prot · G1097 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag kan citera skrivelse till , där mansäger; bör därför genomföra det program förrevidering av redovisningsblan-kelter, adresslistor m. m. som diskuteras.Beslul bör också fattas om atl den nya deklarationen bör omfatta hela 1977. Kommunförbundetsäger: Förbundet anser inte heller skäl föreligga alt avstå från all nu upprepadeklarationsförfarandet och då låta deklarationsperioden avse . När det sedan har gått ettantal månader är del klart - det sade jag också i mitt anförande -all alla inser alt nu är del för sent all komma Men lika väl somjordbruksministern har kunnat besluta all vi skall få enbegränsad deklaration kunde vi ju, om beslutet Om giftspridningen hadefattats tidigare , ha fått denna begränsade deklaration / Teckomalorp, genomfördför 1977. Jag menar att man försall en chans genom all inte m. m. agera tidigt i anslutning till de önskemål som uttalades av de här bägge lungainslanserna om atl få fram underlaget för deklarationen så snabbt som möjligl. Jag ställde en annan fråga, som jag är väldigtangelägen om all jordbruksministern skall svara på. Jag hänvisade till denbestämmelse som regeringen nu har utfärdat och som innebär atl man, som jag serdel, begränsar eller inskrider mot myndigheternas möjligheter att bedriva eneffektiv kontroll. Jag ville veta hur jordbruksminisiern ser på denna sak.Jordbruksministern har ju sagt att vi skall skärpa kontrollen. Myndigheternabefinner sig nu i en besvärlig situation med en svårtolkad bestämmelse. Det vorevälgörande om jordbruksministern på regeringens vägnar ville ge ett besked omhur denna bestämmelse skall tolkas. Skall man ge avkall på kontrollenseffektivitet? PER (): Jordbruksminisiern verifierar alt miljöskyddslagstiftning bygger på ettförtroende mellan samhällel och företagen och menar atl man trots alll har nållgoda resullal på grundval av eil sådani samarbele. Jag lycker inle att manskall misstro alla företag som sysslar med kemisk produktion eller annanproduktion som kan vara aktuell i detla sammanhang, lika litet som jag tyckerall man skall misstro skattebetalare t. ex. Men skillnaden är att när detgäller lagar som riktar sig mot enskilda, bl, a, skattelagar, har man ändå denmöjligheten aktuell all del trots allt finns en hel del människor som planeraratl undanhålla sig lagstiftningen. Därför gör man det slrafföart, inte enbartatl handla mot lagen t, ex, genom atl inle betala skall, utan också all lämnasådana uppgifter lill myndigheterna som leder till felaktiga resullal, dvs,falskdeklaralion. Mennär det gäller miljöskyddslagen är det uppenbariigen inte på samma sätt. Deuppgifter som företagen lämnar är själva utgångspunkten för om man över huvudtaget skall kunna ingripa. a. på grundval av bestämmelserna såsom de ärutformade och på grundval av de dåliga personella resurserna blir det ipraktiken så - delta är verifierat av de handläggande myndigheterna - all manutgår från alt de uppgifter som man får in är till sitt innehåll korrekta. Detmedför att man gör det möjligl för de företag som vill att dribbla medmyndigheterna och medvetet undanhålla centrala uppgifter samt alt utnyttjaansökningsförfarandet på ett sätt som förhalar hela processen. Dettaverifieras delvis av de deklarationer som har varit uppe lill debatt. Frågornahar sannolikt varit dåligt utformade. Men när svarsprocenten är så låg som 2596, måsle man ändå ställa frågan: Har de andra underiåtil att svaraenbart därför atl frågorna har varil dåligl ställda eller finns det också ettplanerat undanhållande av korrekt informalion? Vilka är följdverkningarna avatt inle svara? Vad hände med BT Kemi, när del inte lämnade uppgifter av dellaslag? Vad händer med andra förelag som inte lämnar uppgifter? Det rimliga vorealt del ledde lill ett ingripande. Så har uppenbariigen inte skett. Därförmåsle jag fråga och hoppas atl få en sorls svar, när deklaralionen nu skallgöras en gång till: Vilka ålgärder kommer man all vidla mol dem som iniesvarar? Leder del lill någon form av sanktion? Kommer det alt leda till atl manspeciellt går in och kontrollerar de företag som inte lämnar deklaration? Om deföretag som hederligt och korrekt lämnar deklaration blir utsatta för merkontroll på grundval av de korrekta sakuppgifterna än förelag som inle lämnarnågon deklaration eller medvetet dribblar med samhällsmakten, då blir ju dethela en ganska märklig konsekvens, såväl för rättssäkerheten som förmiljöskyddet. Sammasak gäller felaktiga uppgifter i koncessionshandlingar. När lagstiftningeninte ens kräver au ansöknifgar till koncessionsnämnden skall lämnas på hederoch samveie - någonling som krävs av var och en som har alt avlämnasjälvdeklaration - då är det ju inle så märkligt om både hedern och samvetetsviktar hos en del företag när de skall lämna sina uppgifter. Vadsker det för sanktioner, när man kan beslå ett företag med att ha lämnalfelaktiga uppgifter i en koncessionsansökan? har jag inte hört talasom något fall där del har förekommit sanktioner på grund av felaktigauppgifter. Vad kommer atl ske i framliden? Planeras det en förändring avlagsiiftningen så all della kan leda lill sanktioner? Och det måsle varaordentliga sanktioner, för om vi har den presumtionen au del finns de somplanerar lagbrott - och del har man i alla andra sammanhang - då måsle manockså ha den tanken att det kan finnas de som gör en ekonomisk kalkyl övervilka lagbrott som är lönsamma. Omdet är ekonomiskt lönsamt - det har det varil för BT Kemi, och det kan del varaför andra förelag - all förhala och ge felaktiga uppgifter, au undanhållauppgifter för myndigheterna, då behövs del antingen myckel kraftiga sanktionereller myckel verkningsfulla kontrollmetoder för atl man skall avhålla förelagfrån atl i framliden göra den ekonomiska kalkylen att del är lönsammare medfelaktiga uppgifter eller inga uppgifter alls än alt försöka motsvara del förtroendesom lagstiftningen tycks bygga på. Jagskulle alltså gärna vilja ha litet klarare besked om hur man skall kunna fylladel här förtroendet med innehåll som garanterar både rättssäkerhet ochmiljöskydd. Omgiftspridningen i Teckomalorp, m. m. Först några ord med anledning av fråga som jag glömde aubesvara i mitt förra inlägg. När del gäller så sker ju projekteringenligt del beslut som fattades i slyrelsen Projekteringen avsesligga lill grund för upphandling av anlägg ningen. Redovisning av investeringsbehovet kan ske först eller december månad . Därefter kommer regeringen att ta slällning till hur finansieringen skall ske. All vi måste göra den här investeringen Om giftspridningen är dock hell uppenbart. Hur frågan slutligen skall lösas kanjag inte säga / Teckomalorp, , men stålen måsle naturligtvis garanterafinansieringen av inves- m. m. teringen. TillPer vill jag säga atl miljöskyddslagen av 1969 ger inga möjlighetertill sanktioner. Den nu sittande miljöskyddsuiredningen får se över om sådanabehöver införas. Däremot finns del sådana möjligheter enligl 1973 årsproduklkonirollag, både när det lämnas orikliga uppgifter och nar uppgifterinte lämnas. Detlättaste som finns här i livet är att vara efterklok - della sagt med anledningav mening atl man borde ha haft en riktad undersökning redani år. Vadbeträffar frågan om budgetdepariemeniels kungörelse får jag tillstå atl del varmed flil som jag inle svarade på den. har jag redan fåll tvåsådana frågor från LO, en gång i radion och en gång i televisionen. SvanteLundkvist vet alt denna kungörelse utfärdades första gången av enfinansminister vid namn . Denna regering har endast förändratkungörelser, i ett avseende, där man har skärpt den. Förordningen har eltallmänt kostnadsbesparande syfle och gäller över hela statsförvaltningen. Menförordningen innebär inle att den lar över befintlig lagstiftning. När det gäller tillämpningen på olika områden ärdel självfallet så all man måsle göra en bedömning från område till område närdet gäller föreskrifterna om atl tillsyn och liknande verksamhel skall bedrivasså atl kostnadsökningar begränsas. På miljöskyddsområdet finns redan imiljöskyddslagen inskriven principen om en avvägning mellan olika intressen.Hänsyn skall där också tas lill de ekonomiska effekterna av ifrågasattaålgärder. Miljöskyddslagens bestämmelser skall fortfarande till-lämpas, ochdella innebär all erforderliga skyddsåtgärder naturligtvis skall vidlas. Jag lar jordbruksministerns lal om efierklokhelen som elt medgivandefrån hans sida alt det hade varil lämpligt all man hade genomfört åtminstoneden begränsade deklaralionen även . Men jag medger alt del är försent , så det är ingen idé all forisälla all resonera om den saken. Beträffandehur bestämmelsen i kungörelsen skall tolkas vill jag fatta jordbruksminisiernså all han på regeringens vägnar här är beredd alt slå fasl-och del vorevälgörande i klarhetens intresse-all myndigheterna inle skall uppleva della somen inskränkning i deras arbete på all åstadkomma effektiva ålgärder förefterlevnad genom de kontroller som myndigheterna har alt göra när del gäller miljöskydd. Jordbruksminisiernsade att denna kungörelse kom lill 1970, och del är riktigt. Men den avsåg dåinle den nu aktuella typen av ålgärder, dvs. den kontroll som myndigheternaskall vidla för att sörja för alt vi får en ordentlig efterievnad av lagar ochförordningar. Del är de bestämmelser den nuvarande regeringen tillfogat somskapar oklarhet. Jordbruksministern har chansen att på regeringens vägnarslå fast all del verkligen inte är meningen atl på någol sätl begränsa deneffektivitet del åligger myndigheterna att utveckla i detta fall. Omgiftspridningen i Teckomalorp, m. m. Förordningen skall uppfattas pä del sätt som den är skriven, och därråder ingen oklarhet. Fårjag sedan till säga alt om del gläder honom får han gärnauppfatta mig så som han sade när del gäller efterklokheien. Annars menade jagfaktiskt precis tvärtom. PERGAHRTON (fp); Jag vill bara notera all jordbruksministern ställer i utsikt all manskall få in sanktionsbestämmelser också i miljöskyddslagen. Jag villunderstryka all jag tror att detla är myckel väsentligt för all den här diskussionenskall vara fasl förankrad i verkligheten. Jaghar en känsla av att man inte bara i denna lagsiiftning utan också i en delannan lagstiftning haft en tendens all beirakia förelagen som en annan del avsamhällsorganisalionen än en myndighel eller en kommun av vilken man kräveruppgifter och har som självklar förutsättning alt uppgifterna, när de kommerin, är korrekta och all eventuella fel uteslutande beror på misstag. Medbeklagande måste man nog konstatera atl även om både 99 och 99,9 96 av företagenfungerar på det sättet, finns det ändå alltid en liten grupp som inte gör detutan som kalkylerar med att undandra sig lagstiftningen. Det rapporteras iandra sammanhang även från näringslivshåll om all vissa förelag ägnar sig meraåt planering av skatter och bidragsansökningar och liknande än planering aveffektiv produktion. Del här kommer in i bilden - planering av all undandra sigsamhällets lagar och bestämmelser är någonting som förekommer. När del spelaren väldigi väsenilig roll för förelagets lönsamhet, som del kan göra och hargjort för BT Kemi, måste man tyvärr räkna med detla. Jag vill alltså rekommendera att man noggrantprövar saken och även att man prövar tanken på någon form av generalklausul.Man har ju varil tvingad lill det när det gäller skattelagstiftningen - man kankoinma all tvingas till del också när del gäller miljöskyddslagsliftningen. Jag skall inte fortsätta diskussionen om efterklokheien. Jag barakonstaterar alt del är synd all jordbruksminisiern inle vill ansluta sig lillden uppfattning som han själv bedömer som klok, även om det Omgiftspridningen i Teckomalorp, m. m. sker i efterhand. gäller detta med den klara bestämmelsen i kungörelsen. "Myndighelskall bedriva sin verksamhel på sådani sätt all kostnads-höjande effekter kanbegränsas även när myndigheten utövar sådan tillsyns- och inspektionsverksamhetsom ankommer på myndigheten eller utarbetar informalion som ges i form avriktlinjer och rekommendationer eller liknande." Vadär del som är risken med det här, herr jordbruksminister? Jo, risken är attföretag som blir föremål för ålgärder från myndigheternas sida säger sig, atlde ålgärder som myndigheterna tillgriper inte stämmer överens med denbestämmelse som regeringen själv har slagit fasl i den här kungörelsen. Dessaförelag kan ju säga sig alt här föreligger inle den begränsning av kostnadernasom de nya bestämmelserna eftersträvar att åstadkomma. Del finns alliså en riskau förelagen den här vägen försöker slinka ut ur åtaganden som de bordegenomföra enligt villkor som gäller. Delär därför som jag menar all del vore så värdefullt om jordbruksministern nuville deklarera, atl del är verkligen inte det här som är meningen. Och delvore ännu värdefullare om jordbruksministern ville medverka lill all ta bortdenna bestämmelse eller förtydliga den, så att icke de här oklarheterna behövdeuppslå. Ja, skall få ett klart besked. Del är icke avsiktenalt förordningen skall tolkas på del sättet. Miljöskyddslagen skall följas. Detär det besked jag ger. SVANTELUNDKVIST (s): Får jag alltså fallajordbruksminisiern så, atl avsikten är icke all begränsa den effekliviiei medvilken myndigheterna skall arbeta i det här sammanhanget? Det är således inleså all kostnadsaspekter som del enskilda förelagel kan åberopa skall få påverkaeffektiviteten i efterlevnaden av fastställda villkor. Jordbruksministern gav en del värdefulla kompletterande upplysningar omhur arbetet fortskrider vid Norrtorp. Han talade om upphandlingen och sade atlefter denna skulle regeringen ta slällning. Jagställde ju en fråga, om jordbruksminisiern slår kvar vid sin ståndpunkt frånuppvaktningen atl en betydande del skulle utgå i form av statsbidrag.När han kom in på den frågan uttryckte sig jordbruksministern på del sätt , att staten måste garantera investeringarna, och del är hell klan. Skalljag lolka della så, alt del besked som gavs , att en betydande del skallutgå i form av sialsbidrag, slår fasl? På den senasle frågan vill jag svara, all del är klart all deekonomiska förulsällningarna är hell annorlunda än , och hur slordel som kan utgå i form av statsbidrag vid finansieringen kan jag inle uttalamig om . Jag har inte ens selt den slutliga finansieringsplanen. Jag fåralltså ta ställning lill delta vid ett senare lillfälle. Låtmig åter säga lill med anledning av hans fråga, att det ärinte avsikten med förordningen all man skall göra del lättare för förelagen attkomma undan någonting som gäller enligt miljöskyddslagen. Jag upprepar atl delicke är avsikten. Miljöskyddslagen skall hela liden följas - den lar över. Omåtgärder mot stegringen av bostadskostnaderna STUREPALM (s): Som jag erinrade om var det fråga om ganska mycket pengar. Det rördesig ju om en investeringskostnad på 88 milj. kr. i Norrtorp, och styrelsen varmyckel tillfredsställd över beskedel all slörsla delen skulle läckas genomstatsbidrag. Man skulle bli djupt besviken, om staten i den här situationenskulle vara njugg. Det gäller all komma i gång med den här verksamheten somställts i fokus i så hög grad . Om styrelsen i blir besviken eller inle vet jag ingenting om . Del får vi se . Det är också rimligt atl jag diskuterar fråganmed , innan jag gör det i . Överläggningenvar härmed slutad. § 19 Om åtgärdermot stegringen av bostadskostnaderna StatsrådetBIRGIT erhöll ordet för all i ett sammanhang besvara dels (-) anmälda interpellation, 1977/78:8, lill bosladsministern,dels (vpk) anmälda fråga, 1977/78:24, och anförde: 1. vilka omedelbara ålgärder regeringen förbereder förall hejda kosl-nadsslegringen inom bostadsbyggandet och stimulera en ökadproduktion av bostäder i flerfamiljshus, 2. vad regeringen i övrigt skall göra för atl stoppahyreshöjningarna, 3. vilka åtgärder regeringen anser är nödvändiga föratl bryta utvecklingen när det gäller överiålelsepriser på bostadslägenheter. ToreClaeson har frågat mig om regeringen avser all nu införa ett hyresstopp ochgenomföra mer långsikliga åtgärder för atl stoppa den nuvarandehyresutvecklingen. Enligt fastställdärendefördelning är del jag som skall besvara både Omåtgärder mot stegringen av bostadskostnaderna Jag besvarar dem i ett sammanhang. Bostadsbyggandetligger f n. på en alltför låg nivå. Regeringen har därför vidtagit ålgärder förall säkerställa tillgången på byggnadskrediter. Vidarehöjde regeringen taket för statliga bostadslån för en månad sedan. Höjningen avlånelakel är avvägd så, att flerfamiljshusbyggandet stimuleras särskilt. Enstörre höjning än regeringen gjorde skulle ha drivit på inflationen utan allöka byggandet i nämnvärd grad. Framdeleskommer lånelakel alt anpassas till prisförändringar beiydligl tätare än somhillills har varil fallel. Regeringen kommer senare all la ställning lill dennärmare utformningen av ett nytt syslem för lånelaks-ändringar. Igångsättningenav nya bostadshus kommer alt underlättas när lånelakel med en myckel begränsadfördröjning avspeglar elt aktuellt byggprisläge. Detallmänna prisstopp som gäller till utgången av oktober månad omfattar ocksåbyggmaterial. Byggmalerialbranschen har varil föremål för en inlensiv prisövervakningav slalens pris- och karlellnämnd. För vissa varor, bl. a. påenergibesparingsområdel, har gällt priskontroll i form av anmälningsförfarande.Byggmaterialbranschens prissättning kommer även atl följasuppmärksamt. Igångsättningenav nya bosläder har varit avsevärt lägre än undermotsvarande tid förra årel. Som en följd av regeringens åtgärder bör emellertidigångsättningen bli högre än under motsvarande lidföregående år. Jag räknar därför med atl igångsättningen sannolikt kommeratt bli högre än den var . 1väsentlig utsträckning ankommer del på kommunerna att planera och genomföra ettbostadsbyggande, som tryggar en god bostadsförsörjning. De resurser riksdagenhar garanterat bostadsbyggandet räcker till för ett ökat byggande. Jagövergår nu lill frågan om hyresutvecklingen. Med uigångspunki ikonsumentprisindex kan man konstatera all hela ökningen av kallhyrorna harvaril mindre än ökningen av konsumenlprisindex . Fr. o. m. år1968 1. o. rn. har lolalindex ökal med 83 96 och kallhyror med 79 %.Hyror inkl. bränsle har dock ökal med 89 96. Jagär medvelen om alt hyreshöjningar drabbar hyresgästerna på annat sätt än andraprisstegringar. Hyran är en myckel slor post i en hus-hållsbudgel. Dessutombrukar hyrorna ändras en gång , vilket märks myckel påtagligt iförhållande till andra prisstegringar som sker löpande. Hyresgäster har inleheller samma möjligheter som småhusägare och bosladsrätlshavare alt påverkakostnader för drift, underhåll och bränsle. Jag vill trots alll framhålla allhyresslegringarna inle har avvikit nämnvärt från andra prisstegringar. Hyreshöjningarnaför är ännu inte kända. 1 tidigare frågesvar lill har jagutförligt förklarat varför jag motsätter mig ett hyresstopp. Jag kan konstateraall jag i den frågan har uttryckt en uppfattning som delas avhyresgäströrelsen. I ett slaisfinansiellt läge som måsle karakteriseras avåterhållsamhet och omsorg om betalningssvaga hushåll är del enligl min meningtveksamt att aktualisera långt gående krav på ökade generella subventioner, somskulle utgå även till belal-ningsslarka hushåll. RolfHagel har tagit upp frågan om överiålelsepriser på bosladslägen-heter. Närpriskonirollen på bosladsrälislägenheter slopades skedde delta underbred politisk enighet och i samförstånd med de bostads-kooperativariksorganisationerna. När man nu uppmärksammar vissa höga överiålelsepriser fårman inle glömma bort alt de nästan uteslutande gäller centralt belägnalägenheter med låga årsavgifter i storstadsområdena. För de ca 20 000HSB-lägenheter som överläts understiger f n. del genomsnittligaöverlåtelseprisel . Senarei höst kommer jag alt föreslå skärpta straff för dem som ägnar sig ål olaglighandel med hyreslägenheter. Omåtgärder mot stegringen av bostadskostnaderna Jag ber all få lacka slalsrådel för svarel på mininlerpellation. Jag har ställt den därför all del finns framför alll två allvarligaföreteelser som präglar dagens bostadsmarknad, nämligen dels den sjunkandebostadsproduktionen, dels de kraftiga hyresslegringarna och kraven päyllerligare kraftiga hyresstegringar. Jaghar i interpellalionen tagit upp tre frågeställningar. Jag har börjat medfrågan om vilka ålgärder regeringen ämnar vidta för all stimulera ett ökalbostadsbyggande. Statsrådet bekräftar i sill svar all bostadsproduktionenligger på en alltför låg nivå. Mycket talar för alt antalet färdigställdalägenheter under innevarande år kommer all bli lägre än Ool-årets redan myckellåga anlal. Förra årel uppgick ju de färdigslällda lägenheterna lill ca 15000. Än värre är all igångsällningen också är myckel låg. Orsakerna lilldessa föreleelser är naluriigtvis det myckel höga kostnadsläget. Nusägs det i interpellationssvaret atl som en följd av de av regeringen vidtagnaåtgärderna "bör emellertid igångsällningen blihögre än under motsvarande lid föregående år". Jag antar all della är enbedömning som bygger på en realistisk beräkning och inle ett önsketänkande. Menjag vill påpeka all även om man skulle nå siffror förigångsättning är della ett djupt otillfredsställande resultat, som inte pånågol säll innebär en ljusning i den bosiadskris som blir alltmer markerad ilandet. Denåtgärd från regeringens sida som stalsrådei särskilt pekar på ärhöjningen av lånetakel. delar jag hyresgäströrelsens uppfattning attlånetakel är en dålig regulator av hyresutvecklingen, och jag instämmer därförmed hyresgäströrelsen i dess uppfattning all takel hell bör slopas förflerfamiljshus. Men självklart måsle elt sådant förfarande kompletteras medskärpta ålgärder för att begränsa byggmästares möjligheter lill än störrevinster på bostadsbyggandet. Jag antar all della låg bakom formuleringen om eninflationsdrivande verkan som icke motsvarade Nr 7 en ökning av bostadsbyggandet. Jag antar att det var delta fenomen Torsdaeen den °'"dolde sig bakom formuleringen, nämligen atl slopandet av lånetaket skulle ge byggmästare möjlighet att ytterligare höja kostnaderna för fler- Om åtgärder mot Jaghade också hoppats att statsrådet rörande ålgärder för alt begränsa stegringen av koslnadsslegringarna skulle uttala sig litet merkonkret - framför allt bostadskostnaderna om prisstoppet. Del allmännaprisslopp som, vilket framgår av svaret, också inkluderar byggmaterial.Prisstoppet löper ut i okiober månad, och det finns alltså möjligheter audeklarera atl man kommer att föriänga prisstoppet förbyggnadsmaterialindustrin. Kanske är del detta som döljer sig bakomformuleringen som säger att man kommer all hålla denna verksamhet under skärptuppsikt. Vidaresägs det i svarel all del i väsentlig utsträckning ankommer på kommunerna allplanera och genomföra elt bostadsbyggande som tryggar en godbostadsförsörjning. De resurser som garanterat bostadsbyggandeträcker lill för ett ökat byggande, konstateras del i svaret. Men det avgörandeproblemet, som gjort all vi inte fått ett ökat bostadsbyggande, är ju det högakostnadsläget. Hyrorna i vårt land har under en rad av år stigit i höjden isådan takt alt människor icke ansett sig ha råd att efterfråga en lägenhet soinmotsvarar deras reella behov. Detla orsakade i sin lur atl antalet tommalägenheter ökade. Många bodde kvar i för små lägenheter, och i många fall iklart socialt undermåliga lägenheter. Delta i sin tur blev argument fördrastiska nedskärningar i bostadsproduklionen. Ålerigen har vi en brisl pålägenheter i många av landets kommuner. Kärnan var alltså kostnadsläget. Ochden avgörande frågan för kostnadsläget är de höga kapitalkostnaderna. Detfinns därför anledning att upprepa stora delar av den svenska arbetarrörelsenskrav om en total finansiering av bostadsbyggandet över en statlig bosladsbank-Del finns anledning att upprepa kravet på brytande av monopolet inom byggnads-och inaterialindustrin och på ålgärder som gör slul på tointjobberi. Men detkrävs också alt omedelbara ålgärder vidtas för alt förhindra en fortsallhyresulplundring.