prot · G109159 · 1977-12-31 00:00:00 — Ser verkligen inte industriministern någon fara i att ett privatföretagfår en omfattande insyn i departementets arbete? Omåtgärder för att förhindra nedläggning av järnverk i Överläggningen varhärmed slutad. § 6 Om åtgärder för att förhindra nedläggning av järnverk i Industriministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1977/78:480, ochanförde: har frågat mig om vilka åtgärder jag vidtagit elleravser att vidla för att förhindra en nedläggning av järnverk iHorndal. Detär nu jag senast här i kammaren redovisade min syn påsysselsättningen vid stålverket i . har inte inträffat någotsom föranleder mig att ändra ståndpunkt i denna fråga. Jag vill dock begagnatillfället till atl ge några kommentarer kring händelseutvecklingen i . BoxholmsAB träffade ett arrendeavtal med om att driva stålverket iHorndal. arrendeavtal med går ut . Dagslägetbeträffande stålverket i är atl beslutat stoppa valsverket iseptember medan metallurgin blir kvar till . Valsverketsysselsätter drygt ett trettiotal personer som alltså kan väntas bli friställdai september , medan huvuddelen av de anställda, ca 160 personer, harsysselsättning t. o. m. april månad 1979. InomIggesundskoncernen, vari ingår, är man inställd på alt försöka erbjudaersättningsarbeten i viss utsträckning för de friställda i Horndal.Möjligheterna härtill bedöms dock som mycket begränsade. Enarbetsgrupp, i vilken representanter för regionala och lokala myndigheter samtdet lokala facket ingår, arbetar f n. med att skaffa alternativ sysselsättningtill orten. Ett resultat av gruppens ansträngningar är att under Oolåret enmindre mekanisk verkstad med utvecklingsmöjligheter etablerat sig i Horndal.Även andra sysselsättningsskapande projekt diskuteras f n. Vikan -det har jag sagt här i kammaren - inte ingripa i enskilda företagoch deras dispositioner. De har alt följa de lagar som stiftat. 15 protokoll 1977/78:158-159 Omåtgärder för att förhindra nedläggning av järnverk i ArneGeijers utredning om de mindre handelsslålverken får visa vilkastrukturförändringar som kommer att bli nödvändiga i framliden. Det hadegivetvis varit önskvärt om utredningsresultatet avvaktats innan man fattatbeslutet om nedläggningen av ståltillverkningen i . Jag har dock erfaritatt det tyvärr är mycket litet som talar för en framtida stålproduktion iHorndal. KJELL-OLOFFELDT (s): Jag lackar för svaret. Det var ett ovanligt klart besked för att kommafrån . Han tänker inte göra någonting för att förhindra ennedläggning av järnverket i . Skalldå detta vara det sista som sägs om ? Industriministern är naturligtvismedveten om att han härmed har utfärdat dödsdomen över som arbetsplats-ja, kanske också som en ort där någon människa kommer alt bo. Detfinns dock en förhistoria, som pålägger , hans parti och hansregering ett särskilt ansvar. Det började med valrörelse, då herrÅsling och andra centerpartister åkte runt och talade om atl varje ort skallleva, varje människa har rätt lill arbeie där han eller hon bor. Och ,, är faktiskt typorten för decentraliseringsfilosofi. Vikommer sedan till . Då fanns alla politiska partier på plats iHorndal, och inför hela befolkningen ställdes löftet att skall räddas.Det löftet upprepades här i av från partistyrelse.Men sviks alla de löftena av . Och han gör det utan skam, utan enenda motivering. Han försöker inle ens ordna det uppskov som ändå hade varitnaturligt -att nedläggningen av järnverk borde förhindras till dessalt industridepartementets egen utredning om de mindre handelsstålverkensframlid är klar. Jagundrar om förstår hur allvarligt han skadar människors tilltro tilloch förtroende för oss politiker genom det här beskedet. Jag tycker faktiskt alt blandar ihop frågan om ortenHorndals överlevnad och möjligheter till fortsalt bestånd med stålverketsframtid. Som jag säger i mitt svar visar kontakterna med länsmyndigheterna har vissa förhoppningar beträffande möjlighelerna att till förläggaalternativ produktion. De ansträngningarna måste självfallet fortlöpande kommatill uttryck i en strävan att skapa konkreta alternativasysselsättningstillfällen för an som ort skall kunna överieva. Deunderhandskontakter jag har haft med utredning rörande de mindrehandelssiål verkens framtid och utvecklingsmöjligheter visar dock att mantyvärr inte kan knyta alltför optimistiska förhoppningar till stålverket iHorndal. Och när man har den frågan klariagd kan del kanske vara ell bättresätt, , att tala om som det är och inte försöka undanhållainformation som människor ändå måste ha rätt atl få. Och jag har här i milt svar försökt ge en så klaroch rak skildring av situation som över huvud taget är möjlig. Sedanhoppas jag alt och andra engagerade personer är beredda atlhjälpa till och rädda orten . Jag är för min del beredd att satsa allade resurser vi har till vårt förfogande för att skapa alternativ sysselsättningdär. KJELL-OLOFFELDT (s): Låt mig först säga när det gäller rakheten och klarheten i informationatl det hade varit bättre om den rakhelen och den klarheten funnits redan isamband med valrörelse, när alla dessa våldsamma löften gavs ochnär förväntningar skapades på decentraliserings-politiken och människors rättatt leva på små orter och arbeta vidare där. Det hade varit ännu bättre om intelöften hade givits av regeringspartierna så sent som för iHorndal. Jagtycker inle heller att det blir varken rakt eller klart, när en person som inte är närvarande här, nämligen , och görgällande alt han skulle anse att nedläggningen av järnverk är enriktig åtgärd. Enligt vad vi har fåll veta av han tvärtom, altnedläggningen icke borde ske innan hans utredning är färdig. Delär dystert att konstatera, , alt dimmorna lägrar sig lätt över allade arbetsgrupper och delegationer som har tillsatt i det här landetför att rädda sysselsättningen. Dessa delegationer har i själva verket blivitett nätverk, bakom vilket misslyckade regional- ochindustripolitik döljer sig. Det har hänt mycket litet, och det har gått sålångt alt det inte någonslans finns någon som har tilltro lill detta sätt attlösa problemen. Dethade enligt vår mening varit enkelt atl ingripa och förmå företagel att bromsaupp denna nedläggning. Del hade också varit möjligt att av alla de miljardersom rullar ul ur departement avsätta de ca 2 miljoner som hadekunnat rädda delta förelag, ålminstone för , så atl denersättningsindustri talar om blivit ell faktum och inle baraytterligare ett löfte som är redo atl svika nästa gång. Omåtgärder för att förhindra nedläggning av järnverk i Jag lycker att nu tar till vissa överord. Del är judock så att det ansvariga företaget har gjort utfästelser om att kunna klarasysselsättningen för de anställda som närmast, innan den blir offentlig, kommer att friställas. Därefter kommer under nästaår den ur sysselsättningssynpunkt stora och genomgripande omänd-ringen avproduktionen. Jag tycker att man bör notera detla. Jaghar inle på något sätt velat krypa bakom i den här frågan, utan jaghar bara framhållit att de fortlöpande konsultationer vi har med den visar, atl om jag skulle slå här och säga att vi kanske kangå vidare med stålproduktionen i , då skulle jag fara med falsktvittnesbörd och inge falska förhoppningar hos människorna. stället, ,ha kuraget att lämna den realistiska informationen nu och låt oss säga, att viskall inrikta alla ansträngningar på atl rädda orten genom att därlägga alternativ sysselsättning och produktion! KJELL-OLOFFELDT (s): Om jag är upprörd, så ärdet inte på mina egna vägnar, ulan på demänniskors vägnar som med detla besked måsle känna sig grymt svikna och lurade.De har troll på de löften som givits i olika sammanhang. Visstär det bra att människorna i får besked , så att de intefortsätter att leva med de falska förhoppningar som varit med omatl ge dem. Det är bara det alt har utlovat så många tusentalsarbetstillfällen i ersältningssysselsätlning på så många orter, och det handlarhela tiden om dessa industrier som inte finns, dessa etableringar som jagas avalla hans delegationer och arbetsgrupper. Viskall gärna ställa upp, , när det gäller den här orten och mångaandra. Men jag befarar att det inte blir med i ledningen förindustripolitiken som detta samarbete kan utvecklas. HerrÅsling har, tyvärr, föriorat i varje fall mitt förtroende när det gäller attdriva en industri- och regionalpolitik, som ens i rimlig mån svarar mot våragrundläggande krav på ett samhälle, som ger trygghet, och mot de förväntningaroch föreställningar vi skapar. Detsom hänt i äralltså att man där fållen liten verkstadsindustri. Vi harännu inte hört något annat från och inte heller från en rad andra orteri Bergslagen. var i , och han lovade där ut hundratals jobb tillgruvorna, som han tänker lägga ned. Han kommer att få lova ut hundratals jobb iVästerbotten, på varvsorterna och på andra ställen. Del hade varit bättre atlslå vakt om de jobb som finns i , åtminstone tills något av dessa löftenmaterialiserats. Överläggningen varhärmed slutad. § 7 Omsysselsättningsfrämjande åtgärder i Industriministern erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1977/78:486, ochanförde: har frågat mig vilka åtgärder regeringen planerar föratt kompensera den kraftigt minskade industrisysselsätlningen i . IMotala kommun, liksom i andra kommuner i landet, har under de senaste årenförekommit problem på arbetsmarknaden. Den försämrade arbetsmarknadssituationenhänger till slor del samman med den utdragna internationella lågkonjunkturen.Regeringen har satt in en rad åtgärder för alt stimulera den allmännaekonomiska utvecklingen. Utvecklingen i harockså - vilket framhåller - Regeringen följer utvecklingen och är självfallet beredd atl vidla deåtgärder som kan komma att behövas för atl hävda sysselsättningen i . F.ö. vill jag nämna att , i samband med överlagandet av Järnförädling,förklarat sig berett atl göra investeringar i bl. TORSTENKARLSSON (s): Jag ber att få tacka industriminister för svaret på min fråga,även om jag inte riktigt kan uppfatta del som ett svar, utan kanske litet mersom allmänt hållna synpunkter. innehåller del nyheten om Electroluxplaner i . ,somjaguppehållit mig vidi min fråga, nämns inte ensi industriministerns svar. Minfråga föranleddes av det försämradesysselsättningsläget i . Under den första delen av var Motalaen ort med ett myckel stabilt sysselsättningsläge och en expansiv ulveckling-detta tack vare den hastiga utbyggnaden av två stora företag - men lägel harmycket drastiskt förändrats och är nu bekymmersamt. Under perioden 1976-april1978 varslades totalt 1 480 personer om uppsägning, av vilka 1 222 är anställdainom industrin. Härtillkommer det senaste varslet om uppsägning av 300 anställda vid beslutet atl skall lägga ned sin tillverkning ochflytta den till Werkstads AB:s anläggning i , Tingsrydskommun. Härigenom blir ytteriigare 135 personer utan arbete. Detbesvärliga läget för Motalaindustrin markeras även genom antalet anställda somsysselsätts med hjälp av den s. k. F. n. utgår sådant stöd till 31företag med 2 253 berörda arbetstagare. Denstora anledningen till detta förhållande är utvecklingen vid Verkstad.Från att för elt antal år sedan ha varit ett företag med ca 2 500 anställda,kommer förelaget alt få 210 anställda om de senaste nedskärningsplanernaförverkligas, och det kommer med all säkerhet att ske. Orsakernaär många lill den utveckling som pågått inom företagel, och en frågedebatt gerinte utrymme för att gå in på dem. Det kanske kommer an på ägarnas ochföretagsledningens bristande framtidssyn och bristande satsningar i form avinvesteringar. Mendet som kanske framför allt gör krisen så akut och som lett lill drastiskaåigärder slag i slag är varvskrisen. Företagets största enhet har enspecialutrustning för atl tillverka vevaxlar till den svenska varvsindustrin.Om då kvarvarande beslällningargår till utländska tillverkare, innebär det attverksamheten mycket snabbt måste slås igen. Dethär förhållandet känner industriministern till, eftersom företaget ett tiotalgånger varit uppe på uppvaktningar i både industridepartementet ocharbetsmarknadsdepartementet. Jag skulle nu vilja fråga industriministern:Tänker regeringen över huvud taget göra någonting för att råda bot på de härförhållandena? Och när det gäller sysselsättningen i : Kan tänkasfå tillhöra den grå zonen? Om det framtida elbehovel Jag kan vitsorda - vilket också framgår av mitt svar - att vi nogaföljer utvecklingen i tillsammans med länsmyndigheterna. Och medlänsmyndigheternas medverkan är ett näringspolitiskt ochsysselsätt-ningspolitiskt program för under utarbetande. Närvi har dokumentationen om den lokala viljeinriktningen klar får vi närmareöverväga, om vi också skall gå in med speciella regionalpolitiska åtgärder. Jagvill inte hålla detta för uteslutet med tanke på den aktuellasysselsättningssituationen. Jag har ställt den här frågan i anslutning till många av de aktionersom förekommit från företagets sida för att få regeringen att ställa upp förföretaget. Vivet att med hjälp av varvsstödel har ca 14 miljarder ställts lillvarvsindustrins förfogande. Men underleverantörerna har helt lämnats åt sittöde. Villregeringen ställa upp för del här företaget, kanske man skulle kunna rädda enviktig del av varvsindustrin kvar här i landei. Industrin i ärju denenda som är specialiserad just på vevaxeltillverkning för varven. Här skulleregeringen ha möjligheter alt göra något. Delfinns många andra frågor här, t. ex. verksamhet byggd på utnyttjande av pyrolys.Där har företaget uppvaktat hos regeringen. Förelaget är ocksåmycket drabbat av den energipolitik som regeringen fört, genom att företagetvarit underleverantör till kärnkraftsindustrin i och genom atl detråder ovissa förhållanden med regeringens energipolitik. Överiäggningenvar härmed slutad. §8 Om det framtida elbehovel Industriministern erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1977/78:492, tillstatsrådet , och anförde: har frågat statsrådet om han anser, alldet numera finns skäl atl revidera den bedömning av del framlida elbehovel somanfördes som motiv beslut om utbyggnad av kärnkraften. Pågrund av statsrådet sjukdom har frågan överlämnats lill mig föratt jag skall besvara den. Prognoseröver den framlida elförbrukningen görs fortlöpande av elproducenterna ochstatens industriverk. De prognoser som gjorts anger allförbrukningen inle kommer alt stiga i den takt man lidigare antagit. Behovet avelproduktion, som i propositionen 1975:30 bedömdes lill ,beräknades av statens industriverk bli 138 TWh.1 industriverkets prognos angavs motsvarande siffra till 127alternativt . Den lägre nivån förutsätter större bidragsgi vning tillenergibesparande åtgärder och strängare tillämpning av administrativa åtgärderän den högre. Detär viktigt att konstatera att de senaste elprognoserna bygger på antaganden omen lägre tillväxt av industriproduktionen och BNP än vad som förutsattes i 1975års prognos och innebär en bättre anpassning till verkligheten. Elprognosernaförutsätter fullt kapacitetsutnyttjande i industrin. En förbättrad konjunkturligger sålunda inom ramen för de prognosvärden som industriverket anger. 1975års prognosvärde har alltså med dessa antaganden i industriverkets senasteprognos reducerats med ca . Innevarandekalenderår beräknas elförbrukningen uppgå till knappt . Enligt denprognos som riksdagsbeslut baserades på skulle elförbrukningen hauppgått lill ca . Skillnaden motsvarar den ungefärliga årsproduktionenvid tre kärnkraftsaggregal. Jagkan mot denna bakgrund konstatera att prognos för förbrukning av el år1985 är aktuell och att den därför i nte kan ligga till grund förden fortsatta utbyggnadsplanen inom elsektorn i detta tidsperspektiv. Svaret påPär Gransledis fråga är alltså ja i vad avser behovet avelproduklionsanläggningar . Regeringens bedömningar rörande den framtidaelproduktionen kommer atl redovisas i sitt sammanhang i det kommandeenergibeslutet. Om det framtida elbehovel Jag ber att få tacka industriministern för svaret på min fråga. Anledningentill alt jag ställde frågan var att bedömningen av elbehovel anfördes som huvudargumentför den kärnkraftsutbyggnad som beslutades . Dä sades, att för att manskulle kunna klara av den tillväxt av elanvändningen, som förutsågs, vad detnödvändigt att bygga ut kärnkraften till atl omfatta 13 kärnkraftverk år 1985.Man medgav visserligen atl det fanns problem förknippade med kärnkraften, meneftersom det var så angeläget all läcka elbehovel var man beredd att accepteradem. Nukan vi alltså konstatera atl den här ökningen av elbehovel med all sannolikhetinte kommer att inträffa. Om de nuvarande prognoserna håller streck, innebärdet en skillnad i förhållande till prognoser, motsvarande ungefärhalva kärnkraflsprogrammet. Del skulle alltså betyda, alt om vi i övrigtgenomförde energibeslut till punkt och pricka, skulle vi när detgäller kärnkraften klara oss med ungefär de sex reaktorer som f. n. är i drift. Motdenna bakgrund borde man,enligt min mening, kunna enas om att detkärnkraftsprogram som beslutades är aktuellt. Förändringenav energiprognosen bygger dessutom i stor utsträckning på den spontanaenergihushållning som vi har fått efter 1975. Det torde därför vara ganskauppenbart, att med en mera ambitiös satsning på energihushåll- Omåtgärder för att skapa ersättningsarbeten vid nedläggning av driften vidgruvorna i Adakfältet ning och på utbyggnad avandra energikällor blir handlingsfriheten beträffande kärnkraften ännu större.Detla framgår dessutom av de alternativ som har räknat fram. Förden dagsaktuella debatten är det intressant all konstatera, all om vi skulle tanågra kärnkraftverk i drift , skulle vi vara tvungna atl la andra kraftverkur drift. De kraftverk som vi skulle vara tvungna all ta ur drift är inteoljekondenskraftverk utan ekonomiskt tilltalande kraftverk som vattenkraftverkoch kraftvärmeverk. Detta gör att den ibland upphetsade debatten om t. ex.Ringhals 3 och verkar anmärkningsvärt obefogad. Överläggningenvar härmed slutad. §9 Om åtgärder för att skapa ersättningsarbeten vid nedläggning av driften vidgruvorna i Adakfältet Industriministern erhöll ordet för altbesvdvd () anmälda fråga, 1977/78:499, och anförde: har frågat mig hur jag ser på möjlighelerna atl skapaersättningsarbeten förde 250 arbetstillfällen som upphört i Adaklaltels gruvor. Den1 överlämnade till kommerskollegiumen Utredning angående nedläggning av driften vid Adakfältet. Frånden till utgången av har tio förelag i kommunbeviljats lokaliseringsstöd med tillsammans drygt 18 milj. kr. Vid årsskiftet1977-1978 hade de aktuella företagen ökat sin sysselsättning med 163 personersedan beslut fattats om stöd till resp. förelag. Genomdessa statliga stödåtgärder haralltså flertalet av de sysselsättningstillfällensom förloras genom nedläggningen av Adakfältet ersatts. Regeringen kommernaturligtvis även framgent alt i en positiv anda pröva varje framställning omregionalpolitiskt stöd lill seriösa projekt, som kan leda lill nyasysselsätlningsiilirällen i kommunen. Jag vill också nämna atl kommun ochföreträdare för berörda departement f n. diskuterar hur kommunen skall kunna fåstörre möjligheter alt hyra ut lämpliga industrilokaler lill småindustrin. Först vill jag säga att jag verkligen förvånar mig över svarei. Här gårindustriministern tillbaka till utredningslillfället för alt finna täckningloren utveckling, som skutte kompensera den nedläggning som skedde långt senareoch som jag har frågat om. Lål mig bara säga, industriministern, attnedläggningen av gruvdriften i Adakfältet har kraftigt bidragit till dagensmycket höga arbetslöshet i kommun. På arbetsförmedlingen i kommundelenMala finns 190 människor anmälda arbetslösa och i centralorten . I kommun har man 28 arbetslösa för varje ledigt jobb .somarbetsförmedlingen kan erbjuda. Jag undrar om del finns någon kommun i landetsom bar så många arbetslösa på varje utbud av lediga jobb. Till alla problemhar kommit ovissheten om Algols fabrik i . Motdenna bakgrund har ersättningen för de 250 jobb som försvann vid nedläggningenav gruvdriften i Rutjebäcken och Adakgruvan varit så angelägen för bygden ochför hela all man här har engagerat sig på bred front. Gruvbyarna iAdakfältet har tömts på folk. I Rutjebäcken fanns ännu sedan22 gruvlägenheter. är bara två bebodda. I Adakgruvan bodde för ett par årsedan 45 familjer. finns där fem kvar. Gruvbyns och privataffär harlagts ned. Folkels hus har sålts och kommer attflyttas. Minigolfbanan håller på att rivas. Allt detta händer i det av centernregerade i en glesbygd som håller på atl utplånas. Såsomen motvikt mot denna utveckling har man hoppats på ersättningsjobb. Men denkommitté som har arbetat med atl skapa arbetstillfällen istället förgruvdriften i har egentligen bara haft elt projekt. Det skrinlades förnågra år sedan men är nu aktuellt igen. Det vet industriministern. Jagskulle vilja fråga: Vad döljer sig bakom svarets kryptiska avslutning? Är deldet aktuella projekt som man resonerade med departementet om för ett tag sedaneller är det något, som man inle ens känner till i kommun? Där är man helt förtvivlad över alt departementet inle gör någonting för att lösa demycket akuta problem som kommunen nu brottas med. Industriministern vet säkertatt det är ett projekt som har vandrat upp lill regeringen, som ligger däroch väntar på hantering och som skulle kunna innebära en betydande satsning förkommunen. Men företaget håller nu på att ge upp i förtvivlan. Omåtgärder för att skapa ersättningsarbeten vid nedläggning av driften vidgruvorna i Adakfältet vet mycket väl att vi arbetat intensivt med problemen iNorsjö. Bakom sista delen av mitt svar döljer sig hett enkelt de fortlöpandekontakter vi har med kommunens företrädare för att förbereda och underlätta förindustrietableringar. Det gäller också elt konkret projekt, och , förmodar jag, alt projektet inte är ulan komplikationer. Vi har ändå atlfölja de regler och bestämmelser som fastställts i denna kanmiare beträffandehur regionalpolitiskt stöd skall kunna utgå lill förelag. Vi har dessutom tackvare den här regeringens insatser när det gäller regionalpolitiken också kunnaitillämpa offertsystemet, men inom de angivna ramarna måste de projekt som manskall kunna ge samhälleligt stöd också kunna placeras. Det är del som ärproblemet, . Här är det inte fråga om bristande vilja frånregeringens sida, utan härar det helt säkert fråga om atl faen realism i deprojekt som presenteras, så att vi med utsikt till framgång skall kunna satsapå atl utveckla sysselsättningen. Om nedläggningen av Björkshults glasbruk ARNENYGREN (s): Får jag bara säga att sedan blevindustriminister har ingenting hänt när det gäller ersättningsjobb till Norsjökommun. Del är närmasi della jag skulle vilja erinra om. När man nu har ettprojekt som är seriöst och som redan är förelagsmässigt torankral i kommunenoch av vilket det gäller atl nu bygga ut en ny etapp, hoppas jag all regeringenkommer all agera så snabbi som möjligt. Ganska lång lid efter del atl man frånkommunens sida varit uppe på departementet och fåll löfte om alt kontakt skullekomma alt tas med företaget, fick jag besked, , om alt någon sådankontakt ännu inle hade tagits därför att man inte hunnit med detla. Del ärklart all man i vissa bygder känner hopplöshet och misströstar därför atlingenting händer med alla vackra löften som givits om ersättningsjobb. Överläggningen var härmed slutad. § 10 Om nedläggningen av Björkshults glasbruk Industriministern ordet för att besvara () anmälda fråga,1977/78:505, till statsministern, och anförde: har, mot bakgrund avnedläggningen av glashyllan i Björkshull, frågat statsministern vad han har attsäga titt människor som inte längre tror på lidigare utfästelser från styrandepolitiker. Frågan har överlämnats till mig. Frågan om fortsatt drift vid Björkshulls glasbruk harvarit uppe i vid två lidigare tillfällen . Jag har därvid deklareratatl statligt stöd kan komma i fråga endast om de förelagsekonomiska ochmarknadsmässiga förutsättningarna för företagel kan bedömas vara sådana att enstatlig satsning är försvarbar. Kalkyler som visar all dessa förutsättningar äruppfyllda har inte presenterats.