prot · G109160 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:160 §1 Justerades protokollen för den 24 rhaj. §2 Om överläggningarna med kommunförbunden rörande kommunernas ekonomi Omöverläggningarna med kom-munJÖrbunden rörande kommunernas ekonomi Budgetministern ordet förattbesvara {s) anmälda fråga, 1977/78:476, lillkommunministern, och anförde: har frågat kommunministern när regeringen avser attslutföra överiäggningarna med kommunförbunden om kommunernas ekonomi, så attkommuner och landstingskommuner kan fä klarhet om de ekonomiskaförutsättningarna verksamhet. Frågan har överiämnats till mig föratt jag skall besvara den. Överiäggningarhar pågått mellan representanter för regeringen och kommunförbunden.Dessa överläggningar har bl. a. syftat till alt uppnå en gemensam syn påbehovet all, med hänsyn till det samhällsekonomiska lägel, dämpa den kommunalakonsumtionslillväxten. Ettomfattande arbete har gjorts för att få ett bra underiag för alt bedöma densamhällsekonomiska och kommunalekonomiska utvecklingen. Del har härvid funnitsflera osäkra faktorer, bl. a. löneutvecklingen inom den kommunala sektorn under1978-1979. Ett preliminärt löneavtal på del kommunala området har ju träffatsförst . Jaghar också funnii det angeläget att ta del av remissvaren på skatteutredningarnas,i första hand kommunalekonomiska utredningens, betänkanden. Remisstiden har nugått ut och remissvaren bereds f n. inom budgetdepartemenlel. Jagvill nämna atl förhandlingar mellan staten och kommuner och landstingskommuneräven är aktuella på särskilda områden, bl. a. i fråga om bidragen till denpsykiatriska sjukvården samt kostnadsansvaret för skyddat arbete ochyrkesmässig rehabilitering. Viär från regeringens sida inriktade på att fortsätta ochfullfölja överläggningarna mellan staten och kommunförbunden om kommunernasekonomi. HANS (): Jag ber att fåtacka budgetministern för svaret på min fråga. Ibörjan av året upptogs överläggningar mellan regeringen och kommunförbunden omkommunernas ekonomi. Till en början utvecklades såvitt man Omöverläggningarna med kommunförbunden rörande kommunernas ekonomi kan finna det helanågorlunda normalt, men sedan blev det tvärstopp. En överläggning skulle hållasden . Den flyttades till och därefter till . Denhar inte hållits , och enligt vad jag har erfarit är ingen ny förhandlingsdagutsatt. Delhar försports alt regeringen av samhällsekonomiska skäl vill få till stånd enhård åtstramning av den kommunala verksamhetens ulveckling. Vi som menar altkommunerna svarar för en myckel viktig del av medborgarnas omvårdnad ochservice känner naturligtvis oro för delta. Men så långt vill jag också sträckamig, att kommunerna i rådande ekonomiska läge bör visa återhållsamhet med delsom inle har ett direkt välfärdsinnehåll. Densiörsta svårigheten för den kommunala ekonomin beror dock icke i första hand påden kommunala expansionen utan på all regeringen inte har lyckats hållakostnadsutvecklingen under kontroll. Budgetministernmåsle vara medveien om atl del kommunala budgetarbetet har inletts. Han börockså veta att det är i inledningsskedet som budgetarbetets inriktning ochkaraktär bäst kan påverkas. Om man vill uppnå en åistramningseffekt är deldärför ödesdigert att lämna kommunalpolitikerna i ovisshet om vilkaförutsättningar som skall gälla 1979. Det är utomordentligt svårt att i ettsent skede av budgetarbetet ändra på inriktningen. Risken förfelprioriteringar är då också betydande. Nusaknas besked om vad som skall hända med nu utgåendestatsbidrag på sammanlagt . Inte minst regeringensegna uttalanden har vidare gett anledning att tro alt regeringsskiftet inle -utöver vad som sedan skett - skulle få försena påbörjandet av de angelägnainsalserna för en förbättrad skalteutjämning. Budgeiminisiernär naturligtvis bara en i regeringskretsen, men del åligger dock honom all pådel ekonomiska området ta ansvaret för relationerna mellan stat och kommun. Detär därför budgetminislerns uppgift att nu se till all del - så långt det påstaten ankommer - skapas klarhet om de ekonomiska förutsättningarna förden kommunala verksamheten . 1svarei anges an en av orsakerna till atl förhandlingarna förpuppats skulle varaavvaktan på remissvar bl. a. på den kommunalekonomiska utredningens betänkandeliksom på utgången av avtalsförhandlingarna. Ingendera av de åberopadefaktorerna kan emellertid ha varit okänd för budgetministern, när han inleddeförhandlingarna i syfte all uppnå en överenskommelse medkommunförbunden. Det var då redan känt att den kommunalekonomiska utredningensbetänkande var ute på remiss, och del var också känt alt avtalsförhandlingarskulle komma att pågå. Jagvill fråga budgeiminisiern om han kommer alt fullfölja förhandlingarna medkommunförbunden under innevarande månad. Jag vill betona atl det inte har varit några tvärstopp i de kontaktersom pågått mellan regeringen och kommunförbunden. Det är rikligt atl den gruppsom diskuterat dessa frågor inte har hållit några formella sammanträden, men det harvarit kontakter i andra former mellan representanter för regeringen ochkommunförbunden och deras kanslier för att ytteriigare förbättra underlaget föröverläggningarna och för all mera analysera just den samhällsekonomiska ochkommunalekonomiska utvecklingen. Jagvar från början inriktad på atl överläggningarna skulle kunna fullföljas i tvåetapper, och jag var beredd att eller april månad göra enöverenskommelse om en del av frågan, nämligen den väsentliga del som rör synenpå den kommunala konsumtionslillväxten. 1 det sammanhanget vill jag säga attdel under överläggningarna i väsentliga stycken fanns en samsyn hos de olikarepresentanterna när det gällde behovet av atl dämpa den kommunalakonsumtionstillväxten och att åstadkomma en åtstramning. Jag hoppas all dennasamsyn kommer alt prägla också de fortsatta överläggningarna mellan regeringenoch kommunförbunden. Låtmig sedan tillägga att kommuner och landsting naturiiglvis inte kan få klarheti de ekonomiska förutsättningarna på en enda gång eller efter en endaöverläggning. Som också sägs i mitt svar är frågor som berör viktiga områdenunder behandling i andra överläggningar. kommer att besluta omvikliga frågor i detla sammanhang , och har dåmöjlighet all påverka kommunernas ekonomiska verklighet genom atl rösta för ettavskaffande av den allmänna arbetsgivaravgiften, en åtgärd som skulle kunnakomma atl utgöra ett väsentligt bidrag när det gäller all förbättra kommunernasekonomi. Vadgäller frågan om en tidsplan för dessa överiäggningar kan givetvis inte jagavgöra när överläggningarna kommer alt slutföras. Jag kan bara försäkra att vimed det snaraste kommer all fortsätta dem och att vi för vår del kommer attinrikta oss på alt fullfölja dem. Omöverläggningarna med kom-munJÖrbunden rörande kommunernas ekonomi HANS (): För att böQa meddet som budgeiminisiern slutade med, nämligen att det skulle vara ett verksamlbidrag till kommunernas ekonomi att rösta för en sänkning avarbetsgivaravgiften, så vill jag säga alt della skulle få en rakt motsatteffekt. En sänkning av arbetsgivaravgiften dränerar givetvis statsfinansernaoch undanröjer eller försvårar på ett verksamt sätt statens möjligheter allunderstödja den kommunala verksamheten. Budgetministernsade vidare - om jag uppfattal honom rält - all det råder en storåsiktsöverensstämmelse när det gäller alt hålla lillbaka den kommunalaexpansionen. Jag har tidigare anfört atl jag delar uppfattningen alt delsamhällsekonomiska läget är sådant all när del gäller de delar av den kommunalaverksamheten som inte har direkt välfärdsinnehåll, så är det rimligt atlkommunerna ålägger sig återhållsamhet. Men del har funnits en kluvenhet iresonemangen som budgeiminisiern känner väl till. Man vill å ena sidan halveraden kommunala expansionen, och å den andra säger man att detla inle får gå utöver någol av de prioriterade områden som regeringen -och f ö. alla - i principvarit överens om lidigare. Det material som budgetministern åberopar visar jumed all önskvärd tydlighet att det inte går Omöverläggningarna med kommunförbunden rörande kommunernas ekonomi att fullfölja dennavälfärdspolitik och dra ner expansionstillväxten till de nivåer sombl. a. ekonomiministern talat om i andra sammanhang. Dessutomgäller de andra punkter som budgetministern talar om och om vilka det skallförhandlas - bidrag till den psykiatriska verksamheten och annat - sådana sakersom pågår kontinuerligt år . De har ingenting med övriga förhandlingarmed kommunförbunden att göra. Det är av utomordentlig betydelse atl kommunernaflr veta i vilken situation de kommer att befinna sig 1979 och att de mot denbakgrunden kan planera på ett ändamålsenligt sätt. Jaghoppas all budgetministern ser till att regeringen tar sig samman för atl kommatill ett resultat med kommunerna. Det är av utomordentligt stor betydelse förviktiga verksamhetsgrenar, och det är av stor betydelse for de 800 000 människorsom är verksamma inom den kommunala sektorn. Regeringen behöver inte ta sig samman för den uppgiften, för den ärredan samlad. Vi har ett utkast, som vi resonerat med kommunförbunden om.Jagskall inte gå in på några enskildheter om detta utöver vad jag harsagt. Det finns i väsentliga avseenden en samsyn mellan dem som medverkade iresonemanget om behovet av att dämpa den kommunala konsumtionstillväxien menockså en samsyn när det gäller alt fullfölja ett reformarbete på de områden somvi i första hand ansett vara väsentliga. Det handlar då framför allt ombarnomsorgen, långtidssjukvården och äldrevården. Omdel just handlar om atl få klarhet om de ekonomiska förutsättningarna för 1979års verksamhel, som var frågans utgångspunkt, måste sägas all också andraöverläggningar och andra beslut i skattefrågor har en avgörande betydelse. Men- och delta är del väsentliga, herr latman - som framgår av milt svar finns nudet undertag som var betydelsefullt för de fortsatta överläggningarna, nämligenklarheten om löneutvecklingen på den kommunala sektorn och en fullständig bildav remissinstansernas uppfattning om K EU. Del underlaget finns . Då är jag,somjag också säger i svarei, inriktad på all fortsätta ochfullfölja överläggningarna. Jag hoppas alt kommunförbunden också har sammainriktning. HANSGUSTAFSSON (s): Uttrycket "" ärju inte någon särskiltklar precisering. Därför frågade jag budgeiminisiern om han var beredd atl setill att dessa förhandlingar i varje fall kunde komma i gång och om möjligtslutföras under innevarande månad. Kommunerna behöver della besked. Detär klart att det i det svenska samhället finns mängder av beslut sompåverkarden kommunala ekonomin. Det kommer vi aldrig ifrån. Om viskall inväntaalla sådana beslut, kommer vi aldrig atl kunna förhandla. Men det finns ändåmöjligheter att göra en bedömning av den kommunala ekonomin och att gekommunerna besked om vad de har att rätta sig efter när de skall göra sittbudgetarbete . Sedan säger budgeiminisiern alt vi alla varitöverens om atl dämpa den kommunala expansionstillväxten, som han uttryckte del.Ja, visst har vi det. Vi har varit överens om att den måsle dämpas på områdensom inte har direkt välfärdsinnehåll, men det går inle att, som företrädare förbåde regeringen och andra gör, säga atl kommunerna skall klaraäldreomsorg, långtidsvård, barnomsorg, skolan och ha ett stort ansvar försysselsättningen och tro att man, som budgetministern anförde, kan bringa nedexpansionsiillväxlen till . Dessutom finns det många andra omirådendär kommunerna är nödsakade att göra insatser från andra synpunkter, nämligenför atl få i gång bostadsbyggandet. Det är av stor vikt att kommunerna nu llrbesked. Omtidpunkten för proposition om en lag mot skatte- Får jag bara tillägga atl vad på mig ankommer skall förhandlingarnakomma i gång . Del är min definition av ullrycket "såsnart som möjligt", och då tänker jag mig inte utan ettväsentligt lidigare datum. Det ankommer inte bara på mig att avgöra närförhandlingarna kan slutföras, men min förhoppning är att vi också skallslutföra dem . Överiäggningenvar härmed slutad. §3 Om tidpunkten för proposition om en lag mot skatteflykt Budgetministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1977/78:500, ochanförde: har frågat mig när regeringen kommer alt lägga enproposition om en lag mot skatteflykt. Entill företagsskatieberedningen knuten expertgrupp har i betänkandet Allmänskatteflyktsklausul lagt fram förslag om hur en s. k. generalklausul motskatteflykt skulle kunna utformas. Del belänkandet har remissbehandlats,varvid flertalet remissinstanser i princip var positiva, medan remissutfalletvar splittrat i fråga om betydelsefulla delproblem och specialregler. Ettomfattande beredningsarbete har därefter genomförts inom budgetdepartemenlel.En utgångspunkt i del arbetet har varit att ge förslaget en sådan utformningatt rättssäkerhets- och effektivitetskraven skulle bli tillgodosedda.Ett förslag, som i vissa avseenden innebär betydelsefulla förändringar jämförtmed det ursprungliga förslaget, har utarbetats. Jag anser - med hänsyn tillärendets principiella vikt - atl det sålunda överarbetade förslaget börremissbehandlas. Detta kommer att ske . Efter det atl synpunkter frånmyndigheter och organisationer inhämtats kommer regeringen att fullföljaberedningsarbetet. Omtidpunkten för proposition om en lag mot skatte-Jlykl Jag ber alt få lacka budgetministern för svarei på min fråga. Delfinns två orsaker till att jag har ställt frågan. Den ena är altskatteutskottel under två riksmöten har lurats av propositionsförteckningar somregeringen har delgeti , i vilka uppgiviis atl proposition om enallmän skatteflyktsklausul skulle föreläggas . Dessa löften frånregeringen har gjort att skatteutskottet har uppskjutit behandlingen av enpartimotion från socialdemokraterna. 1 den motionen hade den aktuella frågan påett utförligt sätt behandlats. Enligt traditionen i skatteutskottet brukar manavvakta med behandlingen av motioner om en proposition i ämnet aviserats inomden . 1 detta fall har propositionsavise-ringarna funnits på dedeflniliva listorna, och utskottet har därför givetvis förutsatt atl någotskulle hända från regeringens sida. Så har emellertid inte skett. Det är litetpinsamt fören utskottsordförande att upplysa motionärerna om att en motion somväcktes under allmänna motionstiden ännu inle har upptagits lillbehandling i utskottet, trots atl två vårsessioner och en höstsession harförflutit sedan motionen väcktes. Denandra orsaken till att jag har ställt frågan kanske ändå är viktigare - attinget har blivit gjort i sakfrågan. Medan regeringen funderar på om man skallgöra något generellt i skatteflykisfrågorna och skatteutskottet låter lura sigav löften om propositioner fortsätter skatteflykten. Vi har ett hårtskattetryck här i landet, och det blir inle bättre av att en del skattskyldigamed avsevärd skattekraft lyckas hitta hål i skattelagarna eller derastillämpning och därmed vältrar över skattebördorna på andra. Underden period jag hade förmånen att vara ordförande i företagsskatieberedningenanvände vi till att utreda och lägga fram förslag för alt täppa tillskatleflyktshål. Delta var helt enligt direktiven och de uttalanden som hargjorts av . Jag kan bara nämna handel med vinstbolag, partsrederiernasbeskattning, problematiken med fåmansbolagen och övergång från kontant tillbokföringsmässig redovisning, för atl visa exempel där skatteflyktentillsammans handlade om miljardbelopp. Många flera exempel kan radas upp, mende nämnda visar hur viktigt det är att någonting blir gjort. Utredningensförslag, som i huvudsak accepterades av den tidigare regeringen, bifölls sedanav . Men man kom ständigt . Man var rädd för retroaktiviiet,och skatleflyklingarna var alltid ett steg före. Detverkar nu som om den nya regeringen inle skulle vara lika intresserad som dengamla av att ta till vara företagsskatteberedningens förslag eller hitta på nyainitiativ för atl täppa till skatleflyktshål. Jagkan bara beklaga alt regeringen har fördröjt detla ärende. Svarei i dagtyckerjag är negativt, för det säger inget om huruvida vi någonsin kommer altfä ell lagförslag mot generell skatteflykt. Vifår nu vänta med alt behandla den socialdemokraliska motionen. Detär min förhoppning att skalleutskottet då skall visa den handlingskraft somregeringen tydligen har saknat och självt la initiativ lill en lag i den härfrågan. Jag vill försäkra att har fel när han säger alt ingentinghar gjorts för att bekämpa skattefusk och skatteflykt under de gångna åren.Dels, och det är viktigt, har på väsentliga punkter enighet nåtts mellanriksdagspartierna om den fortsatta utbyggnaden av en effektiveradtaxeringsorganisation - del kanske jag ser som det mest betydelsefullainstrumentet när det gäller att bekämpa skattefusk och skalleflykt - dels harutarbetats ett förslag, som är under granskning av lagrådet och sålundaförhoppningsvis bör komma lill under detta år, om betalningssäkringslagför skalieavgiftsprocessen, dels pågår inom departementet elt arbeie med enproposition om förbättrad skattekontroll och uppbörd inom entreprenadbranschen,dvs. rörande den s. k. grå arbetskraften. Menrörande ett förslag om allmän skatteflykt är det förvisso också fel att sägaatl ingenting blivit gjort. Såsom påpekas i svarei, har vi genomfört ettomfattande beredningsarbete för att få ett så bra förslag som möjligt. Jag utgångspunkten -jag hoppas atl hert delar den - att vi i förstahand skall bekämpa skattefusk och skatteflykt med speciallagstiftning. Gör mansedan en skatleflyktsklausul, skall den vara ett bra komplement. Men jag hardet kravet att vi skall vara säkra på att ett sådant förslag på etttillfredsställande sätt beaktar människors integritet och rättssäkerhet. Delarbetet har varit besvärligare än vad jag trodde. Underiaget var inletillräckligt. Men vi har arbetat, och finns ett förslag som jag tycker ärhyggligt. Jag hoppas att remissinstanserna kommer atl tycka detsamma. Gör dedet, kommer förslaget. Känner jag alt det är ett bra förslag, kommer det alt gåtill . Men jag vill vara övertygad om att det fyller de krav jag villställa i fråga om rättssäkerhet och integritet, innan del skall framläggas. Omtidpunkten för proposition om en lag mot skatte-Jlykt ERIKWÄRNBERG (s): Jag hävdar fortfarande an ingenting blivit gjort. Den effektivataxeringsorganisalion som hargenomförts kom till eflerelt principbeslut somredan var fattat av . Det var alltså ingenting nytt. Budgetministernhar räknat upp förslag som han tänker förelägga . Det är bra. Men vihar inte sett dessa förslag . Budgeiminisiern har talat om att han tänkerlägga fram förslag om en allmän skalteflyktsparagraf , men förslagethar ännu inte kommit. Det har alltså ingenting skett. Det är min uppfattning. Jagär medveten om att detta är en rätissäkerhetsfråga. Del är önskvärt atl det ärmöjligt att i förväg få reda på om en transaktion är laglig eller inle. Jagtror att en generalklausul kan utformas så. att den tillgodoser rättmätiga kravi detla avseende. Jag tror t. o. m. att arbetsgruppen hade utformat ett förslagsom tillgodosåg sådana krav. Menjag skulle vilja svänga litet grand på denna fråga. Vem är det egentligen som tillgodoserrättssäkerheten för alla de lojala skattebetalare som betalar sin skatt och somfår för hög skattebörda därför att andra lyckats hitta hål i skattelagarna somgjort att de inte betalar sin del av bördan? Vi får aldrig drivarältssäkerhetskravel så långt alt bara de som leker på lagslift- Omtidpunkten för proposition om en lag mot skatte-Jlvkt ningens utkanter harrättssäkerhet, medan de som inte har tillgång till juridisk expert och som intehar rymligt samvete bara har att betala vad andra lyckas slippa undan. Jagskulle nästan vilja göra tvärtemot vad en del har tänkt göra , nämligen be delojala skattebetalarna om ursäkt för all vi skaitelagsiiftare inle lyckatsskapa en lagstiftning som har förhindrat skatteundandragande, i stället förattbe dem om ursäkt som harblivit föremål för någon eventuell undersökning, ommisstanke har förelegat. Enallmän skalteflyktsparagraf klarar inte av alla problem. Del är jag medveienom. Men den kan göra nytta i väldigt många fall. Kampen mot skatteflykten måstefortsätta på alla områden, också med ändringar av skattesystemets regelverk.Skatleutskoltet har exempelvis pekat på vissa avarter inombostadsbeskattningen, men regeringen gör såvitt jag har kunnai förstå ingentingdär heller. Det lilla som har hänt har i stället snarare gått i uppmjukanderiktning. Kampen mot skattefusk och skatteflykt är självfallet angelägen. Jagvill emellertid än en gång betona att åtskilligt har hänt och att mera är påväg all hända. När det gäller taxeringskontrollen är det väl ändå inle så, atlallting som skulle hända också hände i och med atl riksdagsbeslutet fattades,utan del är först i och med fullföljandet av beslut och denfortsatta utbyggnaden på området som samhället får de resurser som behövs föralt vi skall få en effektiv och likformig taxering. Sedan- och delta, herr lalman, är myckel väsentligt - är del självfallet inte barade som leker på lagens utkanter som skall ha rättssäkerhet-eller de som leker,inte på kanten av lagen, utan som t. o. m. har hamnat utanför lagreglerna -utan del är de som håller sig inom lagens gränser som skall kännarättssäkerhet! De som handlar inom gällande lag skall kunna känna att derasdeklarationer behandlas av en effektiv organisation i ett samhälle som kännerslor respekt för människors integritet och rättssäkerhet. Kan vi få enlagstiftning som fyller kravet på effektivitet, rättssäkerhet och integritet,skall vi förvisso lägga fram de förslagen inför , men det gör vi förstden dag vi känner att vi har lyckis med det. ERIKWÄRNBERG (s): Del är klart att det är det riksdagsbeslut som är fattat som germöjligheter alt påbörja ett arbete i rätt riktning. Det värdet också fråga omnär vi antog förslaget om den utökade taxeringsorganisalionen: vi ansåg att delvar ett riksdagsbeslut som gav möjligheten, och sedan fullföljde vi det . Sammasak gäller sedan med generalklausulen. När vi inte kan falla någotriksdagsbeslut, utan hela liden måste gå och famla i mörkret utan atl veta vadregeringen vill i frågan - vilket är mera oklart än vad det var närregeringen första gången talade om att ett förslag skulle framläggas - kommerskaltenyktingarna att under ännu framåt i liden kunna njuta av denutökade "rättssäkerhet" som ligger i att regeringen inte görnågoniing. detta jag anklagarregeringen för. har den talat om att framlägga ett förslag men inlegjort det, och kommer det bara ett svävande svar om att del kanske kommernågot, om regeringen kan klara av alla saker som rör rättssäkerhet,effektivitet osv. I valet mellan ett snabbt riksdagsbeslut, ett riksdagsbeslut, som jaginte anser innebär tillfredsställande garantier för rättssäkerhet ochintegritet och ett något senare riksdagsbeslut, som är mera tillfredsställande,väljer jag del . Omekonomisk hjälp åt bolivianska flyktingar som önskar återvända till hemlandet Överiäggningenvar härmed slutad. §4 Om ekonomisk hjälp åt bolivianska flyktingar som önskar återvända tillhemlandet Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför all besvara (apk) anmälda fråga, 1977/78:503,till statsrådet , och anförde: AlfLövenborg har frågat statsrådet om han i enlighet medGenévekonventionen avser att bekosta hemresan för bolivianska flyktingar iSverige, som efter en av den bolivianska regeringen utfärdad amnesti önskaråtervända dit, och i så god tid att de kan delta i de bolivianska parlamentsvaleni juli . Frågan har överiämnats till mig för besvarande. Genévekonventionenom flyktingars rättsliga ställning innehåller ingen bestämmelse som åläggerasyllandet skyldighet atl ekonomiskt bidra till resekostnaderna när en flyktinghar bestämt sig för all återvända till hemlandet. Arbetsmarknadsstyrelsenharemeltertid vissa möjligheieralt lämna bidrag till flyktingars resa förbosättning utanför . De bolivianska flyktingar som har vänt sig tillsvenska myndigheter angående resebidrag har informerats om gällande regler. AMShar sedan amnestin utfärdades i prövat ell 20-tal ansökningar. Inle inågot fall har bidrag till resan vägrats.