prot · G109113 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:113 §1 Justerades protokollen för . §2 Föredrogs och hänvisades 1977/78:1873 tillutbildningsutskottet 1977/78:1874 tilljordbruksutskottet §3 Åtgärder för invandrare Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande1977/78:22 med anledning av propositionen 1977/78:100 såvitt gäller Invandringm. m. jämte motioner. kr., 4. Regeringen hade i propositionen 1977/78:100 bilaga15 () efter föredragning av statsrådet att för /79 skulle till Statens invandrarverkanvisa ett förslagsanslag av , till Åtgärder för flyktingaranvisa ett förslagsanslag av , till Åtgärder för invandrareanvisa ett reservationsanslag av 9 950 000 tillÖversättningsservice anvisa ett förslagsanslag av . Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1977/78:311 av m.fi. (fp), 1977/78:829 av m. fl. (vpk), vari yrkats 1.att hos regeringen hemställde om förslag till ändring av lagen(1972:650) om rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisningför invandrare, innebärande a) att ett kollektivtavgiftssystem infördes för företagens utgifter för svenskundervisning, b) att invandrarna vid förstaanställningsdagen informerades om sina rättigheter, c) att företag, som anställdeinvandrare som enligt lagen hade rätt till undervisning, senast inom 30 dagarskulle ha påbörjat densamma, d) attpåföljdsbestämmelserna skärptes i enlighet med vad som anförts i motionen, e) attbestämmelsen om möjligheten alt minska antalet undervisnings timmar till 160 utgick ur lagen. Oatt undervisningen förlades till ordinarie dagarbetstid, 2. att uttalade sig fören snabbutredning för att utvärdera effekten av det knappt tilltagna timantaletför svenskundervisning, vilket lagen stadgade, 3. att hos regeringen hemställdeom förslag som innebarattäven vuxna invandrare utan anställning fick rätt tillsvenskundervisning med timersättning, finansierad genom det under punkt 1 a)nämnda avgiftssystemet. 1977/78:833 av m. fl. (vpk), vari yrkats att beslutade 1. att under propositionen1977/78:100 bil. 15 punkten D. 2. att under samma bilaga punktenD. 2 Åtgärder för flyktingar anslå , 3. att under samma bilaga punktenD. 3 Åtgärder för flyktingar anslå , utöver vad som föreslagits ipropositionen, 4. att under samma bilaga punktenD. 4 Översättningsservice anslå , 1977/78:879 av m. fl. (vpk), vari yrkats att skulle 1. uttala sig för de i motionenangivna riktlinjerna, innebärande att i kommittéer, utredningar ocharbetsgrupper där den zigenska folkgruppens förhållanden diskuterades dennaborde vara representerad, 2. besluta att anslaget under bil.15 D 3. Åtgärder för invandrare p. 1 och 2 höjdesytterligare med . i syfte att trygga fortsattautgivning med oförändrad omfattning och kvalitet samt att ytteriigare höjabidraget till invandrarorganisatio-nernas verksamhet, 3. besluta att under bil. 15arbetsmarknadsdepartementet D 3. Åtgärder för invandrare uppta särskilda bidragtill finska zigenarförening och iSverige om vartdera , 1977/78:1327 av () ochKari-Erik (), vari yrkats att hos regeringen begärde ensamlad översyn av invandrarkvinnornas situation samt en ändring av gällanderegler när det gällde kvinnliga tolkar. 1977/78:1334av (apk) och (apk), vari yrkats 1. att hos regeringenbegärde förslag till lagstiftning till tryggande av invandrares rätt att hosmyndighet använda sitt modersmål, i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att hos regeringenbegärde förslag till lagstiftning till tryggande av invandrares rätt till tolki förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. 1. att uttalade attriksdagen förutsatte att i förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare iförsta hand godkända tolkar skulle anlitas, 2. att uttalade att allastatliga och landstings- och kommunala myndigheter skulle anlita godkändatolkar samt att staten skulle anslå medel för att anställa sådana, 1977/78:1335av (apk) och (apk) samt 1977/78:1651 av (). 1. att med bifall tillbudgetpropositionens förslag samt med avslag på motionen 1977/78:833, yrkandet1, för /79 till anvisade ettförslagsanslag av , 2. beträffande behovet avberedskapsplan för insatser vid spontan invandring att motionen 1977/78:1651inte föranledde någon åtgärd, 3. att med bifall tillbudgetpropositionens förslag samt med avslag på motionen 1977/78:833, yrkandet2, för /79 till Åtgärder för flyktingar anvisade ettförslagsanslag av , 4. beträffande insatser för denzigenska folkgruppen att skulle avslå motionen 1977/78:879, yrkandena1 och 3, 5. beträffande kartläggning avolika språkgruppers storlek att motionen 1977/78:1335 inte föranledde någonriksdagens åtgärd, 6. att med bifall tillbudgetpropositionens förslag samt med avslag på motionerna 1977/78:833,yrkandet 3, och 1977/78:879, yrkandet 2, för /79 till Åtgärderför invandrare anvisade ett reservationsanslag av , 7. att med bifall tillbudgetpropositionens förslag samt med avslag på motionen 1977/78:833, yrkandet4, för /79 till Översättningsservice anvisade ett förslagsanslagav , 8. beträffande översyn m. m. avlagen om rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning förinvandrare att motionen 1977/78:829 inte föranledde någon åtgärd, 9. beträffande krav på en samladöversyn av invandrarkvinnornas situation m. m. att motionen 1977/78:1327 inteföranledde någon åtgärd, 10. beträffandeinvandrares rätt till tolkservice m. m. att motionen 1977/ 78:1334 inte föranledde någon åtgärd, 11. beträffandekortare kvalifikationstid för att vinna svenskt medborgar skap att skulle avslå motionen 1977/78:311. Nr 113 /ENKEL (fp): den 'talman! 1 det föreliggande betänkandet behandlas bl. '7av och mig. Vi har där tagit upp en hel del av de problemsom möter våra invandrarkvinnor. Åtgärder fÖr in- Invandrarkvinnorhar det alltid besväriigt, mer eller mindre. vandrare förutsättningarför anpassning, beroende på sin sociala och kulturella situation i hemlandet.Besvärligast har de kvinnor som kommer från länder med en i jämförelse med vårhelt avvikande kultur och tradition, t. ex. och . Dessakvinnor blir lättare isolerade, då däremot t. ex. kvinnor från Tjeckoslovakiennär de fått hjälp med språket kommer ut i arbetslivet och kan fåkontakt. Problemenär enligt vår mening så många och sä skiftande att vi anser att det hade varitlämpligt med en översyn. Utskottet säger att det inte är berett att förorda nu tillsätter en ny övergripande utredning. Det har aldrig varit vår meningatt det skulle tillsättas en parlamentarisk utredning, som skullesitta och diskutera problemen, innan det presenteras några lösningar. Vi hadehelt enkelt tänkt oss att man t. ex. inom departementet kunde ha tillsatt enarbetsgrupp. Den kunde ha fått i uppgift att ta reda på vilka grupper som har detvärst och vilka problem som är störst, för att man sedan snabbt skulle kunnasätta in åtgärder och ge stöd och hjälp där del bäst behövs. Jagmåste verkligen beklaga att utskottet på det här sättet missuppfattat vad vimenade med en översyn. Närdet gäller behovet av kvinnliga tolkar är utskottet mycket kortfattat, ja, heltenkelt oförstående för problemen. Låt mig ta ett exempel från det verkligalivet. Enlatinamerikansk kvinna utsattes för våldtäkt. Grannar tillkallade polis. Vidpolisförhören använde man en manlig tolk, men denne lyckades inte få kvinnanatt berätta någonting. Vid rättegången lyckades med en viss svårighet enkvinnlig tolk på rådmännens enträgna begäran få kvinnan att berätta detaljer,som var nödvändiga för alt få mannen fälld. På rådmannens fråga, genom tolken,varför hon inte tidigare hade berättat dessa detaljer, så att de kommit framvid polisförhören, svarade kvinnan med en förtvivlad gest att hon kunde barainte tala med män om sådana intima saker. Omliknande fall har faktiskt flera nämndemän berättat för mig. Känsligasituationer kan naturiigtvis också uppstå vid sjukhusbesök, framför allt vidgynekologundersökningar. Jag måste säga att det är ganska cyniskt av utskottetatt i uttalandet inte kunna skriva att en invandrarkvinna alltid skalltillförsäkras rätt att ha kvinnlig tolk vid polisförhör och domstolsförhandlingarsom gäller sexualbrott och vid vissa sjukhusbesök. Nuskall enligt utskottet frågan beaktas av myndigheterna, och myndigheternaskall göras uppmärksamma på problemen. Jag måste fråga utskottsordföranden:Vad menar egentligen utskottet med detta, vem skall göra myndigheternauppmärksamma på de här problemen, och vem skall ha ansvaret för att beslutensedan beaktas? Med det sagdayrkar jag bifall till motionen 1327 och avslag på Nr 113 utskottetshemställan vid punkten 9. (vpk): När kapitalismen befinner sig i kris och arbetslösheten griper Åtgärderför in-allt hårdare kring sig väcks ocksåutlänningshatei-invandrarfientligheten till vandrare liv. befinner sigi dag i en sådan situation. Invandrarna lever under ett ständigt ökat tryck medhot om utslagning och i en öppet fientlig atmosfär. Arbetslösheten drabbarinvandrarna hårdare än den övriga befolkningen. Det har t. o. m. gått så långtatt extrema högergrupper öppet demonstrerar sitt utlänningshat på gator ochtorg med plakat försedda med slagord som "Utlänningarna tar våra jobb"och "åt svenskarna". Visserligen består dessa grupper avmänniskor som inte gjort ett ärligt handtag i hela sitt liv och knappast vetvad arbete är, och därför anser kanske många att sådana demonstrationer intebör tas på allvar, men det är ändå en allvarlig tendens i samhället som intekan och får nonchaleras. Detmåste vara samhällets skyldighet att slå tillbaka sådana tendenser och framförallt att se till att invandrarnas rättigheter upprätthålls och stärks. 1 detbetänkande som behandlas kan man dock inte finna några sådana initiativ frånregeringens sida. Där behandlas en rad motioner som tar upp invandrarnasproblem och kräver förstärkta rättigheter för dessa grupper. Inga yrkanden avbetydelse har dock blivit tillgodosedda. Det är som vanligt "avslag"eller "föranleder ingen åtgärd" som svar på motionerna. Vpkhar väckt tre av dessa motioner, som samtliga avstyrkts av utskottet. Jag skallbörja med att yrka bifall till motionen 829, där vi bl. a. kräver ändringar ilagen om rätt till ledighet och lön vid dellagande i svenskundervisning förinvandrare. Denna lag, som skulle garantera invandrarna vissa rättigheter, hari sin tillämpning, framför allt på grund av sin vaga utformning, blivit ettvapen mot invandrarna, som med lagens hjälp diskrimineras i än högre grad äntidigare. Mångaarbetsköpare vägrar helt enkelt att anställa invandrare som inte tidigaregenomgått svenskundervisning i den omfattning som lagen föreskriver. Fleraföretag har framtvingat enskilda "avtal", där invandrarna i fråga frånsägersig sin lagliga rätt till undervisning i svenska. Detta sker endast för attarbetsköparna skall slippa undan de kostnader som undervisningen drar med sig.Att del är ett flagrant lagbrott struntar man högaktningsfullt i. Och manbehöver inte vara ängslig. har ännu ingen arbetsköpare anmälts försådana lagbrott, vilket man måste beklaga. Vpkhar tidigare krävt ändringar i denna lag av samma slag som de som föreslås imotionen 829. Förstoch främst menar vi att avgiftssystemet är felaktigt utformat. Vi hävdar attdet borde vara bättre med ett kollektivt avgiftssystem, som togs ut av samtligaföretag för att finansiera svenskundervisningen för invandrare. På så sättkommer man åt själva grundorsakerna till att företagen vägrar att anställa invandraresom inte genomgått erforderlig undervisning. Då finns det ingen ekonomiskmotivering för att försöka tubba invandrare som söker Nr 113 jobb att skriva under olagliga handlingar, som sker. den Närdet gäller skyldigheten att ge invandrarna information om deras rätt till undervisningi svenska har vpk krävt att denna information skall ges redan vidförsta anställningsdagen och att påbörjandet av undervisningen skall ske Åtgärder fÖr in- inom30dagar. Om en sådan ändring kommer tillstånd bortfaller möjligheten vandrare '°'"arbetsköparna att krypa ifrån sina skyldigheter genom att visstidsanstiilla invandrare på mindre lidän . Så sker vid fiera förelag. Del innebär att mångainvandrare som inte fått någon svenskundervisning tvingas hoppa från företagtill företag med bara visstidsansiällningar och därigenom aldrig kan få sinlagliga rätt till svenskundervisning tillgodosedd. Vpkanser också att bestämmelsen om att timantalet 240 i en del fall kan minskastill 160, om vissa förkunskaper finns, skall utmönstras ur lagen. Vi anser i stället bör utreda om de stipulerade verkligen ärtillräckliga. Denna undervisning ger i normalfall ett ordförråd på mellan I 200och I 300 ord. Det motsvarar en treårings ordförråd. För att något så närtillfredsställande kunna läsa en vanlig dagstidning krävs ett ordförråd påomkring 7 000 ord. Av detta framgår att samhället kräver storauppoffringar av invandrare vid sidan om den lagliga rättigheten till undervisning.Det förhållandet klarlägger behovet av en utökning av timantalet, som ärmaximerat . Vpk kräver att denna fråga snabbul-reds. Viangriper också hårt möjligheten att träffa avial som urholkar lagbestämmelserna.Sådana avtal har framtvingats som innebär att svenskundervisningen förläggstill övertid - endera före eller efter den ordinarie dagarbets-liden. Vi menaratt undervisningen skall förläggas på ordinarie dagarbetstid för att blimeningsfull. Del kan inte vara särskilt meningsfuili all efter ett åtta timmarsarbetspass i ett hårt arbete försöka tillgodogöra sig svenskundervisning,eller att bedriva studier i svenska kl, 5,40 , innan arbetet lar sinbörjan. Varken lärare eller elever kan fungera på ett tillfredsställande sättunder sådana omständigheter. Enda sättet att få slut på avarter i fråga omtillämpningen av lagen är att utmönstra möjligheten till sådana avtal - attgöra lagen tvingande när det gäller förläggningen av undervisningstiden. Vpkhävdar att undervisningen - för ati bli meningsfull - måste förläggas tilldagarbetstiden, dvs. den tid då både lärare och elever fungerar normalt. Vpkkräver också att samhället måste se till alt även vuxna invandrare som inte hararbete får rätt till svenskundervisning, med en tillräcklig ekonomiskersättning, som enligt vår mening kan finansieras genom det avgiftssystem somvi har föreslagit. Åtgärder av det slaget skulle i någon mån ge specielltinvandrarkvinnorna en möjlighet att lära sig svenska språket, vilket är enförutsättning för att på ett meningsfullt sätt kunna delta i samhällslivet. Helt naturligt kännerarbetsmarknadsutskottets ledamöter till dagens bristfälligheter, eftersomdessa påtalats bl. a. i en uppmärksammad artikel i tidningen avÅke i LO. 1 artikeln hävdas att det pågår ett gigantiskt lagbryteri frånföretagens sida närdet gäller tillämpningen av lagen, 10 men några åtgärder mot detta eller någon skärpning av lagen villutskottet inte vara med om. Vpkhar i motionen föreslagit att lagbrotten skall beivras mera effektivt. Fredaeen den Det kan ske genom införande av skärpta påföljdsbestämmelser förbrott mot -j jjppj| jgyg Vi har tidigareskisserat en bestämmelse som går ut på att böter vid första lagbrottet skulleutdömas med . räknat på var och en som varit Åtgärder fÖr in-berättigadtill undervisning men inte fått sådan. Om de anställda efier det att vandrareytterligare förflutit ännu inte fått påbörja undervisningen skullebötesbeloppet höjas till I . etc. Med ett sådant system stegrasbötesbeloppet kontinuerligt så länge arbetsköparen inte fullgör sina förpliktelsergentemot de anställda. Principen i ett sådant påföljdssystem innebär dessutomatt skyldigheten enligt lagen inte upphävs efter ett visst datum. Vpk hartidigare rest detta krav, men vi anser att det är lika aktuellt , varförvi framför det på nytt i motionen 829. Medhänvisning till tidigare riksdagsbeslut avstyrker utskottet motionen i sinhelhet utan några som helst motiveringar. Man tar inte ställning till att dennalag har visat sig vara behäftad med stora brister och att tillämpningen visarsig medföra stora nackdelar för invandrarna. har kritiseratlagen, och även invandrarverket har framfört mycket kritiska synpunkter pålagens utformning och tillämpning. Men ledamöterna i arbetsmarknadsutskottethar inte visat något intresse för detta. Dettarimmar dåligt med de uttalanden som gjorts i årets propositionen nr 100 bil.15. På s. 9 i propositionen sägs efter det att man redogjort för invandringensomfattning o. d. följande: "Dettavisar att invandringen på ett långtgående sätt har påverkatbefolkningsutvecklingen i , Det går inte längre att tala om invandrarnasom en från den övriga befolkningen klart avgränsbar grupp eller ominvandrarpolitiken som om den enbart omfattade åtgärder för en begränsad del avinvånarna i landet. Invandringen har i hög grad inverkat på densamhällspolitiska debatten och berikat det kulturella livet i . Dessaomständigheter måste vara grundläggande utgångspunkter i det fortsattainvandrarpolitiska reformarbetet. Det måste i än högre grad syfta till att inomvarje samhällssektor utforma insatserna med hänsyn till att har blivit en flerspråkig nation- . "Vidare sägs: "Åtgärder vidtiis också för att öka förståelsen för att invandrarna är en tillgång och inte en börda för ." Ja,det låter ju vackert. Men när det är fråga om konkreta åtgärder är det sämreställt. Ett bifall till vpk-motionen - eller delar av den - skulle ha inneburitväsentliga förbättringar för invandrarna när det gäller deras självklara rätttill utbildning i svenska språket. Attdet finns arbetsköpare som nära nog betraktar invandrare som en belastning - åtminstone när laglig skyldighet till svenskundervisning före ligger - kan bekräftas med ett citat ur tidningen , nr 1978. Under rubriken med underrubriken återges vad en bageridirektör sagt: "Jag har inte råd att ha de anställda sittande på skolbänken. De ska städa och diska." Den ne direktör sägervidare: "Det är för övrigt inte rätt mot oss svenskar att dessa utlänningar ska fåläsa 11 Nr 113 svenska på betald arbetstid. Om vi vill liisa något måste vi göra detpå vår den fritid.De jobb jag erbjuder utlänningarna är de jobb .som vi svenskar inte vill '"*'''städning och diskning. Då behöver de inte kunna läsa." Dettauttalande av en arbetsköpare vittnar om att det verkligen behöver Åtgärder för in- vidtasåtgärder för att förstärka invandrarnas ställning mot reaktionära vandrare strömningar.Ett sätt att motverka sådana beteenden hade varit alt tillgodose vpk:s motionskrav i frågaom ändringar i lagen om svenskundervisning för invandrare. 1 vänsterpartietkommunisternas andra motion, nr 833, yrkas dels att invandrarverket skall erhållade anslag som verket äskat, dels att AMS skall få de anslag som begärts. Vi harbedömt anslagsyrkandena .som motiverade, om verksamheten för invandrare skallbedrivas på ett någorlunda tillfredsställande sätt. Det gällerpersonalförstärkning på invandrarverket, åtgärder för flyktingar ochinvandrare-översättningsservice o. d. Delar av denna motion kommer att tas upplitet senare av . Jag vill avsluta med att yrka bifall även tillmotionen 833. ROLFHAGEL (apk): 1 press, radio och TV förekommer ofta mängder av exempel på hur hårtinvandrare drabbas på grund av att de inte har samma möjligheter som andra attupprätthålla kontakter med kommunala och statliga myndigheter eller medarbetsledningen på sina arbetsplatser. Språket utgör härvidlag en mycketbetydelsefull faktor. Vihar framlagt en motion i syfte att kartlägga behovet av språkproblemen. Ensådan kartläggning är ju en förutsättning för att man skall kunna vidtaåtgärder för att "bygga bort" de brister som föreligger. Ibetänkandet sägs all expertgruppen för invandrarforskning redan i september1976 fick regeringens uppdrag att lägga fram ett sådant förslag. Vi uppfattardet som ett erkännande av att detta är ett problem. Man kommer alltså attförsöka lösa problemet, och det hälsar vi med tillfredsställelse. Vi villendast uttala den förhoppningen att inte ännu fler invandrare skall behöva lidai väntan på att resultat skall komma utan att vi skall få ett skyndsamtresultat och ett positivt beslut i denna församling. 1 del avseendet finns delalltså ingen anledning att yrka bifall till motionen 1335, eftersom vi seryttrandet som ett tillmötesgående. Imotionen 1334 tar vi upp frågan om invandrarnas rätt att använda sig av tolkar.Vi menaratt det i lagen inte skall stå "bör" utan "skall".Det bör också ligga på invandraren själv att avgöra huruvida han vill användatolk eller inte, och han skall vara lagligt skyddad i det avseendet. Förslageni motionen är en del i vår strävan att förverkliga en angelägen målsättning, nämligen att nå fullständig jämställdhet mellan invandrare och svenska medborgare i vårt land. Jämställdhet måste gälla på alla områden i samhällslivet: det ekonomiska, sociala, politiska och kulturella området. Vi är väl medvetna om att detta inte är möjligt att nå genom enbart en formell jämlikhet, utan det krävs särskilda åtgärder för att säkerställa invandrarnas 12 rättigheter. Denuppnådda kommunala rösträtten bör utvidgas till en fullständig Nr 113politisk rösträtt. Invandrarnas demokratiska rättighet att i sina ärendenha den möjlighet att vända sig till statliga och kommunalamyndigheter på sitt eget y gppj| |g-yo språk och även erhållasvar på sitt eget modersmål måste garanteras i vårt Dessagrundläggande rättigheter bör inskrivas i den svenska förfall- Åtgärder forin- ningen. Invandrarnamöter speciellt stora problem i arbetslivet. De arbetar ofta i tunga ochohälsosamma arbeten, som också är dåligt betalda. Deras bristandespråkkunskaper förhindrar dem att slå vakt om sina rättigheter på arbetsplatsen.Att rätta till dessa missförhållanden måste vara en angelägen uppgift. Föratt garantera invandrarnas jämställdhet i samhället krävs omedelbara åtgärder,bl. a. inom skolväsendet, där invandrarbarnens enorma problem på grund av attde inte har rätt till undervisning på det egna språket leder till dåligaresultat i studierna, vilket i sin tur återspeglas i starkt försämrademöjligheter att vidareutbilda sig eller att la arbete. Man måste erkänna attinvandrarna har ett modersmål som har lika stort värde som andras. Invandrarnassociala svårigheter har inte bara sin grund i språkliga problem. De laforskningsresultat som finns visar alt bl. a, barndödligheten under förstalevnadsåret bland invandrarbarnen var avsevärt högre än normalt. T. o. m,tuberkulos förekommer tre fyra gånger oftare bland invandrarna än bland desvenska medborgarna. Detta är några exempel, men de räcker som bevis för destora sociala problem som invandrarna lever under i vårt land. Sålänge dessa missförhållanden existerar är allt tal om jämlikhet och demokratibara tomma ord för våra invandrare. Vi har väckt några motioner som syftar tillatt ta de första stegen för att åstadkomma en annan tingens ordning. Jag yrkaralltså bifall till motionen 1334. EVAWINTHER (fp): Vårinvandrarpolitik bärs upp av tanken att de människor som kommer till vårt landsom invandrare skall kunna fö arbete, bostad och De skall ocksåha rätt till samhällsservice och gemenskap som vi andra, och de skallstödjas i sina försök att bevara sin egen kultur, som de successivt vänjersig vid det svenska samhället. Invandringenoch invandrarna har betytt väldigt mycket för vårt välstånd och även berikatvår kultur. Invandrarna har i hög grad bidragit till den väldiga expansion somutgör en grund för vår nuvarande standard. Tidigarehar invandringen varit konjunkturbunden men mönstret fortsätter, ochtrots lågkonjunkturen har nettoinvandringen ökat. Den uppgick till 23 000personer, varav 9 000 personer från . Vihar en fri nordisk arbetsmarknad med en arbetskraftsinvandring framförallt frånFinland. För människor som vill komma hit från utomnord-iska länder kräver vibåde arbets- och uppehållstillstånd. Denutomnordiska invandringen domineras därför främst av av flyktingar och nära anhöriga till personer, som är bosatta i . Drygt 22 000 personer fick svenskt medborgarskap . Av befolkning är 13 Nr 113 nu nära 700 000 personer utländska medborgare eller f. d. utländskanumera Det är därför helt klart, att invandringen i hög grad 7 aDril 1978 inverkarpå den kulturella och samhällspolitiska utvecklingen och att