prot · G10955 · 1977-12-31 00:00:00 — Därför menar utskottet alt detkan godta de i proposiitionen framlagda förslagen till ändrad besvärsprövninginom socialförsäikringen. Utskottet anser den föreslagna ordningen i högre gradän den som gäller vara ägnad att befrämja likformighet och rättvisa ilagstiftningen. Låtmig efter delta, herr talman, övergå lill att något beröra de motioner somutskottet har behandlat i samband med propositionsbehandlingen. I motionen 140,som väckts av och , begärs att besvärsprövningen iförsta instans knyts lill kammarrätterna. Motionsförslaget har inte fått gehörinom utskottet. uppfattning, som delas avfiera remissinstanser, är all en överföring av nytillkommandesocialförsäkringsmål skulle innebära risk för en alldeles för kraftig ökning avantalet mål i kammarrätterna, vilken kunde komma att negativt påverkaärendebehandlingen i både dessa och kammarrätternas övriga mål. Deninställningen delas av utskottet, varför vi yrkar avslag på motionen 140 idenna del. Iett andrahandsyrkande begär motionärerna all skall uttala, attbestämmelsen om att till försäkringsrättsråd och försäkringsrällsassessorskall kunna utses även den som icke är lagfaren skall gälla endast under enövergångsperiod. Utskottet anser att de erfarenheter som man under den nyabesvärsorganisalionens uppbyggnadsskede förvärvar rimligen bör kunna utvisa omoch i vad mån man även skall kunna göra avsteg från kravet på juriskandidat-examen för sådan domartjänst. Med anledning därav avstyrker ulskolletbifall till motionen även på denna punkt. Försäkringsrätternaskall enligt propositionen vara domföra med tre ledamöter som ärförsäkringsrättsråd eller försäkringsrätlsassessorer. I en tredjedel av de målsom försäkringsrätten kommer att handlägga skall också två nämndemän ingå.Detta gäller vid prövning av beslut som fattals av organ i försäkringskassa därlekmän ingått, dvs. beslut av pensionsdelegation och försäkringsnämnd i desshelhet. Nämndemännen skall dessutom medverka vid prövning av mål enligt lagarnaom yrkesskada och om statligt personskadeskydd eller motsvarande äldre bestämmelser.Propositionen ansluter i huvudsak även i denna del till utredningsförslaget.Utredningen hade inte föreslagit lekmannamedverkan i mål som avgjorts iförsäkringsrätterna, vilket dock departementschefen föreslår i propositionen. Lekmannainflytandeli försäkringsrätt las upp i två motioner avlämnade med anledning av propositionen;dels motionen 121 av och , dels motionen 139av m. fl. I motionerna yrkas att lekmannamedverkan bör ske vidförsäkringsrätt i betydligt större utsträckning än vad som skall ske enligtpropositionen. Yrkandena i de båda motionerna är dock inte rikligt lika. Imotionen 121 av och anser man att nämndemänalllid skall delta utom i de fall som avses i 3 § andra stycket, under del i motionen 139 av m. fl. utöver undanlag i 3 § andra stycketföreslår undanlagande av de ärenden som blir behandlade som uppbörds- ochskatlemål, vilket bl. a. innebär ell undanlagande av lokal skaltemyndighetsbeslut om pensionsgrundande inkomst och vissa egenavgifter. Avremissinslanserna ar det endast ett fåtal som anser att lekmän bör medverka isamtliga mål i försäkringsrätt. De övriga instanserna har i allmänhet godtagitutredningens förslag att lekman endast bör delta i begränsad utsträckning.Detta med hänsyn till att processen i försäkringsrätten skall vara skriftligoch att en lekmannamedverkan därför kommer att fordra relativt utförligaföredragningar och ingående överiägg- ningar, vilket i sin turkan komma all allvarligt försena ärendebehandlingen lill men för berördaparter. Departementschefenullalar dock i propositionen att han hyser förståelse för synpunkten altlekmän skall kunna medverka i alla mål. Han säger vidare att hansställningslagande nu inte hindrar att det kan finnas anledning till en annanbedömning sedan försäkringsrätten varil i verksamhet en tid.Lekmannainfiytandet bör därför, säger han, kunna las upp på nytt om erfarenhetoch tillämpningen av de nya bestämmelserna ger anledning lill detta. Utskottetansluter sig helt till denna uppfattning och förutsätter att man noga följerutvecklingen på detla område, och föreslår de ändringar i bestämmelserna omlekmannarepresentationen som erfarenheterna kan ge anledning till. Medanledning härav yrkar jag på utskottels vägnar avslag på motionerna 121 och139. Nämndemänneni försäkringsrätt skall enligt propositionen väljas av landsting för en periodav . Utskottet ansluter sig lill propositionens förslag. Enligt utskottetinnebär inle förhållandet att utser nämndemän alt arbetsmarknadensparter utestängs från försäkringsrätt. Jag har erfarenheter av detta från mittlän, efter att farhågor uttalades i när vi beslutade om all landstingskulle utse lekmannale-damöterna i . I mitt län har det blivithelt motsatta förhållanden. LO-representalionen har fördubblats sedanlandstingen fick välja represientation och på arbetsgivarsidan har företagarnasandel också ökat i . Jag är helt övertygad om alt de politiskaorganisationerna i varje län kommer att vara intresserade av att vid försäkringsrätternasom nämndemän välja represenlanler från arbetsmarknadens parter och från andralämpliga delar av samhället. Det är vad som ligger till grund för alt vi frånutskottets sida avstyrker yrkandet i motionen 139. Vidval av lokaliseringsort för de tre försäkringsrätterna har departementschefenstannat för , och . Detta, säger man i propositionen,efter samråd med justitieministern. Det har ansetts lämpligt attförsäkringsrätterna lokaliseras till orter där det finns kammarrätt ellerhovrätt. Utskottet, som delar departementschefens uppfattning om val avlokaliseringsorter för de tre nya försäkringsrätterna, yrkar därför bifall tillpropositionen även i denna del. Det är med anledning därav som vi yrkar avslagäven på motionerna 1976/77:180 och - väckta vid årets - 65, 66, 110och 122. Represenlanlerför olika orter i landets södra delar har diskuterat lämpligheten av enförsäkringsrätt i . Reservationer finns som förordar förlä.ggningdels till , dels till och dels till . Man har på olika sättförsökt motivera sina lokaliseringsförslag. anses att försäkri ngsrällen börföriäggas till en ort som har antingen kammarrätt eller hovrätt. Då kan detinle vara fel om den förläggs lill en ort som har både-och, som har.Jönköping har dessutom domstolsver- Man har ävencenlralsjukkassa och, vilket även andra påpekar, centrallasarett, så denexpertisen har man tillgång till. Vi har även en odon-lologisk institution iJönköping, och vi är ganska ensamma i landet om att kunna tillföra domstolenäven den expertisen. Nog finns del förutsättningar för att rekryteringen avlämplig personal kan ske på ett tillfredsställande säll. Detär därför jag , herr talman, bara vill yrka bifall till hemställan i alladelar av socialförsäkringsutskottets betänkande nr 15, som vi nu behandlar, ochavslag på samtliga reservationer. I detta anförandeinstämde (). () kortgenmäle: ägnar av tiden ål att tala om på vilkapunkter vi är överens. Den lilla tid han får över för att beröra de punkter viinte är överens på använder han till alt upprepa, nästan ordagrant, del somslår i propositionen. Men de argumenten kan vi Ju, dem har vi läst. Det är Juorsaken till all vi motionerat. Vi anser alt argumenten inte är hållbara. Då ärdel föga meningsfullt att upprepa Just de argumenten. Man hade kunnat hoppas pånågot nytt argument, som stött den uppfattning har. Del blirnämligen ingen större omfattning av lekmannamedverkan för all man inskränkersig lill all visa förståelse för den. Det ökar inte antalet ledamöter med enenda person. Sedansäger att det i remissinslanserna är ett fåtal som gått emotutredningens förslag om att begränsa lekmannainflytandel. Varför inle titta på deremissinstanser som gått emot? Vilka är del? Jo, del är samtliga deremissinstanser som handlägger dessa ärenden, nämligenförsäkringsdomstolen, alla försäkringskassor i landet och JO, och de bör välvara intressanta i sammanhanget. Det kanske mest förvånande är alt man fästerså litet avseende vid vad försäkringsdomslolen säger. Det är ju en domstol medlekmannainflytande i samtliga ärenden. sägs det att man skall avvakta och sevilka erfarenheterna blir av all inle lillämpa systemet med lekmannainflytande,men varför inte fråga försäkringsdomstolen om dess erfarenheter avlekmannainflytande? Det är sannolikl dessa som gör att försäkringsdomstolenställer sig bakom ell sådant förslag. Delmest märkliga är alt säger att antalet representanter frånarbetsmarknadens parter i dessa försäkringsrätter ökar med 50 96 om man låterbli att se till alt arbetsmarknadens parter får föreslå lekmän. Varförfullföljer man då inle denna enorma tanke i försäkringsöverdomstolen? Om vi nuskall tillförsäkra folk med erfarenhet från arbetsmarknadsförhållandena allsom lekmän komma in i försäkringsdomslolen, så bör väl landstingen få utsedessa eftersom del tydligen innebär att deras antal ökar med 50 96? I ställetbör väl dessa lekmän utses av dem som har erfarenhet frånarbetsmarknadsförhållandena och repre- \5 protokoll 1977/78:54-55 senlerar arbetslagarna.Det är ett i grunden mycket märkligt resonemang som för. Centerpartietanser tydligen att det skall vara lekmannamedverkan i dessa försäkringsrätter,men ändå hittar man på allt underligare argument för all slippa ta det steget.Det vore intressant att få höra något annat argument än de vi kan läsa osstill. ANNA-GRETASKANTZ (s) kort genmäle: Även jag efterlyser argument, både från ochsocialministern. Här står och talar varmt för värdet av alt delfinns kammarrätter på de orter dit man förlägger dessa försäkringsrätter. Hurkan då acceptera föriäggandet av en försäkringsrätt till ?Där finns Ju ingen kammarrätt. Det vore intressant all få svar på den frågan. ARNEMAGNUSSON (c) kort genmäle: Vad gäller möjligheterna lill en riktig medverkan från arbetsmarknadensparter, , tog Jag mitt exempel från niir det gälldelänsstyrelsen. Det finns väl ingenting som hindrar all detla kan komma attupprepa sig. Detär rikligt att ett litet antal remissinstanser tillstyrkte lekmannamedverkan iförsäkringsrätterna, men del stora fiertalet gjorde inle det. Motivet för attinle ha lekmannainflytande är bl. a. erfarenheterna från kammarrätterna, där enmycket liten del av ärendena avgörs under lekmannamedverkan. Vidkammarrätterna infördes ju ändå denna medverkan under den lid då det parti somBarbro representerar satt vid regeringsmakten. vill jag gärna påpeka alt Jag sade att man i propositionentalar om kammarrätt eller hovrätt. Del kan inte vara fel att förlägga den södraförsäkringsrätten till , som har både kammarriitt och hovrätt. () kortgenmäle: Jag styrks i min uppfattning att vad egentligen tyckerär att del är rimligt att lekmän är med i alla de mål som skal! Men varför då, , bara nöja sig med att tänkasig att det som hänt på i skulle kunna upprepas? Vadhindrar från alt säga alt det är bättre att låla bli all tänkasig och hoppas än att försöka se till att det han egentligen vill blirverklighet ? Dessutom vet att jämförelsen medkammarrätten är fullkomligt omöjlig i det här sammanhanget. Vadär del som har hänt egentligen? Jo, i sin iver att försöka begränsalekmannainflytandel har man hakat sig fast vid att pensionsdelegationerna ochförsäkringsnämnderna har lekmän med. Men det finns egentligen ingen logik idetta när i dagens försäkringskassa så många nya arbetsuppgiftertillkommit, som innehåller lika myckel, om inle mera, av skälighetsbedömningarsom exempelvis i fråga om huslrutillägg. Därför är det ell konstruerat ochpåhittat kriterium för att man skall gå vidare även lill nästa instans,nämligen försäkringsrätten. Utredningenhar satt upp tre kriterier för lekmannamedverkan. har del blivitett enda argument som gällt, nämligen att man haft lekmän på den handläggandemyndigheten. Detta gör att de tre argument som tillförtdebatten, att del som hänt på i kan upprepas, detta medkammarrätter och försöken all åstadkomma någon logik i systemet, faller platttill marken. ANNA-GRETASKANTZ (s) kort genmäle: När talade för kammarrätterna, trodde jag att del varfråga om en principiell uppfattning alt det skulle vara samma förutsättningarför samtliga försäkringsrätter, nämligen att de skulle förläggas lill orter därdet finns kammarrätt. Det finns inte i . I finns del hovrätt men intekammarrätt. Då sägs del att detla var ett motiv för att man inte kunde föriäggaförsäkringsrätten till . Man måste bestämma sig. Om det fästes så storvikt vid att det finns kammarrätt, skall man väl hålla fast vid denuppfattningen. ARNEMAGNUSSON (c) kort genmäle: Både och betonade i sina förstaanföranden vikten av en snabb behandling av ärendena. Del är för att få denna snabbabehandling som såväl remissinstanserna som departementschefen ochulskotlsmajorileten stannat för all i detta skede föreslå lekmannamedverkan ien tredjedel av ärendena. Delta har skett efter erfarenheter frånkammarrätterna. Sedanvill Jag säga lill att när jag i utskottetargumenterade för förslaget i propositionen om en föriäggning av den södraförsäkringsrätten lill , sade jag att det i propositionen slår bör förläggas till en ort där endera av dessa rätter finns. Del kunde dåinle vara fel all föriägga den lill där båda finns. Dessutom finnsdomstolsverket där, vilket bör garantera en bra rekrytering av den personal sombehövs på försäkringsrätten. Tredjevice talmannen anmälde alt anhållit att lill protokollet fåantecknat att hon inte ägde rätt ti|l ytterligare replik. Som vi alla vet har socialförsäkringsområdet varit ett fält för ivrigtreformarbete . Reformerna har nästan undantagslöst gälltutvecklingen av de olika socialförsäkringarna i sakligt hänseende. Den reformsom vi nu diskuterar är av litet annorlunda karaktär och innebär en omdaning avförfarandet för omprövning av försäkringsorganens beslut. Det har också härframhållits att det är en viktig reform och vi har alla storaförväntningar när del gäller de regionala försäkringsrätter som skall börjafungera fr. o. m. . Medhänsyn till det pressade lidsschemat för kammarens behandling av de ärenden somåterstår innan julferierna börjar skall Jag begränsa mitt inlägg lill ett par punkterdär propositionen har föranlett reservation. Jag har också några kommentarertill det som här har diskuterats. Denförsta punkten gäller omfattningen av lekmannainflytandel i försäkringsrätterna.Som framgått av den tidigare diskussionen här har man i propositionenföreslagit att lekmannamedverkan skall införas inom de mest betydelsefullaärendegrupperna. Jag vill även på denna punkt understryka alt min principiellauppfattning är att lekmannamedverkan skall förekomma i all den utsträckning somär sakligt motiverad. Man får dock inte glömma bort att det här gäller att fåtill stånd en hell ny organisation. Svårigheterna att dimensionera de nyaförsäkringsrätterna är ganska betydande. Detta har lett lill all en vissförsiktighet har varit påkallad närdet gällt all föreskriva lekmannamedverkan ihandläggningen. Men utvecklingen under uppbyggnadsskedet skall dock givetvisnoga följas upp. Frågan om den definitiva utformningen av lekmannainflytandeltas upp till ny bedömning när man vunnit praktisk erfarenhet av den nuföreslagna ordningen. BarbroEngman har talat om lönlagarfientlighet, och med ledning av diskussiorten kanman nästan få den uppfattningen att här inte har skett någonting. När BarbroEngman protesterar mol att man inte, som hon uttryckte sig, tagit tillfället iakt att utöka lekmannainflytandel vill jag dock erinra om all det f n. inteförekommer någon lekmannamedverkan i de mål som på mellaninstansplanel avgörsav . vill jag understryka i den nu föreslagna mellaninslansformen föreskriver medverkan av lekmännär det gäller en betydande del av ärendena, nämligen ca en tredjedel, ochdärtill ärenden som är av mera invecklad beskaffenhet. Delta är enligt minmening en betydande utvidgning av del nuvarande lekmannainflytandel. Jag villhär citera vad som slår i utskottets belänkande nr 15 s. 35: "Försäkringsrätternaskall enligt propositionen vara domföra med tre ledamöter som ärförsäkringsrätlsråd eller försäkringsassessorer. I vissa fall skall även tvånämndemän ingå i rätlen. Detla gäller vid prövning av beslut som fallas avorgan i försäkringskassa där lekmän ingått, dvs. beslut av pensionsdelegalionoch försäkringsnämnd i dess helhet. Nämndemän skall också medverka vidprövning av mål enligt lagarna om arbetsskada och om statligt personskadeskyddeller motsvarande äldre bestämmelser. Är utgången i ett mål uppenbar skalllekmän dock inle behöva delta i beslutet. Genom de angivna reglerna beräknaslekman-nadeltagandet komma all avse ungefär en tredjedel av målen i försäkringsrätt." Detär alltså fråga om en utvidgning av det förslag som fanns i utredningen. Sedan är det den andrapunkten som gäller utseende av nämndemän Ipropositionen föreslås, som framgått av diskussionen, att nämndemännen skallväljas av landslingen. Det förslaget stöds av utskottsmajoritelen, mensocialdemokraterna har reserverat sig för en ordning där nämndemännen förordnasav regeringen efter förslag från LO, TCO, SAF och de poliliska partierna, dellaför all inte arbetsmarknadens organisationer skall ställas utanför medverkan iförsäkringsrätterna. Försäkringsfrågorna omfattar ändock hela det svenskafolkel, och därför vill Jag, efter att ha hört den här diskussionen, frågaBarbro : Är det så att ni underkänner den poliliska demokratin och landstingspolitikernasomdöme? Del är ju del det är fråga om. Jag har den uppfattningen att vi skallha en representation som omfattar hela folkel, och jag tror pä omdömet hos depersoner som har alt utse representanter. Anna-GretaSkantz, och har i egenskap av reservanter framförtargument beträffande lokaliseringen, och Jag vill med anledning härav säga attdet finns många synpunkter som talar för en lokalisering på de nämnda orterna. Närjag tog ställning till den här frågan utgick jag ifrån att, som tidigareframhållits, lokaliseringen skall ske i anslutning till hovrätt eller kammarrätt.Det är den linje som har följts. Då jag valde kom också, förutom deav citerade motiven i propositionen, en rent geografiskbedömning med i bilden. Försäkringsrätten skall nämligen omfatta hela Götalandmed undantag av och Golland, och ligger ju centralt iförhållande lill hela , som är ett ganska stort och tungt område.Det finns alltså ett betydande befolkningsunderlag i delta område. Detta hargjort att jag fastnat för , och jag har ingen anledning att slå häroch argumentera mot vare sig , eller GöstaAndersson. () kortgenmäle: Jag vill bara säga några få ord om de reservalioner som visocialdemokrater har fogat till utskottsbelänkandel. Tillsocialministern vill jag säga följande. Försäkringsdomslolen,För-säkringskasseförbundel, JO, LO och TCO tillhör de tunga remissinstanser somdirekt kräver ett vidgat lekmannainflytande. De anser inte att det här ökadelekmannainflytande! eventuellt skall införas , som herrGustavsson ställde i utsikt, utan etableras . Det är ju här fråga omremissinstanser med utomordentligt stor sakkunskap på detta område. tillhör de remissinstanser som anser del varaprincipiellt vikligl alt utrymme skapas för förtroendemanna-medverkan inom heladet socialrätlsliga områdel. Man pekar också på all i försäkringsdomstolen, somju är högsta besvärsinstans inom socialförsäkringen, dömer dels lagfarnadomare, dels icke lagfarna ledamöter. Eftersom jaghar ganska stor erfarenhet och under många år har sysslat medsocialförsäkringsfrågorna, vill jag betygadel stora värde som deltalekmannainflytande har haft i försäkringsdomstolen. Ingen kan heller bestridaatt den kunskapen och den erfarenheten har tillfört domstolen utomordentligavärden. Det är alltså synnerligen tungt vägande skiil som ligger bakom densocialdemokratiska reservationen. Beträffandelekmannarepresentationens utseende skulle det vara mycket all säga. Här villJag bara understryka några saker. Anknytningen till arbetslivet ärutomordentligt väsentlig. utses representanter i försäkringskassornaspensionsdelegationer och i försäkringsdomstolen på direkt förslag av arbetsmarknadensorganisationer. Det föreligger redan här en beprövad praxis, som visat sig varamycket värdefull. Likaså är det av stor betydelse att de politiska partiernafår tillfälle att direkt föreslå nämndemän. Härigenom får de politiskapartierna ett inflytande vid tillsättningen av nämndemän, som kommer alt varaav myckel stort värde då del gäller uppbyggnaden och utvecklingen avförsäkringsrätterna. TillArne vill jag bara säga följande. Anledningen till att lekmän intedeltar i handläggningen av den dominerande målgruppen i kammarrätterna,taxeringsmålen, är inte att dessa mål inte skulle utgöra en tillräckligt viktiggrupp. Anledningen är i stället alt ett lekmannainflytande är tillgodosetttidigare i laxeringsprocessen genom alt lekmän deltar i två instanser underkammarrätten, nämligen taxeringsnämnderna och länsskattenämnderna. Delförtjänar också nämnas, att vid remissbehandlingen av det utredningsförslagsom låg till grund för det senaste beslutet om omfattningen av lekmannainslageti bl. a. kammarrätterna remissinstanserna över lag anslöt sig till förslagetalt skattemålen icke skulle handläggas med medverkan av lekmän. BARBROENGMAN (s) kort genmäle: Eftersom jag flck en direkl fråga skall jag svara på den. frågade om jag underkänner politikernas omdöme när del gäller attutse lekmän i detta sammanhang. Nej, det gör jag inte alls. Men uppenbarligenär del så all underkänner regeringen. Vi har nämligenföreslagit att det är den som skall utse lekmännen, på förslag avarbetsmarknadens parter. Dessutomvore det bra, om läste reservationerna innan han gick upp italarstolen. Då skulle han nämligen upptäcka alt vi inle bara föreslår att detskall utses en lekman från arbetstagarparlerna utan faktiskt all en lekmanskall komma från de politiska partierna. Då har vi väl, ,uppnått samma typ av lekmannasam-mansättning som man har ipensionsdelegationerna, som Ju utses på poliliska grunder men också på grund avkännedom om förhållandena i arbetslivet. Låtmig i min tur ställa en fråga till : Underkänner genom all föreslå att försäkringsöverdomstolen skall beslå av folksom har särskilda kunskaper om arbetsförhållandena? Det är ju exakt samma sak.Man hoppar bara över försäkringsrätterna. säger dessutom att huvuddelen av alla ärenden kommer att halekmannamedverkan i försäkringsrätterna. Det rör sig om en tredjedel av dessaärenden. Enligt min mening är två tredjedelar mer än en tredjedel. Alltsåkommer huvuddelen av ärendena att ligga utanför lekmannamedverkan iförsäkringsrätterna. skall inte heller försöka påstå att de ärenden som handläggs ipensionsdelegalioner och försäkringsnämnder är av mera svårbedömd natur än deärenden som ligger utanför. Del försökte man göra gällande också i utskottet -behandlingen av resterande ärenden skulle vara ren matematik. Jagvill rekommendera till läsning bestämmelserna om bidragsförskott i lagen omallmän försäkring. Sådana ärenden skall ligga utanför försäkringsrätterna. Påså gott som varje rad i bestämmelserna finner man uttryck som "om detföreligger grundad anledning anta", "om det be-finnesuppenbart", "om vårdnadshavaren uppenbarligen" osv. Det äralltså fråga om mängder av bedömningar och skälighetsprövningar- lill skillnadfrån ärenden om hustrutillägg, som av något skäl handläggs iförsäkringsnämnderna men som trots detta inte är ärenden av svårare natur. Manskall alltså inte försöka inbilla oss att skälet till begränsningen skulleligga i skillnaden mellan de olika ärendegrupperna. Någon sådan skillnad finnsinte. () kortgenmäle: Socialministern sade att han inte vill argumentera mol mig. Det kan jagnästan förstå, eftersom argumenten för egentligen är så starka alt delhade varit naturligt om socialministern följt utredningens förslag. Socialministernframhöll att han hade fastnat för efter en geografisk bedömning. Jagtycker att det är litet märkligt. Bara i och bor väl ca 1,2miljoner invånare. i utkanten av domstolsområdet. sade att vi skulle tänka tillbaka på vilka beslut harfattat.