prot · G10920 · 1977-12-31 00:00:00 — Till bilden hörobetalda avgifter till kommunen och exempel på alt hyresgästerna själva fåttordna med påfyllning av olja i hyresfastigheten. Delär en skrämmande bild av 1977. Del är också en berättelse om hur dekommunala myndighelerna kan vara ställda i etl läge då fastighelshajarna slårlill. Många har del oförklarligt atl del finns pengar att låna ut lillsådan verksamhel. Svarel har vi fäll i etl annal sammanhang här i finns banker som slår lill ijänsl. Jag skall senare åierkomma lill denegendomliga roll som vissa banker spelar vid finansiering avspekulaiionsfasiigheier. Bilden är inie vacker - men dess värre sann. Ellkommunalråd ullryckie sig vid värt samlal så här om faslighels-skojarna:"slags verksamhel är inie lill någon som helst fördel förhyresgästerna." Dethär är en fråga som skulle kunna lösas i största sämja här i , isynnerhet när vi känner till all många människor i delta land bor i fastighetersom inte förvaltas enligl godlagna regler. Vi vet också att en begynnande bristpä lägenheler i flerfamiljshus föreslår. I elt sådani läge borde regeringen hasagl farväl till passiviteten. Vikänner till den liberala tesen atl samhället skall lägga sig i så litet sommöjligl och förlila sig på de goda krafter som finns hos den enskildamänniskan. När man upphöjer della låi-gä-syslem och vänta-och-se-syslem lill enhandlingslinje är del verkligen oroväckande. Fränsocialdemokratiskt håll ger vi inie tappt förrän vi har nåll dilhän alt allspekulation i hyresfastigheter effektivt kan motverkas. Därför anser vi atl delredan nu borde finnas möjlighel för de kommuner, som själva bedömer all del ärnödvändigl, all använda lagen om lillsiånd vid förvärv av hyresfasligheler. Jufortare regeringen lillmölesgår della önskemål, desto bätlre förbosladskonsumenlerna. Vi har företagit undersökningar för all utröna, till vilka orter delkan vara påkallat all ulvidga lagens lillämpning. Vi är beredda all handla närvi har ell faklaunderlag. Eftersom gjort egna undersökningar ärherr Lindkvisl välkommen med sina erfarenheler lill - detär nalurliglvis värdefullt all vi har så bra underiag som möjligt närregeringen lar ställning till behovet av ändringar i lagen. Vi vill hindra den lyp av verksamhel som herrLindkvisl beskriver - del är vikligl all vi gör del - men vi vill inle ha etlbyråkratiskt system där alla förvärv och försäljningar av fastigheter i helalandel prövas, alltså även när det gäller orter där ingen sådan verksamhelfinns. Jag sade i mill anförande alt jag hade ställt min interpellation föratl få en lägesrapport med uppgifter om hur regeringen tänkte sig la itu meddessa problem. Jag konslalerar all man vidtagit vissa ålgärder, men jagefterlyser allljäml en klar ståndpunkt från regeringens sida. Jaginstämmer i slalsrådels mening all vi skall akta oss för atl åstadkomma ettbyråkratiskt syslem. Vi skall inie göra del svårare än vad som är absolulnödvändigl. Om regeringen alliså inie vill ha myckel byråkrati kring della -lila då på kommunerna! De kan bedöma om de har behov av en lagregel av deltaslag eller inle. Jag skall gärna ställa mitt malerial lill regeringensförfogande, men jag menar all den undersökning som jag har gjorl och dekontakter som jag har lagil borde regeringen för länge sedan ha kunnalombesörja om ni är lika angelägna som vi atl komma lill rälta medspekulationerna på bosiadsmarknaden. Jag lycker också all del skulle vara en bra lösning på della problem,men civilulskotlel gjorde samma bedömning som vi har gjorl, all delinie är möjligl all ha en sådan form alt kommunerna själva lämnar in en ansökanlill regeringen och får den bifallen. Del sirider mol regeringsformen. Jagbeklagar det, men det är inle en möjlig väg att gå. Överläggningenvar härmed sluiad. §7 Om erbjudande från att ta hand om utbränt kärnbränsle från Ulrikesminislern erhöll ordel för allbesvara () den 21 okiober anmälda- fråga, 1977/78:94, ochanförde: Birgilla har frågal mig vilka skälen är till all varkenuirikesnämndens eller ledamöier informerais om delamerikanska erbjudandel att ta hand om ulbränl kärnbränsle frän bl. Vidsvensk-amerikanska ijänsiemannasamlal lämnades bl. a. vissinformalion från amerikanskt häll om de planer på elt lagringsprogram föranvänt kärnbränsle som då började la form. Härvid underströk den amerikanskasidan att vad som sades i denna fråga måste anses vara myckel preliminärt Deninlerna beslulsprocessen inom adminis-iralionen var inle avslutad. Moldenna bakgrund var del också ell bestämt amerikanskt önskemål all uppgifternainle skulle föras vidare. Förhandsuppgifiernaspreliminära karaklär har alltså varit bakgrunden till atl regeringen intefunnit anledning atl informera om vad som på denna punkl framkom vid samtalen. BIRGITTADAHL (s): Samlidigt som jag slällde denna fråga begärde jag skulle få en föredragning i ärendel. Den har vi fåll Omerbjudande från att ta hand om utbränt kärnbränsle från Om erbjudande från ari ta hand om utbränt kärnbränslefrån - om än en ofullsiändigsådan. Detsvar som vi har fåll i båda sammanhangen innehåller motsägelser. Jag ärmedveten om all var man på amerikansk sida ännu på ell förberedandesladium. Men del var inga hemliga saker som del då var fråga om; presidentCarler hade i etl lal beskrivii all man förberedde ålgärder avdenna karaktär för all utarbeta någol som myckel nära liknar vårtslällningslagande i samband med villkorsproposilionen, nämligen allinle nu ivinga fram upparbelning ulan vänla med sådana beslul i avvakian påunderlag för bäiire grundade beslul, bl. a. nya kärnbränsleprocesser. Del varalliså inie fråga om några hemliga ling. 1den mån del då fanns uppgifter av hemlig nalur uiöver dem som redan var kändalycker jag alt, med beaktande av den speciella roll som inieminsi från regeringens och särskill cenierns sida har belrotls med, borde ocksåvi ha fält omedelbar informalion för att kunna göra en saklig bedömning avinnehållel i de förslag som kunde vänias. Även om de samtal som då fördes - ochsom jag utgår från alt var informerad om och kanske t. o. m. självförde i - var av preliminär nalur,var de så vikliga alt det måsle ha gjorts en skriftlig rapport hemliga rapporter borde man kunna anförtro just med tanke på det vikliga uppdrag vi har och den oerhörda lidspress under vilken vi arbeiar. Därtillkommer, vilkei meddelades vid senasle sammaniräde, aiikommissionens ordförande innan den ijänsleman som förde dessa förhandlingar forlill hade begärt informalioner av honom om slällningslagande. Delvar alllsä känt för UD all önskade sådan informalion. Jagtycker uppriktigt sagl all del hade funnils många goda skäl all omedelbartinformera oss. Sedan är del en annan sakatt det vi då kunnat konstatera hade varil - vilket framgår av dehandlingar som finns lillgängliga - all detta erbjudande sannolikt inle får särskill stor betydelse för svensk politik. De samtal som fördes i hade karaktären av etlbilateralt informationsutbyte och gällde hela den svenska energipoliliken samtdiskussioner kring den Carterska energipoliliken. Men vad som är myckel vikliglall framhålla här är de synpunkter som framfördes frän amerikansk sidaoch som gällde spekulalioner om någol som eveniuelli skulle kunna bli eu beslulav president , etl beslul som sedan fattades . Jag gjordeden bedömningen - och det är min slåndpunkl också - , som myckel rikiigl har så belydelsefulla uppgifter, är merabetjänt av all få informalion om del fakiiska innehållet i beslul av denamerikanska ad-minislralionen än lösa anlaganden om vad som eveniuelli skullekunna komma all iniräffa. Såsom härsade var ju de allmänna riktlinjerna och slånd- punkterna i den Carterskapolitiken redan offentliggjorda. På del sättet tillförde dessa samlal inienågonling nyll. Detär också vikligl all notera alt de erbjudanden som kommil från amerikansksida har varit generella deklarationer och intenågot erbjudande direkl till i den här frågan. Jagvill underslryka all del är vikligl alt har ell precist ochrejält underlag för sill arbele. Del var del inle frågan om den här gången, ochdärför ansåg vi det inte vara nödvändigt att informera i detla fall. Däruiöverhade man utbett sig av dem som dellog i samtalen - jag gjorde inle del - att deinte skulle föra funderingarna vidare. BIRGITTADAHL (s): Får jag då försl konstalera alt energipolitik drar med sigoerhört siora konsekvenser för resten av världen i alla avseenden. Här tror jagalt delar min mening. Det vore t. ex. katastrofalt om man inteskulle lyckas hushålla bättre med olja och andra ener-gitillgängar i . Det voreockså katastrofalt om man inte i övrigl log krafttag för alt ta hand omavfallet från de mililära kärnkraftverken. PresidentCarlers speciella politik när det gäller avfallshanteringen påverkar ju mycketklart andra länders energipolilik och kan föranleda radikala förändringar idenna, t. ex. atl man ställer yllerligare krav som påverkar del nationellaoberoendet Därför är det ell krav alt regeringen till energikommissionenofördröjligen rapporterar alll som inlräffar. Del är min uppfattning. Regeringenhar inle heller när mera konkret informalion fanns tagit någol inilialiv förall informera vare sig eller utrikesnämnden. Det är juförsl efter mina frågor i kommissionen och här som någon information över huvudtaget har lämnats. KanKarin Söder utlova all vi i fortsättningen fär en fullständigt öppenredovisning från regeringens sida till i det här ärendet? Vi lämnar den informalion lill och till ulrikesnämndensom är erforderlig. Men jag vill upprepa all del också är en skyldighet för ossau hantera informalioner vi fåll under uttryckligt tysthetslöfte på ett frånuppgiftslämnarens synpunkl riktigt sätt och att de uppgifter vi lämnar är avsådan karaklär au de verkligen är lill gagn för dem som skall hantera dessafrågor Jagvill även understryka att den här regeringens öppenhet och beredvillighet alllämna uppgifter lill oppositionen och till andra inlresserade i energifråganär avsevärt siörre än den förra regeringens. har jag själv kunnalbevittna. BIRGITTADAHL (s); Jag tycker atl den sorlens lösa påslåenden utan exempel har myckellilel värde. Sådana kunde vi väl låta bli all använda i den Omerbjudande från att ta hand om utbränt kärnbränsle från Vadjag konkret vet är all vi hillills inle har fåll någon informalion. Vårordförande har krävt del, och vi har inte fäll del. När jag skriftligen begärdedel har vi nu fåll det, men den har varil knapphändig. Och här kundeKarin Söder avslutningsvis inle ge någol löfte om all vi skulle få en fullsländiglöppen redovisning av samma slag som förulom regeringen nalurliglvis etl anlaltjänstemän i flera departemenl f n. har lillgång lill. Delvore naluriigt au energikommisionen och utrikesnämnden betroddes på denpunkten också, eftersom vän arbete verkligen tillmäts stor belydelse av mångamänniskor. hörde tydligen inie vad jag sade. Jag har sagl attvi självklart skall lämna de uppgifter som är oundgängligen nödvändiga arbele, och dem lämnar vi i all den utsträckning vi kangöra. Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Om åtgärdermot neutronvapen UtrikesministernKARIN SÖDER erhöll ordel för all i ell sammanhang besvara dels (-)den 4 okiober anmälda inierpellalion, 1977/78:16, dels Slure () den20 okiober anmälda fråga, 1977/78:88, och anförde: i sin inlerpellation ställt tre frågor; Vilken uppfattning har regeringenom den nya spiral i kapprustningen som president beslul omserietillverkning av kryssnings-robotar och fortsatt utveckling avneulronbomben innebär? Har regeringen sammauppfattning som nedruslningsexperten kommendör atl ulvecklingenav neulronvapen endast är ell försök atl kringgå Genéveprotokoll ochredan existerande va-penförbud? Vilka åtgärder har regeringenvidlagil eller ämnar den vidla för all medverka lill den myckel kraftigavärldsopinion som utvecklats för all sloppa neulronbomben och förbjudaframställningen av neulronvapen och andra nya massförintelsevapen? SlureEricson har frågal om regeringen avser all instruera FN-delegalionen att läggafram ell resolutionsförslag som fördömer ulvecklingen av del nya neulronvapnet. StureEricsons fråga anknyter lill den sisla av Hagels tre frågor. Jag behandlardärför alla frågorna i ell sammanhang. Lålmig börja med den del av första fråga som avser neulronbomben ochkapprustningen. Förslbör konstateras all inte fattat någol beslul i frågan. Konsultationer medde allierade inom NATO pågår dock. Neulronvapnetär det senasl uppmärksammade exemplet på den va-penieknologiska tävlan mellansupermakterna som ägl rum under efterkrigsliden. Vapnet måsle ses i sillloiala kappruslningssammanhang, där också andra akluella vapenprojeki, t. ex.kryssningsrobotar, rörliga landbaserade missiler, den sovjetiska 20och flygplanet diskuterats mycket under del senasle året. Viddenoch allvaret av den utveckling som dessa och andra vapen-projekt represenlerarfår inte underskattas. Målet för vårt nedrustnings-arbete måste vara all sökaförhindra en vidareutveckling av kärnvapen inkl. neulronvapnet, atl uppnå enverklig nedskärning av de båda supermakternas ofaniliga arsenaler och all pålängre sikl avskaffa alla kärnvapen. Varesig det gäller ati handla på del nalionella eller pä del iniernaiionella planetär del nödvändigl alt ha en samlad syn på frågan om vägarna fram till målet ochhur vi själva effektivast skall kunna bidra till all främja del gemensammamålet atl få stopp på kapprustningen. Neutronvapnethar tydligt aklualiseral delta problem, varför vi måste se till neutronvapnelsbetydelse inom ramen för den pågående kapprustningen. Ruslningsdebaiienhar två viktiga sidor. Den ena är den oerhört belydelsefulla roll som ensjälvständig och informerad opinion spelar för att molverka kapprustningen ivärlden och för att vända den i verklig nedrustning. Opinionen är en politiskrealilel också i fråga om neulronvapnet Den andra sidan är de slraiegiskarealilelerna. Neuironvapneluppfattas i opinionen enbari som ell vapen som dödar människor men lämnarbyggnader orörda. Del faktum atl vapnet har sagls vara avsett all användas molinvaderande trupper och dä främsl slridsvagnsbesätiningar ändrar inle pä densaken. Alla människor, inle minsi de som lever ulanför supermakternasterritorier, ryggar lillbaka inför tanken på au deras egel land skulle kunnabli ell direkl målområde vid en konflikl mellan supermaklerna. måsie varaen nalurlig reaklion hos dem som lever i lällbelblkade länder.Civilbefolkning lika väl som trupp skulle drabbas av en sådan konflikl som trappasupp. Lålmig nu gä in på de strategiska realiteterna. Kärnvapenmaklerna måsle, så längekärnvapnen inie avskaffals, ha en planering för dessa vapens roll iavskräckningsmekanismen - deua för all minska riskerna för en kärnvapenkonfliktDel är della som i den slraiegiska deballen brukar kallas förkärnvapendokiriner. och Sovjeiunionen förfogar båda över ofaniligaarsenaler av de massförsiörelsevapen som kärnvapnen ulgör. Neutronvapnen är ellnytt och uppseendeväckande bevis på att en fortsatt ulveckling av kärnvapnenleder lill en alll längre gående specialisering av kärnvapnen, till en alltsiörre utbredning av dessa och lill en ökad osäkerhel. Deballen om neulronvapnethar yllerligare belysi kärnvapnens roll i Kärnvapnen är som bekanl i hög grad politiska vapen, ochdoktrinerna är också utrikespolitiska verktyg. Dessa doktriner tjänar somsignaler mellan parterna för att peka pä riskerna med en konflikl och för atlunderslryka den egna beslulsamhelen all inte ge vika om en sådan konflikt trotsavskräckningsmekanismerna skulle iniräffa. Genom siändig vapenutvecklingpåverkas doktrinerna. Samlidigt påverkar doktrinerna vapenutvecklingen i etlsländigl växelspel. Vikan aldrig ulgå från all denna ulveckling leder lill etl ökal mätt av denmilitära balans som sä ofta åberopas av supermaklerna, inie heller all dengaranterar den oförminskade säkerhet som de också hänvisar till. Däremoi flnnsdel skäl all förmoda all denna ulveckling oftasl leder lill en ökad osäkerhelför alla. Ökad säkerhel pä en lägre rusiningsnivå måsle förbli den princip vitillämpar pä den mödosamma vägen mot det slutliga målet för våraansträngningar: allmän och fullständig nedrustning. Mer i delalj beviiinar vinu etl nyll stadium i den tekniska vidareutvecklingen av sädana kärnvapen somhar en begränsad verkan ulanför del åsyftade målområdet En sådan ulveckling harskell i under ell anlal är. Resullalei är i deiia fall ell specialiseratkärnvapen med starkl ökad strålningseffekl men fortfarande betydande spräng-och yärmeverkan. Det är alllsä inte fråga om ett lotali nyll vapen, ulan om enviklig kvalitativ vidareutveckling. Del kan tilläggas alt debatlen för några årsedan om de lakiiska kärnladdningarna rörde en molsall ulveckling, nämligenmol ökad spräng- och värmeverkan. Genomau skadeverkan ulanför målområdel minskas skulle en insais av neulronvapnet ien krigssituation kunna vara mera sannolik. Det förefaller därför finnas enklar risk för all vapnet skulle sänka kärnvapentröskeln. Enligt en uppfattningavskräcker man därigenom ännu effektivare frän varje militär konfliktAvskräckningen kräver, brukar det heta, ell måtl av inbyggda riskmoment för allverka effektivt Men efterkrigstidens deball och supermakiernas egna avtal omkriskontroll och om förhindrande av kärnvapenkrig har klart visat atldiskussionen inie kan ullömmas med denna uppfattning. Vapen som minikärnvapenkan också, menar mänga, bli så lätthanterliga atl de direkl eller indirektutlöser en kärnvapenkonflikt i stället för att avskräcka ifrån den. Det gälleri synnerhel om stora styrkor inom en geografisk region skapar ell klimat förpolitisk spänning och kvardröjande misstänksamhet Detla vel inle bara politikeroch militärer. Det är också något som präglal debatten om kärnvapen och omstyrkerelationer i efterkrigstidens och senast debatten omneulronvapnet Fråganär särskill allvarlig från kapprusiningssynpunki, eftersom vi i hög grad saknaruppgifter om överväganden, forskningsutveckling och resullal påkärnvapenområdel i . DenSlora skillnaden i möjligheten atl över huvud taget fä tillgäng tillinformalioner gör del nalurliglvis svårare all bedöma rusiningsef-fekien av eueveniuelli amerikanskl beslul om all förbandslägga neulronvapnetInformaiionsproblemel beror som bekanl på de avgörande olikheterna mellan de bådasupermakternas poliliska, ekonomiska och sociala syslem och närmare bestämt påden roll som sekretessen spelar i . Utvecklingenunder efterkrigsliden har mer än en gång visal vilka allvarligakappruslningskonsekvenser del fär när leknologiska försprång pä en sida förenasmed oroande ovisshei om den andra sidans verkliga kapaciiel. Dessakapprusiningspädrivande fakiorer är fortfarande en realilel även om del kallakrigeis dagar är förbi. förhållande har från svensk sidaframhållits som ell grundläggande problem i nedrusl-ningsarbeiet och gäller ihög grad diskussionen om neutronvapnet och kapprustningen. Frågankan inle heller ses isolerad från rniliiärblockens siyrkerelalioner iCeniraleuropa, om vilka del förhandlas mellan mililär-blocken iWien. Den har gjorl hell klarl all den ser medoro på perspeklivel av en forlsall ulveckling av militärblockens styrkor varesig del gäller strategiska kärnvapen, lakiiska kärnvapen eller konventionellarusiningar. Denna oro gäller båda sidors agerande och värt egel närområde likaväl som globalt rör diskussionen det amerikanska neutronvapnet. Varje utbyggnadav de redan omåiiligi stora kärnvapenarsenalerna för insais i måsleframkalla avståndslagande vare sig utbyggnaden sker på amerikansk ellersovjetisk sida. Avståndstagandet gäller naturligtvis oavsell dessa vapensräckvidd eller siyrka, vilken kategori de placeras i eller vilken lekniskbenämning de ges. Omvänt måste varje förslag om att reducera dessa arsenalerhälsas med lillfredsslällelse. Delstod ju bl. a. ganska klart all en amerikansk anskaffning kunde leda lill enförbandsläggning försl i olika europeiska NATO-länder och i sinom lideveniuelli även | Warszawapaklsländerna. a. förekom spridda ulialanden iösteuropeisk press all Sovjeiunionen också skulle kunna skaffa vapnel pårelativl korl tid, Del anses i inlernaiionell slra-legisk deball auSovjetunionen intresserar sig mindre än för s. k. minikärnvapen, dvs.lakiiska kärnvapenladdningar med begränsad skadeverkan ulanför del åsyftademålområdet I de sovjetiska kärnvapen-doktrinerna kan enligl många också spårasen siörre tonvikt på stora, kraftiga - och radioaklivi myckel"smulsiga" - laddningar. Allmänisell bedömer jag del under alla omsiändigheler som fulll möjligl altSovjetunionen skulle kunna anskaffa neulronvapen ifall gjorde det och ifallman ansåg en egen anskaffning önskvärd. Om det närmare tidsperspektivet kan jaggivelvis ipte ullala mig. Del kan bara den som har lillgång lill sovjetiskaplaner. Regeringensuppfallning om neulronvapnet var klar och offentliggjordes på etl lidiglsladium. var självklart mol bakgrund av vår iradilionellanedrusiningspolitik. I milt anförande inför FN;s generalförsamling den 29sepiember klargjordes likaledes regeringens slåndpunkl. I del därpå följandesvenska anförandel i general- församlingens förstautskott belyste regeringen vår uppfattning om neulronvapnet i del globalanedrusiningspoliiiska sammanhangel. I anförandel berördes också våregensilualion vad avser kapprusi ningens globala och regionala aspekler. Densvenska regeringen har vidare under hand informeral den amerikanska regeringenom sin uppfattning om neulronvapnet Beiräffande frågan om ellresolutionsförslag i FN är mitl svar: Eflernoggranna överväganden har vi kommil lill slutsatsen atl någolresolutionsförslag inle nu bör framläggas från svensk sida. Regeringen harredan genom tre inlägg i olika fora otvetydigt all den anserneulronvapnet vara oacceptabelt, liksom alla andra kärnvapen. Vi anser ossdärtill ha tillräckliga skäl atl beteckna neuironvapnel som ell minikärnvapenoch vänder oss mol del såsom eu sådani vapen. Vi har ånyo klargjort vår djupaoro inför varje ulveckling som kunde sudda ul gränsen mellan kärnvapen ochkonveniionella vapen. Enliglvår bedömning föreligger här en klar konsekvens i den traditionella svenskainslällningen i frågor som är cenirala för nedrustnings-sammanhangen. Svarelpå den avgränsade frågan om resolutionsförslag kräver emellerlid enyllerligare kommentar. Ellresolutionsförslag bedöms inte få det slöd och den effekl som ärförutsättningen för den föreslagna ålgärden. Del som regeringen bedömt möjliglall nu uppnå har uppnätls genom de ulialanden i ire olika sammanhang jag justhar redovisal. Framläggandet av en resolution nu skulle kunna bidra lill enpolarisering av frågan. Del skulle säkerl också framkalla etl röslningsmönsterpåverkal av olika länders alliansanknytning och därmed snarare låsa än lösa denfråga som så djupl oroar oss alla. Ävendel mer kortsiktiga perspeklivel bör beröras. Första ulskollei i FN är ettforum där normalt pågående nedrustningsförhandlingar las upp lill behandling.Del hållna svenska anförandel redovisade vår uppfallning all ell beslulom anskaffande av neuironvapnel skulle kunna påverka sådananedrustningsförhandlingar negativt. Vapnet är ett belysande exempel pä viktenav all snarasl uppnå eu fullsländigl prov-stopp. Likaså bör underslrykassmåstaternas legitima iniresse av oförminskad säkerhel. Denna påverkas pålängre sikl av den sländiga vida-reuivecklingen i såväl som Sovjeiunionenav de slraiegiska kärnvapnen, de lakiiska kärnvapnen och de konveniionellasiyrkorna. Vikommer all noggrani följa utvecklingen och vidta alla de åtgärder som ärnödvändiga för all fullfölja vår nedrusiningslradiiion. Inlerpellanienherr Hagel har också frågal om neulronvapen och Genéveprotokoll. Engod del av svarel på frågan ges i den av inlerpellanien åberopade artikeln.Där slår alt del är slor skillnad från leknisk utgångspunkt mellan dessa bådavapen. Neulronbomben är ell kärnvapen. Del gäller som jag tidigare sagl en nyvarianl, vars slrålningseffekl förhöjls samiidigl som de slridsspeisar somhillills framiagils fortfarande lär ha spräng- och värmeverkan som en beiydandedel av totaleffekten.