prot · G109105 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:105 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. Anslagall vägväsendet, m. ni. § 1 Anslag till vägväsendet, m. m. (forts.)Fortsattes överläggningen om trafikutskoltets betänkande 1977/78:11. MARGOTHÅKANSSON (fp): antog ett förslaglill nytt avtal om internationella huvudtrafikleder. Detta var avsett attersätta den nu gällande deklarationen . reserverade sig då motkommitténs beslut. Kommitténs förslag har för undertecknande överiämnats lillmedlemsländerna. har dock ännu inte anslutit sig till överenskommelsen. Enligtvad länsstyrelserna i K-, M-, L- och H-län erfarit skulle i enlighetmed förslaget inte ingå i det framtida nätet av Europavägar. Då Sverigeansluter sig till överenskommelsen är del lämpligt all också prövavilka vägar som bör klassificeras som Europavägar. En förändring av riksväg 15till skulle vara av stor betydelse för samhällsutvecklingen i desödra och sydöstra delarna av landet. Från sysselsättnings- ochregionalpolilisk synpunkt är del av stort värde att en ort ligger vid enEuropaväg - speciellt när det gäller export till och kundbesök från andraländer. Detär lätt att nere i följa samma vägnummer och på Sverigekartan hittafram till sin bestämmelseort. Den sydöstra delen av med , Ölandoch innefattar ett område som från turistisk synpunkt genomgående ärmyckel sevärt. Den internationella medvetenheten om detta, vilken i hög gradförstärkts genom tillkomst, har bidragit till att utländskaturister i allt större omfattning sökt sig till denna landsända. 1trafikutskottels betänkande, som vi nu behandlar, har min och min medmotionärEric Rejdnells motion 1977/78:579 tillstyrkts. Det är mycket glädjande, ochförhoppningsvis kommer kommunikationsministern och regeringen att ocksåtillstyrka hemställan alt på sträckanMalmö-Kristianslad-Karlskrona-Kalmar-Oskarshamn-Visby klassificeras som Europaväg.Länsstyrelserna i de fyra berörda länen harsedan 1967 verkat fördetia, menhärav den socialdemokratiska regeringen åren 1970,1973 och 1975 fån avslag päsina framställningar. Medden positiva behandling vår motion fått i trafikutskottet är del säkert, herrtalman, goda utsikter för atl inte hela sydöstra hamnar utanför Anslagtill vägväsendet, m. m. För delta vill jag framföra min och minmedmotionärs tillfredsställelse med ett förde berörda länen värdefullt beslulav trafikutskoltet. Idetta anförande instämde (). ARNEBLOMKVIST (s): Jag hade i en debatt med kommunikationsministernmöjlighet att diskutera en för bl. a. Vänerkommunerna i länväsentlig trafikpolitisk fråga. Det gällde de av SJ beslutade tågindragningarnapå bandelen Gårdsjö-Vara. Enligt min mening fanns det då mycket goda skäl föratt kritisera kommunikationsministern för hans inställning till dessatågindragningar. Men, herr talman, när behandlartrafikutskottels betänkande nr 11, och därmed också motionen 461,harjag ochmina medmolionärer all anledning atl uttala vår tillfredsställelse överkommunikationsministerns uttalande under dagens debatt i en annan för bl. a.denna del av vårt land viktig trafikpolitisk fråga. Imotionen har nämligen jag och mina medmolionärer föreslagit alt kanal-ochinsjöfarten inte skall belastas med högre kostnader än trafiken päkusthamnarna. Mot denna bakgrund är vi självfallet myckel tillfredsställda medkommunikationsministerns meddelande atl regeringen under innevarande år kommeratt föreslå atl slopa de särskilda passageavgiflerna förgodstransporterna till och . Jag vill gärna säga all deltasjälvfallet också gäller regeringens beslul alt avsätta resurser lill särskildarabatter till dess avgifterna vid helt kommer atl slopas. Med hänvisning till vad jag här har sagt ber jag atl fä yrka bifalltill reservationen 4. I motionen 1977/78:577 har jag äter pekat pä behovet av upprustning avvägnätet i norra , speciellt i den del som gäller Nordanstigskommun, förutvarande kommun. Underhösten besökte trafikutskottet den här delen av länet och fick dä tillfälle atttala med representanter för de områden som behandlas i motionen. Jag skall denhär gången inte trötta kammarens ledamöter med atl räkna upp allauppvaktningar, skrivelser och andra åtgärder , då man började tyckaatl vägen mellan och var erbarmligt dålig. Tyvärrharju som gått , dvs. ungefär ell , intesärskilt mycket annal skett än ett lappande av den här vägen. Det ärnaturiigtvis en väg som i de stora sammanhangen inte har sä slor betydelse, kan för befolkningen i den här delen av , och kanske framförallt med tanke på de få sysselsättningstillfällen man har, vara avutomordentlig vikt att ett gott vägnät upprätthålls. Dethar ibland ifrågasatts om den här vägen har lämnats utanför enbart av detskälet att den sträcker sig inte bara inom utan också inomVästernorrlands län. Det har också sagts alt den skulle vara av mindre betydelseför än för , vilket då skulle vara elt skältill atl länsstyrelserna prioriterat olika i sina vägplaner. iGävleborgs län utelämnade därför helt drastiskt den här vägen i sin senastefierärsplan med motiveringen att man rent principiellt måste lösa frågan om hurman bör förfara när vägar sträcker sig över två eller flera län. Medanledning härav ställde jag för sedan en fråga tillkommunikationsminislern och fick svärden . I svaret sade statsrådet bl.a. följande: "Föratt bl. a. tillgodose kravet på samordning över länsgränserna skall emellertidvägverket yttra sig över plan innan denna fastställs. 1 det falllänsstyrelsen och inte är överens om planen prövas denna avregeringen. Mot bakgrund av detta anser jag inte atl några särskilda åtgärderkrävs för att samordna länens flerärsplaner." Svarettyder kort och gott på atl den här typen av väg i fortsättningen inte börställas utanför vägplaneringen enbart av del skälet atl del finns tvålänsstyrelser inblandade. Däremot var ju statsrådet, som sagt, inte benägen attvidta några särskilda ålgärder för alt samordna de här två länensflerärsplaner. Även om jag inte fäll motionen bifallen tyckerjag därför alt delär glädjande atl utskottel den här gängen - förmodligen efter sitt besök i dennorra delen av vårt län - är mera positivt till de i motionen anförda skälen änvid de tidigare tillfällen då motsvarande motion lämnats. Jag fäster alldelessärskild vikt vid vad utskottet skriver: "Med anledning av påpekande imotionen 1977/78:577 förutsätter utskottet också att del existerande samarbetetöver länsgränserna beträffande sådana vägföretag som berör flera länintensifieras." Jaghyser alltså större förhoppning om att den här vägen nu snabbt skallåtgärdas efter ett kvartssekels miserabel skötsel, och jag vill med detta tackatrafikutskottet för att man äntligen tagit allvariigt på frågan. Jag räknarockså med att vad utskottet anfört skall vara tillräckligt för länstyrelsernai och att komma överens om all snabbt åtgärdavägen mellan och . Anslagtill vägväsendet, m. m. Överiäggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels motionen nr 887 av LarsWerner m. fi. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandet nr 11 punkten 1 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 887 av m, fl. Anslagtill vägväsendet, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då EvaHjelmström begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr I avSven m, fl,, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill allt kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i belänkandet nr11 punkten 3 mom, 1 a röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då KurtHugosson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt, Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avSven m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandet nr 11 punkten 3 mom. 8 bröstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av Vid omröstning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 105 Anslag till vägväsendet, m. ni. ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä begärde rösträkning verkställdes voteringmed omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Proposilionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1240 av GunnarOskarson m. fl.,ochförklaradesden förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandet nr 11 punkten 3 mom. 12 bröstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1240 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då GunnarOskarson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels det av överläggningen framställda yrkandet, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandet nr 11punkten 3 mom. 12 c röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit det av under överläggningenframställda yrkandet. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Anslagtill vägväsendet, m. IV. rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall lill motionen nr 463 av AntonFågelsbo m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandet nr 11 punkten 3 mom. 14röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottels hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill motionen nr 463 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då AntonFågelsbo begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: M o m. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avSven m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringspropositon: Densom vill att kammaren bifaller trafikutskottels hemställan i betänkandet nr 11 punkten 4 mom. 1röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av Vid omröstning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens NrlOS ledamöter ha röstat förja-propositionen. rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröst- iqry,3rs 1978 ning gav följanderesultat: ~ Anslag till vägvä- 'i " '-- sendet, m. m. Mo m, 2 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Kammaren biföll vadutskoitel i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 avSven m, fl,, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandet nr 11 punkten 9 mom, 5 aröstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då KurtHugosson begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 140 Nej - 137 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt, Kammarenbiföll vad utskotiei i dessa punkter hemställt. 1977/78:16 med anledning av propositionen1977/78:100 såvitt avser anslaget till Transportstöd för Norriand m, m. jämtevissa motioner betänkande 1977/78:17 med anledning av propositionen1977/78:100 såvitt avser anslaget till Transportstöd för jämte motion. I trafikutskottets betänkande 1977/78:17 angående transportstöd förGotland behandlas bl. a motionen 1209, vari hemställs att hosregeringen begären skyndsam översyn och redovisning av möjligheterna till en prissättningpå inrikesflygels Gotlandslinjer som motsvarar SJ:s förstaklasstaxa på tåg. Trafikutskoltetmeddelar i betänkandet atl frågor angående flygpris m. m. på Goilandslinjerna fn. bereds inom med anledning av besvär, och attnågra åtgärder från sida därför inte nu kan tillstyrkas. Jag avstår från att ställa någol yrkande med anledning av motionen1209. 1betänkandet behandlas emellertid transportstödet även i övrigt för Gotlandsvidkommande. Delta transportstöd beslutades av riksdag och omfattarsåväl person- som godsbefordran i fäoetrafiken. Beslutet gäller enfyraårsperiod med börian , och utgår alltså ibörjan av nästkommande år. Det bör alltså vara lid att börja tänka på enutvärdering av hur det nuvarande transportstödet fungerar och atl överväga omförbättringar kan ske. Jag vill anföra några synpunkter på olika frågor som viden kommande översyn av transportstödet kan komma att aktualiseras. Frångotländsk sida har hävdats att färjetrafiken i princip är att betrakta somGotlands landsväg eller bro och att vägpriser över vattnet bör vara riktmärketut kostnadssynpunkt. Det bör noteras att denna princip har godtagils avriksdagen i dess beslut . Men endast vad det gäller godstransporterna. Närdet gäller persontrafiken är i stället ett järnvägsalternativ antaget, vilketsägs innebära atl priset för en enkel resa med färja inte bör vara högre änpriset fören enkel andraklassbiljett på tåg för motsvarande fördsträcka.Systemet har medfört sänkta kostnader särskilt för på mantalsskrivna,dock mest genom atl en särskild nedsättning sker av ordinarie pris med 50 %.Nackdelen med alternativet är att personbilen inte med detta system får sammaanvändbarhet i Goilandstrafiken som vid färd på allmän väg i övrigadelar av landet. Bilförare har att lösa såväl "järnvägsbiljett" som"personbilsbiljelt". För fastlänningar som besöker Golland utgår inteden speciella Gollandsrabatten, varför deras resor blir dubbelt så dyra. Dettakan antas hämma besöksfrekvensen vid såväl turism som vid andra besök påGotland. 1trafikutskottels betänkande nr 1974 anfördes bl. a. an ytteriigareöverväganden bör komma till stånd rörande en prissättning för persontransporternaenligt den s. k. vägprincipen. Man ansåg också atl ett framfört yrkandeangående genomgående taxor om möjligt borde beaktas. Enfråga som har aktualiserats är behovet av en utbyggnad ochförbättring av hamn. Därvid har diskuterats huruvida statligt stöd kanutgå i likhet med del statsstöd på 90 96 av kostnaderna som beviljades fördessa ändamål . Det kan vidare artföras att vissakapacitetsproblem här noterats i förjelrafiken, och enligt uppgift är frågan omutökat tonnage för godstransporter under övervägande av trafikföretaget. 1samband med kommande översyn av Gotlandstrafiken bör sålunda enligt min meningbl. a. följande frågor tas upp: Förnyade överväganden bör ske angående enprissättning för personbefordran i färietrafiken enligt den s. k.vägprincipen. Det bör övervägas om den prissättning som följer avvägprincipens tillämpning kan komma alla Gotlandsresenärer lill del, såledesäven fastlänningar som besöker . Genomgående taxa bör om möjligt införas vid resalängre än lill vederbörande hamn. Frågan om statsbidrag lill utbyggnad ochförbättring av hamn bör tas upp till övervägande. Kapacitetsfrägorna vid en utökad trafik börbeaktas. Taxorna i flygtrafiken på Gotlandslinjerna översesoch fastställs med hänsyn till regionalpolitiska och sociala bedömningar. Jag har här velat anföra några synpunkter pä Gotlandstrafiken. Jag hari övrigt inget yrkande. Ersättningtill fÖr drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. §4 Ersättning till för drift av icke lönsamma järnvägslinjerm. betänkande 1977/78:19 med anledning av propositionen1977/78:100 såvitt avser anslaget till Ersättning till fördrift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. jämte motioner. 1propositionen 1977/78:100 bilaga 9 () haderegeringen under punkten F I (s. 160-166) föreslagit att till Ersättningtill för drift av icke lönsamma järnvägs-linjer m. m. Ersättning till statensjärnvägar för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. för budgeförel1978/79 anvisa ett anslag av . Idetla sammanhang hade behandlals motionerna 1977/78:246av (apk) och (apk), vari föreslagils atl riksdagenunder Ersättning till SJ för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m.beslutade anvisa ytteriigare 166 milj. 1977/78:266av i Hjärlum (c) och (), 1977/78:268av (apk), vari hemställts alt uttalade sig förförsöksverksamhet med kraftigt nedsatta taxor och förbättrad service på de imotionen nämnda bandelarna och atl medel för verksamheten borde las ur anslagetErsättning till för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m.m., 1977/78:340 av GunnarOlsson m. fl. (s), 1977/78:464 av SvenJohansson m. fl. (c), 1977/78:580av () och (), såvitt nu var i fråga(yrkandet 3), 1977/78:1228av m. fl. (vpk), vari såvitt nu var i fråga hemslällts attriksdagen lill Ersättning till för drift av icke lönsammajärnvägslinjer m. m. beviljade ett förhöjt anslag med 135 milj. kr. 1977/78:1570 av MärtaFredrikson m. fl. (c), 1977/78:1571 av PerGahrton (fp) och () samt 1977/78:1605 avLars-Ingvar () och (). 1. alt med bifall lill regeringens förslagsamt med avslag på motionerna 1977/78:246, 1977/78:268, 1977/78:1228, såvitt nuvar i fråga, och 1977/78:1605 till Ersättning till för driftav icke lönsamma järnvägslinjer m. m, för /79 anvisade ellanslag av , 2. atl skulle a. avslå motionen1977/78:340, b. avslå motionen1977/78:1570, c. avslå motionerna1977/78:266 och 1977/78:580, yrkandet 3, d. avslå motionen1977/78:1571, 3. att skulleavslå motionen 1977/78:464. Reservation hade avgivits beträffande motiveringenför utskottets yrkande under 1 av , , ,, , och (samtliga s)som ansett att utskottets yttrande i viss del skulle ha av reservanternaangiven lydelse. Del avsnitt av regeringens budgetproposition som vi skall behandla nuutgör en intressant illustration lill en improvisationspolitik som denborgerliga regeringen ägnar sig åt på flera områden. Industripolitiken ärkanske det mest beryktade, men vi har fått ell nytt exempel, närkommunikationsministern har uppfört ett nytt trapetsnummer. Inför hotet om eltnederlag desavuerar han sin egen utskottsmajoritet och korrigerar sin egenbudgetproposition. Miljoner som inte fanns finns plötsligt i mars.Del är en ganska egendomlig metod. Justnu gäller del anslaget till statensjärnvägar för drift av icke lönsammajärnvägslinjer och en del övrig verksamhet vid SJ som inte hör till den direktaaffärsverksamheten. Regeringensbudgetproposition, som ju avser verksamheten under nästa budgetär, är grundenför riksdagsarbetel. De förslag som framläggs förmodas vara grundade på enganska noggrann genomgäng av verkens framställningar lill regeringen ochöverväganden i regeringens kansli. inträffade det märkliga alt budgeten intevar mer än i förrän regeringen - påpassligl nogdagen efter motionstidens utgång - på detla avsnitt med besked underkände sinegen budgetproposition. Förstbegär alltså SJ i petita 991,8 miljoner för att kunna upprätthålla den ickelönsamma verksamheten. Sedan prutar regeringen förslag till 715 milj. kr.SJ bereder sig pä nya inskränkningar, eftersom del fattas 175 miljoner enligtdess budgetplanering. Så plötsligt förändrar regeringen drastisktförutsättningarna igen genom beslut om att SJ skall visa återhållsamhet när detgäller alt minska antalet personförande låg och företa ändringar itidtabellerna. Det är svårt för att inte säga i det närmaste omöjligt, i variefall på nuvarande stadium, att uppskatta kostnaderna härför, men regeringensäger sig sedermera avse förelägga förslag om driftsersättning tillSJ föranledd av det här beslutet. Det skall dä observeras att det gäller denverksamhet SJ skall bedriva för det nya tidtabelläret, som börjar den 28 maj1978. Fråganär om improvisationen kan drivas mycket längre. Det har som bekant ocksåföranlett generaldirektören att lämna sin befattning. från SJ:s synpunktinnebär det att hela planeringsarbetet trasas sönder. För delinnebär det alt vi, när vi skall falla beslut om verksamheten vid SJ förnästa år, faktiskt inte vet någol om vare sig de Irafiktekniska eller deekonomiska förutsättningarna för den verksamheten. fattar i självaverket beslut i blindo. Vivill från oppositionen starkt kritisera detta tillvägagångssätt, inte bara föralt det skapar ryckighet i SJ:s verksamhet utan främst för atl det omöjliggörett normall riksdagsarbete. Det är klandervärt alt dagen efter motionstidensutgång på väsentliga punkter ändra förutsättningarna för riksdagsarbetet.Riksdagen vel inte än , när den nu skall fatta beslul ombudgetpropositionens förslag, på vilket sätt SJ:s arbete kan komma altpåverkas, därför atl regeringen ändrat förutsättningarna utan att redovisakonsekvenserna för . Det är en dålig demokratisk ordning. Ersättningtill för drift av icke lönsamma järnvägslinjer IV. Ersättningtill för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m.m. Menden här ryckighelen har, herr talman, sin grund i förhalningen av dettrafikpolitiska reformarbetet i dess helhet. 1avsaknad av ett övergripande trafikbeslut tvingas regeringen till den enatillfällighelslösningen efter den andra, och det är klart att detla väckerirritation, hos både kommuner och myndigheter. Bristenpå helhetssyn försvårar viktigt investeringsarbete men den skapar framför alltsvära störningar för SJ, som år tvingas lill hårda inskränkningar avsin verksamhet för att klara sin ekonomi och de krav som samhället - riksdagenoch regeringen - har ställt på SJ. Vihar, herr talman, mot den här bakgrunden reserverat oss mot motiven och detbristande underlaget för de beslut som utskoitel nu föreslär attfatta. Medett normall reformarbete pä trafikpolitikens område, som den borgeriigaregeringen ju också utlovade vid sitt tillträde, hade vi haft en annanförutsättning att bedöma vilka krav som skall ställas pä järnvägstrafiken. Dennuvarande uppdelningen i affärsnät och icke lönsamt nät är inte längrerationell. Det räcker med atl erinra om att pä det ersätlningsberältigade nätetutförs endast 8 96 av del totala trafikarbetet men att nätet har av dentotala banlängden. Vibehöver få en klar ansvarsuppdelning mellan landsomfattande resp. lokal ochregional trafik på järnvägstrafikens område. Och vi behöver också få ensammanhållen syn mellan landsvägs- och järnvägstrafik.