all uppfinnare och andra tekniskt kreativa personer fyller enviktig funktion för innovationsverksamheten och produktförnyelsen inomnäringslivet. Olika åtgärder för att förbättra uppfinnarnas situation ingårockså som en viktig del i delta regeringsförslag. Del blir alltså en mycketkraftig förstärkning av det direkta stödet till uppfinnarna. Inom STU:sdelprogram ingår 20 milj. kr. till stödprojekt som enskilda uppfinnare tarfram. Det skall tilläggas att dessa 20 milj. kr. icke som tidigare utgör någottak. var anslaget 14 milj. kr. och delta ulgjorde ett tak. I detnuvarande förslaget kan enskilda uppfinnare få medel under hela innovationsprocessen.