prot · G10976 · 1977-12-31 00:00:00 — Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara (vpk) anmälda fråga,1977/78:266, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder jag avser alt vidta föratt motverka arbetslöshet och säkra en varaktig sysselsättning förbyggnadsarbetarna i Norrbollen. Sedanden nuvarande regeringen tillträdde har mycket omfattande åtgärder vidtagitsför att skydda sysselsättningen i . Sammanlagt kan insatsernaberäknas ha kostal . En stor del av dessa medel harsatsats för att skapa arbeten för byggnadsarbetare. Statligt byggande förnärmare 400 milj. kr. Statsbidraget och anslaget till beredskapsarbetenhar höjts kraftigt. De projekt som underställts regeringens prövning har i deflesta fall fått en positiv behandling. Trotsalla de insatser som aorts är arbetslösheten bland byggnadsarbetarna iNorrbotten oacceptabelt hög. Vid ett besök i länet i slutet av januaridiskuterade jag problemen med bl. a. byggnadsarbetarnas fackliga företrädare.Inom arbetar vi f n. med all få fram ytteriigare projekt somkan förbättra sysselsättningsläget. Blandde förslag som övervägs kan jag nämna ASSLs planer på investeringar iKarlsborgsverken samt förslag från om tidigareläggningav statligt byggande, om ytterligare medel till industribe-släliningar och omberedskapsarbeten. Regeringenkommer genom arbetsmarknadspolitiska och induslripolitiska åtgärder att göraallt som är möjligt för att minska arbetslösheten i länet. (vpk): Jag tackarstatsrådet för svaret på den fråga som ställt men somhon på grund av sammanträde i jämställdhetskommittén är förhindrad attmottaga. Hennesfråga är ställd mot bakgrund av det faktum att byggnadsarbetarna i fn. upplever en rekordarbetslöshet, där i runt tal var fjärde byggnadsarbetaregår utan jobb. Detta förhållande kunde man förutse ellertidigt . Den höga arbetslösheten bland byggnadsarbetarna är inteisolerad till Norriand, utan finns i landet i övrigt, men den är avsevärt högrei . Landet i övrigt har siffror på 8-9'«. Den arbetslöshet som mannu upplever påpekades redan på ett tidigt Omåtgärder för att säkra sysselsättningen för byggnadsarbetare i Omåtgärder för att säkra sysselsättningen för byggnadsarbetare i stadium av resp.avdelningar och av centralt, som varnade regeringenför detta. Dessa varningar togs tydligen inte på allvar. Det svar somarbetsmarknadsministern här lämnar bekräftar det påståendet. Han hänvisartill alt man har satsat 400 milj. kr. på att tidigarelägga statligt byggande.Men, arbetsmarknadsministern, när fattade regeringen det beslutet? Var och ensom har sysslat med dessa frågor vet ju, alt om man skall klarasysselsättningen måste åtgärderna förberedas minst ett årinnan. Nudiskuterar ni att öka investeringarna i , tidigarelägga olikastatliga byggnader och industribeställningar och beredskapsarbeten. Men det ärju . Dessa åtgärder sätter ni in när arbetslösheten redan är rekordhög.För att dessa åtgärder skulle få någon verkan borde ni ha satt in dem ungefärnär ni kom i regeringsställning. Minslutsats kan alltså bara bli en. Detta är ingenting som speciellt drabbararbetsmarknadsministern och hans departement, utan det aren grundlinje i helaregeringens politik att byggnadsarbetarna, liksom så , skallutgöra någon sorts konjunkturregulator. Del är byggnadsarbetarna och derasfamiljer som skall ta smällarna för den här politiken. Jaghar aldrig önskat alt någon skall gå arbetslös någon längre eller kortare tidför att förstå dessa problem, men ibland undrar jag faktiskt om alla de som såvältaligt ger uttryck för vad man säger sig ha gjort och vill göra verkligenförstår hur det är alt gå utan jobb. Tillsist, herr talman: svarar inte på den andra fråga : Vad tänker ni göra för att säkra den varaktiga sysselsättningen? Vadinnebär svaret om industripolitiska åtgärder för att minska arbetslösheten ilänet? Det är ett obestridligt faktum att den nuvarande regeringen under desenaste 15 månaderna har satsat för att skyddasysselsättningen i Nortbotlen. Det är mer än vad som salsals på Norrbottenunder någon tidigare , och det är mer än vad som satsats pånågot annat län, just därför att situationen i är så allvariig. PåNJA har satsals. De sattes in myckel snabbt efterregeringsskiftet. Det har skett tidigareläggningar av byggnadsprojekt pånärmare 400 milj. kr. Ett antal av de här tidigareläggningarna kom myckettidigt . Vidare vill jag nämna satsningar på beredskapsarbeten,lagerstöd, lokaliseringsstöd och arbetsmarknadsutbildning för mer än 1 miljardkronor. Det har också gjorts industripolitiska satsningar. Den senaste komhäromdagen genom propositionen om investeringar i för att skapa varaktigsysselsättning som icke skulle kunna tryggas utan de föreslagnainvesteringarna. Resultatetär att vi när det gäller arbetsmarknadspolitiken hade 8700 människor i arbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbeten och arbetsvärd. Nui är motsvarande siffra 13 500, alltså en ökning med ca 5 000personer som för jobb eller utbildning genom de här arbetsmarknadspolitiskainsatserna. Av byggnadsarbetare är del omkring 1 000 som fårsysselsättning genom tidigareläggningarna av statliga projekt och genom deberedskapsarbeten som vi kraftigt har ökat under del just iNorrbotten. (vpk): Ja, det är braatt man har satt in de här åtgärderna. Men det hade varit ännu bättre om dehade satts in och om man hade haft en plan för en långsiktigindustrialisering av . Jagtror inte, Per , alt de här människorna - var fjärde och var femtemänniska i , , , och , som går ulan jobb - nöjersig med formuleringarna om all det aldrig har satsats så mycket i Norrbottensom . De går ju i alla fall utan jobb och ser ingenlösning på problemen. Jagställde en fråga i den allmänpolitiska debatten till arbetsmarknadsministernoch undrade vart uttalandet från har tagit vägen, där manlovade att på olika sätt motverka ytterligare minskning av antalet sysselsatta.I november hade man i landet 4(X)0 arbetslösa, men hadesiffran stigit till del dubbla för landet som helhet, medan motsvarande siffraför var över 16 96 och rör sig om . Åtgärderna har juvidtagits , och därför ser de här människorna, som sagt, ingen lösningpå problemen. Omsvaret var lika svepande som , när Per var uppe i , iLuleå, , så förstår jag besvikelsen och irritationen som möttePer då han träffade byggnadsarbetarna och deras fackliga företrädare. Omåtgärder för att säkra sysselsättningen för byggnadsarbetare i Del är alldeles klart att de människor som är arbetslösa upplever sinarbetslöshet såsom oerhört plågsam. Det är ju därför som vi gör allt vad vi kanför alt trygga sysselsättningen genom industripolitiska satsningar, genomarbetsmarknadspolitik och genom en ekonomisk politik som skallunderiätta för att sälja sina varor utomlands och att konkurrera medimporten. Det är ju därför alt vi upplever arbetslösheten som så oerhörtplågsam som de här stora insatserna har gjorts. Dåsäger man: Ni kommer . Ja, det första paketet med byggnadsprojekt komför - efter regeringsskiftet. Och när det gäller bl.a. några av de kommuner som nämnde - , , Överkalixoch - har vi höjt statsbidraget till beredskapsarbeten från 50 till70 %; i andra delar av harbidraget höjts från . Detär alltså så, att av de byggnadsarbetare som har jobb - drygt 3 000 -harI 000 fått sina jobb genom beredskapsarbeten och genom tidigareläggning avstatliga byggen. Och vi kommer att fortsätta att se efter vad det finns för Omåtgärder för att säkra sysselsättningen för byggnadsarbetare i möjligheter att tryggasysselsättningen genom ytteriigare arbetsmarknadspolitiska ochindustripolitiska satsningar i . (vpk): Jag hävdar ialla fall alt hur mycket ni än satsar f n, så kom ni . Ni lyssnade intepå varningarna från byggnadsarbetarna och de fackliga organisationerna iNorrbotten. Nukanske det ändå skall sägas att huvudpunkten i det här resonemanget är altregeringen ju medvetet har skurit ned bostadsbyggandet och vidare attregeringen saknar ett långsiktigt program för industrialiseringen av Norrbotten.För detta är inte Per huvudansvarig eller ensam ansvarig, utandelansvarig och medansvarig, i den borgerliga regeringen. Man kan inte lösa devaraktiga sysselsättningsproblemen i med aldrig så mångaberedskapsutryckningar i form av beredskapsjobb och andra arbetsmarknadsåtgärder.Detta gäller inte minst byggnadsarbetarna som denna fråga ursprungligen handlarom. Del är riktigt att industripolitik och arbetsmarknadspolitik måste gåhand i hand. Delta innebär naturiigtvis särskilda problem för ett län sombygger på basnäringarna: malmen, skogen och stålet. Man har exempelvis haftproblem i . Mycket stora belopp har satsats på dettaföretag för att det skall bli mer konkurrenskraftigt . Vad gällerskogen överväger regeringen f n. investeringar inom ett hårt drabbat område iNorrbotten. Regeringen lägger också fram en proposition om . Detär således rikligt som säger, att industripolitiska ocharbetsmarknadspoliliska satsningar måste föras ihop för all man skall kunnatrygga sysselsättningen . Men del är också just detta som präglarregeringens insatser när det gäller sysselsättningen i mer än somvarit fallet vid någon tidigare period. En sådan inriktning av insatserna är ioch för sig helt naturlig, eftersom står inför svårigheter somär större än på mycket . (vpk): Slutsatsen när det gäller den konkreta fråga somEivor ställde är att byggnadsarbetarna i icke kan förväntasfö mera jobb under den här vintern. I bästa fall kan åtgärderna få effekt undernästa vinter. Av det kan den borgeriiga regeringen ändå bli en erfarenhetrikare, så att den inte behöver upprepa del här misstaget. Jag vill bemöta på den sista punkten. Arbetsmarknadsverkethar i en skrivelse till regeringen föreslagit bl. a. att statligabyggen skall tidigareläggas för ytteriigare omkring 200 milj. kr. FörNorrbottens del har man därvid aktualiserat arbeten för . Regeringen har ännu inte fattat beslut ifrågan - som jag sade kom skrivelsen ganska - men kommer att göra delinom kort. (vpk): Det är alldelesutmärkt all ni lägger fram de här förslagen, men det hade varit ännu bättre omni hade lagt fram dem när byggnadsarbetarna uppvaktade er redan påeftersommaren och på förhösten. Överiäggningenvar härmed slutad. Omuppehållstillstånden för gäst-studerande, m. m. §9 Om uppehållstillstånden för gäststuderande, m. m. Statsrådet erhöll ordet för att besvaraEva (vpk) anmälda fråga, 1977/78:275, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder jag avser alt vidta föratt stoppa utvisningarna av de gästsluderande och för att snarastmöjligt avskaffa de diskriminerande bestämmelserna för gäststuderande. Reglernaför gästsluderande finns i 37 § ullänningskungörelsen. Paragrafen har följandelydelse: "Utlänning,som är inskriven vid läroanstalt här i landet och vilkens försörjning understudietiden är tryggad genom egna medel, stipendium, studielån eller på annatliknande sätt får ej utan särskilda skäl vägras uppehållstillstånd för dennatid." I propositionen 1968:142 med riktlinjer förutlänningspolitiken m. m. föreslogs bl. a. vissa allmänna riktlinjer förtillståndsprövningen för utländska studerande. anslöt sig till dessariktlinjer. De är fortfarande vägledande vid tillståndsprövningen. Mot bakgrundav den förändring som ägt rum i fråga om framför allt antalet gästsluderandeoch deras studiemöjligheter föreslås nu i propositionen 1977/ 78:90 om ändringi utlänningslagen (1954:193) m. m., som förelagts , attriktlinjema preciseras i skilda hänseenden. Uppehållstillstånd förgäststuderande skall enligt förslaget i princip inte beviljas annan än den sombedöms ha för avsikt att lämna efter studietiden. Studierna skall avsehögskolenivå. Den gäststuderande skall i princip ha fyllt . Kravet på skall vara inskriven vid läroanstalt bör ersättas med krav på behörighetatt skrivas in. I fråga om försöriningsvillkoret föreslås att ledning bör kunnahämtas från nivån på de allmänna studiemedlen. Slutligen framhålls all statensinvandrarverks förslag att uppehållstillstånd för gäststuderande skallbeviljas före inresa i nu övervägs i . (vpk): Jag tackar för svaret på min fråga. Bakgrunden till fråganär känd. Runt om i hotas en rad studerande av Omuppehållstillstånden för gäststuderande, m. m. förpassning ur riket,främst iranier och greker, trots att de kanske pluggat här ochklarat studierna bra. I hotas exempelvis över 50 studenter av utvisning. Redanförra året chockhöjde invandrarverket den summa pengar studenterna måste visaupp hemifrån. kom en ny chockhöjning, som mankraftigt skärpte kraven på studietaki osv. Dessa studerande skall exempelvistrots språksvårigheter o. d. prestera mer än sina svenska kamrater. Om mantillämpade ett analogt resonemang på svenska studerande och sade att kvinnornaskulle prestera mer än sina manliga kamrater, skulle det självfallet, medrätta, kallas diskriminering, men utländska studenter kan man tydligen behandlahur som helst. Invandrarverketpåstår sig handla för studenternas bästa och menar sig agera opolitiskt. Detskulle alltså vara till de studerandes bästa alt kastas ut ur landet efter enhalvfärdig utbildning. Del är naturiigtvis rent nonsens, likaså påståendet inte agerar politiskt. Bakom de skärpta kraven ligger naturligtvis denekonomiska och politiska situation som råder i . Underhögkonjunkturer kan man visa sig gästfriare men i ett hårdarepolitiskt-ekonomiskt klimat visar sig del rätta ansiktet. Speciellt klart blirdetta, om man ser till de internationella ekonomiska förbindelserna. Invandrarverketsskärpta regler kom rätt snart efter besök i och Sverigesökade förbindelser med denna blodbesudlade förtryckarregim. Den aktivitet somde iranska studenterna utvecklat i har kraftigt irriterat schahen ochhans mördargäng. Men också grekerna har drabbats hårt. Invandrarverketsbeslut är ett klassbeslut riktat mot låg- och medelinkomsttagarna - det är ettbeslut riktat mot oppositionella grupper. För att ytteriigare göra situationensvår för dessa studenter omöjliggörs pä grund av de långa handläggningstidernaett arbete därför att de får uppehållstillstånden föi-sent beviljade. På övriga lov får de över huvud taget inte arbeta. Jag vill betona att det inte är fråga om att sudda ut gränserna mellans. k. gästsluderande invandrare och politiska flyktingar. Det är fråga om attställa rimliga krav. Där tvingas jag konstatera alt vad som föreslås ipropositionen 90 inte bådar gott i detta avseende. OlaUllsten svarade inte på min fråga om vidtagande av omedelbara åtgärder för attstoppa utvisningarna av gästsluderande. Jag vill därför upprepa den och villdärtill foga följande fråga: Är det rimligt att de hårdare krav sominvandrarverket nu ställer dessutom skall gälla retroaktivt, vilket de faktisktgör? Jag tänker bortse från de mer blodbesudlade avsnitten i och försöka klara ut hur det förhåller sig med den fråga hon har tagitupp. Dethar alltså inte skett någon skärpning av bestämmelserna för de gäststuderande.Del görs enligt förslaget till en precisering, så att det i kungörelsen angesvad som redan är praxis. Vadgäller höjningen av det belopp som man skall visa att man har för alt klara sinförsörjning är det helt enkelt så att dessa belopp är knutna till studiemedlenoch alltså höjs i takt med att levnadskostnaderna stiger i . Attdel skulle ha skett en skärpning av studiekraven som skulle motivera talet omen diskrimiiiering av utländska studerande i förhållande till de svenska ärockså rena fantasierna. Vadsedan gäller de omtalade beloppen framgår det av propositionen och av andradokument all det är fråga om en norm, inte en stupstock. Det är också så, EvaHjelmström, att ännu icke någon gäststuderande i , som har visat sigklara sin försörjning och sina studier, har fött avslag av invandrarverket medhänvisning till de nya kraven. Därför tycker jag alt milt svar innehöll just deefterfrågade upplysningarna, nu kompletterade med de fakta som inte hade tillgång till när hon ställde sin fråga. Omuppehållstillstånden för gäststuderande, m. m. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Jag tänker inte gå in på formalistiska diskussion huruvidadet skall kallas bestämmelser eller inte. Jag kan bara konstalera att man harskärpt kraven på de utländska studerandena. OlaUllsten säger all man inte ser särskilt strikt på dessa bestämmelser utan attde skall betraktas som normer. Jag skall nu inte trötta med en radkonkreta fall, men åtminstone ett tänker jag la upp. IVäxjö hotas en grekisk studerande av utvisning därför att valutabesläm-melsernai är sädana att man bara får föra ut . Vi kräver nu1 650, vilket redan det utestänger majoriteten av grekerna. Nåväl, den härgreken. Kardas, har utöver de från fått garantier avsläktingar i om . Men del fattades alltså några tiorför att han skulle komma , och för dessa futtiga tior tänktesig alltså invandrarverket alt förpassa honom, trots att han redan har studeratunder i landet, och därmed spoliera inte bara hans utan ocksåhans familjs framtid. Så tillämpas alltså dessa bestämmelser. Kardas har ännuinte förpassats, därför att det blev en enorm opinion vid , därman engagerade sig för honom. Beslutär såvitt jag vet ännu inte fatlat i frågan. Menjaghar svårt att tänka mig attinvandrarverket kan fullfölja sitt beslut i det avseendet. svarade inte på min fråga om lagensrelroaktivitet. Jag skulle vilja ställa en fråga till: Hur har regeringen tänktsig internationaliseringen av utbildningen , om de skärptabestämmelserna i propositionen kommer att antas av ? Jag kan inte se att det är att hänga upp sig på formalism att påpekaatt summan . aren norm och inte ett absolut krav. Det borde i självaverket vara ett besked som skulle upplevas positivt av 3 protokoll 1977/78:75-78 Omuppehållstillstånden för gäst-studerande, m. m. Jagkan självklart inte gå in på enskilda fall, men om del är så att en grekiskmedborgare, som har blivit inskriven vid svensk undervisningsanstalt, har visatsig kunna klara sin försörining och klara studierna, finns det inga som helstmotiv för att inte förlänga hans uppehållstillstånd. Det får självklart intevara så att man skall tillämpa kravet på försörjning så strikt all del skullekomma att hänga på några tior. Jag föreställer mig också att invandrarverket påden punkten delar min bedömning. Fråganom retroaklivileten har jag besvarat. Jag har sagt alt den norm som vi nu talarom, och som alltså följer sludiemedelsnivån uppåt med hänsyn till de svenskalevnadsomkostnaderna, gäller nya gästsluderande. Den gäller inte dem som redanär inskrivna och som på olika sätt har visat att de kan försöria sig och klarastudierna. Men del är klart att kravet på att man skall försöria sig måsteupprätthållas. Del är nu väsentligen inte någonting som kan regleras viautlänningslagen. Här för vi naturligtvis se till att vi, i den omfattning somär möjlig, kan ge stipendier till ungdomar från olika delar av världen som villägna sig åt studier i och som upplever att det ändå är ganska lätt attgöra del, därför alt vi ger uppehållstillstånd för sådana syften, och därföratt vi har fri utbildning. Vi kan däremot naturligtvis inte lova alla människorstipendier. Vadsedan gäller frågan om internationalisering av utbildningen så vilar dennaturiigtvis i utbildningsministerns trygga händer. Men jag kan i hans ställe,eftersom han just nu inte har fått den frågan, tala om att man inomutbildningsdepartementet i en utredning arbetar med alt se över de härfrågorna, bl. a. i syfte all undvika en diskriminering av studerande från vissaländer och framför allt för att undvika diskriminering mellan falliga ochmindre fattiga gäststuderande. (vpk): Jag noterar med tillfredsställelse att del tydligen inte är så viktigtmed de och att de inte skall gälla för studerande somhar varit här i landet under en rad år och klarat sina studier bra. Delta börvara ett mycket glädjande besked för alla dem som hotas av utvisning pågrund av de mera skärpta kraven från invandrarverket. Sedanåterstår i och för sig en rad övriga frågoratt ta upp, men dem får vi välåterkomma till i samband med behandlingen av regeringens proposition. Överläggningenvar härmed slutad. §10 Om utställningsersättning till konstnärer Utbildningsministern erhöll ordetför alt i ett sammanhang besvara dels (vpk) den 31 januarianmälda fråga, 1977/78:270, dels \'ar () den 2 februarianmälda fråga, 1917/1:211, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för altriksdagens beslut om utställningsersättning förverkligas och konstnärernasarbete betraktas som en kulturell insats som kommer allmänheten till del. Lars-IngvarSörenson har frågat mig vilka initiativ jag kommer att la i syfte att undvikaytteriigare dröjsmål med denna frågas lösning. Jag besvarar frågorna i ettsammanhang. Fråganom ersättning till konstnärer och konsthantverkare som ställer verk som de hari sin ägo till förfogande för utställningsverksamhet inom det statliga områdetbehandlades i den s. k. tredje kulturpropositionen . Enligt detföredragande statsrådet borde ulställningsersättning i princip utgå i sambandmed alla utställningar av konst eller konsthantverk som distribueras ellerarrangeras av statliga institutioner och där man utnyttjar verk som är iupphovsmannens eller hans närmaste eflerlevandes ägo. Den närmare utformningenav ersättningssystemet borde fastställas efter förhandlingar med upphovsmännensorganisationer. Enligt propositionen borde del ankomma på regeringen alt, sedanenighet nåtts om utformningen, fastställa de bestämmelser som behövs. Riksdagenhade inga erinringar mot förslagen i denna del. Ensärskild förhandlare tillkallades för att föra de förhandlingar somförutsatts i propositionen. Förhandlingarna har varit avbrutna menhar återupptagils. Eftersom förhandlingarna inte har slutförts finnsdet f n. inte anledning till några ytteriigare åtgärder från regeringens sida. (vpk): Jag tackarutbildningsministern för svaret. Jagtänker inte gå närmare in på det skandalösa sätt på vilket förhandlingarnahittills har förts -den frågan betraktar jag i stort sett som överspelad i ochmed alt förhandlingarna åter har kommit i gång. Att så har skett tycker jagdäremot är tillfredsställande. Det är glädjande, och vi får därmed hoppas attdet principbeslut som fattade om attkonstnärerna skall ha utslällningsersättning snart också blir en realitet. Motbakgrund av de turer som förekommit om utställningsersättningen finns delemellertid anledning att fråga utbildningsministern vilken principiellinställning han har till konstnärernas kullurpoliliska insatser. Utbildningsministernhar i skilda sammanhang förklarat sig beredd all förbättra den ofta mycketsvåra situation som konstnärerna befinner sig i och se till att delillerkänns samma rättigheter som andra grupper i samhället. Och kommer jag in påen av knäckfrågorna i sammanhanget, nämligen om staten är beredd att gå ispetsen för ett likställighetsavtal för konstnärerna. Ett likslällighetsavlalinnebär helt enkelt att staten tar över de sociala avgifterna, vilket i förstahand är en administrativ fråga och inte en ekonomisk. Konstnärerna har redanträffat likslällighetsavlal med såväl som Konstfrämjandet, ochjag vill alltså ställa den konkreta frågan till utbildningsministern, om han ärberedd alt kämpa för ett sådant avtal också från statens sida. Frånkulturpolitisk synpunkt är det en viktig principiell fråga, och först när ettsådant mål uppnåtts kan konstnärerna påstå all större vikt lagts just vid deraskulturpolitiska insats. Större rättvisa skulle då också uppnås. Det är ju intefråga om att få det bättre i det här fallet än andra grupper - del är fråga omall uppnå samma nivå. Hurser alltså utbildningsministern på frågan om likställighelsavtal förkonstnärerna? Jag ställde den här frågan till utbildningsministern av bl. a. detskälet alt jag själv har suttit i kulturutskottet och följt frågan under ettantal år. Den dåvarande regeringen tillsatte utredningar för att fö fråganlöst, sedan konstnärerna själva hade aktualiserat den; den berördes bl. a. iSOU 1974:43. Innandenna fråga ännu var mogen för lösning framställde i en motion,1975:509, undertecknad av m. fi., förslag till lösning. Folkpartietföljde efter med en liknande motion, 1975:1316, undertecknad av m.fl., vari begärdes ulslällningsersättningar i yrkande nr 3.