prot · G109163 · 1977-12-31 00:00:00 — Det beräknade nybyggnadsbehovel utgör förlanktonnage, har det sagts, mellan 70 och 115 miljoner dödviktston och förbulktransporler mellan 40 och 45 miljoner dödviklston. På grund av del högakostnadsläget i vårt land kommer troligtvis inte särskilt många order atl gålill de svenska varven. Flera unga varvsnationer kan erbjuda samma högasiandard på sina fartyg som de svenska varven och lill betydligt lägre priser.Detta har medfört alt många redare placerar sina större order i utländska varv. För alt klarasysselsättningen vid de svenska varven och ge dessa tid fören omställning tillallernativ produktion, där så är möjligt, har regering och riksdag satsat enormabelopp på de svenska siorvarven. Vi erinrar oss myckel väl att förungefär beslöt att fullmäktige i riksgälds- 44 kontoret skulle bemyndigas alt utöver lidigare bemyndiganden bevilja garantier för högst 4 850milj. kr., avseende finansiering i anslutning lill Nr 163 produklion avfartyg. Vidare bemyndigades fullmäktige atl bevilja garaniier lörcfujenden iniill ett, , sammanlagi högsia belopp på 2 000 milj.kr., t myn avseende finansiering ianslutning till färdigställda fartyg, producerade i _ Pågrundval av förslagen i propositionen 1976/77:139 tillkom ell särskilt ;/c,,,,.,,,/-., y,...., stöd lill beställare av fartyg vid svenska varv. Sålundabemyndigades ad fullmäktige iriksgiildskoniorel alt lämna kredilgaranlier lill beställare av fartyg till ettsammanlagt belopp på 3 100 milj, kr,, avseende upplåning i anslutning lillbeställning av fartyg just vid svenska varv. Vidare anvisades ell anslag på I300 milj. kr., att användas som avskrivningslån till beställare. Jagvill också erinra om alt lån och garaniier hiiiills tillstyrkts lill eltsammanlagi belopp på ungefär 3 900 milj. kr. Av de ramar som harfaslslälll för Slödel åierslår tyvärr endasi 158 milj. kr. för avskrivningslånoch 184 milj. kr. Samiidigikan vi notera att del nya bolaget efteravdrag för värdeminskningsgarantier förmodligen kommer alt visa en sammanlagdförlust på . Enbart resultatet innebär allSvenska har förbrukat sill aktiekapital. För all liicka Svenska VarvAB:s förlust och för alt undvika att två tredjedelar av aktiekapitaletförbrukas före utgången av 1978 behövsen solidilelsförbällring på inte mindreän 2 000 milj. kr., märk väl bara . All del här inle kan fortsättalänge torde framstå klart för var och en. Del finns trots alll en gräns för hurmyckel pengar samhället kan ge i slöd lill krisbranscher. Vi kan inte byggafartyg på lager alltför . har svenska slorvarv konlraki på 12 fartygulan all ha någon reell köpare. Vissa av dessa fartyg är f ö. redan underbyggnad. är inle mindre än 38 '-'6 av den svenska handelsflottanstonnage upplagt. Resultatetav del här kan bara bli ett, nämligen en ytteriigare minskning av svenskvarvsindustri. Hur en sådan kommer att ske får den närmasle tiden ulvisa.Regeringen kommer-som sagts här och som vi redan visste-alt i slutet avjuni framlägga sin stora varvsproposiiion. Hoppet för de kvarvarande varvenslår i hög grad - och del harju också diskulerais i dagens deball - lill den s.k. alternativa produklionen, men vi skall komma ihåg an en sådan omställninglar lid och koslar oerhört myckel pengar. Här måste emellertid alla realistiskamöjligheter las lill vara. Regeringen satsar nu 250 milj. kr., och del tyckerjag är väl använda pengar. Industriministern avi.serade också att delskulle komma ytterligare medel . Redani dag har såväl som Svenska Varv tagit fram intressanta projeki. i näringsutskottei fåll en hel del av dessa nya projekt presenterade föross, och jag delar industriministerns här framförda synpunkt, atl del nubehövs offensiva satsningar för alternativa tillverkningar. I motionen 1937 av StenSvensson och behandlas de 45 Nr 163 mindre, privatägda varvens silualion. 1 propositionen sägs atl detfortsatta Lördagenden besiällarslödeis förenlighei med vårainlernalionella ålaganden på handels- 3 iuni 1978 områdeti fortsättningen skall vägas in i regeringens prövning. bör detenligt motionärernas mening också ha angivits, all stödets påverkan Finansiellt stöd Pbefintliga fartygs och rederiers ekonomi skall beaktas. Delta bör, anser //// Svenska Varv motionärerna, leda till en mer nyanserad bedömning av på vilket sätt D insatserna för Stöd till varvsnäringen skallfullföljas. Jag delar i det avseendet Mankan inte bortse från besiällarslödeis påverkan på konkurrensförhållandenamellan olika rederier. Förslagen i propositionen innebär atl regeringen villge statliga bidrag och lån lill företag med av antalet anställda inomvarvsbranschen. Beloppen i fråga är mycket stora. Motionärerna har därförpåpekat att stödets utformning kommer all påverka konkurrensförhållandenamellan de företag som får slöd och de förelag som inte får någol. Närdel gäller de mindre och medelstora varvens situation understryker motionärernadel angelägna i atl även dessa förelag kan bevara sin konkurrenskraft. Jaglycker atl della är viktigt. Åigärder som staten nu vidtar, i avsiki attunderlätta strukturförändringar inom varvsnäringen, får inte utformas så, altde leder lill svårigheter för andra företag, som kan klara sig - märk väl- ulan något sådanl slöd. Statens arrangemang får alltså inle medföra altmindre enheier slås ul och atl problem flyttas från en ort till en annan. Delmedför stora svårigheter. Motionärernahar därför framhållit, alt i anslutning till behandlingen avproposilionen bör uttala, atl de åtgärder som beslutas av kammaren inte avregeringen får fullföljas så, att de på något sätt påverkar de mindre varvenoch den av dem berörda rederinäringen. Ävenpå denna punkt, herr lalman, delar jag moiionärernas synpunkter. Jag villunderstryka alt utskottet har visal slor välvilja mot motionen. Enligtuiskoneis uppfaiining är del angeliigen all de mindre och medelstora varven kanbevara sin konkurrenskraft iiven i framliden. Vi har därför i utskottet utgåttifrån, att dessa frågor beaktas under arbeiei med den stora varvsproposiiionsom industriministern har aviserat skall komma . Av dennaanledning har vi inte funnii skäl alt föreslå atl göra någol särskiltuttalande med anledning av motionen. Men den skrivning som utskottet gjort ibetänkandet uigör en skarp markering, som visar den betydelse vi fäster vid deproblem som berörts i denna motion. Detär viktigt att se problemen i sitt slörre sammanhang. Vid flera av de mindre,statliga varven har en avsevärd del av kapaciteten använts lill en tillverkningav sektioner för slorvarven. När denna sysselsällning delvis faller bortersätts den genom all varven i fråga, t. ex. i och i ,övergår lill all bygga mindre och medelsiora handelsfarlyg. sig då in på den marknad som lidigare dominerals av de privata mindre och medelstora varven. Detla sker när den svaga rederikonjunkiuren medför, atl efterfrågan på mindre tonnage är synnerligen 46 svag. Det skulle varautomordentligt olyckligt om de i proposilionen föreslagna Nr163 medlenskulle användas på ett sådant sätt alt de underlättar för de statliga 'igenden varven all ta över deprivaia mindre och medelstora varvens marknad. Risken för nedläggning avsådana varv skulle då bli uppenbar, med allt vad ''""bär. Det är viktigt att siatennu inser sitt ansvar lör varvsnäringen i dess helhet. /;c,..,,,,;.,. 1/,...,, den nuvarandemarknadssituationen med en hårdnande konkurrens-främst .n , m. m. från andra länder -betyder självfallet stödinsatser insalta punktvis slor risk för alt snedvridningav konkurrensen uppslår och atl utslagning av företag kommer alt ske på annathåll än där punkiinsaiserna har gjorts. Slaien måste la på sig ansvaret för vadsom sker. De tbrändringar som beslut syftar lill får alltså inlegenomföras på ell säll som kan skapa nya problem i andra förelag, förelag som kan klara sig ulan samhällets stöd. Tillsist, herr talman, vill jag slå fast an vi i den diskussion som förs här i dagoch på andra håll inle får se varvskrisen isolerad från vårt övriga näringsliv.Handelssiål, teko, skog och andra branscher befinner sig i en myckelutsatt position. En av de främsta orsakerna till detta är den kostnadsexplosionsom blev följden av höga lönepåslag, höjda arbetsgivaravgifter samt en höglöneglidning under 1974-1976. Notan för delta får vi alla nu betala. Alla börvi dra lärdom av detla. Jagber att få yrka bifall lill näringsulskotlels hemställan i dess betänkande1977/78:76. Under delta anförande överlog förste vice lalmannenledningen av kammarens förhandlingar. SIVERTANDERSSON (s): Den hinillsvarande diskussionen om varvsfrågorna visar, atl det gällerett mycket stort problem. Del omfattar många människor och regioner och kanlokalt ställa lill utomordentligt stora svårigheter. IndustriministerÅsling inledde sitt anförande med an noiera, atl del råder en bred enighet ivad gäller varven. Del är inle så länge sedan vi hade en annanindustriminister, som också gladde sig över den breda enigheten när del gälldeen slor indusiripolitisk satsning, men där svek borgarna. Vi länker inte svikanär del gäller varven. Vi kommer tvärtom all med de medel som Slår lill budsslåss för alt bevara sysselsättningen och en vettig produktion vid våra varv. Detlaär frågor som har diskulerais länge både inom svensk fackförenings rörelse och inom de olika partierna. Närden 30-procenliga nedskärningen av varven beslutades ställde sig lönlagarna bakom denna mot bakgrund av svårigheterna all upprätthålla sysselsättningen genom konkur rens på den inlernalionella varvsmarknaden. Denna nedskärning godtogs av Svenska meiallindustriarbetareförbundei och av de andra fackliga organisa- lionerna inom varvsindustrin. Det framhölls så sent som av . Ställningstagandena godkändes enhälligt. Kongressombu den, som sedan hade atl på sina hemorter rapportera, fick också godkännande 47 Nr 163 för de ställningstaganden man hadegjort på kongres.sen. Lörd-iunden terade sina arbetskamrater vidvarven hur därefter också i ökad ulstriickning 3 iuni1978 erhållit arbetskamraternas förtroende för den bedömning man vid de Finansiellt slöd '' '" 8'""'* undersiryka att det är tunga ställningstagandende fackliga tillSvenska Varv förtroendemännen får göra när del gäller denna lyp avfrågor. g ställningstaganden som man är fulllpå det klara med kommer alt gå ul över arbetstilltallenapå den egna arbetsplatsen. Man har ändå inte tvekat alt göra della, motbakgrund av framtidsutsikterna. Vi vet också att när industrisysselsätlningen skärs ner,oavsett i vilket företag det gäller, innebär det en negativ verkan på helaföretagel, på de människor som arbetar där och på möjligheterna att kunnautveckla sig i framliden. Vi vet ju hurbelydande varvsnäringen är försysselsättningen ide olika regionerna. En nedläggning av varvsenheler skulle innebärautomordentliga svårigheter på en del håll. föralt inle siigaen ren katastrofpå vissa orter. Alt vi med alla medel måsie verka för alt varvsindustrinbevaras, om än i någol förändrad skepnad, måsle. mot bakgrund av vad jag nu harsagt. vara uppenbart för envar. Även har en varvsenhel som är indrageni varvskrisen, nämligen varv. Varvet som sådant är ell av de mindre.Detär inriktat på reparalionsverksamhet och nybyggnad av s. k. flytetyg ochandra mindre enheter. Trots sin litenhet har varvet för encentral betydelse. Del sammanhänger med alt varvet är nödvändigt för denhamnrörelse som har slor regionalpolitisk sysselsättningseffekt i . En nedläggning skulle innebära ytterligare en svärpåfrestning på industrisysselsättningen i detta län. harhaft en snabbt vikande induslrisysselsättning. Vi vet att sedan bönan av1950-talet har tillverkningsindustrin i länet avvecklats i snabb takt, ulanmoisvarande förnyelse och utbyggnad på andra områden. Vi vet atlOänslemannaseklorn inom industrin har legal kvar på en oförändrad nivå, ochsamtidigt har den offenlliga Oänsieseklorn vuxit starkt. sysselsätts imedeltal 70 industriOänsle-män per 100 industriarbetare i denna region, medanmoisvarande siffra för övriga delar av landet är 35. Även om varvrepresenterar en tämligen blygsam del av induslrisysselsältningen har den storbetydelse genom sin induslrislralegiska inverkan. Vi har tidigare hört vilken betydelse varvsnäringen harför Landskrona-området. Vi kommer under denna dag alt från representanter förandra landsdelar få ylterligare bekräftelser på hur nödvändigt det är attförsöka bevara den kompetens och den kraft som finns inneboende i den svenskavarvsnäringen och som är viktig för alla regioner men också för landet somhelhet. Dennedskärning av sysselsättningen som beslutades innebär att anlalelvarvsarbetare nu minskar snabbt. Från de fackliga organisationerna 48 har vi fått uttalanden som visaralt de är beredda atl medverka till en fortsall Därvid har tydligt betonats att fackets medverkan förutsätteratl verksamheten inriktas på atl irygga arbets- och utkomstmöjligheterna fördeanställda. De fackliga kraven är naturligtvis ett led i strävan atl försvara demedlemmars iniressen som arbetar vid varven, men de har också en vidare mening.Facket anser att de utvecklingsmöjligheter när del gäller nyproduktion och detsug efter innovationer som varvsindustrin genom sina sysselsättningsproblem representerar måste tas till vara. Svenskfackföreningsrörelse har i internationellt perspektiv en unik känsla förnödvändigheten av strukturförändringar och rationaliseringar. Självfalletkräver vi inom facket också alt förändringarna skall genomföras på ett socialtgodtagbarl sätt. Vi satsar nu hårt på att medverka till alt skapa en nyproduktion, lämpad för varvsindustrin. En sådan har stor betydelse för Sverige.Industrisysselsätlningen harju rasat ner med nära 90 000industrisysselsalta. Om denna ulveckling skall kunna hejdas, är det nödvändigtalt bevara den induslrikapacitet som finns inbyggd i varven. De produkiersomvarven i en framlid kommeratt framställa kommer i hög grad också atl skapaarbeten hos den långa rad av underleverantörer som dessa stora företag alllidanlitar. Bevarandet av svensk varvsindustri är alltså inte endaslav betydelseförde regioner där varven nu är lokaliserade, utan det har en avgörandeinverkan på induslrisysselsältningen i dess helhet. Ettupprätthållande av industrisysselsätlningen är nödvändigt för alt vi över huvudlaget skall klara sysselsättningen inom de sysselsältningssvaga regionerna. Enutveckling av industrin är vidare nödvändig för atl klara problemen i deundersysselsaiia regionerna. Om en expansion inom de undersysselsaiiaregionerna sker inom ramen för en totalt sett minskande industrisektor, skulledet medföra en oerhört slor påfrestning för de högindusirialiserade delarna avlandet. Nedgången i induslrisysselsältningen med 90 000 arbetstillfällen visaratl den regionalpolitik som regeringen påstått sig vilja föra totalt harkvaddat. Kravet atl industrisysselsätlningen skall upprätthållas är avnationellt inlresse. En bevarad induslrisysselsättning utgör nämligen dengrundläggande förutsättningen för atl vi skall kunna fbrtsätta densamhällsuppbyggnad som skelt i vårt land liksom för våra möjligheterattförändra och uOämna regionala skillnader. Föratt behålla den resurs som svenskvarvsindustri representerar i form av verksladskunnande och yrkesskicklighet ärdet nödvändigt all slå vakt om de befintliga varven och inom dessa befintligsysselsällning. Jaghar personlig erfarenhet från svensk varvsindustri efteratt ha jobbat ibranschen . Jag har upplevt vad del manodepressiva uppträdande svenskindustri så ofta visat kan leda lill. Ihögkonjunkturer målas möjligheterna för företagen i rosenskimrande kulörer. 1lider av nedgång har al 11 målats i de svartaste färger. Därför har man ocksådragit ned sysselsättningen då, låtit yrkeskunskap gå förlorad. Dettahar sedan varje gång fått förödande konsekvenser för möjligheterna atl hävdasig när konjunkturen vänder. Då har det varit omöjligt atl utnyttja denförändrade marknadsbilden. Yrkeskunskapen, den dynamiska kraften i Finansielltstöd till , m. m. 4 inoiokoll 1977/78:163-165 Nr 163 väl förtrogna arbetslag finns inte. Kapaciteten finns inte. den "'' ' '"' '"'uinyuja. 3 iuni 1978 '''8 ''" upprepa: Föratt vi skall kunna hävdaindusirisysselsiinningen i en framtid,en framtid då den radikalt viker, behöver vi den industripotential Finansielltstöd °' ''' svenska varvsindustrin representerar. //// Svenska Varv ningaroch inga nedliiggningar av varven kan därför accepteras. i (fp): Varvsfrågorna visar på den selektiva näringspolitikens begränsning. Vihar valt två sätt atl siödja varven. Fördelförsta har vi besiällarsiödel. Men om vi ökar stödel lill bestiillarna alltförmyckel, blir det billigt och försett med liten risk att köpa fartyg, och dåhotas de seriösa rederierna. Andra kan gå in och köpa firtyg-gårdeibra får devinslen, går del dåligt står staten för förlusten. Därför är det tveksamt atl,som socialdemokraterna vill, ytterligare utöka besiällarsiödel uiöver vad somsiigs i proposilionen. Fördel andra har vi på olika sätt givit kapilatsiöd och subventioner till varven.Del har varit nödvändigt, men det blir med tiden alltmer problematiskt.Konkurrensen kan snedvridas och de mindre varven utanför Svenska Varv få enallt svårare situation. Motden bakgrunden är det vikligl atl regeringen kommer med en mer långsiktig planför varvsindusirins framtid. Utvecklingenför varven har varit dramatisk. bar så gott som hela marknadenförde svenska storvarven försvunnit. Och även om man till äventyrs skulle tropå en kraftig uppgång i världskonjunkluren ärdet mycket osannolikt atl detlakommer att leda till efterfrågan på den lyp av fartyg som de svenska slorvarvenspecialiserat sig på. Enalternativ produktion skall naturligtvis stimuleras och få resurser, och detförestås också i proposilionen. Men - som framhävde - detlakommeratt la lång lid och dessutom kanske inte ge .så väldigt många jobb påvarven. Lål oss se på de flytande fabrikerna, som är en av de meslhoppingivande exemplen på alternativ produklion. Där krävs del år avförsäljningsarbete. När del är avslutat kommer rader av svenska verkstadsindustrieratt få jobb och beställningar, men varven kommer trots allt atl få bara någramånaders jobb per flytande fabrik. Samtidigtsom del alltså är motiverat med en viss pessimism måsle vikonstatera att svensk varvsindustri har utomordentligt hög kvalitet. Se påKockums med dess internationellt ansedda förmåga lill anpassning och nytänkandeeller på Öresundsvarvet med dess gedigna effeklivitet! Varven är dessutomdominerande på sina orter, och en nedliiggning av en varv skulle få dramatiskaeffekter på sysselsättningen. Deväsentliga besluten om svensk varvsindustri kommer . rör del sigfrämsi om uppehållande försvar. Räckerdå pengarna och förslagen i den här proposilionen lill del uppehållande försvarel? Ja, regeringen har medel alt klara svenska varv 50 under liden fram till . Regeringenhar också medel all - via finansfullmaklen - sälta in arbelsmarknadspolitiskaresurser, både inom svenska varv och till . Atli dag filta beslut om ett 75-procentigi lönebidrag lill kan vara eltslag i luften. Bidragei är omgärdat av mycket hårda resiriktioner och får barasiitlas in för industrier som är helt dominerande på sin ort. Det är tveksamtom iir så dominerande att det omfallas av det 75-procentigalönebidraget. Omriksdagen fållar ell beslut som ö[)pnar ytterligare branscher och dessutommjukar upp definitionen av vad som aren dominerande ort, skulle del innebäraell riksdagsbeslut om alt just skulle få ell 75-procentigt lönebidrag. Socialdemokraternavill ju alt regeringen skall förhandla med om en samordning med SvenskaVarv. Ifall nu beslutar om ett speciellt bidrag lill - vadfinns del då alt förhandla om? Både indusiriminisiern och representanter från samtligaregeringspartier har klargjort alt vi förutsätter att regeringen förhandlar ochhåller löpande konlakl med och atl regeringen är oförhindrad att sältain belydande arbelsmarknadspolitiska åigärder för alt rädda sysselsiiliningen. Atträdda sysselsättningen är det väsentliga, inte alt utlova just en speciell formav arbetsmarknadsstöd - det 75-procentiga lönebidraget - redan innanförhandlingarna med har avslutats. m. m. PER (): Statsrådet sade i början av debatten atl det har blivit en vana atlvi skall ha varvsdebatt av . Det verkade som om han varförtjust över det, men jag tycker det är beklämmande att den här frågan årefter år skall få så dålig chans att komma till sin rätt i en diskussion. Nufår vi en varvsproposiiion . Del är inle särdeles lyckat eftersom denkommer för tidigt, då debatten inte skall föras förrän . Dennadebatt är närmast atl likna vid ett slags skuggboxning, där vi - efter atl hahön en massa antydningar om kommande åtgärder inom svensk varvsnäring - intevet var vi skall slå in slagen. Vifattade 1977 elt beslut här i om atl pröva den framlidastrukturen på varvsnäringen och att besluten skulle fallas 1979. hanninte la slul innan man ville ändra på det beslutet. har det integått utan att vi har haft uttalanden om hur ohållbart beslutegentligen är. Inte minst har statsrådet bidragit till den diskussionengenom sin pratvillighet i den här frågan. Detär en väldigt smärtsam process att vara med och diskutera svensk varvsnäring,speciellt när man är knuten till en ort där varvsnäringen har stor betydelse.Jag har en känsla av atl när man talarom varven, ser man inte vad de har förreell social betydelse i de kommuner där de är belägna. De kan kanske framståsom större och betydelsefullare på orter som inte har så högt Nr 163 invånarantal, men en ort somGöteborg - som, om den inte är en storstad, i Lördagenden varje fall med svenska mått mänaren storstad-lål inte heller nedskärningar 3 iuni1978 '' nedliiggningar hur mycket somhelst. Jag vill gärna för kanmiarens ledamöter tala om atl utvecklingen i Finansiellt stöd har varit och är så dramatisk att man inte k;in förutse desociala tillSvenska Vatv konflikter som ktm uppstå - de kan bli nog så besvärtmdc. Seriösa g fjj ffj bedömningar har gjorts avulvecklingen. Man vet au del omkring 1983 kommer allfallas ca 30 000-35 000 jobb, om vi räknar med nuvarande befolkning och med ennågol så när förhoppningsfull ulveckling inom näringslivet. Vi riiknarexempelvis med all varven skall följti beslui och slannti där. Vi veiall del inle kommer all bli på del saltet, och tilllså blir det ännu svårareatl klara della. Vi har en öppen arbetslöshet på 8 000 personer, och 10 000går i AMS-utbildning. Förtidspensionärerna i är många, fler än på deflesta orter i Itindet. Barti ell Iiin har högre tmtal förtidspensionärer änGöteborg, och det är . Alla andra län ligger under. Mer än varOärde arbetare är förtidspensionerad därför alt vi harhaft Ibrelagsnedliiggelser i så många niiringsgre-nar. Jag tror det är viktigt all man lar klart Ibr sig att ävenom staden är stor så tål den inte vad som helst. Vi har redan fån stark känningav nedläggningar av varvsindustri i . Del har minskat antaletarbetstillfällen betydligt. Inte mindre än 40 96 av arbetstillfällena på varvenhar måst dras ned genom det riksdagsbeslut som har fattats. Vi har i Göteborgfån bära inte av alla landets varvsnedläggningar. Omvandlat ipåtagligare beskrivningar betyder det att man i har lagt ned tvåvarv, och . Vill man omvandla det till andra varv kan mansäga att både Uddevallavarvet och Landskronavarvel är nedlagda i Göleborg.Nedläggningen av varv motsvarar nämligen den arbetsstyrkasom finns på de varven. Detta bör om något ge besked om atl nu tål man inte hurmyckel som helst nere i . Än värre blir del när ett statsråd går ut ochutvecklar sin sakkunskap på varvsområdel genom alt lala om vilka varv som ärmoderna och att del måsle liiggas ned några varv, och man lägger ju inte nedmoderna varv. Därför blir det alliså kvar och au lägga ner.På har man kämpat med alt la lill sig arbetskamrater från ochLindholmen, väl vetande all man själv kanske får kicken endera dagen därför attpersonalresurserna även på skall dras ned. Man går på ett varv som inteklassats som myckel modernt, man vet atl det varvet är det senast byggda ilandet. Det är det byggdes, efter moderna principer. Bygger man ettvarv , bygger man elt sådanl varv. Det vet de på varvet.