prot · G1097 · 1977-12-31 00:00:00 — Trots sif-ferlek, som visar atl kallhyran harstigit mindre än konsumentprisindex , är del intressant förhyresgästen vad som måsle betalas i hyra, och denna inkluderar soni bekantockså bränsletilläggen. Engrupp som särskilt hån hgr drabbats av de höga bränslelilläggen är de människorsom har flyttat ip i eluppvärmda hus, där kostnaderna på många platser i vårtland utgör . per kvadratmeter och årshyra. Nog skuUedel vara intressant alt höra hur statsrådet ser på del förhållandel, althyresgäster som tvingas atl flytta in i eluppvärmda hus faktiskt utsätts fördiskriminerande avgifter. Eller vad skall man göraål byggnadsmalerialkoslnaderna? är inletillräckligt, ulan det krävs fakiiska sänkningar av priserna. Ulryrnme för sådana flnnsinom de vinster som byggmonopolen i vårt 78 1 hyresgäslrörelsens s. k. krispaket finns eltförslag som skulle få ome- delbar verkan, därest detaccepterades av regeringen. Jag avser förslaget all sänka den garanteraderäntan för hyres- och bostadsrältsfasligheler byggda . Delta skullege en hyressänkning på 10 ä . Nästaåtgärd borde vara all byggmomsen slopades. Den utgår f n. med 11,4396 på nyprodukiionssidan och i sin fulla utsträckning på underhållssidan. Ibåda fallen bidrar alltså omsätlningsskallen lill all pressa upp de redantidigare mycket höga hyreskostnaderna, delta i en situation där elt hyresstoppär ett absolut minimikrav. Vidaremenar vi all en förbättring av bostadsbidragen måste komma lillstånd. Beträffandeden sista av mina frågor, nämligen den som tar upp över-låielsepriserna påbostadslägenheter, lycker jag mig kunna skönja en viss vilja lillbagatellisering av problemel, även om svaret avslutas med ett löfte om förslagi höst som skall innebära skärpla siraff för olaglig handel medhyreslägenheier. Slalsrådel säger all man inle får glömma all delnästan uteslutande handlar om centralt belägna lägenheter i storstadsområdena.Min uppfattning är atl man i nästan alla kommuner som har fått känna av denbristsituation som f n. råder på bosiadsmarknaden - och det är inte enbart istorstäderna - också kan följa hur överlå-lelsepriserna stiger i höjden. Desifferexempel som ges i svaret, nämligen all den genomsnittligaÖverlåtelsesumman för 20 000 HSB-lägenheter sotn överlåtits harstannat vid , förvånar mig i viss mån, men del är också klart altdessa förhållanden är synnerligen olika på olika orter i vårt land. Därarbetstillfällena har försvunnit och människorna har tvingats atl flytta föralt få arbele faller naturligtvis priserna på lägenheter, och motsvarandehöjning sker givetvis på platser där eventuella arbetstillfällen slår altflnna. Ändock förefaller mig siffran låg, och jag förvånas över den, men jagdrar inle därav den slutsatsen att frågan är så bagatellartad som man skullekunna tro när man läser interpellationssvaret. F.ö. har jag svårl all hell och fullt hänga med i resonemanget och undrar vardessa uppgifter kan inhämtas, Ogh är det verkligen så alt uppgifterna omöverlåtelser av lägenheter och priserna på dem är särskilt tillförlitliga? Menoavsett hur del förhåller sig med rikligheten i uppgifterna tror jag all delav naluriiga skäl finns anledning atl förvänta sig andra ålgärder för allhindra denna utveckling än enbart de fiskala åtgärder som föreslås i den härskrivningen. Jag tror alt en av åtgärderna skulle kunna vara all införa eltobligatorium när del gäller bostadsförmedling samt en skärpt kontroll avhandeln med lägenheter och andra boendemöjligheter för invånarna. TORECLAESON (vpk): Jag har efter relativt kort lid - - ånyo ställt frågan omatt införa etl prisslopp på hyrorpa och all genomföra andra ålgärder för allstoppa hyresutvecklingen. Orsaken lill della är Om åtgärder mot stegringen av bostadskostnaderna Omåtgärder mot stegringen av bostadskostnaderna naturligtvis de krav pånya rekordslora hyreshöjningar som ställts av både allmännyttiga ochprivata bostadsföretag och fastighetsägare samt den oro och det berättigademissnöje della fört med sig hos hyresgästerna. Jaglackar för svarel på frågan och kan bl. a. konsialera all statsrådet återigen tar avstånd från kraven på ett prisstopp för hyrorna och en nybostadspolitik som skulle möjliggöra lägre boendekostnader för hyresgästerna.Det nya i det sammanhanget är atl nu åberopar althyresgäströrelsen skulle dela hennes uppfattning och motsätta sig etlhyresstopp. Del är naturligtvis fel - hyresgäslrörelsens ledning motsätter sighyressloppskravei bl. a. därför all kravet så atl säga kommer från fel håll ochkommer i motsättning till avtal som man träffat med motparter på hyresmarknadenom kompensation för koslnadsslegringar och den s. k. självkostnadsprincipen.Den stora majoriteten av medlemmar i hyresgäströrelsen och övriga hyresgästeromfattar säkerligen de krav på både kortsiktiga och långsikliga lösningar somvi för fram från vårt parti, kommunisterna. Situationen förbostadsbyggandet, bostadsförsörjningen och upprätthållandet av del som finnskvar av en social bostadspolitik har sällan eller aldrig varil så allvarlig somnu. Jag skall vid della tillfälle i huvudsak uppehålla mig vid hyresutvecklingenoch vad man kan och bör göra mol den. Jag räknar med all få tillfälleall diskutera bostadspolitiken i vidare mening då min inlerpellation lillbosladsministern besvaras. Hyresgästernahar år drabbats av allt kraftigare hyreshöjningar. måsle del varanog. Alla andra priser har rusat i höjden. De flesta lönarbetare har fållreallönesänkningar. De nu aktuella kraven från allmännyttiga bostadsföretagskulle för att täckas förutsätta löneökningar med ca . Deständiga hyreshöjningarna slår hårdast mot dem som har minst bärkraft. Ökadåtskillnad mellan människor och social isolering följer i hyreshöjningarnasspår. De leder till problem med nya hyresskulder, ökal anlal vräkningar, ökalanlal sjuka och utslagna människor och nya socialfall som kommuner ochallmännyttiga bostadsföretag får la hand om. Vikommunister menar all privat ägande och förvaltning av hyreshus inle skall fåförekomma. Vi anser atl det inle skall löna sig alt äga hyreshus och atl delinte skall löna sig all äga lägenhel i stället för alt hyra den. De kommunalabostadsföretagen driver fastighetsförvaltning av sociala skäl och inte avvinslskäl. Vi slår vakt om de allinännyltiga och kooperaliva bostadsföretagensom nödvändiga instrument för en social bostadspolitik. Därför anser vi attnya statliga subventioner skall ges bara lill allmännyttiga företag. Då kan manockså tvinga privata fastighetsägare till hyresstopp. Deallmännyttiga företagen skall la sill sociala ansvar, men det innebär att manfår myckel stora koslnader som privata bostadsförelag eller fastighetsägareinte har. Del gäller sociala följdkostnader och s. k. allmänna koslnader somofta driver upp hyrorna med . per kvadratmeler eller mer. 1 sinegenskap av sociala bosladsförelag drabbas allmännyttan av hyresförluster ochouihyrda lägenheter, förstörelse och vandalisering, onormalt hård förslitningmed höga koslnader för bl. a. underhåll och administration liksom för uppgifterav allmän ordnings- och serviceka-raklär. De kommunala bostadsföretagen tvingasockså atl verka under ogynnsammare villkor än de privata då del gällermöjligheter att utnyttja avdrags- och beskattningsregler. Deprivata fastighetsägarna anpassar sina-hyreskrav till allmännyttan och kan pådet sättet - genom bruksvärdesprincipen - öka sina vinster utan någonredovisning av ökade koslnader eller egna insatser. Det är viktigt att ocksåkomma ihåg att privata hyreslägenheter är den enda kategori bostäder därprivatkapitalet kan göra pengar i själva förvaltningsledet, på .självaboendet. Hyrespolitikenmåste nu präglas av ett starkt bostadssociall hänsynstagande. De allmännyttigabostadsföretagens kalkyler, som redovisar företagens kostnader, kan inleläggas till grund för några hyresuppgörelser. Stat och kommun måste gå in ochklara företagens kostnadsökningar och garantera hyresgästerna en bra servicemed bl. a. ett ordentligt underhåll. Mankan enligt vår mening inte acceptera talet om självkostnader som något absolut,sotn måste läggas i botten för bestämmande av de hyror som skall tas ut. Dekommunala bostadsföretagen tvingas ju i stort sett att verka på det privatabankkapitalets och fastighetsägarkapitalets villkor. Vad som bestämmer"självkostnaderna" är profiter, vinster som tidigare gjorts ochalltjämt görs i räntor, markspekulation, byggmaterial och byggande av detprivata bank-, bygg- och fastighelsägarkapitalet. Nyaräntehöjningar, monopolprishöjningar på olika slags material och inventarierför reparation och underhåll, oljemonopolens prishöjningar, devalveringen avden svenska kronan, olika skatte-, laxe- och avgiftshöjningar m. m. fortsätteratt öka kostnaderna och föder nya krav på hyreshöjningar. Kalkyler ochhyreshöjningar som är grundade på sådana "självkostnader" kan inlelängre få läggas till grund för nya hyreshöjningar. Jagvill nu göra några kommentarer direkt i anslutning till texten iinterpellations- och frågesvaret. Jagnoterar all statsrådet anser att bostadsbyggandet ligger på en alltförlåg nivå, något som vi från vpk:s sida påpekat och varnat för under flera år.Lånelakel och fortsatta höjningar av detla i all ära - det löser knappastfrågan om en ordentlig ökning av bostadsbyggandet i flerfamiljshus. Detallmänna prisstoppet på bygginaterial, som gäller lill okiober månads utgång,måste givetvis föriängas t. v. Men man bör inte bara nöja sig med attuppmärksamt följa byggmaterialbranschens prissättning ulan ingripa mol den högaprissättning som genomfördes före prisstoppet. Funderingarnaom igångsättningen av byggandet av nya bostäder och sannolikheten av en högreigångsättning föranleder mig all säga all om igångsällningen blir högre är detnog så, alt det är trycket från Omåtgärder mot stegringen av bostadskostnaderna 6 protokoll 1977/78:7-10 Omåtgärder mot stegringen av bostadskostnaderna den öppna bostadsbristen iflera kommuner som åstadkommer detta och mindre de ålgärder som regeringen harvidtagit. Beträffandehyresutvecklingen , som nämnts, är det naturligtvis rättointressant om kallhyrorna har någol lägre ökning än konsumentprisindex. Delintressanta är de bruttohyror som hyresgästen måsle betala, och dessa harostridigt ökat mera än konsumenlprisindex och priset på olika varor, räknatbåde på en längre och på . Dådet gäller hyresgästernas möjligheter alt påverka kostnaderna är del ocksåviktigt alt komma ihåg all hyresgästerna knappast kan avslå från eller ersättabostaden med exempelvis tält, husvagn eller vad man skulle kunna länka sig. Närdel gäller vissa varor som också behövs för uppehället, t. ex. mat, kläder ochskor, kan man ibland genom ändrade vanor tillfälligt minska sina utgifter,liksom man kan göra det genom all avslå från semestrar osv. Men detförhållandel föreligger inte då det gäller bostaden, som är en nödvändighet ochsom skall vara en social rättighet. En bra bostad till hyggliga kostnader skallvara en rättighet för alla människor oavsett deras ekonomiska situation. Detsägs all hyreshöjningarna ännu inte är kända. Det är väl rikligt,men kraven är kända. Och kraven ligger på . per kvadratmeteroch år, i en del fall på betydligt högre belopp. Utifrån tidigare erfarenheterav var man brukar hamna efter slutförda hyresförhandlingar borde var och enkunna räkna ut att en eventuell förhandlingsuppgörelse på del här områdetkommer all leda lill hyreshöjningar av betydande storiek, förmodligen bland destörsta som har skett . Såetl par ord beträffande överlåtelsepriser på bostadsrätlslägenheter och olaglighandel med hyreslägenheter. Jag lar upp de frågorna inle minst mol bakgrund avall vpk och jag personligen har diskuterat dem vid olika tillfällen här ikammaren. Sedanbosiadsrällskonlrollagen slopades har många fler bosläder än lidigare bliviispekulationsobjekl. Handeln med bostadsrätterna har, särskilt istorstadsområdena men även i andra lälorter, fått en omfattning som den enliglvår mening kan få fortsätta all ha. Försäljning av bostadsrätterlill överpriser förekom visseriigen i viss utsträckning under kontrollagenstid, men den skedde så atl säga under bordel, eftersom den var förbjuden.Skillnaden efter avvecklingen av kontrollen är all det nu förekommer ettlegaliserat svarlabörsjobberi, och spekulationen har därför tilltagit. Oftaerbjuds lägenheterna till högstbjudande, och bostäderna blir aukiionsvara istället för en social rättighet. Tiotusentals bosladssökande utan förmögenhetoch med små inkomster ställs genom den här handeln i ännu sämre läge än tidigare.Den åtskillnad i boende mellan rika och fattiga som genom den förda bostads-och hyrespolitiken blivit så markant ökar därigenom iomfattning. Det är hög tid alt åter införa en offentlig kontroll överförsäljning av bostadsrätter. Jagifrågasätter inte att statsrådel fått uppgift om all . skulle vara dengenomsnittliga överlålelsesumman för HSB-lägenheter, men jag ifrågasätter omuppgifterna verkligen är riktiga. Det förekommer tyvärr också pengar som inteuppges till HSB-kontoren. Det är bl. a. min personliga erfarenhet efter detalt jag har kommit i kontakt med ett antal sådana ärenden. Dådel gäller frågan om olaglig handel med hyreslägenheter är jag medveten otnsvårigheten att kartlägga hyreshajarnas och spekulanternas verksamhet. Den harökat i och med atl inskrivningsmyndigheterna inle kontrollerar eller harmöjlighet att kontrollera att lagfart på köpt fastighet söks inom föreskriventid, nämligen . Köp som aldrig regislreras undandrar dessutomsamhället lagfarlsavgifter - och det handlar som bekant om betydande belopp. Jagvill också i del här sammanhanget erinra om den roll som vissa banker och andrakreditgivare har spelat - och alltjämt spelar - för att förse hyresskojare ochfastighetsspekulanter med pengar för deras hantering. Här måste naturligtvisske ingripanden mol banker som i strid med sunda affärsprinciper lånar utpengar lill affärer med hyresfastigheter. Likaså måsle man lägga ökad vikt vidingripanden mot den ekonomiska brottslighet som förekommer i sammanhanget. StatsrådetFriggebo säger i interpellationssvaret alt man kommer alt föreslå skärptasiraff för dem som ägnar sig åt olaglig handel med hyreslägenheter. Del ärverkligen på liden all della blir förverkligat. Del är vad som förulskickadesför närmare etl år sedan i en inierpellalionsdeball som statsrådet och jag varinblandade i här i kammaren. Jag hälsar naturligtvis det beskedet medtillfredsställelse. Men här räcker det inle atl bara skärpa straffet. Polisenmåste också ägna större uppmärksamhet ål bekämpningen av sådan här verksamhel.Det förefaller som om ekonomisk brottslighet i allmänhet och brottslighet påfaslighets- och hyresmarknaden inte ges förtur i polisens arbele. De sompåslår att s. k. fattigmansbrott ges förtur framför vad som brukar betecknassom ri-kemansbrotl synes ha rätt i sina påståenden. Det s. k. krispaket som hyresgäströrelsens ledning tagit inilialiv tilloch de krav man i detta krispaket ställt till regeringen är ett steg i rättriktning för all lösa bosladskrisen. Vpk menar emellertid all kraven är alltförbegränsade och inle tagit tillräcklig hänsyn lill atl åtgärderna måsle ha enbestämd inriktning, nämligen all sänka hyrorna i de allmännyliigabosladsförelagens lägenheter. Delär i sammanhanget intressant alt notera förre bostadsministern till de krav hyresgäströrelsen framfört i detta sammanhang. Inteens de myckel begränsade krav som framförs i del s. k. krispakelel kan IngvarCarisson instämma i, utan han säger nej lill del krav som troligen skulle hastörst betydelse om det genomfördes, nämligen en räntesänkning med 1 96 föralla hyres- och bosladsrättshus byggda . Någonling nyll ellerpositivl för all la oss ur bostads-och hyreskrisen har inte atlkomma med utöver det Omåtgärder mot stegringen av bostadskostnaderna Omåtgärder mot stegringen av bostadskostnaderna som alla utan vidare kaninstämma i: att bekämpa inflationen! Det måste kännas skönt för statsrådetFriggebo och regeringen all veta alt några mera genomgripande förslag tillingripanden mot spekulations- och monopol iniressen inte kommer att framställasfrån socialdemokratins sida. Därmed fortsätter man ju också bostadspolitikenfrån de senaste årens regeringsinnehav. Låtmig som utgångspunkt för eil resonemang om vad som måsle lill för all göra slulpå den nuvarande krissituationen nämna, att hyresgästernas förhandlingsråd iStockholm diskuterade situationen införhyresförhandlingar där kraven innebar hyreshöjningar som var ungefär hälftenså höga som de som föreligger. Man beslutade då enhälligt att ställaföljande tre krav: Regering och riksdag lar upp hela bostadsfrågantill omprövning. Staten måste träda emellan med hyresgaraniier ihyressänkande syfle. Dessakrav är ännu aktuellare . Varje månads, varje dags fördröjning med attvidta konkreta ålgärder innebär alt den nuvarande snedvridningen ochbelastningen på vanliga hyresgäster ytterligare skärps. Den utveckling soinpågår på bostadsmarknaden kan inte få fortsätta. Några omedelbara krav måsle nusnabbi uppfyllas: hyresstopp under minst etlår; fortsatt prisstopp ochprissänkningar på byggnadsmaterial; sänkning av garanteraderäntan för allmännyttiga bosladsförelag; ränle- och amorteringsfrialån till allmännyttan; förbättrade bostadsbidragoch lika avdragsrätl för olika boende; ökat bostadsbyggande iflerfamiljshus och sanering av äldre hus; ökad satsning påkollektiva boendeformer och bättre boendemiljö; obligatoriskbostadsförmedling - åtgärder mot fastighets- och lägen-hetsspekulalion; ökadeanslag och bättre villkor för kommunernas markförvärv och tomirätlslån; förbättrad bygg-, mark-,hyres- och saneringslagstiftning. Utöverdessa omedelbara åtgärder för alt mildra verkningarna av den förda bostadspolitikenmåste man ta itu med orsakerna lill de höga hyrorna, de dåligabostadsmiljöerna och hyresgästernas underläge gentemot fastighetsägarna. Manmåsle göra slul på de privata vinst- och speku-lalionsinlressena på helabosiadsmarknaden. Del måsle ske på kapitalets och vinsternas bekostnad genomsamhällsinsatser och ingripanden då del gäller kapital, mark, byggnadsmaterial,byggande, ägande och förvaltning av flerfamiljshus. Till dessa meralångsiktiga krav hör: statlig bostadsbank medlåg och fasl ränia; all mark i kommunernasägo, upplålelse endast mol lomträtt; statliga och kommunalabyggföretag; alla hyreshus i kommunaloch/eller bostadskooperaliv ägo. Skall inte talet om bostaden som en social rällighel bli enbartmeningslöst prat måsle bostadspolitiska ålgärder snabbi genomföras - åtgärdersom sänker boendekostnaderna för hyresgästerna. Ansvaret för bostadsbyggandet är, som jag konstaterade lidigare, delatmellan kommunerna och staten. Staten fastställer det ekonomiska utrymmet förbostadsbyggandet, och det anslagna utrymmet medger etl väsentligt ökatbostadsbyggande i förhållande till nuvarande igångsättning. Statenreglerar också låneförutsättningarna. Regeringen har sedan den tillträdde höjtlånetakel . Den senaste höjningen är avpassad så attproduktionskostnaderna i genomsnitt understiger lånelakel för flerfamiljshus iexploateringsområdena. Del innebär naluriigtvis en kraftig stimulans förbostadsbyggandet. Därför ankommer det nu på kommunerna alt planera ochgenomföra elt bostadsbyggande som tryggar en god bostadsförsörjning. Jaghar sagt atl bostadsbyggandet kommer all öka , och jag bygger detpå en realistisk bedömning. Antalet ansökningar om bostadslån ökar nu i raskrakt ute på länsbostadsnämnderna. Antalet lägenheter i inkomna ansökningarhittills är något större än . Antaletlägenheter i inkomna ansökningar är 11 96 högre änförra året. Delfinns inle någon entydig förklaring lill prisstegringarna inom bostadsbyggandeteller framför allt den ökade spridningen av priserna. Den minskadeprojektstorleken och mindre byggserier har bidragit lill lägre produktivitetinom branschen. På många håll i landet kännetecknas byggmarknaden av enöverhettning, främst till följd av all antalet byggfö-relagare ochbyggarbelskåren minskat snabbare än den totala byggvo-lymen inom området.Materialpriserna har under del senaste årel stigit med 10 96. Arbetslönernainklusive löneglidning och sociala avgifter har höjts med 22 96. Och övrigaomkostnader - transporter m. m. - har ökal med 12,4 96. Utslagningenav medelstora byggföretag har varil omfattande , och på mångamindre orter saknas hell byggföretag, vilket naturligtvis fördyrar de projektsom byggs. Atluppmärksamt följa prisutvecklingen på byggmateriel innebär naturiigtvis inte sitter med armarna i kors om oacceptabla förhållanden uppstår. Vadbeträffar förslag om en sänkt garanterad ränta vill jag upprepa atldel i ett läge med begränsade resurser gäller all kompensera debetalningssvaga. Regeringen överväger ålgärder för all kompensera dem somdrabbas hårdast av prisökningar och hyreshöjningar genom höjda bidrag. Mellan100 000 och 125 000 pensionärer utan barn kommer all få högre bidrag lillbostadskostnaderna fr. o. m. Omåtgärder mot stegringen av bostadskostnaderna Omåtgärder mot stegringen av bostadskostnaderna 1978 i och med attmöjlighet öppnas för dem all få slalskommunala bostadsbidrag. För många av deinkomstsvaga grupperna verkar bostadsbidragen på så sätl, att 80 96 av enhyreshöjning läcks av ett ökal bostadsbidrag. subventionerar staten kapitalkostnaderna för en nybyggd lägenhet medungefär . per kvm och år, och jag förstår inte hur en totalfinansieringeller införande av en bosladsbank skall kunna sänka kostnaderna förlägenheterna med ett enda öre. ToreClaeson sade atl han skulle vänta med alt ta upp en stor bostadspolitiskdebatt tills jag hade besvarat hans interpellation. Jag lycker inle althan riktigt höll del löftet. Låt mig bara beröra del som hans fråga handlar om,nämligen hyressloppel. Jag bara konstaterar au den framställning sflm regeringenfåll från hyresgäströrelsen inle innehåller några krav på hyresstopp. (-): Det torde för alla vara ett känt faktum atl räntan är den lunga poslennär det gäller hyran. För atl man skall få klart för sig vilka effekter enbostadsbank med en låg och fasl ränta då skulle få behövs del inle särskiltstora grubblerier. Närman för in argumentet atl det är kommunernas uppgift all förse kommuninvånarnamed goda bosläder, måste man komma ihåg all den allmänna ekonomiska politiken idet här landet är sådan all kommunernas utgifter stigit i mycket rask takt. Istället för all höja kommunalskatterna har man i många fall höjt taxorna påvatten, el och gas, vilket i sin tur ytterligare driver upp hyreskostnaderna.Detla höjer ytterligare kosl-nadslägei och blir en hämmande faktor för elt ökalbostadsbyggande. Man måsle därför ge kommunerna ekonomiska resurser all bygga ikapp den bostadsbrist som vi nu är på väg alt vandra in i. Argumentetatt vi befinner oss i en period då ålerhållsamhel är nödvändig för all vi ickeskall driva upp inflationen slår man från statens sida undan benen på när man ifråga om momsen bedriver en politik som medverkar till atl ökaprisslegringslakien i landet. När momsen tas ut i full utsträckning påunderhåll av fastigheterna i kommunerna, är del självklart att det medförargument för ökade hyreskostnader, och därmed är man med om att vrida uppprisskruven. När momsen höjer hyran genom all den slår på nyproduktionen fårdet exakt samma konsekvenser. Församhällel kan det inte vara angeläget all hålla igen de utgifter som här harpåtalats, utan angelägel måste först och främst vara att människor som gårarbetslösa bereds möjligheter all arbeta inom bostadsproduktionen. Att summanav byggnadsarbetare har sjunkit är inle alls konstigt, för marknaden har varilotroligt orolig och människor har sökt sig lill andra arbetsuppgifter trots altde har utbildning såsom byggnadsarbetare. Sedan sägs det att det ärkännetecknande för situationen atl mindre och medelstora företag islor utsträckning har slagils ut. Men det är just vad som har berörts i bådainläggen här. Det är den tilltagande monopoliseringen inom byggnadsbranschensom slår ut små och medelstora förelag, och del aren illavarslande utvecklingsom måste stoppas. TORECLAESON (vpk):