prot · G10929 · 1977-12-31 00:00:00 — Ett statligt ägt förelag harskyldighet alt anpassa sin produktion till rådande marknads-ochkonkurrensförhållanden. Prippskoncernen lar inga hänsyn. Dess agerande bör lasför vad det är - en serie manövrar för alt nå monopolställning på marknaden.Detta borde djupt oroa regeringen. Regeringsdeklarationen talaren tydligtspråk: regeringen vill motverka monopol och sådana sammanslagningar av företagsom minskar konkurrensen. har så oroats av Prippskonkurrensmetoder all han har anmodat SPK alt utreda förhållandena. 10000 människor har demonstrerat i för jobb och för bevarande avNord-Mall. i stöder helt och fullt Söderhamnsbornai deras strävan att bevara Nord-Malt. Inom kan vi inte från varesig regionalpolilisk, sysselsättningspolitisk eller samhällspoliiisk synpunktacceptera delta byggande av nytt mälteri och konsekvenserna däravför Nord-Malt och . Jagär lacksam för beskedel om branschutredningen - den behövs från bryggerinäringensoch från konsumenternas synpunkt. Jag förutsätter att den blir opartisk ochsaklig. Jag vill också ställa en fråga lill : Kan vi förlita osspå att så länge utredningen arbetar blir frågan om byggande av nytt mällerihelt och hållet vilande? Jag är självfallet medveten om atl del är ett allvarligtarbetsmarknadsläge i , och jag är liksom de båda föregående talarnaoch många andra djupt oroad över detta. Jag har den uppfattningen att vi måstepröva alla insatser för att trygga sysselsättningen också i Söderhamnsomrädel. Men,jag har här även ett riksdagsbeslut atl beakta - ett riksdagsbeslut från 1975som innebar alt staten skulle förvärva av aktierna i riksdagsbeslutet byggde på ett ingånget avtal, och i såväl avtalet somriksdagsbeslutet markerades atl verksamhet skulle drivas enligt gängseföretagsekonomiska riktlinjer. Del är företagets styrelse som har att beslutaom företagets verksamhet och skall göra det pä grundval av avtal ochriksdagsbeslut. Del skulle strida mot svensk grundlag, mot avtalet och motriksdagsbeslutet om jag som minister skulle gå in och diktera eller allspåverka styrelsens beslut. Jagförutsätter atl styrelsen noga pröva alla aspekter, också samhällsekonomiskaoch regionala, inför varje beslut som den lar, och att besluten präglas av ettsocialt ansvar. Men det är styrelsen för förelaget som har au falla besluten omförelagets verksamhet. Jag kan icke, bör icke och får icke påverka de besluten. Branschuiredningenskall tillsättas snabbi och arbeta snabbi. Men -jag vill säga detta än en gång- jag får icke diktera slyrelsebesluien i Bryggerier. Ombibehållande av mälteri i Budgetministern säger att han inle kan gå in och styra företagel idetalj. Men enligt min uppfattning är det här inte fråga om en detalj. Detgäller en investering med vittgående konsekvenser för de människor och denregion som drabbas. Jagställer frågan: Varför har staten gått in i varven, handelsstålsbolagen ochtekoindustrin? Naturligtvis för att kunna styra invesieringarna och därigenomutvecklingen. Del måsle givelvis finnas möjligheter för regeringen somuppdragsgivare all påverka de statliga representanterna i . Delär ju på regeringens uppdrag de sitter där. Jaghar myckel svårt all förstå det konsekventa i atl Per somarbetsmarknadsminister och folkpartist framlägger ett sysselsättningspaket somkostar 2 miljarder för all sysselsätta 30 000 personer, medan ,budgetministern och folkpartist, medverkar lill att ett statligt domineratföretag investerar 40 milj. för att ta bort Om bibehållande av mälteri i en mängd arbetstillfällen.Man måste verkligen ifrågasätta om det är den sortens investeringar vi böruppmuntra i nuvarande ekonomiska läge, som staten måsle satsa den enamiljarden efter den andra för atl hålla företag vid liv. Axel uttalande äger tydligen ännu full giltighet. Hansade: Ack, min son, om du visste med huru ringa vishet världen styres! Atl Bryggerier skall drivas företagsekonomiskt har aldrig någonifrågasatt. Men det kan inte utgöra något hinder mot all lösa mällerifrågan isamarbete med . antydde själv den möjligheten.Nord-Malt har också erbjudit leveransavtal. Detär helt klart att regeringen aldrig kan dra sig undan ansvaret för Nord-Maltsframlid. Genom delägarskap i har staten påtagit sig ett stort ansvar förhela bryggerinäringen. Byggandet av ett nytt mälleri måsle bedömas också fränövergripande samhällspoliiisk synpunkt. Del innebär kapitalförstöring ocharbetslöshet i en region som regeringen sagt sig vara beredd att stödja. Statsrådetsade i svaret atl Pripps-siyrelsens beslut all uppföra ett mälleri i varenhälligt. Jag vill bara framhålla atl , som tjänstgjordesom suppleant vid detta sammanträde och som alltså inle hade någon rösträtt,till protokollet lät anteckna alt hon ansåg atl i rådande läge inteborde göra en så stor och ensidig satsning. Del finns självfallet inga hinder för olika förelag alt samverka medvarandra. kan alltså samverka med Nord-Malt för att finna en lösning påmälleri frågorna. Det är företagets styrelse som har att pröva detta. Skulledel visa sig vara en god lösning bör man givetvis utnyttja detta alternativ. har kommit till en annan uppfattning, och det är styrelsen somhar att fatta företagets beslut. Visstfinns del möjligheter för statligt förankrade representanter i styrelsen attföra fram uppfattningar som uppdragsgivaren står för - den rällen utnyttjassjälvfallet också. Men samtliga ledamöter i styrelsen har att arbeta enligt delavtal som har träffals och del riksdagsbeslut som har fallats. Manmå sedan fundera över huruvida del är ett vist beslut eller inle. Jag tror allrätt många av kammarens nuvarande ledamöter medverkade i det beslut somriksdagen då tog och alltså angav den grad av vishet som präglade beslutet.Detta har vi nu alt arbeta efter antingen vi tycker del är klokt eller mindreklokt. Skall vi ha andra handlingslinjer måsle vi först ändra på ett ingångetavtal och ett fattat riksdagsbeslut. arbetar vi på grundval av föreliggandeavtal och riksdagsbeslut. Oavsett vilka förklaringar som budgeiministern ger kan jag aldrig kommaifrån uppfattningen att staten måste ha ett avgörande inflytande på de statligaföretagen. Isvaret anges all kostnaderna är för dryga i - man skulle kunna göramalt billigare - och att kvaliteten har varit dålig. Ivarje lillverkningskalkyl för malt ingår råvarukostnaden som den avgörandeposlen . Och råvarukostnaden är oberoende av om mälteriet ligger iSöderhamn eller i . Förädlingskostnaden i uppgår lill 10 %av tillverkningskostnaden, kapitalkostnaden lill lika mycket. 1 resterande 5 %ingår bl. a. transportkostnader för malt från mälteriet lill . Dendel av tillverkningskostnaden som påverkas av anläggningens effektivitet ochlokalisering är därför sammanlagt . Motdetta skall då ställas den kapitalförstöring som man inleder om man bygger ettnytt mälleri. Därför har jag svårt att förstå all en förtjänst för av entiondels öre pä varje flaska skall vara motiv för all vi skall drabbas av dekonsekvenser som en nedläggning av mälteriet i otvivelaktigt innebär. Om bibehållande av mälteri i Det är naturiigtvis inte fråga om att ändra ingångna avtal, och det ärklart att handlar frän sina utgångspunkter. Vad del först ochfrämst gäller är regeringens ansvar för den här regionen. Enligt min mening harregeringen ett stort ansvar pä grund av den situation som råder påbryggerimarknaden, där man har alla dessa problem med de små förelagen som stårutanför . Anserinle atl det vore rimligt att hela denna fråga om byggande avett nytt mälteri fick vila, medan man gör den stora branschutredningen för helabryggerinäringen? Jag skulle önska att kunde ge ett positivtsvar pä den frågan. Självfallet har regeringen ett betydande ansvar för att medverka lillall trygga sysselsättningen i Söderhamnsområdet. Men om regeringen ellerbudgeiministern i delta konkreta fall skulle gå in och diktera för PrippsBryggerier vilket beslut styrelsen skall fatta, då är del all handla mot ettingånget avtal och ett faltal riksdagsbeslut. Delspelar inte så stor roll vad jag personligen önskar. Jag har som statsråd - ochdet gäller hela regeringen - atl arbeta efter de beslut som har fatlats. Förall ändra dessa regler måsle vi säga upp avtalet och redovisa ett nytt förslagför . Man kan pröva huruvida man vill ändra detta avtal, men jag harnu inle någon avsikt att föreslå all göra del. 2Riksdagens protokoll 1977/78:29-32 Om bibehållande av mälteri i Jag vill fråga budgeminislern: Hur skall man kunna få någon tilltrolill den lokaliseringspolitik vi bedriver i det här landet? Vi försöker medolika stöd och bidrag få de privata företagen att etablera sig i stödområdet.Jag tycker då alt de statliga förelagen skall föregå med gott exempel och integöra som har gjort i del här fallet. OmPripps fullföljer sina planer på ett mälleri, kommer del enligt uppgift atl fåen kapacitet på per är, och detta är vad som erfordras för att klarahela maltförsörjningen i . Det innebär alltså helt enkelt att mälterieti får läggas ned. Jagvill också i likhet med vädja til! budgeiministern: lillatt väntar med sina beslut tills den här branschutredningen är färdig!Under tiden som branschutredningen pågår tror jag också att del vore lill storfördel om opartisk expertis fick titta pä de tekniska, företagsekonomiska ochsamhällsekonomiska konsekvenserna av alt bygger ett nytt mälteri iBromma. GUNNELJONÄNG (c): Del kan väl ändå inte vara företagsekonomiskt riktigt att går utmed en satsning som innebär alt man lägger under sig all malttillverkning ilandet och därmed slår undan benen på ett redan existerande företag? Det börfinnas goda möjligheter för den kommande utredningen atl fä tid och tillfälleatt analysera marknadsbehov, produktionsmöjligheter, produktionsinriktning osv.Det skulle verkligen vara önskvärt all hela frågan om del nya mälteriet kundebli vilande i avvaktan på denna samlade översyn av bryggerinäringen och därmedockså av mallproduktionen i vårt land. Bara ett parreflexioner lill sist. Självfalletmåste Nord-Malts problem diskuteras vidare i samråd med de berörda parterna.Meningen med Nord-Malt var ju ursprungligen alt en del av dess produktionskulle exporteras, och man bör naturligtvis pröva möjligheterna alt underlättaen sådan export. Sedanvill jag än en gång betona alt en branschutredning -kommer alt tillsättas ochatt avsikten är att den utredningen skall arbeta snabbi. Så, herr talman, har jag en reflexion lill. Tänkvad livet är enkelt när man ser det bara från en utgångspunkt! Självfalletönskar även jag från sysselsättningssynpunkt att verksamheten vid Nord-Maltkunde fortsätta och gärna också byggas ut. Men, herr talman, jag har samtidigtrespekt för avtal och riksdagsbeslut, och det tycker jag atl alla ledamöter avriksdagen bör ha. måste ha fått fel uppgifter beträffande Nord-Malt.Nord-Mall byggdes inte för atl företagets huvudsakliga pro- duklion skulle gå påexport. Före Nord-Malts tillkomst var situationen den all merparten av den maltsom gick ål i , eller ca , importerades. Nord-Malldimensionerades därför för 30 000-33 000 ton. De är således efter Nord-Maltstillkomst som importen av mall praktiskt tagel har upphön i värt land. GUNNELJONÄNG (c): Det är inte så att vi ser den här frågan bara uren synvinkel, utansnarare är det budgetdepartementet som ser den bara från synpunkt. Somjag anförde tidigare ser vi pä frågan ur såväl regionalpolitiska,sysselsättningspolitiska, företagsekonomiska som allmänt sam-hällspolitiskasynvinklar. Det är sådana aspekter som jag för min del har lagt på hela den härfrågan. Ombibehållande av mälteri i Låt mig allra sist göra en korrigering! Jag sade inte att Nord-Mallsproduktion huvudsakligen skulle exporteras, utan jag sade all den skulleexporteras till viss del - och del är ett obestridligt faktum. Sedanvill jag än en gäng betona atl jag inte betraktar denna fråga enbart ur Prippssynvikel. Frågan har förvisso mänga aspekter, och den måste betraktas frånolika utgångspunkter. En central sådan utgångspunkt är emellertid gällandeavtal och beslut. OLLEÖSTRAND (s): Jag återkommer till frågan om det samhällsansvar som har genomsin helt dominerande ställning pä den svenska marknaden. Enav anledningarna till alt Nord-Malt har råkat i svårigheter är det beslut omförbud mot mellanölet som antagit. Detta fick lill följd attmaltförbrukningen minskade mycket kraftigt i vårt land, vilket i sin lur är enbidragande orsak till att kommer att hamna i oöverstigligasvårigheter om bygger ett nytt mälteri i . Samhällsansvaretmåste i del läget åvila såsom ett helt dominerande statligt förelag.Men regering och riksdag måste också ta sitt ansvar för vad som händer med deföretag som drabbas av de beslut som fattas här i . GUNNELJONÄNG (c): Jag vill understryka hurviktig jag anser den utredning vara som man nu avser alt tillsätta för översynav hela bryggerinäringen. Jag kan inte föreställa mig annat än att en sådanutredning måste ta upp hela bryggerinäringens samlade problem och därmed ävenfrågan om mallproduktionen. Frågan om byggande av ett nytt mälteri borde därförvila i avvaktan på denna utredning. Överiäggningen var härmedslutad. § 6 Om beskattningen avkoncernbidrag Torsdagen den 17 november1977 Budgeiministern erhöll ordet föralt besvara i (fp) anmälda fråga,1977/78:95, och anförde: i har frågat mig om jag avser atl lägga framlagförslag, som gör koncernbidrag befriade från inkomstskatt. Hanuppger att regeringsrätten - med ändring av tidigare praxis - beslutat attvägra inkomstskattebefrielse för mollagna koncernbidrag. Han anser allföljden av detta torde bli att företagens villighet alt satsa i krisorter ochpå problemföretag ytterligare minskar. Frågantorde avse den kommunala taxeringen av förelag som har mottagit s. k. öppetkoncernbidrag. Regler om den skaitemässiga behandlingen av öppna koncernbidraginfördes . Under vissa förutsättningar skall öppet koncernbidrag, somett bolag i en koncern lämnar till ett annat bolag inom samma koncern, ansessom avdragsgill omkostnad för det givande bolaget och som skattepliktig intäktför del mottagande bolaget. Härigenom ges i princip samma möjligheter tillresul-lalutjämning mellan verksamheter som bedrivs av olika bolag inom enkoncern som om verksamheterna hade bedrivits av ett enda bolag. Denfråga som har lagil upp blir aktuell när del givande och detmottagande bolaget är verksamma inom olika kommuner. Bakgrunden är deprinciper som har tillämpats när det gäller alt bestämmakommunernas beskattningsunderlag. Om ett företag bedriver verksamhet inom tvåkommuner, får underskott som uppkommer i den ena kommunen avräknas motöverskott i den andra kommunen endast under förutsättning att verksamheternaingår i en och samma förvärvskälla. Utgångspunkten för reglerna om denkommunala beskattningen av koncernbidrag har varit all del inte skall varamöjligt all genom bidrag mellan två koncernbolag uppnå längre gåenderesultalutjämning än som skulle ha varit möjligt om koncernbolagensverksamheter hade bedrivits av ett enda bolag. Har koncernbolagen drivitverksamhet i olika kommuner, får i enlighet härmed det mottagande bolagetsunderskott vid kommunallaxeringen avräknas mot koncernbidraget, endast när bolagensverksamheter varit så nära integrerade all verksamheterna skulle ha ansettsingå i samma förvärvskälla om de hade bedrivits av ett bolag. Föreligger intesådan integration mellan koncernbolagens verksamheter, är del inle tillätet allkvitta mottagarbolageis underskott mot koncernbidraget. I stället skallmoltagarbolagei la upp hela koncernbidraget lill beskattning i givarbolagelskommun. Dendom av regeringsrätten som förmodligen syftar på innebar intenågon ändring av de principer som jag här har redogjort för. Domen gällde denkommunala beskattningen av koncernbidrag, som skulle lämnas av ett moderbolagmed koncernledande funktion till ett rörelsedrivande dotterbolag, som varverksamt i en annan kommun än moderbolaget. Regeringsrätten fann atl bolagensverksamheter inle var integrerade på det sättsom jag har beskrivit. Om moderbolaget yrkade avdrag för koncernbidrag lilldotterbolaget, skulle därför dotterbolaget taxeras för hela bidraget imoderbolagels kommun. Moderbolaget ansågs inte ha rätt alt undvika dettaresultat genom att yrka avdrag för bidraget bara vid den statliga laxeringen. Denkommunala beskattning av mottagande bolag som sker när integration inteföreligger kan få konsekvenser, som från koncernens synpunkt är olämpliga. Omavsikten med koncernbidraget är atl utjämna förlust hos moltagarbolagei, räckerdet inte med att koncernbidraget täcker denna förlust. Bidraget måsle ökas såatl del läcker också den kommunalskatt som påförs moltagarbolagei igivarbolagels kommun och dessutom så atl det täcker den statliga inkomstskattsom moltagarbolagei får betala på den del av bidraget som överstiger förlusten. Jagdelar uppfattning atl det finns risk för atl dessa effekter kanminska benägenheten att stödja krisdrabbade förelag. måsleunderstrykas all effekterna inte beror på någon teknisk ofullkomlighet inuvarande regler ulan sammanhänger med grundläggande principer för denkommunala beskattningen. Problemet är uppmärksammat inom budgetdepartemenlei.Inom departementet övervägs möjligheterna att eliminera eller lindra debeskrivna effekterna. Om del visar sig möjligt all finna en godtagbar lösning,kommer jag att underställa regeringen frågan om erforderligalagstiftningsåtgärder. Om beskattningen av koncernbidrag Underdetta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. i (fp): Jag vill tacka budgetministern för hans uttömmande svar. Bakgrunden äratt regeringsrätten fällde en dom, som kan visa sig fä enavgörande negativ effekt för sysselsättningen i , främst på s. k.krisorler. Vaddet här handlar om är den juridiskt tämligen komplicerade frågan omkoncernbidrag. Fördelarna med stora koncerner - förvisso har de också nackdelar- är bl. a. alt de kan bedriva viss vinstutjämning inom koncernen. Vad deförlorar på gungorna kan de ta igen på karusellen. Existensen av karusellen görall de inle måste la ner gungorna, ulan kan invänta bättre lider.Med andra ord har ett föriuslbolag inom en koncern kunnat få bidrag från ettvinstförelag inom samma förelagsgrupp. Förelagenhar dä kunnat - och utgått från att de kunnat -dra av utgivnakoncernbidrag i sin deklaration och därmed befrias från skatt. De förelag somtagit emot pengarna har haft föriuster och därför heller inte drabbats avskall. Regeringsrättensbeslut innebär all ett förelag som mottar bidrag måste la upp dettasom inkomst i givarföretagels kommun - om inte de båda företagen kan anses hasamma förvärvskälla. Omrätten till avdrag vid inkomsttaxeringen för fördyrade levnadskostnader vidtjänsteresa som får bidraget inte harverksamhet i givarföretagels kommun drabbas det av skatt. Förden som inte är jurist är det svårt att bedöma det rimliga i regeringsrättenslagtolkning. Däremot är det tämligen lätt att se de ekonomiska effekterna. inom en koncern får 50 milj. kr. i koncernbidrag och dettabidrag måste beskattas innebär det att del mottagande förelaget får enkommunalskatt på ca 13 milj. kr. Sannolikt kommer det mottagande förelaget däalt fortfarande vara likvidalionsmässigt. Koncernbidraget frän detvinstgivande företaget måste då ökas, vilket i sin lur medför ytterligarekommunalskatt. Vi får en ond cirkel, som kommer atl kräva långt störrekoncernbidrag . Effektenav detta blir med all sannolikhet atl det kommer att bli allt svårare för enkoncernledning att övertyga chefer och styrelser i vinstgivande dotterbolag omalt de skall avstå pengar till förlustgivande dotterbolag. Villigheten atthålla förlustföretag under armarna kommer att minska. Steget till nedläggningblir kortare. Storföretagens möjligheter att hjälpa till med sysselsättningen iproblemorter kommer drastiskt all minska. Motden här bakgrunden är del nödvändigt med en översyn av lagen, och det lovar juockså . Men då är det nödvändigt att översynen kommer snabbt -annars kan skattereglerna få drastiska effekter på sysselsättningen. Jag villdärför fråga budgeiministern om han anser alt företagen kan utgå från allkoncernbidrag som ges inte kommer att drabbas av kommunalinkomstskatt. Jag är medveten om de problem som finns på detta område och atl del ärönskvärt att finna en lösning. Men som självkonstaterade rör det sig om tämligen komplicerade juridiska frågor, och därförär jag inle beredd atl ge alldeles klart svar på den fråga han ställdeeller ange någon bestämd tidpunkt för ett färdigt förslag. Inombudgetdepartemenlei har vi börjat atl pröva olika lösningar, och jag är somsagt medveten om problemen. Vi skall arbeta så snabbt vi kan, men än en gång:Del handlar om - och på den punkten är vi överens - tämligen kompliceradejuridiska frågor. Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Om rätten tillavdrag vid inkomsttaxeringen för fördyrade levnadskostnader vid tjänsteresa BudgetministernINGEMAR MUNDEBO erhöll ordet för all besvara () den 25 oktoberanmälda fråga, 1977/78:100, och anförde: har frågat mig om jag är beredd att medverka lill allavdragsmöjligheterna för fördyrade levnadskostnader vid tjänsteresa blir likaför anställda i privat och statlig tjänst. F.n. gäller atl anställda i allmän tjänst inte behöver deklarera för detraktamenten de uppbär. I gengäld får de inle avdrag för kostnader som haravselts bli täckta av traktamentsersättningen. Anställda i enskild tjänst skalldäremot redovisa den traktamentsersältning som de har erhållit. Å andra sidanmedges del avdrag för kostnader på grund av tjänsteresan. För att åstadkommalikformighet vid taxeringen och förenkla taxeringsarbetet utfärdarriksskatteverket anvisningar om hur stora avdrag som normalt bör godtas.Härvid är givelvis de statliga traktamentsbeloppen en riktpunkt. I stort blirslutresultatet detsamma för båda kategorierna. Det finns emellertid vissaskillnader som inle är sakligt motiverade. Enligtmin mening bör avdragsreglerna så långt möjligt vara neutrala och ge sammaresultat oavsett om del gäller allmän eller enskild tjänst. Min avsikt är altytterligare låta utreda beskattningsfrågorna rörande trak-tamenlsersällningaroch resekostnader under tjänsteresor. En särskild kommitté med sådant uppdragavses bli tillsatt . Omrätten till avdrag vid inkomsttaxeringen för fördyrade levnadskostnader vidtjänsteresa Jag ber atl få tacka budgeiministern för svaret, och jag vill säga altjag är mycket nöjd med detsamma. Del står i svaret: "Det finns emellertidvissa skillnader som inte är sakligt motiverade." Ja, det är detta jag harpåtalat. Islutet av svaret säger budgetministern att han har för avsikt att "ytterligarelåta utreda beskattningsfrågorna rörande traktamentsersättningar ochresekostnader under tjänsteresor. En särskild kommitté med sådant uppdrag avsesbli tillsatt ." Det är bra, men när jag ställde en fråga förnågra år sedan fick jag uppgift om alt det då pågick en utredning angåendetraklamenlsersätlning -jag tror alt den kallades Elf-vingska utredningen ellernågonting liknande. Härden utredningen lämnat något betänkande? Ja, den utredningen har lämnat ett belänkande. Detta harremissbehandlats, och det va'' tämligen delade meningar bland remissinstanserna,så delade att vi har funnit del nödvändigt alt än en gång överväga de härfrågorna. Överläggningenvar härmed slutad. Nr 29 § 8 Om åtgärder för att bereda kommunerna ökatutrymme på --------------- Budgetministern erhöll ordet för atl besvara Om åtgärder för att PaulJanssons (s) anmälda fråga, 1977/78:124, och an- bereda kommuner- förde: na ökat utrymme på Herr talman! 1 den överenskommelse som träffades mellan regeringen kreditmarknaden och de båda kommunförbunden den 17juni 1977 förklarade sig regeringen vara beredd att verka för att kommunerna,inom ramen för vad som är samhällsekonomiskt försvarbart, bereds rimligtutrymme på kreditmarknaden . har - medhänvisning lill detta uttalande - frågat mig om jag anser att regeringensförpliktelser på denna punkt har infriats . Jagvill erinra om atl överenskommelsen med kommunförbunden innehöll fleraelement. För det första ingick som en förutsättning för uppgörelsen attkommunernas skaltehöjningar skulle begränsas sä långt som möjligt.