prot · G10989 · 1977-12-31 00:00:00 — Vadgäller åtgärder inom forskning och forskarutbildning villjag nämna att en professur i immunologi inrättats vid i fr.o. m.den Ijuli 1977. Detta ämnesområde har en ökande betydelse i kampen mot dereumatiska sjukdomarna. Slutligenbör jag nämna all i årets budgetproposition föreslås en professur i reumatologivid i från . MAJ (): Jag tackarför det ylteriigare klarläggande som jag har fött. Närdet gäller läkarna vet jag att det håller på atl hända en hel del. Men bristenpå 110 specialister enligt den plan som finns är ändå rätt stor.Och när det gäller fortsatt vidareutbildning, så byggs FV-blocken enligt minuppfattning ut alltför långsamt. Men del håller på atl hända en del. Vadjag ytteriigare efteriyser är ökad utbildning för allmänläkarna, som har attställa den första diagnosen. Det är väldigt viktigt att de i singmndutbild-ning för ökad kännedom om och ökad utbildning i reumatologi. Sådanutbildning ges i mycket ringa utsträckning -olika på olika läkarutbildningsplatser.Enligt min uppfaltning är det först och främst den och därefterspecialistvården som behöver byggas ul. Omhandikappades möjligheter till cirkelstudier Överiäggningenvar härmed slutad. § 9 Om handikappades möjligheter till cirkelstudier Utbildningsministern erhöll ordetför att besvara (vpk) den 27 febmari anmälda fråga, 1977/78:314, ochanförde: har frågat mig om regeringens politik vad gäller dehandikappades möjligheter lill studiecirkelstudier. SedanInga Lantz ställde sin fråga har utbildningsutskottet efter uppvaktning frånstudieförbunden föreslagit atl en annan väg skall väljas för all åstadkomma denbegränsning av kostnadsökningen för studiecirkelverksamheten som regeringenhar bedömt vara nödvändig. Utskottets förslag innebär att bidragshöjningen tillledararvode och material begränsas till . Jämfört medregeringens förslag om en höjning med . medger detta en ökning avantalet studietimmar. Enligt utskottets bedömning behöver därmed del föreslagnataket inte införas. Oavsett vilken teknisk lösning man väljer för dennödvändiga begränsningen av kostnadsökningen är avsikten med denna begränsningsjälvfallet inte att de handikappade eller någon annan angelägen gmpp skalldrabbas. Inom ramen för de statsbidrag som föreslås utgå under nästa budgetårför studieförbunden själva gör de prioriteringar av verksamheten som ansesnödvändiga. Jag utgår därvid från alt studieförbunden prioriterar denverksamhet som de anser vara mest angelägen. INGA (vpk): Herr talman) Först villjag tacka för svaret. Regeringenhar satt tak på statsbidragen till studiecirklar. Dels stryper regeringentillväxten av studiecirklar i den nya budgeten - antalet studietimmar för inteöka . Dels har ett timtak lagts vid en nivå på . 1976/77ökade studieförbunden sin totala timverksamhel med inte mindre än 10 96.1 årberäknas ökningen bli 15 96. Och /79 har skolöversly- 11 protokoll 1977/78:86-89 Omhandikappades möjligheter till cirkelstudier relsen räknat med en10-procentig ökning. Visserligenfinns det ingel som förbjuder en expansion , men eftersom ingetstatsbidrag utgår över bidragsärenden på 2 96 omöjliggörs i praktiken en ökningutöver dessa 2 96. UtbildningsministerWikström lovade efter regeringsskiftet all utbyggnaden av folkbildningsarbetetskulle fortsätta. Regeringen har också ganska skarpt uttalat att samhälletsstöd till de handikappade måste förbättras. Vilkadrabbas då hårdast av regeringens kultur- och utbildningspolitik i deltaavseende? Del är förstås de kortutbildade, invandrarna och de handikappade. Studieverksamheteninom handikapprörelsen har ökat kraftigt . Det gäller bådedirekt sludiecirkelverksamhel och kurser. Inom handikapprörelsen hade man ocksåförhoppningen all kunna fortsätta med den ökningen. Jagbetraktar det som etl svek mol de handikappade att, som regeringen gör, sättataket för ökningen på 2 96, när behovet av ökningen beräknas ligga på 10 96.Regeringens förslag innebär elt direkt stopp för de handikappades möjligheteralt delta i samhällsgemenskapen -det blir i praktiken effekten av det förslagsom regeringen har lagt. I och för sig hade man väl inte kunnat vänta atlfolkbildningen skulle gynnas av en borgeriig regering, men direkta försämringartrodde jag ändå inte att den nya regeringen skulle föreslå. Isvaret för jag veta atl utbildningsutskottet har för avsikt alt föreslå enannan lösning än regeringen. Eftersom vpk är uteslutet från alt delta iulskoltsarbetet kan jag inte bedöma om utskottets förslag till lösning är detbästa, men jag är glad om det inte sätts något tak. Skälet för begränsningen avverksamheten är del slatsfinansiella läget, heter det. Jag har svårt att troatt det kan röra sig om så slora summor i denna fråga. Jag tolkarutbildningsministerns svar på min fråga som ett nej. Jag skulle bara vilja fråga varför hon vilja nedprioritera just de handikappade. Jag har förmin del inga sådana misstankar. INGALANTZ (vpk): Jag misstänker inte föra en felaktig politik dådel gäller prioriteringen, men den bistra verkligheten, när regeringen nu hartagit till sådana här metoder,är all studieförbunden inte har möjlighet atttillgodose dem som har det största behovet av atl delta iSludiecirkelverksamhel. Det går speciellt hårt ul över de handikappade. Jagtror att studieförbunden verkligen gör sitt bästa när det gäller att fördelaresurserna, men det är regeringen som sätter stopp för den här verksamheten. Nej, , så är det inte. Vi är överens om att studieförbundengör sina egna prioriteringar. Jag misstänker inte någol studieförbund förattvilja ställa de handikappade i sista rummet. Min fråga till är:Varför misstänker studieförbunden för atl vilja sälla dehandikappade i andra rummet? INGALANTZ (vpk): Det gör jag inte - jag talar bara om alt varken de handikappade, dekortutbildade eller invandrarna för den tilldelning av studieverksamheten somde borde ha rätt till. Det är inte alls fråga om något misslänkliggörandeavstudieförbunden, men effekten av regeringens snålhet i denna fråga blir att demåste strypa ökningen av studieverksamheten till 2 96 i stället för kanske10-15 96. Isvaret som jag har fött ges ingen garanti för hur stor ökningen kan bli när mangenom en teknisk lösning förändrar bidragshöjningen till ledararvode ochmaterial från . Det finns ingenting i svaret som garanterar denökning av verksamheten med 10 96 som har beräknat skullebehövas. Omhandikappades möjligheter till cirkelstudier Om vi nu skall behöva repetera elementa är del så alt detta är ettförslagsanslag. Staten har givit sitt bidrag oavsett hur många cirklar somarrangeras. Den lösning som utskottet nu väljer innebär alt man kan bibehållaprincipen men för ett lägre anslag . Oavsett vilken teknisklösning som väljs är det studieförbunden själva som prioriterar vilkaverksamheter de vill satsa på. Jagär glad om jag under denna frågestund har kunnat undanröja Inga Lantzmisstankar om atl studieförbunden skulle vilja nedprioritera de handikappade.För min del harjag aldrig hyst sådana misstankar. INGALANTZ (vpk): Del är väldigt svårt att bedöma utbildningsulskotlels förslag i det härärendet, eftersom det inte är möjligt för oss att delta iutskotlsdis-kussionerna. Jag för min del har aldrig tvivlat på attstudieförbunden gör sitt bästa i denna fråga. Men det är inte lätt alt görasitt bästa när man har en regering som föreslår etl 2-procentigt tak, dåökningen borde vara 10 å 15 96 och regeringen inte är beredd att skjuta lill deekonomiska medel som behövs för att garantera bl. a. de handikappade denna formav verksamhet. Det gäller också invandrare och de kortutbildade. Det är väl inte meningen att frågeinstitut skall vara enstudiecirkel i hur statsbidragssystemet till studieirkelverksamheten ärutformat. Vad jag vill framhålla är all oavsett vilka tekniska lösningar man Nr 89 har när det gäller den kostnadsbegränsning som regeringen ochutbildnings- Tisdaeenden utskottet är överens om, är del studieförbundensjälva som prioriterar inom '"" verksamhet. Jag skulle tro att alla vid del här laget är överens om detta.Jag vill bara försäkra alt jag aldrig hyst den ringaste misstanke om atl Omhandikaooades "studieförbund skulle vilja nedprioriterade handikappade. cirkelstudier 'GALANTZ (vpk): På den punkten är vi överens i så fall. Men fortfarande kvarstårregeringens ställningslagande i denna fråga, och jag betecknar del som ett svekmot bl. a. de handikappade när regeringen sätter elt tak för ökningen avantalet studietimmar. Ävenregeringens förslag till uppräkningen av statsbidraget ärklart otillräckligt. Ökningen ligger på 8 96, medan infiationen ligger på 15 %.Där brister det alltså verkligen också. Delextra bidrag som utgår till de prioriterade cirklarna höjs intealls. Dettas, k. prio-bidrag är fortfarande I5kr. persluditimme,dvs. lika högtsom då det infördes . Sedan dessa har värdet av detla bidrag stadigtsjunkit och är nu nere på . jämfört med det ursprungliga på . Delfinns alltså många delar av denna fråga där jag anser att regeringen har svikitekonomiskt. och jag är överens om atl vi lever i en ekonomiskt kärv lid,som drabbar alla sektorer av samhällsarbetet. Jag är glad om jag kunnatövertyga om att en åtstramning i budgetpolitiken i varie fall intebör gå ut över de handikappade. INGALANTZ (vpk): Om vi skall föra en ekonomisk debatt, så finns det ju faktiskt resurseratl ta i vårt samhälle för alt finansiera en sådan här verksamhet. Dessutomtror jag atl det inte rör sig om särskilt stora summor. Jag tror också alt manfår tillbaka de pengar man lägger ned på sådan här verksamhet på annat sätt. Omdel är pengar som utbildningsministern letar efter kan man ju böria med atltitta på det skattefusk som faktiskt berövar statskassan 12 ä 20 miljarder kr.och sälta stopp för del. Eller också kan man sätta stopp för den kapitalflyktsom vi har från del här landet. Den uppgick lill 3,5 miljarder kr.Så nog upptäcker man att det finns pengar, om man ser sig om i del svenskasamhället. Man kan fö pengar till sådan här verksamhet också om man är bereddatl göra de ekonomiska och politiska omprioriteringar som behövs. Överläggningenvar härmed slutad. § 10 Om en undersökningrörande orsaken till vissa fostermissbildningar Statsrådet erhöll ordet för attbesvara () anmälda interpellation,1977/78:130, till socialministern, och anförde: har frågat socialministern om han är beredd altmedverka lill alt länsläkarorganisationen i ges i direkt uppdragatt fullfölja arbetet med att klariägga orsakssammanhangen bakom det sloraantalet fostermissbildningar i norra . Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Den1 febmari 1977 svaradejag här i på en fråga i samma ämne av BertilJonasson. Jag nämnde då att dittills utförda undersökningar inte ansetts styrkaett samband mellan skogsbesprutningar med fenoxisyror och de onormalafödslarna. Orsakerna lill den högre frekvensen av dödföddhet och missbildningari norra än genomsnittligt för riket skulle emellertid undersökasytterligare. Socialstyrelsenbeslöt därefter den 3 febmari 1977 att fortsätta utredningsarbetet. Enstyrgrupp tillsattes med representanter för bl. a. olika medicinskaverksamhetsområden. För det lokala arbetet med insamling av material,intervjuundersökningar m. m. tillsattes en arbetsgrupp under ledning avlänsläkaren i . Styrgruppenöverlämnade en rapport i ämnet lill . Avrapporten framgår bl. a. att ryggmärgsbråck var vanligare i nordvästra i landet som helhet redan innan användningen av växtbekämpningsmedel blevvanlig. Vidare förekommer anmärkningsvärda anhopningar av vissa slag avmissbildningar på många håll i landet, således inte bara i . Med hänsyntill bl. a. vad som framkom vid undersökningen rekommenderade socialstyrelsensstyrgrupp att det fortsatta utredningsarbetet skulle inriktas i första hand påatt närmare undersöka sambandet mellan cigarreltrökning och missbildningsbördoch sambandet mellan sjukvårdsarbete och missbildningsbörd samt att kartläggaandra orsaksfaktorer-miljöbetingade och andra-hos vissa typer av missbildningsfall,bl. a. ryggmärgsbråck. De två först nämnda projekten har startats genom socialstyrelsensförsorg. Undersökningarna omfattar material från hela landet. Resultaten fråndessa undersökningar kommer att redovisas . Det iredjeprojektet planeras f n. Avsikten är all även detta projekt skall varalandsomfattande och atl vetenskaplig expertis från olika områden skallengageras. räknar med atl behöva ungefär för dettaprojekt. Avvad jag har anfört framgår atl fortsätter sitt arbete altbringa klarhet i orsakerna till den höga frekvensen av missbildningar ochdödföddhet på olika håll i landet, däribland i norra . Vi har attavvakta bl. a. resultaten av utredningar, innan vi kan närmarediskutera orsakerna lill dessa tragiska förhållanden. Omen undersökning rörande orsaken till vissa fostermissbildningar 12 protokoll 1977/78:86-89 Nr 89 (): Tisdaeenden ' talman! Jag ber alt få tacka statsrådet svaret. Missbildningarhos barn i norra aren fråga som vållat stor debatt under desenaste åren. På ett 30-tal graviditeter föddes tre gravt missbildade Omen undersök- '''" '' ' missbildningen ryggmärgsbråck är såvanlig i norra nine rörande or som ilandet i övrigt. Det ärdå naluriiglatt befolkningen engagerat saken till vissa 'starkt i arbetet för alt utröna orsaken och för att komma lill rätla med Besprutningarnai skogen har blivit utpekade som den stora boven i dramat. Många undersökningarhar gjorts, och forskning m. m. pågår, vilket fm också redovisat. Deutredningar som företagits har inte kunnat påvisa något samband mellanbekämpningsmedel eller andra kemiska medel och missbildningarna. Men atl detinte skulle föreligga något samband har, vad jag kan förstå, inte heller kunnatbevisas. Man vet inte heller om det finns andra faktorer, kanske i kombinationmed besprutningar e. d., som kan vara orsaken. a. har tobaksrökning ochsjukvårdsarbete nämnts. I diskussionen har även älgarnas inverkan behandlats -det finns ovanligt mycket älgar i . Dåman inte kan utesluta att det föreligger någon eller några faktorer i miljöneller kanhända en avsaknad av någon för normal fosterutveckling väsentligfaktor, är det i högsta grad nödvändigt att utredningar och klariäggandenfortsätter. Kostvanorna kan kanske också ha en inverkan. Enligtmin uppfattning är det också värdefullt all lokala myndigheter och människorifrån orten, som arbeiar med problemet, bereds möjligheter att framföra sinasynpunkter och få ta del av utredningsmaterialet. Detla bör medverka till enstörre trovärdighet för utredningsresultatet. Jag vill gärna ha sagt att härmåste man göra allt som går för alt komma lill bollen med problemet. Ärdet besprulningarnas fel, då skall det fram, och då måste man också takonsekvenserna av det. Om felet inte är besprulningarnas skall det ocksåklarläggas och respekteras. Oklarhetär del sämsta av allt, och del är därför jag kommit igen med den härfrågeställningen. är mycket positiv till elt gmndligt utredningsarbete, och del är jagglad för. Jag tackar också förden lägesrapport vi har fått, och jag utgår frånatt rapporter kommer vartefter utredningen eller delar av denna blir klara. Länsläkarorganisationeni har gjort ett gott arbete för alt bringa klarhet kring orsakernatill missbildningsfallen. Jag menar att den skulle ha rnycket stora möjligheteratt bidra till en lösning av oklarheterna genom atl fungera som ett samordnandeorgan främst vad gäller de lokala undersökningarna. Statsrådet har inte direktsvarat på den frågan, och därför vill jag upprepa: Anser statsrådet del varaobehövligt, och i så fall varför? Jagvill bara ställa ytterligare en fråga: Är statsrådet villig alt medverka till att intresserade och för problemen engagerade människor 166 bereds möjligheter att ta del av utredningsmaterialet? Vad gäller barn som fölls med större eller mindre defekter i norraVärmland, som tas upp i interpellalionen av , tycker jag detfinns anledning att understryka det som statsrådet uppger i sitt svar, nämligenatt denna fråga behandlats i en synnerligen seriös undersökning avsocialstyrelsen. Sålunda beslöt att fortsättautvecklingen av en studie av missbildade och döda barn i . Viden informationskonferens som hölls i fick vi denlägesrapport som åberopade. Vi fick också då klart för oss attdelta bara var ett steg på vägen, att utredningsarbetet skulle fortsätta ochatt det beräknades vara klart . Frågor som har berörts iinterpellalionen las upp i utredningen och blir som jag ser det föremål förenmycket ingående behandling. Avden här delrapporten, som vi fick oss serverad i i samband medkonferensen, framgick alt fortsätter sill arbete för att ommöjligt bringa klarhet i orsakerna till den höga frekvensen av missbildningaroch dödföddhet på olika håll i landet, däribland i norra . Underde här omständigheterna finner jag del fullt förklarligt att interpellalionenhar besvarats på det sätt som här har skett, nämligen att statsrådel i svarethänvisar till fortsatta utredningsakliviieier och till deundersökningar som är under planering. Personligenvill jag gärna deklarera den uppfattningen, att alla fortsattaulredningsaktiviteter som skall bedrivas som en landsomfaUande undersökningbör ske samordnade. Del utredningsarbete som utförts har nämligenvisat atl utredningar av detta slag är mycket krävande i fråga om samordning,insats av ordinarie resurser centralt och regionalt samt behov av kvalificeradforskningsexpertis. Jag vill gärna hålla med när han i sininterpellation pekar på atl det alltjämt föreligger ett stort forskningsbehov.Jag anser också, efter de debatter vi har haft, att del slår helt klart attalllför myckel ännu är outforskat och outretl. Glädjandeär också när statsrådet i svaret, som jag har tagit del av, hänvisar till atlett iredje projekt f n. planeras och atl avsikten med detla är att del skallvara landsomfattande och att vetenskaplig expertis från olika områden skallengageras. räknar med, som det sades i svaret, att behövaungefär för detta projekt, och det blir anledning atl återkomma när vifår den redovisningen. Omen undersökning rörande orsaken till vissa fostermissbildningar Jag ser det också som mycket naluriigl att befolkningen i norraVärmland är starkt engagerad. När del gäller de giordaundersökningarna om länkbara orsaker till fostermissbildningarna i norraVärmland villjag nämna, att enligt uppgift från har representanterför styrelsen besökt två gånger för att diskuteraundersökningsresultaten med företrädare för olika miljögrupper. Jag anser föregen del att det är utomordentligt värdefullt att så sker även i det fortsattautredningsarbetet. Det är givetvis också viktigt att nära kontakt hålls Ombostadsförmedlingens situation i , m. m. TillGunnar villjag gärna säga att även jag anser det utomordentligt viktigtatt insatserna sker samordnat över hela landet. Det är också socialstyrelsensavsikt. Jagvill slutligen än en gång understryka attjag ser det som utomordentligtangeläget att allt som kan göras görs för atl bringa klarhet i orsakerna tillde här tragiska förhållandena. BERTILJONASSON (c): Jag tackarfru för det senaste inlägget. Jagär inte motståndare på något sätt lill att utredningarna samordnas. Det äralldeles nödvändigt, och man måste haett stort och brett jämförelsematerial omman skall kunna komma till rätta med hela den här frågan. Förhållandena är jusådana, vilket uppgifter som vi fåll bevisar, att besprutningar o. d. inte harförekommit på vissa platser, men ändå kunde många otrevligheter inträffa. Då ärdet bra att utredningarna samordnas. Menjag menar alt om man kan få ett ökat lokalt deltagande, speciellt från länsläkarorganisationenoch kanske även från andra håll, så skulle det hjälpa till att skapa störrerespekt för utredningen som sådan. Då kan det också bli överfiödigt med onödigamisstänkliggöranden o. d., vilket eljest kan bli följden. Delta är väsentligasaker, och därför är det nödvändigt om man verkligen går till botten medproblemet. Jag tackar än en gång försvaret. Överläggningen var härmedslutad. §11Om bostadsförmedlingens situation i , m. m. Statsrådet erhöll ordet för aU ietl sammanhang besvara dels () anmäldainterpellation, 1977/78:131, dels (vpk) anmäldafråga, 1977/ 78:282, och anförde: har frågat mig hur jag ser på bostadsförmedlingenssituation i och vilka eventuella åtgärder jag överväger attföreslå. ToreClaeson har frågat mig om jag anser det förenligt med en social bostadspolitikalt hyresvärdar avvisar hyressökande på grund av exempelvis deras lågainkomster eller arbetslöshet eller därför att de är invandrare. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Somhar redovisats i årets budgetproposition pågår f n. inom ettarbete med dessa frågor. Avsikten med detta arbete är att stärkabostadsförmedlingarnas och därmed de bostadssökandes rält. Den närmareutformningen avses alt presenteras i en departementspromemoria, som kommer atlremitteras lill berörda instanser och myndigheter. bakgrund vill jag nu intenärmare gå in på de frågor och har ställt. KARL-ERIKSTRÖMBERG (fp): Jag ber förstatl få lacka slatsrådet för svaret. Bakgrundentill den här frågan är välkänd. har del i skett enkoncentration av svaga befolkningsgrupper till några få kommuner. Särskiltpåtaglig är den här koncentrationen i södra delen av regionen. KommunernaTyresö, , och har socialt sett helt annanbefolkningssammansätlning än andra delar av länet. Resultatet blir då atlnågra kommuner med små resurser tvingas lösa stora, för hela regionengemensamma, sociala problem. Några andra kommuner, med stora ekonomiskaresurser, tar litet ansvar. Enlång rad hyresvärdar har i stort sett vägrat ta emot dehyresgäster som kan ha problem. har problemen blivit så stora atlverksamheten på väsentliga samhällsområden har svårt all fungera. Dendiskussion som jag här kommer att föra, och det sakmaterial som jag då förfram, ligger inte inom ansvarsområde. Men ett sätt atlangripa problemen är att öppna alla bostadsområden för samtliga gmpper isamhället, och då kommer vi också till bostadsförmedlingens roll och hamnardärmed inom område. Låt mig la fem exempel för att belysahur långt segregationen har gått i och vilka följder den harfått. Detförsta exemplet handlar om invandrarna. Andelen invandrare i var9 96 . Men i , som låg högst, var den drygt 1796,ochdenökar för varie månad. Andra kommuner med slor andel invandrare finns ibåde södra och norra delen av regionen. En del andra kommuner i länet harknappast några invandrare alls inom sina gränser. Nå, är det då några särskildaproblem med invandrare? Ja, det är det. Invandrarnas barn behöver extra hjälp iskolan, t. ex. stödundervisning i svenska, undervisning i sitt hemspråk m. m.Blir gruppen invandrare förstor och andelen invandrare från fjärtan länder merabetydande, så klarar inte skolan av situationen. Vi har mycket svåraskolproblem i fiera av de stora invandrarkommunerna. Andra problem somkommunerna för svårt att lösa är social och kulturell service, lolkproblem osv. Delandra exempel jag här skall ta handlar om socialhjälpen. I fick7 96 av befolkningen socialhjälp . I , som låg högst i riket,fick 13 96 socialhjälp. 1 var siffran II 96 ochi och 10 96. Som jämförelse kan nämnas att I % av invånarna iDanderyd hade socialhjälp. I , och var siffran 3 96 ochi 4 96. Om man ser på statistiken över socialhjälp, finner man alt dekommuner som har stor andel socialhjälpstagare också för betala ut en störresumma lill varje person än kommuner med liten andel. Bördan blir alltså dubbel. Deliredje exemplet är skatleunderiagel. Alt skatleunderiagel varierar kraftigt iStorstockholm är väl dokumenterat. De kommuner som har lämnat Ombostadsförmedlingens situation i , m. m. Ombostadsförmedlingens situation i , m. m. bostäder ulan någrarestriktioner har också del lägsta skatleunderiagel, dvs. de som behöver storaskatteinkomster för atl lösa svåra sociala problem har låg skattekraft. Och dekommuner som egentligen inte behöver några större skatteinkomster har denstörsta skattekraften. Jag har sett resultat från utredningar iexempelvis , som visar att de som flyttar in till i daghar betydligt mindre skattekraft än de som flyttar ul från kommunen, trots attkommunen ligger så oerhört lågt.