prot · G10943 · 1977-12-31 00:00:00 — De anställda och företagsledningen vill att kommunen skall övertabygget därför att ett allmännyttigt företag inte kan bygga i egen regi förkonkurrensvillkorens skull. Då skall det slaktas i tre delar och delas på destora, kraftiga företagen i . Det är liberalism, när det fanns ettkonkurrensinslag med stor effekt i , nämligen det allmännyttigaföretaget, där kommunerna hade en direkt insyn i branschen. Liberalismen skallalltså ta död på det konkurrensinslaget här i , Någraord om kreditförsörjningen. Det är en av de svårigheter som vi har haft underden här tiden och som säkerligen har bidragit till en svag igångsättning. Ingenkan exakt mäta denna, men bara man kollar inkomna låneansökningar mot påbörjadehittar man skillnader, i vilka det kan ligga förklaringar i alt man inte harkunnat få några kreditiv, även om det finns en överenskommelse mellan staten ochbankerna. Detta har sin orsak i att bankerna velat annat. De är inte såförtjusta i bostadsbyggandet. Det har varit så politiskt influerat att det intetillhört de populära saker man velat ägna sig åt. Bankerna har ju andraambitioner med de slantar som de lånar av oss andra. Vihar då en överenskommelse som innebär att staten också har möjligheter attgenom en särskild förordning placera bostadslånen. Bankerna har under det häråret inte fungerat bra. Statsrådet sade att det inte är regeringens angelägenhethur de olika bankgrupperna arbetar. Jo, visst är del regeringens angelägenhet.Det räcker inte att en, två eller tre banker eller bankgrupper agerar - i dethär fallet affärsbanker eller sparbanker, som tvistar om vem som skött sigeller inte skött sig. Affärsbankerna skulle haskött sig och sparbankerna inte, men det är den totala bilden som är denväsentliga. Fungerar inte den kollektiva överenskommelsen mellan bankerna ochregeringen måste regeringen ingripa. Vadregeringen skulle göra nu är det vi yrkar på i vår reservation, att vidta allade förberedelser som behövs i administrativt hänseende för alt efterett sådant där viftande med förordningen på ett sammanträde kunna slå till. Jagär övertygad om att det då kommer att fungera. Då finner man sig i det. Manmåste ha beskedet att det ligger verklighet bakom de lappar som dansat runt påsammanträdena. Det är inte nog med att de som skall bygga hus skall habesväriigheter med kostnaderna med allt vad detta kan innebära. De skall ocksåspringa runt mellan bankerna och stå i köer för att se om del går all få framnågra pengar. Det skapar svårigheter och fördröjer tiden. Om de inte kan fåpengar skall de antecknas på något som kan kallas "denödlidandes lista" och det är rätt betecknande. Det är inte lustigt attvara nödlidande. I detta land har vi ambitionerna att inte individuellt behövavara det. Detta gäller även företagen. Alltså drar man sig in i det sista altkomma på nödlidandelistan och bli hänvisad till en bank som skall ge kreditiv,allt enligt den överenskommelse som finns träffad med delegationen förbostadsfinansiering. Rätt många byggen har stoppats därmed, och det vore påtiden att regeringen därvidlag handlade konkret och gjorde klart att direktstyra till den bank det gäller. Man bör ju vänja sig vid den tanken och ha densom en realitet. Ifråga om prisstoppet har vi haft en reservation . Jag tycker attdet är ett viktigt inslag att man skulle ha satt ett prisstopp på allbyggnadsmateriel. Då hade man haft en bra grundatt stå på för att kunna behärska anbudssidan, och det hade varit en trygggrund att utveckla sina kunskaper om hur det ser ut i landet som manhade haft en återhållande kraft. Vi har haft små "drattar" medprisstopp under korta tidsintervaller. Byggnadsbranschen är ju sådan att dettar med upphandling och få avsluten gjorda. Det är en lång process,och de små "drattar" som regeringen kommit med kan inte utnyttjas somnär man handlar korv i en korvkiosk. Här är det fråga om processer som sträckersig över . Detta bör man på ha kunskap om. fickvi höra att det införts prisstopp på betongtakpannor - en sällsynt företeelseinom småhusbyg-geriet, såvitt jag vet. Här kan man fråga sig varför. Är detbara för att man tycker att man skall flagga med någonting? Jag blev ytterligtöverraskad över alt man orkade. Del är ju en tung produkt, oerhört tung ochopraktisk. Trodde man den skulle vara "tung" även i debatten? Detvore bättre att ta ett rejält grepp i hela frågor och införa prisstopp, så har en startplatta alt börja på. Vihar föreslagit tilläggslån för att kapa topparna på de höga kostnader som vihar . Jag vill klart markera, så all inte någon som deltar i debatten idet här huset skall få något annat intryck på den punkten. att detta är ettvillkorligt lilläggslån. Villkoret är att man har ett,prisstopp i botten. Utanprisstopp inget tilläggslån - det är den uppfattning som socialdemokratin har idenna fråga, oavsett vad som kan sägas av andra talare. Vi tycker all det inteär någon mening med att bara godta att byggnadsämnesinduslrin ochentreprenadbranschen skor sig på marknaden och att vi med statens pengar skallskänka dem delta direkt utan att det finns ett sakligt skäl. Det är vad man görmed dessa tilläggslån - om det inte blirprisstopp - och det tycker vi är rent oanständigt. Kan vi få ett prisstopp, då kan man också införa tilläggslån, dä kan det finnas ett socialt motiv för det. Det är inget samhällsintresse att göda en förut förmögen marknad - att del inte är "dessa de mycket faltiga" i samhället som gynnas vet alla. Del finns inte heller något bostadssocialt motiv. Detta gäller generellt också de andra ting som regeringen sysslar med - att anpassa allt till de ökade kostnaderna. Det är ju entrepre nörföreningen inte minst angelägen om. Jag förmodar att det är det lättaste som statsrådet har haft att få igenom i regeringen. Att få den här bilen accepterad är som sagt någonting som även entreprenörerna är angelägna om och därmed ekonomiministern. Jagskulle vilja fästa uppmärksamheten på en helt annan sak som förekommer idebatten och som borde stämma till eftertanke. Vi vet att det normalt ärbyggnadsarbetarna - de som arbetar på byggena -som reagerar opinionsmässigt närdet är stora svängningar inom branschen. De får ju ensamma bära bördan avstarka pådrag, med allt vad del innebär av besväriigheter eller abrupta avrottoch vad också del innebär av sociala effekter för dem. Självfallet är deangelägna om att vara med i opinionsbildningen. Vad vi nu kan iaktta ärall även byggnadsämnesindustrins anställda - både de LO-anslutna ochde TCO-anslutna - har ställt upp bakom kravet: Gör någonting så att vi inte blir ulan jobb! Inom byggnadsäm nesindustrin finns den normala bufferten med lagerhållning, så där har känningarna inte alltid varit så snabba som de är på byggena, där man kan stoppa upp nästan med en gång och i varje fall avslå från att starta. Även inom byggnadsämnesindustrin är man alltså nu i gång. Både på tjänstemannasidan och på arbetarsidan ställer man krav på regerinen. Detär dessutom någonting som är ännu egendomligare och för mig personligen en storöverraskning. Jag har varit med i bostadspolitiken kanske alltför länge, menunder hela har det aldrig förekommit att genomsin ordförande eller de centrala organen för näringslivet har krävt allsamhället skall gå in i bostadspolitiken. Det har alltid varit motsatsen: Låtkapitalmarknaden få fungera så bostadsmarknaden får konkurrens mednäringslivet! Låt kostnaderna slå igenom på hyrorna så attkunderna får betala vad del kostar och själva välja! Så har man sagt, och detlåter ju väldigt vackert, fast det är falskt tal. Lokalthar ju de olika förelagen handlat annoriunda och pressat kommunerna att bygga,men del är en annan sak, del tiger man med i lid- 4 protokoll 1977/78:43-44 Centralt har manemellertid helt ställt upp på - tidigare var det högerns - linje iden frågan. Nufår vi alltså uppleva det mycket märkliga att med sindirektör, , har skrivit till partiledarna om detta -men inte tillregeringen. Det är inte klart om det aren offentlig handling, men den äroffentligt publicerad i entreprenörföreningens tidning. På denna punkt bör deninte vara ovederhäftig, även om den är det på många andra punkter. Man hadeskrivit till partiledarna och begärt ett ingripande. Detta om någonting bör justämma till eftertanke i departementet. Detsvar jag fått från statsrådet på min interpellation är, som jag sade, menlöstoch intetsägande. Det är en sifferbeskrivning på kända saker, som vi alla lättkan ta del av. Någonting av ärende finns inte i svaret. Statsrådet säger:"Liksom låneunderlagsgruppen finner jag det svårt att dra några omedelbaraoch entydiga slutsatser av det redovisade materialet." Statsrådet drar juinga slutsatser alls. Statsrådet har ingen mening. När detta är en fråga, somstatsrådet själv säger, av ovanligt stor vikt hade man ju väntat sig attstatsrådet åtminstone skulle ha haft någon mening. Fårjag fråga fast jag kanske inte kan räkna med att få svar: Tycker statsrådet attprisutvecklingen är så hög att den är besvärande? Eller är den acceptabel seddmot andra prisökningar som vi fått i det nuvarande tillståndet? Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Låt mig litet kommentera Per anförande och också dereservationer som finns till civilutskottets betänkande från den socialdemokratiskasidan. Låt mig först ta upp priserna. Vad man där kräver är prisslopp påbyggmaterial. Vihar haft allmänt prisstopp två gånger under det här året. Vi har en intensivprisövervakning med punktvisa prisstopp och anmälningsplikt när det gäller vissavaror. Vi differentierar åtgärderna för all man skall ha tid att ägna sig åt enprisövervakning på de områden där det behövs en sådan, medan socialdemokraternavill ha ett allmänt prisstopp, som tar myckel tid i form av dispensansökningaroch annat. Som en lustighet, om Per vill ta det så, nämnde jag att manpå grund av alt det behövdes hade infört prisstopp på ett visst byggmaterial.Det har man gjort mot bakgrund av de nya riktlinjer som SPK fått från regeringenom när SPK skall ägna sig åt intensivare prisövervakning. Låtoss titta på byggmaterialpriserna. steg byggmaterialprisernamed 70 96. Konsumentprisindex, som man brukar använda som en jämförelsefaktor,steg med 42 96 . Under de tre första kvartalen harbyggmaterialpriserna jämfört med årsgenomsnittet 1976stigit med 12 96 och konsumentprisindex med 14 96. Vad vill socialdemokraternaåstadkomma med ett prisstopp på byggmaterial, för det är ju det man begär?Byggmaterial utgör ungefär en tredjedel av byggkostnaderna. Löner, inkl.sociala avgifter, utgör också ungefär en tredjedel. Dessa kostnader, inkl.löneglidning, har stigit - från ett årsgenomsnitt 1976 framtill tredje kvartalet 1977 - med 21,2 96 jämfört för byggmaterial. Jagtänker inte gör någon värdering av eller kommentar till dessa siffror-jag villbara redovisa dem. Jagtror all byggkostnadsökningen under den socialdemokratiska regeringens tid merkunde förklaras av byggmaterialprisökningen. Det visar de siffror som jagredovisat. Det är den gamla erfarenheten som bl. a. motiverarsocialdemokraternas krav på prisstopp på byggmaterial. Jag tror också att detdelvis varit så, när socialdemokraterna lagt fram sina punktprogram, att manvelat få med sä många punkter som möjligt för alt man skulle kunna kalla delelt program. Då visar del ett slags fasthet och styrka alt man vill haprisstopp. Men det är ju betydligt större och svårare bakomliggande orsaker tillbyggkostnadsutvecklingen. Jag tog upp det i mitt svar, och varsjälv inne på det: den tidigare bristen på byggjobbare. Per sade attprisspridningen över landet inte kunde förklaras med skillnader i byggmaterialeller i löner. Vi har en spridning på lönerna ute i olika regioner från 26 kr.i timmen . i limmen, och vi har haft en osedvanligt snabblöneglidning tidigare. Vihar haft en utslagning av framför allt de medelstora byggfirmorna. Då kommer viin på konkurrensen, och Per , tycks tvivla på konkurrensen som ett medelatt hålla kostnaderna nere. Vi håller i regeringen på med ett arbete för attlägga fram lagstiftning mot kartellbildningar och monopolbildningar - för attjust öka konkurrensen. Del är en konstig lärdom man har dragit här; det fmns länder som vi inte i övrigt så gärna vill jämföra oss med som har enväsentligt hårdare lagstiftning när det gäller konkurrensen. Det är minförhoppning all vi verkligen skall komma fram med ett braförslag, som just ökar konkurrensen bl. a. inom byggmaterialindustrin. Vihar alltså en utslagning av förelag. Jag vill inte anklaga socialdemokraternaför att ha fört en medveten politik därvidlag, men ni har varit ganskaointresserade av de mindre företagens utveckling. Där har vi med den nyaregeringen fått en ny politik, och min förhoppning står till den. Men del ärklart att sådana förändringar gör man inte i en handvändning. PerBergman säger också att SPK skulle kunna användas i undersökningsarbetet närdet gäller kostnadsutvecklingen. Man håller där redan på med sådanaundersökningar och gör - förutom det jag sade om förskolan - en uppföljning avgrupphusbebyggelsen. Låtmig sedan ta upp kreditförsörjningen, som jag tycker är ett problem, vilket jagockså redovisade i mitt tidigare anförande. socialdemokraterna oss föralt vi inte hade träffat en överenskommelse med bankerna om de s. k. långa lånen.Den kritiken kom sig kanske av alt vi inte gjorde precis som densocialdemokratiska regeringen gjorde . Men vår bedömning var riklig,all det inte var nödvändigt att ha en överenskommelse beträffande de långalånen. De har fungerat och fungerar . Kritiken har inte hellerupprepats. Somjag sade har jag tidigare framfört synpunkter på bankernas sätt att uppfyllaöverenskommelsen beträffande byggnadskreditiv. Den överenskommelsen ärkollektiv gentemot de olika bankgrupperna. Man har inte överenskommelsen med deenskilda bankgrupperna var för sig och gör inte upp deras marknadsandelar. Vihar tidigare kritiserats offentligt både av Per och andra för att viinte har slagit näven i bordet gentemot bankerna. Lät mig till det bara sägaalt vi har lagt ned stor möda och mycken tid på att klara den här frågan. Dethar skett framför allt inom delegationen för bostadsfinansiering. Vi har intekänt något behov av att föra förhandlingarna på gator och torg, ulan vi harsyftat till att nå resultat. De s. k. nödlidandelistorna har efter handrensats. Situationen skulle ha varit betydligt värre om vi inte hade agerat meden betydande fasthet. I kontakterna med bankerna har vi också delvis lagt ossi fördelningen mellan bankerna - trots att det inte på något sätt ingår iöverenskommelsen. Jag vet inte huruvida Per sitter med i delegationen,men jag kan upplysa om alt det inte har viftats med några förordningar. Tänkerman vidta åtgärder, så gör man det. Man viftar inte med papper - det har ingeninverkan. Vårt syfte med kontakterna med bankerna har varit att nå resultat,och vi har gjort bedömningen att vi har nått det resultatet bäst genom det sättpå vilket vi har skött de här förhandlingarna. Men de problem vi haft harinverkat på igångsättningen och orsakat en försening av den. Däremot har ingaprojekt stoppats på grund av dessa problem bankerna emellan, som ursprungligenhandlade mest om vilka marknadsandelar bankerna ville ha när det gälldekreditförsörjningen. Jagskall ytterligare bara ta upp en liten fråga. Anpassningen av lånen tillkostnadsutvecklingen var en av punkterna i sjupunktsprogrammel frånsocialdemokraterna . Den frågan tas också upp nu i reservationen. Jagvill bara konstatera att socialdemokraterna där säger att regeringen numeravidtagit åtgärder för att uppnå och bibehålla en rimlig följsamhet. Det är etterkännande som jag lackar för. Jag uppfattar således inte den reservationen somnågon kritik mot regeringen. PER () kortgenmäle: Under de jag har till förfogande finns det ingen anledningatt upprepa vad jag sade tidigare - statsrådets anförande var i stort sett enomtuggning av det tidigare sagda. Detär väl litet för enkelt att jämföra procenttal på prisutvecklingen då man har regerat med utvecklingen under dentidigare regeringen. Det är egendomliga ambitioner man har; är man inte sämreän den gamla regeringen, så är man bra. Ni kom ju i regeringsställning för attni sade till folk att vi var dåliga. Och sitter ni där och försöker bara blinågot så när lika oss! Del är inte några särskilt ambitiösa planer. Jagblev överraskad över att statsrådet tog upp bristen pä byggnadsarbetare somelt av skälen till de höga priserna och anbuden. Det är ju bristen på jobb somär problemet för byggnadsarbetarna! Bristen på byggjobbare och deras lönersinverkan på priserna trodde jag man hade slutat tala om i dagens . På1920- och 1930-lalet var det i revyer och i populärt attskrämma med murarna som log så svinaktigt betalt alt vi inte hade råd att bo.Även när jag kom in i hängde det argumentetkvar i diskussionen. Men har jag inte hört någon som velat ge skenav att byggnadsarbetarlönerna har den rollen i prisutvecklingen. Statsrådethar tydligen skaffat sig uppgifter om byggnadsarbetarnas timpeng. Det voreintressant att höra om statsrådet också har kunskaper om byggmästarnas vinster.Statsrådet kanske kan berätta för kammaren om de förtjänster en del avbyggmästarna kan göra - det vore en kunskap som vi skulle ha glädje av allihop- i stället för att ge sken av att löneglidningen för byggnadsarbetarna är enav orsakerna till de höga priserna. Det är helt andra faktorer som spelarnågon roll. Närdet sedan gäller kreditfrågan säger statsrådet att det är ett kollektivtåttagande av bankerna - visst är det det - och att de skall sköta det. Men närde inte gör det, är det väl intressant för regeringen att göra någonting! Jaghar inte begärt att statsrådet skall slå näven i bordet. Vi känner ju varandraså väl personligen, och jag vet att hennes styrka inte sitter i näven. Jag hardärför aldrig drömt om att det skulle ha någon effekt om hon slog näven ibordel. Hon har andra medel alt övertyga folk om sina synpunkter - det är minerfarenhet. Vihar inte begärt att förhandlingarna skall ske på gator och torg. Bankhusen harju så förnämliga lokaler - vad de nu skall ha så förnämliga lokaler till; dethar jag alltid haft svårt att begripa. Men de har tydligen så gott om pengaratt de kan ha det. Där kan man ju umgås, så ni behöver inte stå på gator ochtorg och förhandla. Men byggnadsarbetarna får förhandla och argumentera pågator och torg och i råa byssjor i en lerig miljö för att klara sinarbetssituation - på grund av den passivitet, den brist på vilja att reagera istället för att bara registrera som regeringen utvecklar! Efter debatten mellan statsrådet och blirnaturiigtvis min genomgång av de reservationer som flnns fogade vidciviluiskottels belänkande litet summarisk. Jag har inte heller varit iriksdagen och har inte deltagit i den bostadspolitiska debatten sålänge som Per , och jag uttrycker mig kanske därför litet mer försiktigt ochnyanserat. Närman tittar på bostadsbyggnadssektorns funktion i den ekonomiska politikenkommer man att tänka på en intervju med Per partichef närdevalveringen och ormsamarbetet diskuterades. Han ställdes då av en skickligreporter inför frågan vilket alternativ han hade. På den frågan svarade han skulle ha en fast och konsekvent politik och ett ökat bostadsbyggande. Dethade ju knappast med den frågan att göra. betänkande behandlas alltså frågorom bostadspolitiken somaktualiserats i socialdemokraternas partimolion med anledning av propositionenom inriktningen av den ekonomiska politiken. Innan jag kommenterar de olikamotionsförslag som behandlats i betänkandet vill jag säga några ord omreservationen 1 som tar upp behovet av åtgärder för att främjabostadsbyggandet. Utskottetsmajoritet understryker den enighet som har förevarit icivilutskotlet och i om de i allt väsentligt gemensamma målen ochutgångspunkterna inom det bostadspolitiska området. Ulskottsmajoriteten betonarvidare vikten av fortsatta aktiva åtgärder. Här bör redan nu noteras attförslag lagts fram om ökat bostadsstöd för barnfamiljerna, en fråga somriksdagen kommer att behandla . Vidare bör man avvakta denbudgetproposition som kommer att presenteras om . Någrakonkreta förslag om hur man skulle förändra bostadsbyggandets omfattningpresenteras inte i reservationen 1. Jaggår nu över till att bemöta de konkreta yrkanden som förs fram i densocialdemokratiska partimotionen och som behandlas i betänkandet. Jag börjar dåmed reservationen 2 om prisslopp på byggnadsmaterial. Imotionen anförs att som sin mening ger regeringen till känna att ettprisstopp på byggnadsmaterial bör införas. Motsvarandeförslag behandlades av och avslogs då med hänvisningtill att regeringen hade möjlighet att ulan hörande förordna omprisslopp så länge allmänna prisregleringslagen är i kraft. enigtfinansutskott har tillstyrkt propositionen 1977/78:22 om förlängd tillämpningav allmänna prisregleringslagen t. o. m. . mening finns det alltså ingen anledning att föreslå regeringen etttillkännagivande om prisstopp på byggnadsmaterial. Regeringen följer, som framgickav den förda debatten, frågorna om prisutvecklingen med uppmärksamhet ochkan alltså vidta nödvändiga åtgärder. Låtmig också i detta sammanhang säga alt vi f. n. har prisstopp på bl. a. vissaträvaror, medan det för vissa byggnadsmaterial såsom iso-lermaterial av plast,mineralull, isolerrutor och glasull föreligger anmälningsskyldighet, dvs.prishöjning får inte genomföras förrän efter det att anmälan därom hargjorts till statens pris- och kartellnämnd. 1reservationen 3 begärs en redovisning av orsakerna till kostnadsutvecklingeninom byggnadssektorn. Utskottet har inte ansett att det finns skäl att tillstyrkamotionens begäran. Därvid har utskottet hänvisat till att synpunkter härpåskulle komma att lämnas i ett interpellationssvar, och så har ju nu skett. Utövervad som har anförts i svaret vill jag peka på att utskottet framhållit viktenav att kostnadsutvecklingen och dess orsaker fortlöpande följs meduppmärksamhet. I sammanhanget pekar utskottet på att statens pris- ochkartellnämnd bör undersöka anbudsnivåerna för bostadsbyggnadsprojekten. Jagvill understryka nödvändigheten av att dessa undersökningar verkligen kommertill stånd, och jag flnner det i högsta grad lämpligt att de utförs just avSPK. Idenna fråga är utskottsmajoriteten och reservanterna överens. Jag finner idetta sammanhang inte anledning att kommentera låneunderlagsgruppensundersökning, eftersom detta gjorts i det lämnade interpellationssvaret. Ensammanfattning av gruppens bedömning finns f ö. i reciten till utskottetsbetänkande. Ireservationen 4 fullföljs ett motionsyrkande om anpassning av bostadslånesystemettill kostnadsutvecklingen. För att få en anpassning av systemet tillkostnadsutvecklingen har regeringen vidtagit en rad åtgärder. Sålundabeslutade regeringen att grundbeloppet i låneunderlaget skulle höjas fr. o. m.den till ett belopp som knöt an till kostnadsläget i oktober1976. Genom beslut höjdes grundbeloppet för flerfamiljshus ytterligare,vilket innebar en låneunderlagshöjning om ca 4 9o. höjdestidskoefficienten till 1,06 fr. o. m. den . Regeringen har därefterhöjt lånetaket fr. o. m. och höjt tidskoefficiententill 1,14. Slutligen höjde regeringen lånetaket medytterligare . Denna höjning motsvarar, som framgått avinterpellationssvaret, de faktiska kostnadshöjningarna. Regeringen har alltsåvid upprepade tillfällen anpassat den statligabostadsbelåningen till kostnadsutvecklingen genom höjning av lånetaket ochjustering av tidskoefficienten. Som jag anfört har utskottsmajoriteten ansettskäl föreligga att ytterligare undersökningar görs så att orsakerna till kostnadsstegringarnakan bättre analyseras. Imotionen anförs att särskilda tilläggslån för flerfamiljshus bör inrättas.Förslaget är av motionärerna villkorat av att beslutar om prisstopppå byggnadsmaterial. Med hänsyn till att utskottet avstyrkt bifall till dettayrkande finns det ingen anledning att gå in på en sakgranskning avmotionsförslaget. Låt mig dock bara här ånyo peka på att regeringen harvidtagit flera åtgärder för att minska bostadskostnaderna.