prot · G10938 · 1977-12-31 00:00:00 — Men i vårmotion har vi även ställt krav på ell riksdagsutialande atl försvarsmakten iförsta hand bör lösa byggnads- och maierialbevakningsuppgifter genombevakningshundar och inte med dyrbar och osäker elektronisk utrustning.Därvidlag vill utskottet inle förorda något uttalande. Härslår en slor del av vad jag kallar skolans avsättning av medelbegåvningarna påspel. Hur skall man kunna upprätta några långsiktiga kontrakt medförsvarsmakten annars? Och om försvaret drar sig ur, hur skall då någon annanvåga skriva långlidskonlrakt på vakthundar? Ochvad vel försvarsutskotlet om hur myckel alternativen - de elektroniskabevakningsalternativen - verkligen kostar? Jaghar en uppgift om atl man vid tre kärnkraftverk i värt land redan har fållinstallera elektronisk bevakningsulruslning för 12 milj. kr. Vad kommer del dåatl kosta vid försvarels alla anläggningar? Allra sist en högaktuellfråga. Förall finna nya användningsområden för tjänslehundar och trygga sysselsättningenför ytterligare någon dressör erbjöd hundskolan - del var -försvaret och en beredskapsgrupp av räddningshundar föranvändning inom och utom landet. Skolan hänvisade lill erfarenheter från olikakatastrofer. Deltackade de ifrågavarande instanserna nej till! Sådant behövdes inte! har man förtvivlat ringt från katastrofplalsen i Göteborgoch frågat efter just räddningshundar. Det räcker inte med elektronisksökarutrustning där nere. Man är rädd att man inle skall finna alla begravdamänniskor i lid. Vore det inte med den erfarenheten dags också för generalerna attbörja tänka om? Jag har inget särskiltyrkande. PER (): Framläggandet av propositionen och diskussionen med anledning avförsvarets hundskola i beror främst på att försvaret minskar sittinköp av hundar med 50 minhundar. Eftersom del jusl nu inte finns någonefterfrågan pä flera hundar, måste det bli en minskning av hundskolansverksamhet. Sven-ErikNordin, som är ordförande i hundskolans styrelse, menar all regeringen inteförsökt alt sätta sig in i hundskolans verksamhet. I själva verket tillsatteregeringen en arbetsgrupp för all se över verksamheten vidhundskolan och för att förbättra beslutsunderlaget för skolans ekonomi ochinriktning. Arbetsgruppen har redovisat resultatet av sill arbete i en rapportsom lämnades , och propositionen 1976/77:157, som vi nu harbehandlat, bygger i stort sett på arbetsgruppens förslag. Sven-ErikNordin sade beträffande de högkvalificerade hundarna atl urvalet blir förlitet, om man går ned från 200 hundar lill ett lägre antal. Del har man ocksätänkt på vid utarbetandet av propositionen. Man har föreslagit alt det under entreårsperiod bör ges bidrag lill avelsbe-främjande verksamhet. Det är ocksåmeningen atl del skall bli möjligt att genom ett bällre urval fä fram fleragodkända hundar även vid ett lägre uigångsantal. I utskottet har vi ocksämyckel noga följt frågan om ledarhundar för Vi har sagtall del är angeläget all upprätthälla produktionen av ledarhundar, men vi harockså varit ense om all riktlinjerna för verksamheten skall överensstämma medvad som förordas i propositionen, dvs. att skolan bör dimensioneras för enproduktion av omkring 155 hundar. Blir del ändringar i produklionsförutsättningarna,skall delta naturligtvis kunna påverka inriktningen av verksamheten vid skolan. IvarHögström tog upp frågan om kostnadstäckningen. Här har 1970 sagtifrån all skolan skall drivas sä, att den ger full kostnadstäckning. Vi har granskatfrågan med stöd av det utredningsmaterial som finns atl tillgå och harkonstaterat, alldeles som sade, alt del inte är möjligt atltillämpa principen om full kostnadsläckning. Vissa kostnader som avserproduktionen skall därför läckas genom anslag på statsbudgeten. Jag är ocksäglad över att delar vår uppfattning alt kostnaderna skall spaltasupp med hänsyn till vilka samhällssektorer som drar nytta av skolansverksamhet. Sven-ErikNordin hade också kritiska synpunkter på försvarels bedömning av hur man skallanvända sig av bevakningshundar. I utskottet har vi inte ansett oss ha bättresakkunskap än den som finns inom försvaret och andra institutioner, somnyttjar hundar för bevakning. Därför har vi inle ansett oss ha vare sig orsakeller möjlighet atl göra något uttalande i den frågan. Tillsist vill jag påminna om atl utskottet enhälligt förklarat all det bör varanaturligt alt skolan förs över frän försvarsdepartementet till ett annatdepartement. Utskottet har emellertid inle velat föreslå all göranågot uttalande i frågan. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Försvarsulskottels ordförande ägnade en slor del av sitt inlägg åt attförsvara regeringen och den som skrivit den departements-rapport som låg tillgrund för propositionen. vill jag för atl Per inte skall kännasig partipolitiskt stött i kanten peka på all riktlinjerna för utredarnaangavs av den förre försvarsministern. Den nye har egentligen bara traskatvidare i de gamla spåren och alltså inle gått lill grunden med frågan. Jag harliksom sagt atl försvarsutskottet däremot gjort detta i vadavser den ekonomiska bedömningen, och del berömmet kan jag framföra en gånglill. Enbidragande orsak till mitt inlägg var all jag ville få ett uttalande frånuiskoushåll om huruvida man vågar ha en uppfattning om hur bevakningen skallordnas i försvarels anläggningar. Skall del ske i enlighet med vad generalernatycker eller enligl politikernas riktlinjer? säger atl han inte känner sig sakkunnig nog för all ha en uppfattningi den frågan. Men är inte detta ett något riskabelt uttalande? Vad skall folkegentligen tro - i ett samhälle där vi diskuterar försvarsulgifter uppgåendelill miljarder och åter miljarder och där alla tycker atl del ko.siar förmyckel - om de av politikerna som borde kunna detta bäst inle vågar haen uppfattning? Jag skulle vilja ge Per det rådet alt han fattarlitet större mod pä den här punkten under del år som kommer. PERPETERSSON (m): Först vill jag säga att kan bespara sig sitt bekymmer omatt jag skulle känna mig politiskt stött i kanten. Jag vel mycket väl vilkenregering som har tillsatt utredningen i fråga och under vilken regeringstid denhar utfört större delen av sitt arbete. Ävenom det kanske i viss mån kan sära , måste jag också säga allvarken jag eller, som jag tror, utskottet är riktigt helhjärtat övertygade omatt är den ende som har kunskap om hur man skall användahundar inom samhällslivels olika områden. Det är kanske främsta orsaken till deluttalande som vi har gjort på denna punkt. Överläggningenvar härmed slutad. §17 till de svenska FN-bataljonerna Föredrogs försvarsutskottets betänkande 1977/78:2med anledning av motion om kassetl-TV lill de svenska FN-balaljonerna. HELGEHAGBERG (s): Motionen om TV-kaselter till de svenska FN-bataljonerna, som väcktesför , har av försvarsutskottet behandlats grundligt ochseriöst. Alt sedan förslaget från utskottet mynnar ul i ett avstyrkande kaninle utskottet lastas för. Vimotionärer har dock kunnat registrera all behovet av bl. a. en lösning påfrågan om upphovsmannarätten och av utredningar pä området är myckel starkt.Det framgår också av utskottets betänkande atl utskottet noterat detta behov.Något som kanske borde begrundas litet mera är, som utskottet uppger i sittbelänkande, möjligheterna att i detta sammanhang utnyttja handelsflottanskultur- och fritidsråd. Detta har lill kunnat förmedla nyheter,kulturprogram och underhållning via TV-kaselter. Avtalen för denna verksamhetär dock uppsagda , och det ges bara möjlighet atl sematerial som inspelals före . Genombrev och samtal med SIDA-personal har vi motionärer fått klart för oss alt delockså bland dem råder samma skriande behov av nyhetsprogram och program medkultur och underhållning. Från Bai personal understryks i ettmeddelande den totala isolering Kassett-TVtill de svenska FN-bataljonerna Kassett-TVtill de svenska FN-bataljonerna som 450-500 svenskamedborgare lever i långt uppe i skogsområden. Motdenna bakgrund uppslår frågan hur SIDA-personalen skall komma med i ellkommande informations- och kulturflöde från hemlandet. Vi måsle också laställning till andra frågor. Skall vi såsom nu ha flottans kultur- ochfritidsråd, som servar den personal som utgör besättning på handelsflottan,sorterande under ? Skall försvarsmyndigheterna hanågot organ som servar FN-bataljonerna? Blir det utrikesförvaltningen somordnar för SIDA-personalen? Vi bör i detta sammanhang komma ihåg att vi ocksåhar folkrörelserna i form av missionen och fackföreningarna, företagsprojeki,svensk UD-personal och svenska skolor i ullandel. Detkan hända alt denna fråga behöver en vidare behandling. Men måstebetonas all det är bråttom. Vi har svenska medborgare i tjänst på värdefullaprojekt över hela väriden. Vi vill ha det så, eftersom vi tror all vi härigenomkan göra insatser på olika sätt. Men dä måste vi också sörja för dennapersonals rent mänskliga behov av kontakter med del svenska samhälletsförhållanden. Därför skall vi motionärer fundera pä om vi skall la vidarekontakter på del här området. Del är möjligt atl frågan bör behandlas i delutskott som har radio- och kulturfrågor om hand och allutbildningsdepartementet således skall vara det organ som häller i ärendet. Jaghar självfallet inte något yrkande , men jag tror säkert atl denna frågaåterkommer till i någon form- Som framgår av betänkandet ärförsvarsutskotlet av samma mening sommotionärerna, nämligen alt svenska FN-soldaler och handelsfiottans folk börkunna jämställas när del gäller möjligheten atl genom kassetter kunna seaktuella svenska TV-program. har ju också gett sill vitsord vadgäller utskottets ullätande på den punkten. Rättighetenatl på detta säll utnyttja TV-program har, som också har nämnts, regleratsgenom två olika avtal. Det ena är det som handelsflottans kultur- ochfritidsråd haft med , men som nämnts upphörde detta att gälla vidutgången av maj månad , och det pågår nu förhandlingar om en förnyelse avavtalet. Där har vi alltså inget avtal all hänvisa lill. Del finns ytterligareell upphovsrättsligt avtal, som också gäller för handelsflottans kultur- ochfritidsråds del. Del avtalet är knutet till andra medverkande i program än demsom är anställda vid . HelgeHagberg log i sitt inlägg upp ocksä andra grupper som vi inom försvarsulskoilelinle haft anledning alt diskutera i betänkandet, men som helt säkert är i likastort behov av dessa program som de svenska FN-soldalerna. Eftersom utredningenom upphovsrätten och videogram-ulredningen behandlar problem som direktanknyter lill motionsförslagel. anser utskottet all detinte finns anledning att sätta i gång ytterligare utredningsarbete. Jag harinhämtat alt videogramulredningen så sent som i går tog upp dilhörande frågor,och då efter vad jag förstod i ett vidare perspektiv än just det som anförts imotionen. Det är därför min förhoppning atl ocksä övrigagrupper kommer in i behandlingen där. 1försvarsutskottet poängterar vi emellertid önskvärdheten av att bådeutredningsarbetet och avtalsförhandlingarna skall leda till positiva resultatäven för de svenska FN-förbandens del. Jag vill, herr talman, meddelta yrka bifall lill utskottets hemställan. Omstatligt stöd för installation av värmepump i bostad Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. 1977/78:3 med anledning av motion om förvaringen avmilitära tjänslevapen 1977/78:4 med anledning av motion omöverbefälhavarens direktivrätl lill . Kammarenbiföll vad utskottet i dessa belänkanden hemställt. §19 Meddelande om interpellationssvar 1977/78:65 om sammanläggning av statens planverk och Svaret på Per interpellation om sammanläggning av statensplanverk och bostadssiyrelsen hade jag avsett atl ge , men pågrund av kammarens arbetsbelastning den dagen kommer jag i stället all lämnasvaret . § 20 Om statligtstöd för installation av värmepump i bostad BosladsministernELVY erhöll ordet för att besvara Benil () den 18 novemberanmälda fråga, 1977/78:152, och anförde: har frågat mig om jag avser all vidtaga några åtgärderför atl värmepumpar skal) b!' berättigade till energisparlån. Vadgäller del reguljära statliga stödet u]\ energisparåtgärder i bostadshus vill jaglill en början erinra om att det ankommer på bostadssiyrelsen att närmarebestämma vilka åtgärder som bör ges sådant stöd. Detta gör styrelsen inom ramenför de bestämmelser som statsmakterna har Omstatligt stöd för installation av värmepump i bostad Del avgörande ärdärvid om åtgärden i fråga är så energiekonomisk och i övrigt lämplig alt stödbör utgå till den. Detta gäller då även installation av värmepumpar. Länemyndighelernahar visat till synes stor återhållsamhet när det gäller behandlingen avansökningar om stöd till sädana pumpar. Detta har, efter vad jag har erfarit,berott på problemen med dels lönsamheten, dels driftsäkerheten hos de pumparsom har kommit i marknaden. Inom planverket pågår arbete med alt fåfram bl. a. normer för typgodkännande av sådana pumpar. Ett typgodkännandekommer givetvis att underlätta den framtida långivningen. Riksdagenhar ju ocksä vid ett flertal tillfällen ställt sig positiv till altlångivningen avseende värmepumpar kommer att öka. Jag anser därför an del f. n.inle behövs ytterligare åtgärder i denna fråga. Jagvill också understryka att det är mycket angeläget att snabbt utveckla nyteknik när det gäller energisparandel i byggnader. Jag vill i sammanhangeterinra om att det fr. o. m. detta budgetår är möjligt alt få bidrag samt ränte-och amorleringsfria lån för alt genomföra experiment och forskning i fråga omsådan ny teknik. Jag räknar med att delta nya stöd på ell verksamt sätt skallbidra till att nya och effektiva lösningar inom energisparområdet snabbt skallkomma ul på marknaden. Jag ber atl få tacka bostadsministern för svaret på min fråga. Energisparandelär en viktig fråga, som på allt sätt måste uppmärksammas och stimuleras. Allaalternativ lill de sedvanliga energikällorna behöver främjas. Ett viktigtalternativ är värmepumparna till byggnader för all kunna utnyttja jordvärme. Påmånga häll har del varit svårt alt få lån och bidrag för sådana härinstallationer. En positiv behandling av läne- och bidragsfrägor beträffandevärmepump skulle vara en god affär för landet i dess helhet. Del skulle geflera människor sysselsättning vid tillverkningen, och del skulle ocksä ge merasysselsättning vid installationen. Del är med andra ord flera positiva,samverkande faktorer som skulle ge ett bättre resultat om vi finge en merpositiv behandling av läne- och bidragsfrågorna. Slalsrädeterinrar om att del är bostadssiyrelsen som närmare skall bestämma vilkaåtgärder som bör ges sådant stöd. Därvid är del avgörande om åtgärden i frågaär så energiekonomisk och i övrigt lämplig atl stöd bör utgå. Del gäller ocksåvärmepumparna. Del är riktigt, som sägs i svaret, alt det har varitåterhållsamhet när del gäller behandlingen av ansökningarna och det är därförjag har ställt frågan, för alt man skall komma i gång bättre. Delär en nyhet för mig all man inom planverket nu håller på alt arbeta fram normerför typgodkännande av pumparna. Det skulle naturligtvis underlätta, och jaghoppas alt detta skall kunna ske myckel snabbt, därför att det är en fråga sombrådskar. Jag vill också poängtera alt man faktiskt hadeförväntat sig ett snabbare resultat i de frågorna, eftersom vid ettflertal tillfällen har ställt sig positiv till långivningen beträffandepumparna. Statsrådet säger att med hänsyn härtill behövs inga ytterligareåtgärder, och del är rikligt. Det borde vara så. Jag vill bara lill sist sägaatl jag är mycket lacksam för svaret och för de klarlägganden som har gjorts.Jag tackar än en gång för svaret och hoppas alt delta skall kunna ge anledningtill positiva behandlingar av frågan sä snabbi som möjligt, därför all mångapositiva saker skulle bli följden. Det skulle ge arbete och sysselsättning åtmånga, och det skulle dessutom vara energibefrämjande i högsta grad. Omåtgärder för att trygga verksamheten i hamn Överiäggningenvar härmed slutad. §21 Om åtgärder för att trygga verksamheten i hamn Industriministern erhöll ordet för atlbesvara () anmälda fråga, 1977/78:123, ochanförde: har frågat mig om jag avser alt utifrån regionalpoliliskasynpunkter vidta åtgärder som kan bidra till alt trygga verksamheten i Luleåhamn. LKABhar slutfört en ulredning - den s. k. malmbaneutredningen - där manförutsätlningslösl undersökt möjligheterna att minska transportkostnaderna. framgår alt fraktkostnaderna inte har någon avgörande betydelse vidvalet av ulskeppningshamn. Däremot visar utredningen all har vissamarknadsmässiga fördelar framför . Dessa ger betydande vinster vid en ökadtransport över . Jag vill försäkra alt regeringen medkraft kommer att värna om malmbrytningen i , och en fortsattomfattande brytning är naturligtvis en första förutsättning för althamnrörelsen skall kunna existera. Formerna för detta engagemang fårnaturligtvis las upp i särskild ordning. Jag vill vidare peka på allfraktkostnaderna på järnväg naturligtvis kan spela roll för valet avutskeppningshamn. SJ och kommer atl förhandla om ett nytt avtal som skallgälla fr. o. m. . Jag skall be all få lacka för svaret. Jag noterar med glädje allstatsrådet säger all regeringen med kraft kommer all värna om malmibrytningen iNorrbollen. Det är ett helt riktigt konstaterande all en fortsatt omfattandebrytning är en första förutsättning för att hamnrörelsen i skall kunnaexistera. Bakgrundenlill min fråga är alt den framtida verksamheten i hamn har kommit upplill diskussion i samband med ekonomiska svårigheter och inle minst denstora belastning pä ekonomi som de höga transportkostnaderna påmalmbanan utgör. Det finns en slor oro för hamns möjligheter i framlidenoch en oro för att de 4 protokoll 1977/78:38 Om åtgärder för att tiyggo verksamheten i hamn somär anställda där skall förlora sina jobb. Malmhamneni fick en ny anläggning klar . Den är en av väridens största ochmodernaste. Malmexporten har inneburit att variit Sverigesstörsta exporthamn. Ett handikapp för hamnen är naturligtvis all den inle ärisfri året om. Men skeppningssäsongen kan föriängas med isbryiarhjälp. Detmåste dock ställas speciella och fördyrande krav på de båtar som skall gävintertid. Detär i princip Malmbergsmalmen som har transporterats till - 1976 ungefär5,, drygt 5 miljoner lon. Därav tar NJA ungefär 1 miljonlon. Pä grund av sill svåra ekonomiska läge försöker nu jaga kostnader. Dåkommer givelvis fraktkostnaderna in i bilden. F. n. kör man malm till ochlagrar den där för all stoppa transporterna till och pä såsätt minska kostnaderna. I stället vill man förslärka järnvägenGällivare-Kiruna och transportera merparten av Malmbergsmalmen via , där detfinns en nybyggd hamnanlä.ggning med slor kapacitet. Från räknar mansedan med atl skeppa ungefär . Man kan fråga sig vad det kommerau betyda för utvecklingen i hamn. Enminskning av malmskeppningen innebär minskat underlag för den kommunalahamnverksamhelen, för lotsväsendel, bogserbåtsbolag och servicebolag.Hamnkostnaderna är i stort sett fasta, vilket innebär all övriga kunder, bl. a.NJA, får ökade kostnader. En nedläggning av malmskeppningen skulle innebäraett bortfall av fartygsavgifter med 1-1,5 milj. kr. På bogserbåtssidan svararLKAB för av underiaget. När del gäller vintersjöfarlen krävs enlokal hamnisbrytare för inre leden, till hamnen, av godset är malm. Enneddragning av malmskeppningen över Luleåhamnen har alltså stora konsekvenserför övriga bålar och övrig skeppsfart. Del är en fara pä sikt, och del ärdärför som jag har frågal vad detta kan innebära i minskning av övrig sjöfartpå grund av de ökade kostnaderna. Jag vill för tydlighetens skull betona all malmbaneutredningen juvisade all de marknadsmässiga för- och nackdelarna spelar en avgörande roll närdet gäller valet av utskeppningshamn. Det finns ett tilltagande motstånd,tyvärr, hos kunder utanför mot all hämta malmen i . Det ärdelta som ligger bakom i motsvarande mån ökade fördelar. viktig punkl i utredningen är alt den slår fast atl del från synpunktär angelägel - då utifrån en rent företagsekonomisk kalkyl - att Luleåupprätthålls som utskeppningshamn också . Det ger en trygghetoch en ökad flexibilitet bl. a. i valet av marknader. Den saken är del viktigtatt komma ihåg i detta sammanhang. Detär också så att enligt vad som kommit till min kännedom har för a\sikt attla upp den här saken med Norrbollendelegalionen, som behandlarsysselsättningsproblemen bl. a. i . ifrån atl vid dekontakterna kommer frågan om hamns framlid alt i hög grad aktualiseras.Jag utgår också ifrån all Norrbollendelegalionen kommer att ha synpunkter päLuleås hamn och dess betydelse för sysselsättningen i regionen. EVAWINTHER (fp): Delär av stor betydelse för Luleåhamnens vidare framlid och för möjligheteratl frakta malmen ned lill atl den södra bandelen blir ombyggd. n. en önskan att bandelen skall byggas om, så att manlättare skall kunna transportera åtminstone merparten av Malmbergsmalmen överlill . Skall man kunna frakta malmen ned till på ett mer lönsamtsätt ät det oerhört viktigt att den södra bandelen blir ombyggd. Jag skulleväldigt gärna vilja fråga statsrådet om han är beredd atl i regeringen la uppdiskussioner om och la initiativ till en sådan ombyggnad. Den skulle dessutomge myckel goda sysselsättningsmöjligheter. De fortsatta övervägandena får avgöra i vilken takt man bör gå in medupprustningsåigärder för . Del är för dagen för tidigt att avge någotomdöme om de möjligheterna. Men jag utgår från att de kontakter som skermellan och Norrbottendelegationen kan komma atl bringa klarhet i de härfrågorna och att det kan innebära en prioritering av de investeringar förmalmfälten och för malmtransporterna som ur regional synvinkel är angelägna. EVAWINTHER (fp): Delär viktigt all man studerar det här och gör avvägningar. Men ett beslut fårinte dröja för länge, eftersom det är viktigt alt en ombyggnad kommer i gängfort. Ett beslut är av stor betydelse för bedömningar för framtiden.Jag förstår så väl om företaget resonerar förelags-ekonomiskt - del är alldelesriktigt. Men samhällsekonomiskt skulle del vara till fördel om vi hade kvar enstörre del av frakten över . Där tycker jag all samhället inte helt hartagit siu ansvar. har verkligen med olika medel - genom förhandlingar meden statlig myndighet - försökt få ha kvar också transportverksamheien överLuleåhamnen. Jaghoppas att del kommer att vidtas åtgärder, så atl verksamheten i hamn kanbedrivas pä minst nuvarande nivå och helst ökas. Överläggningenvar härmed slutad. Omåtgärder för att trygga verksamheten i hamn Omåtgärder för att upprätthålla sysselsättningsnivån vid Glasverk § 22 Om åtgärder föratt upprätthålla sysselsättningsnivån vid Glasverk Industriministern erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1977/78:158, ochanförde: har frågal mig vilka åtgärder jag tänker vidta för attförmå Sainl Gobain att uppfylla sina löften all upprätthålla sysselsättningsnivånvid Glasverk. 1samband med att regeringen gav AB Glasverk tillstånd att slopautlänningsklausulen i bolagsordningen utfäsie sig Sainl Gobain såsom blivandeägare av aktiemajoriteten att hålla sysselsättningen vid glasverkel på i stortsett oförändrad nivå. Bakgrundenlill fråga är atl Sainl Gobain nu har aktualiserat frågan om allupphöra med maskinglaslillverkningen vid glasverkel. Delta skulle innebära attantalet sysselsatta minskade med omkring 125 personer. Något beslut i fråganhar emellertid ännu inte fallals. Såväl styrelsen som de fackligaorganisationerna har föreslagit alt en förutsättningslös utredning först görsom de allmänna marknadsförui-sättningarria för planglastillverkningen iSverige. har åtagit sig atl göra en sådan undersökning, ochenligl vad jag har erfarit är arbetet i del närmaste slutfört. Avsikten är atlindustriverkets bedömning skall ställas lill förfogande för fortsattaöverväganden i styrelsen för Glasverk. Del är för tidigt atl nuuttala sig om vilka sysselsättningskonsekvenser styrelsens ställningstagandekan komma atl fä. Trotsdetta finns det anledning att något beröra sysselsättningsläget vid EmmabodaGlasverk.