prot · G109116 · 1977-12-31 00:00:00 — Rösta därför på den socialdemokratiska reservationen, som kräver ökadeanslag till befrielserörelserna i södra , och ge därmed möjlighet ocksåför resp. informationskontor här, så att ANC, ZAPU och Patriotiska fronten ävenkan klara sina rent administrativa uppgifter i ! De är i en akutekonomisk kris. Jag hade hoppats på ett positivt svar att regeringen skullehjälpa till, vilket regeringen har möjlighet att göra. Såtill om sockerpriserna. 1974 är ett mycket intressant år. Dåvar sockernoleringarna, precis som Torslen säger, uppe och t.o. m. uppe i etl slag. är de nere i per kg. Men 1974 ansågju all det var motiverat att det året ge 60 milj. kr. har alltså sockerpriserna fallit i den takt som jag harbeskrivit här tidigare. Men konstaterar att nu har en varaktigekonomisk förbättring inträffat. Den argumentationen håller inte ett ögonblick.Just då ansåg sig kunna ge bistånd harsockerpriserna rasat, vilket tillsammans med andra omständigheter har givitCuba en mycket besvärlig ekonomisk situation i stället för den varaktiga förbättringsom utan någol som helst dokumenterat undertag hänvisade till. Sedanlyssnade tydligen inte lill vad jag sade. Jag försökteunderstryka att det alltid har varil ett mål för svensk biståndspolitik när detgäller - det har uttryckts och det finns möjlighet att gå tillbaka lillskrifterna om man så vill - att stödja den kubanska självständigheten. I ettläge där ett land kläms mellan supermakterna är det självfallet viktigt att ellneutralt land som fortsätter med sin bidragsgivning, inte upphör medden och därmed medverkar lill att göra landet kanske ännu mer beroende avsupermakter och andra. AllanHernelius tog nu i sitt inlägg tillbaka myckel av den oerhört fräna kritik avdet kubanska samhället som han tidigare framförde. startar ju ettsådant här brett samarbete med bara ett fåtal länder. Man har valt ut sömett av de fåtaliga länder med vilka man vill har det bredare samarbetet. Delvore egendomligt om man, när man vill ha ett brett ekonomiskt samarbete medbara några få länder, skulle välja ul ett som man karakteriserar så som AllanHernelius gjorde med i sitt första inlägg. Närdet gäller kan jag anföra att har uttalat sigpositivt - även om de kubaner som finns i . Jag tycker att den linje som Mals vall i sitt senaste inläggär den riktiga. Del är genom att påverka landramarna som man skall öka möjligheternaför rörelserna att klara ökade kostnader. Det är precis det vi I den sistasocialdemokratiska budgeten uppgick stödet lill befrielserörelser i södraAfrika till 30 milj. kr. I den budget vi nu diskuterar är beloppet 85 milj.kr., dvs, nästan större. Det har gett utrymme för ökade insatserfrån rörelsernas sida, och vi menar att principen bör vara att del är de självaoch deras ledare som skall avgöra till vad man skall använda pengarna inom denram som vi ställer till förfogande. Förstevice talmannen () kort genmäle: 1 polemik med statsrådet säger : Rösta med densocialdemokratiska reservationen! Statsråd kan inle rösta här, så det är inteen särskilt fruktbar uppmaning. Centernföreslog 1974 till , sade . Han harotur- hanhar fel också beträffande den siffran. Vi föreslog 50 milj. kr. Vi icentern har aldrig varit uppe i 60 miljoner. Det var socialdemokraterna somföreslog det beloppet. Redan då sade vi att vi måste stoppa biståndet och attvi bara kunde gå med på en höjning som motsvarade infiationen. Vi anförde redandå att utveckling var sådan alt biståndet skulle trappas ned. Sedansäger att jag utan motivering talar om förbättringarna. Jag haranfört officiell statistik på utvecklingen i . Jag har jämfört med andraländer som drabbats lika myckel av oljeprishöjningar och inflation som hargjort, och jag har då funnit att det är en väldig skillnad i inkomster percapita. Det är officiella siffror jag har använt medan svängersig med allmänna uttalanden. Bevisa då vad det är som hänt! Jagvill också veta av hur det är med , som har varil i enliknande situation. Där kunde den socialdemokratiska regeringen ta initiativtill avveckling av det tunisiska biståndet. Var är logiken när det gäller dessabåda länder? Jag får konstatera att debatten har visat alt det inte ärbiståndspolitiska motiv utan politiska motiv som gör att socialdemokraternavill ge pengar till . Internationelltutvecklingssamarbete m. m. () kortgenmäle: Jag vill nöjamig med att säga två saker. Fördelförsta använde Mals uttrycket att är "klämt mellansupermakterna", men del var ingen korrekt beskrivning. Vi får inle helt glömmabort att det var som genom att installera sovjetiska rakeibaser på ön 1962gav upphov till den stora - och det är samma som i FN i detlängsta förnekade existensen av dessa baser, innan övertygande bevis framlades. Fördet andra vill jag svara på fråga varför just skulleväljas som etl land med vilket vi skulle bedriva bredare samarbete. Svaret ärså naturiigt att det inte ens behöver sägas från kammarens talarstol; Det ärfaktiskt så att med fiertalet länder kan vi bedriva sådant samarbete utan extraarrangemang, utan extra anslag och avtal. Därför alt intar den speciella Internationelltutvecklingssamarbete m. m. ställning som det gör blirdet ett av de länder som vi särskilt måste uppmärksamma på det sätt somregeringen har gjort. MATSHELLSTRÖM (s) kort genmäle: Jag tycker all det är tråkigt att ändå ger uttryck för enkallsinnighet för de akuta problem som befrielserörelserna står inför här iStockholm genom att hänvisa till de ökningar som skett . Dessaökningar har vi varit överens om. När socialdemokraterna satt i regeringenfanns ännu inle Patriotiska fronten. Sedan fronten bildades har vi förslagitkraftiga ökningar av anslaget lill den. Självfallet måste ökningarna sättas irelation till den ökade aktiviteten. Aktiviteten i södra från befrielserörelsernassida har ökat kraftigt . Men det kan man inte ta lill intäkt föralt inle se till att de befrielserörelser som har informationskontor här kanfungera i det svenska samhälleljust när kampen i södra går in i etlmyckel mer akut skede. Nog skulle regeringen kunna ta ett initiativ ifiyktingberedningen eller på annat sätt för att lämna extraadmini-stralionsbidrag, så att befrielserörelserna kan fullgöra sitt jobb här.Det är också en enkel gärd av solidaritet att se till att de kan klara deninformationsuppgiften. Vårt tal om solidaritet med södra blir tomt pratom vi inte ens ger dem möjlighet all i informera om den konflikt sompågår. TillTorslen vill jag säga att jag medger att siffran 60 som jag uppgav för1974 kanske skulle vara 50, men del ändrar inte alls vad jag avsåg i sak: Då, iett läge när sockerpriserna var höga - sockret är den helt avgörandeexportprodukten; en stor del av den säljs på världsmarknaden - var centernberedd att ställa upp med bistånd till . När sockerpriserna sedan rasarkraftigt -jag har använt siffror för att visa del; jag har använt samma tabellsom - säger : sker del en varaktig ekonomiskförbättring. skall vi trappa ned och sedan avbryta vårt bistånd. - Del ärhyckleri alt följa den linjen. Då är hedertigare på den punkten: dehänvisar till att de tycker illa om engagemang i . 1vanlig ordning tappade sedan bort det som i övrigt äravgörande för vårt bistånd lill : Del är etl bistånd som når ut lill mycketfaltiga människor, och del gör del i etl land där ekonomin inle har förbättratsutan där den internationella inflationen ligger klart över de ökningar somförekommit i dollar i BNP per capita. Närdet gäller och supermakterna borde inte glömma bort altden ekonomiska blockaden från sida, som till en början tillämpades striktav mycket stora delar av västmakterna och som hade en förödande verkan på Cubasekonomi, tillkom långt före de sovjetiska raketbaserna på . Eftersommin tid är ute vill jag i övrigt bara hänvisa lill att del bredare samarbetetsom vid omröstningen om kommer att ansluta sig lillavses att också finansieras med bislåndsmedel, även i framliden. Den här debatten börjar kanske bli litet tjatig, men låt mig ändå sägaatt det är riktigt alt Patriotiska fronten inte fanns på den socialdemokratiskaregeringens tid. Däremot fanns ZAPU, den rörelse vi just nu diskuterar. Det ärbara det att ZAPU flck praktiskt taget inga pengar alls -man fick 100 000. Dethade ungefär räckt till hyran för kontoret i och inte till någontingannal. Vitycker att det är rimligt att huvuddelen av de pengar som vi anslår överbiståndsbudgelen till dessa rörelser används lill de humanitära ändamål som deär avsedda för. Del är också den prioriteringen rörelserna själva har gjort. Devill inte dra på sig en stor och tung administration utan ser till att pengarnakan användas för fiyklingproblemen, utbildning och andra sådana insatser inomramen för den humanitära verksamhet som vi vill stödja. Jag kan alltså inte se,av vilket skäl vi skulle gå in och korrigera den prioritering som rörelsen självgör. Inlernationelltutvecklingssamarbete m. ni. Andrevice talmannen tillkännagav att anslag utfärdats om sammanträdets fortsättandekl. och jag har fogat två särskilda yttranden vidbetänkandet. Del ena rör och det andra . Låtmig redan från början säga alt någon meningsskiljaktighet inte har rått iutskottet när det gäller frågan om storteken av anslaget lill . Men detfinns ändå skäl för oss att göra vissa påpekanden rörande Svertges genomtiderna största biståndsprojekt, Bai i . Dentidsförskjutning som har ägt rum i arbetet och de ständigt stigande kostnadernahar medfört att SIDA har låtit göra en utredning vars första rapport harpresenterats. Syftet med studierna av Bai är att genom analysoch kritisk granskning av projektet i dess olika faser tillvarata erfarenhetersom kan komma lill användning . Utskottet har också ansett det värdefulltatt denna granskning fortsätter, vilket gör det möjligt att dra lärdomar därav.De lärdomarna må det vara för tidigt att dra men de pekar entydigt på attdetta biståndsprojekt har varil en satsning som överstigit svenskbiståndsadminislrations möjligheter all göra en något sä när korrekt bedömningav tidsåtgång och kostnader för projekt av denna omfattning. Jagskall inte här, herr talman, göra någon historik över Bai . I eninterpellationsdebatt i kammaren besvarade dåvarandebiståndsministern en interpellation av ivilken denne ställde frågor om möjligheten att överblicka kostnadsutvecklingenoch lidsåtgången för projektets genomförande. När man läser protokollet frånden debatten kan man konstatera att då förutsade vad som i daghar visat sig vara verklighet medan i en ljusblå - eller jagkanske skall säga röd - optimism ansåg att dåvarande förseningar i och för siginte behövde medföra att starten av den andra pappersmaskinen och massafabrikenbehövde senareläggas. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Inle heller trodde hon attbudgeten skulle behöva revideras. kommer att kosta slutgiltigt vet vi inle. De ursprungliga 770miljonerna hade 1976, bara etl år efter debatten i , växt lill 1 055miljoner. 1 utredningsrapporten anges, som jag nämnde tidigare, att förseningarnaytterligare har ökat och att en ny omräkning är aktuell. Denna skulle enligtrapporten redovisas . Utskottet fick också vidföredragning från SIDA uppgiften att en ny kostnadsberäkning skulle föreligga islutet av mars. Det har inte lyckats mig att få tag på en sådan. Siffran 1,5miljarder har hörts liksom alt varje månads försening av projektet ökarkostnaderna med ca 15 miljoner. I morse kunde vi höra att utrikesministerntillbringade åtskilliga timmar i går med utrikesminister.Förhoppningsvis har hennes besök i gjort att vissa omständigheter vadgäller projektet i kan klarna och bidra till en överblick av tidsåtgångoch kostnader. DavidWirmark sade att kostnaderna för detta projekt inle drabbar . Nej, delär alldeles korrekt. Men likväl måste vi svenskar ha rätt alt ställa krav påall de medel som vi avsätter till biståndsändamål får en effektiv användning,del vill jag gärna tillägga. Bai föddes i mörker och fortfarande finns det dimmor sombehöver skingras. Vid lidpunkten för inierpellationsdebatten var insaisavialetmellan och om Bai fortfarande hemligstämplat. GertrudSigurdsen antydde emellertid att hemligstämpeln skulle hävas, och fråganbehandlades också då av regeringsrätten. Inlressanlär emellertid att nu i efterhand se vilka skäl den dåvarande regeringen gav forhemligstämplingen. SIDA hade gjort bedömningen att avtalet borde hemligstämplasav internationella hänsyn. I en debatt i strax före den av mig härnämnda inierpellationsdebatten påpekade att delta hade krävtsav . anförde som skäl all del material somhemligstämplats rymde uppgifter om bl. a. råvarutillgångar, kommunikationer,tillgång på arbetskraft, administrativa och organisatoriska förhållanden iNordvietnam. mellan och , som äroffentlig handling, rymmer ingenting av detta. Det är vagt och illa formulerat,och det är resultatet av en långt gången kompromiss, där varje kvaniifiering ärutesluten och där ingenting är preciserat vare sig till typ eller omfattning.Den enda form av information av här nämnt slag som ges i avtalet är enredogörelse för vilka produkter skall ställa till förfogande, såsomasfaltiruckar, jeepar, sand till cement, makadam, tegel, cementblock osv. Nui efterhand när avtalet blivit offentligt finns det anledning alt påpeka alt deskäl som den dåvarande regeringen gav för hemligstämplandet icke var hållfasta.Det samråd som påstod hade ägt rum om hemligstämplingenskedde säkeriigen också, men jag vågar påstå att det i högre grad låg iden intresse att hemligstämpla avtalet än i denvietnamesiska. Och det av en enda orsak: avtalets utformning. Om avtalet dåhade presenterats för den svenska , vilket hade varit rimligt, skulle det endastha varit en myckel stark partidisciplin inom del socialdemokratiska partiet somgjort att man hade kunnat stå emot den kritik som avtalets utformning skulle haföranlett oppositionen att framföra. Omdetta sägs också i rapporten från : "Avtalet mellan ochVietnam angående Bai har givits en sådan innebörd och i vissastycken fått en sådan formulering alt det försvårat genomförandet av projektet.Detta gäller speciellt tidsplanen och vad som sägs om eller snarare inte sägsom projektorganisation och projektledning." Jagvill ta ett exempel till. Enligt nu gällande bestämmelser kan etl insatsavtalavse en period på högst sex budgetår. I proposition nr 135, som just harframlagts, föreslår biståndsministern en uppmjukning av denna regel. Den 17 maj1974 fattade regeringen beslut om . I avtalet formulerades också attsvenska bislåndsmedel skulle utges till detta projekt t. o. m. budgetåret1978/79. Men i en annan paragraf i samma avtal slås fast att avtalet ärbindande tills en normal produktion är i gång, och där nämns ingentidsbegränsning. Regeringenhade det naturligtvis inte lätt. Löftet till från statsministerPalmes sida måste infrias. Projektet måste genomföras. Det visste vietnameserna,vilket gjorde att detta för dem naluriigtvis var den viktigaste punkten. Påandra sidan stod svenska krav på redogörelser för kostnader och tidsåtgång förprojektets genomförande. Det enda man då kunde göra var att fastställa enberäknad summa, ta till ordentligt för kosinadsfördyringar och skriva underavtalet. Anmärkningsvärt äralt det inte gjordes någon korrigering i tidsplanenmed hänsyn till att avtalet blev försenat . Man kan ställa sigfrågande inför detta. Detforisatta agerandet har inneburit att man har knutit s. k. årsavtal, som enligtuppgifter som utskottet fått tar över insatsavtalet. Detta är alltså med andraord inte gällande vad avser begränsningen fram t. o. m. /79. Mankan då ställa frågan: Om del inle längre gäller i del avseendet, i hur hög gradgäller det då i andra avseenden? Detvisar sig nämligen all de kostnadsfördyringar som kontinueriigt tillkommer intebara beror på inflation och förseningar. De beror också på alt har fåttsvara för åtaganden som inte fanns med i avtalet. skulle t. ex. hasvarat för kemikalier för massa- och pappersfabrikation liksom byggnads- ochkonstruktionsmaterial och dessutom för uppbyggnad av lagerutrymmen i hamnen.Utskottet fick ta del av en precisering av kostnadsökningarna, och dåpresenterades en redovisning för material och utrustning utöver grundbudgetenpå 30 milj. kr. Det gällde cement, armeringsjärn, virke, utökad maskinpark,acetylenfabrik mm. Beträffandehamnen har situationen varit den att har fått bygga lagerutrymmen, menändå har förseningen blivit så omfattande all det praktiskt tagel bara ärösistatsrederier som kan ta på sig frakter, eftersom de får betalt i en fr demförmånlig valuta. Varorna blir liggande i månader och svinnet är onormalt, somSIDA:s utredningsman formulerar del. Likasåskulle enligt avtalet svara för arbetskraft. beräknades 7300 vietnameser arbeta på projektet, men knappt 3 000 fanns på Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Olika skäl harangeils lill förseningen - alltifrån all vietnameser inte gärna arbetar i regntill att del inle fanns arbete ål flera. Del är inle min avsikt alt på någol sätt göra ell angrepp på . Biståndsministern använde ordet smulskasta, men det är inle fråga om det. Del är i stället fråga om att öppel belysa faktiska förhållanden. Jagär lika mycket som någon annan medveten om den enorma förstörelse som drabbat landet i fråga efterett långt och oerhört plågsamt krig. Förstörelseoch svårigheter med administration har följt i krigets spår. Inte heller ifrågasätter jag okuvliga vilja att bygga upp sitt land och all skapa bättre materiella levnadsförhållanden för sina medborgare. Det vore mig också tjärran att rikta någon kritik mot SIDA eller det företag som har huvudan svaret för projektets genomförande. Man har alldeles säkert gjort vad man kunnat för all åstadkomma etl så bra resultat som möjligt. Min kritik riktarsig mot den dåvarande regeringen, som slöt detta avtal trots att man måste ha varil medveten om dess svagheter. Därför undanhöll man också svenska folkel insyn i detsamma. AllanHernelius och jag har i ett särskilt yttrande föreslagit att man tar uppförhandlingar med på hög politisk nivå. I och med nästa budgetår utgårju avtalet enligt min uppfattning på den punkt som säger att svenskabiståndsmedel skall lämnas för Bai . Det är svårt för oss attacceptera alt denna del av avtalet skall tas över av s. k. årsavtal. Viföreslår sådana här förhandlingar mot bakgrund av att vi anser att löftet ometl färdigställande av Bai måste stå fast. Man har kommit sålångl all del måste vara möjligt alt få en klar bild av tidsålgången förprojektets genomförande och därmed göra kostnadsberäkningar som är rimligthållfasta. Vi har från svensk sida också möjligheter att ställa vissa krav. Ensådan här kostnadsberäkning bör kunna ligga lill grund tak för hurmyckel projektet sammanlagl får kosta. Redan nu beräknas varje svensk betala200 kr. till projektet, men det kan vara intressant att veta om det stannar vid250 kr. löfte får dock inte kosta svenska folkel hur mycket somhelst. Nusäger utskottet att sättandet av ett tak inte slår i överensslämmelse medvedertagna landprogrammeringsprinciper. Men utskollet har fått enredogörelse för att när en viss summa anslås lill utbildningsprojekt ellersjukvårdsinrättningar inom biståndsavtalen, så utnyttjar man dem lill fullo. Omde inte räcker till får man skära ned på antalet utbildningsplatser,vårdplatser eller vad det rör sig om. Någon utvidgning av Bai såatt svenska biståndsmedel skall användas till driften av massa- ochpappersfabriken ställer vi oss i det särskilda yttrandet avvisande till. Dethar ju inle heller från början varil meningen, men vi har ändå velat påpeka det. Dettak som vi förordar skulle dessutom i vissa avseenden kunna få andra positivakonsekvenser, så lill vida som del skulle kunna siimulera vår avtalsparlneriillinsalser föralibl. a. komma lill rälla meddesvårighelersom finns på denadminisiraiivasidan. Inte minst försvåras della arbele av all man inom de iväadministrativa ledningarna -den svenska och den vietnamesiska - arbetar efier ivå heltolika lidsplaner. De tidsplaner som har föreslagits fasislås frånvietnamesisk och svensk sida skiljer sig markant ål. Densvenska lidsplanen räknar med en tidsförskjutning från 50 lill 72 månader förprojektets färdigställande, medan man från vieinamesisk sida räknar med 7månaders tidsförskjuining. Storasvårigheter uppstår också genom all utbildningen lill stor del sker efter denvietnamesiska tidsplanen, medan den kanske mer realistiska svenska ligger tillgrund för själva byggandet. Alltför lång lid förflyter därigenom mellanutbildning och anställning i projektet, varför den utbildade arbelskraftenhinner försvinna eller glömma sina nyförvärvade kunskaper. Naluriigtvis,herr talman, är del intressanta en principdiskussion om huruvida iIbrtsäilningen skall salsa på biståndsprojekt av denna nalur. Erfarenheternahittills visar på stora svårigheter. Men i och för sig är svårigheter lill lorall övervinnits, och vi svenskar brukar ju dessutom kunna övervinna dem. Såblir saken fallet ock,så . Det aren uppriktig förhoppning från minsida. Däremotställer jag mig myckel iveksam lill om sådana här projekt i framliden skallbelasta den svenska biståndsbudgelen. Om man beiraklar frågan i ell störresammanhang, kommer saken nämligen i ett annal läge. Runt om i världen finns enoändlig nöd och ett lika oändligt behov inle bara av mal för dagen ulan ocksåav , utbildning och sjukvård. Del ligger nära lili hands all ställa sigfrågan vad kanske hade kunnat åstadkomma i form avodlingsprojekt, brunnsgrävning, småin-dusiriuppbyggande och yrkesulbildning imånga av våra bisiändsländer, inle minsl i etl krigsdrabbal land såsom , Tillsist: För återuppbyggande svarar huvudsakligen Sovjei, ,och , I andra länder har man siälli sig frågande lillSveriges enorma insalser för all hjälpa inle i förslå hand ell nödlidande ochkrigsskadat lands medborgare ulan en regim, som åsidosätter mänskligarättigheter, ivångsförflyllar människor, utövar censur och omöjliggör en friinsyn av massmedia såväl i landet som i andra länders bistånd lill landel ifråga. Den frågan är emellertid irrelevani här , Projeklet skall i hamn såeffektivt och bra som möjligt, inle minst därför all vietnameserna har rätt attkräva del, och jag har med vårt särskilda yttrande velat pekapå några åtgärder, som vi anser angelägna för alt i någon mån mildraverkningarna av ofullsiändigheten i det ursprungliga insaisavialet mellan dendåvarande socialdemokratiska regeringen och , Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Egentligen borde angrepp mot Bai hakommenterats av någon av hennes borgerliga kamrater i uiskotiet, vilka intedelar eller uppfattning i denna fråga. Mentydligen föredrar ,såväl som representanter iutskoiiel all inte lycka någonting i denna fråga. Jag vet emellertid all detsenare finns möjligheter all åierkomma lill den debaiien. Därför skall jag inlenu ta kammarens tid i anspråk för detta. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. MålenförSveriges insatser inom del internationella utvecklingssamarbetet är attstödja och främja de fattiga ländernas egna ansträngningar för ekonomiskutveckling, social rättvisa, nationell självständighet och demokrati. Dennaambitiösa målsättning anser säkert den stora majoriteten av vårt lands invånarevara naturlig och riktig. Menhur annorlunda är inte verkligheten i andra delar av vår värid? Många frågarsig kanske: Strävar inle alla länders regeringar till social rättvisa,ekonomisk utveckling och demokratiska fri- och rättigheter? Mitt svar blir nej.Helt naturligt är vi överens om all vi skall som land inte samarbeta med ländersom inte strävar mot den målsättning vi har satt upp. Men som land och somenskilda människor kan vi inte därmed blunda för de övergrepp som sker motenskilda och mot grupper av människor i länder vilkas regeringar vi inte villsamarbeta med. Människorna där ställer krav på oss av många skäl, inte minst pågrund av våri engagemang i Förenia nationerna för de mänskliga rättigheterna.