prot · G109158 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag villsärskilt påminna om det myckel vittsyftande program som har tagits fram av enarbetsgrupp inom del socialdemokraliska partiet, ledd av program har fö. varit föremål för uppmärksamhet tidigare under dagensdebatt. Det blir säkert anledning att återkomma till del programmet. Vimåste tyvärr konstatera att ell mycket stort antal arbelstillfiillen -siffranhar angivits lill ca 70 000 - försvinner inom industrin under innevarande år.Sedan den borgerliga regeringen tillträdde har denna siflhi blivit allt högre.Stor risk föreligger för atl flera vad man skulle kunna kallaframtidsinduslrier förlorar sin ställning och därmed möjligheten an beredaarbete för framliden. När jag lalar om framtidsinduslrier vill jag såsomexempel nämna byggmate-riel, mineralområdet, aluminium, peirokemi och data.Kanske vågar jag också tillägga kärnkraflsindustrin. Somexempel på andra områden, som kräver ökad satsning på forskning och därefterföljande utvecklingsarbete, villjag nämna olika slag av teknologi som hör hemmapå samhällsområdet i vidaste mening. Jag tänker på miljövården, olikaalternativa energisystem, kollekliviraflken, insatser på hälso- ochsjukvårdsområdet och liknande. Det ligger särskilt nära lill hands atl peka pådessa områden, eftersom olika slag av basresurser finns väl företrädda iLinköping och i . Vadsäger nu näringsulskoltet med anledning av vår moiion? På s. 18 i betänkandetbehandlar utskottet motionen, och jag vill citera ett som jag anser ganskaviktigt avsnitt av vad utskottet där säger: "Arbetsmarknadssituationeni motiverar särskilda åigärder från samhällets sida. 1proposilionen föreslås en utbyggnad av kontaktsekreterarverksamheten iLinköping. Vidare påpekas att de regionala och lokala myndigheterna i beslutat atl - på liknande sätt som sker i - bidra tillproduktutvecklingsservice. Föredraganden uttalar atl det är naturligt atl debåda koniaktsekrelerarna i nära samverkar med de verksamheter somdessa myndigheter kan komma alt besluta om och på uppdrag åtar sigprojektledningstjänster av samma typ som de i . Han tillägger atlsiaten genom STU även i övrigt bör uppmuntra en intensifierad produktutvecklingsverksamhetvid företagen i . Mot denna bakgrund räknar utskottet med att denprodukiut-vecklingsverksamheisom nu byggs ut i far samma stöd frånstaten som lämnas lill produktutvecklingscenlrel i ." Jagvill understryka utskottets bedömning atl arbetsmarknadssituationen iLinköpingsregionen "motiverar särskilda åtgärder från samhälletssida". Som alla känner lill präglas regionen och särskilt Linköpingskommun av ett Jag tillhör inle dem som lar varje chans alt ifrågasätta denformen av samhällsverksamhet. Inle desto mindre slår det klart altförsvarsverksamheten bl. a. av samhiillsekonomiska skäl måsie underkastasbetydande restriktioner. Detsamma torde f ö. bli förhållandet med försvarsindustrin.Å andra sidan representerar dessa verksamheter en värdefull teknik- ochyrkespoteniial, som naturligtvis måsle tillvaratas. a. är det insikten omdetta som ligger bakom motionsframstölen. Jag räknar med alt utskoilel delarmoiionärernas upplänning. Vidarevill jag undersiryka vad som anförs från uiskoneis sida, då det skriver:"Mot denna bakgrund räknar utskottet med alt den produktutvecklingsverksamhetsom nu byggs ut i fårsamma stöd från staten som lämnas lillproduktutvecklingscentret i . Motionärernas önskemål synes i stort varatillgodosett." Då min tilltro lill dagens regering inle är alltförutpräglad vill jag uttolka utskottets skrivning positivt, dvs. på del sättetall skrivningen kommeratt föranleda praktiska åigärder. Vidare skulle jag gärnavilja all utskottets talesman lämnade ett ytterligare klarläggande. Jag riktardärför en fråga till utskottets företrädare: man räkna med alt den imotionen föreslagna verksamheten nu kommer alt erhålla erforderliga resurser? Dagenssituation lämnar rält myckel övrigl atl önska, inte minst i fråga om ekonomiskaresurser. Av en skrivelse, som gått lill regeringen från denarbetsgrupp som redan finns, framgår alt risk förefinns all den pågåendeverksamheten inle kan fullföljas på grund av brist på pengar. Jag utgår frånatl dagens beslut kommer atl garantera atl vi nu kan se fram emot altverksamheten skulle kunna fullföljas enligt del förslag som framförts imotionen. Jagnämnde tidigare de risker för arbete och sysselsättning som försvarsberoendetinnebär. Jag vill tillägga atl staten-riksdagen måste anses ha ell särskiltansvar när del gäller alt klara en fortgående omstrukturering. Med detta harjag inle sagt atl detla ansvar skulle vara mindre uttalat i andra liknandesammanhang. Jag vill upprepa den redan ställda frågan: Kan man räkna med atlden i motionen föreslagna verksamheten nu kommer att erhålla erforderligaresurser? Jag hoppas någon av utskottets ledamöter är beredd all ge ettklarläggande svar. i (fp) kort genmäle: Jag fick en direkt fråga av . Han frågarom man medutskottets skrivning kan räkna med att produktutvecklingscenlrel verkligenkommer lill stånd. Det förutsätter alt verksamheten byggs ut. STU har, somutskottet skriver och som departementschefen också sagt, möjligheter alt läggaut jobb till , eftersom man har potentiella resurser vad gällermänniskor som besitter högt avancerade teknologiska kunskaper. Jag förutsätter- och kan inle göra annat - att utvecklingen kommer alt bli sådan att alltflera resurser och uppdrag kommer all styras lill . tog ettbeslut av denna typ just när det gällde kreativa centra,innebärande att man skall ha möjlighet alt utnyttja de befintliga resurserna.Del kanske inte var precis så, men jag förutsätter - mera kan jag inte göra -atl man måste satsa hårdare på , eftersom, som sade,man måsle räkna med en krympande försvarsindustri. Då måste man ta vara på dekunniga människor som finns på orten. LARSHENRIKSON (s) kort genmäle: Atl jag velat i någon mån pressa utskottets talesman på ytterligarebesked harsin grund i den omständigheten,all vi myckel ingående diskuteratLinköpingsregionen och förhållandena för försvarsindustrin i del området. Närman nu kommer med önskemål om all de resursersom finns i området skalltillvaratas menar jag, all det är nödvändigt alt denna verksamhet byggs upp ,så atl inte ett dröjsmål förorsakas, vilket kan komma alt innebära altbetydande resurser spolieras. Detta är alltså skälet lill all jag velat fä eltklarläggande av utskottets talesman. Jagtolkar det som i nu har sagt som i hög grad positivt, ochjag hoppas all det är ägnat all föra frågan lill en lösning. Jag har anmält mig som talare i efterhand, och detta av två skäl: delsi anledning av alt jag tillsammans med några andra ledamöter har avgett enmoiion, nr 1848, som behandlas i del nu aktuella näringsutskoltets betänkandenr 75, dels beroende på att denna motion har tillkommit i nära samarbete med enspeciell stållbrskningsgrupp,som bildals av de anställdas organisationer inomstålindustrin. Dessa har efter att ha läst betänkandet ansett atl vissa delarav det - de som berör vår moiion - bör någol kommenteras. 1vår motion har vi aktualiserat vad vi anser vara uppenbara brister i forskningoch teknisk utveckling inom stålindustrin. Vi avslutar motionen med enhemställan om ett tillkännagivande av dess innehåll lill regeringen. Utskottetavstyrker motionen men har, som del brukar heta på riksdagsspråk, gett den envälvillig skrivning. Denna välvilja kan sägas vara av den kändaKulneffmentaliteten - "han kysste och han slog ihjäl/med samma varmasjäl" Ettav våra främsta molionskrav var atl de fackliga organisationerna skulle fåSlörre inflytande på forskningsfrågorna än de har . Det har framstått sommer och mer angeläget, särskilt inom stålindustrin, alt de anställda blirinformerade och atl de även sanktionerar pågående strukturförändringar som är aktuella. Alla torde vara överens om att vår stålindustris utsikter iframliden ligger i möjligheterna lill nyskapande av produkter. Självfallet ärdel därför av slorl värde att de fackliga organisationernas representanter fårlagfäst rätt atl sitta med i beslutande forskningsorgan, sådana som STU. Idaglar emellertid de fackliga organisationerna finna sig i atl stå utanför STU:sbeslutsrum, där dock arbetsgivarna är representerade. lanierfinns visserligen med i olika beredningsgrupper, men det är inte detsamma somall de har rätt att vara med om atl fatta definitiva beslut. Detskulle därför vara bra om jag av utskottsmajoritelens företrädare kunde fåveta, om texten i utskottsbetänkandels här nämnda avsnitt innebär all defackliga organisationerna skall ha samma beskurna rätt som även när delgäller framlida avgörande Ibrskningsbeslut. Vi tar i vår motion upp de fackliga organisationernas hela synsätt påbehovet av forskningsinsatser för stålindustrin. Jag har inte tid alt gå inpå alla dessa olika delar, men jag vill ändå yttra mig över den del avbetänkandet där man som elt delsvar på vår moiion hänvisar till tidigare beslutmed anledning av propositioner om handelsstålel och specialstålet. Vi angav,herr lalman, som motivering för vår moiion atl vi ansåg det nödvändigt altskriva motionen, eftersom frågan om teknisk forskning och utveckling berörtsendast ytligt i betänkandet och den proposition som utskottet hänvisar till. Delkan givetvis tyckas alt vi nu kraftfullt satsar på forskning och ulveckling,men ser man lill de stora behov som föreligger inom stålindustrin, framstår delsom uppenbart alt de nu anvisade medlen är långt ifrån tillräckliga. Omjag inte är felunderrättad lägger bl. a. ledning fram ett förslaglill sin styrelse om nödvändiga strukturförändringar inomhandels-stålsindustrin. Många jobb kommer att försvinna även inom andra förelaggenom de åtgärder som nu aviserar. Då måste vi kräva all medverkartill att skapa nya jobb genom nya produkter, som kan tillföras de orter somdrabbas av personalreducering. Härtill behövs pengar av mycket stor volym.Detta kan kanske tillgodoses genom särskilda anslag senare, men det skulle ändåha varit av värde om man redan nu kunde ha slagit fasl ell forskningsprogram. Detsotn i propositionen sägs om alt STU arbetar med en planeringssludie ärgott ochväl, men tillsammans med detta långsiktiga program behövs också snabbarekortsiktiga insatser. Förhållandena är ju sädana all vi bara har veckor ellernågra månader på oss inom vissa produktområden om vi vill undvika att förloraäven vår hemmamarknad till utländska konkurrenter. Jag vill inle vad gäller vårt motionsyrkande om tillkännagivande tillregeringen frondera mot någon del av ulskottet, eftersom jag räknar med alt mininlägg skall ha klargjort alt de anställda inom stålindustrin har både önskanoch viljan alt della i den framlida stålforskningens utformning. Jagskall inle besvära kammarens ledamöter så . Jag kan instämma idel mesta av vad i har sagt i den här frågan. Närdet gäller hans inställning till statens utvecklingsfond är vi däremot inleöverens. beslut om regionalisering av medlen i statensutvecklingsfond har socialdemokraterna i utskoilel haft svårt alt 9 proiokoll 1977/78:158-159 acceptera.Därför har man i motionen 1850 krävt all verksamheten i utvecklingsfonden ävenefter skall bedrivas enligt nu gällande organisation ochriktlinjer samt all uttalar sig lör atl utvecklingsfonden frånanslaget Bidrag lill regionala utvecklingsfonder tillförs ell belopp sommoisvarar del tillskott som utvecklingsfonden har erhållit . Socialdemokraternahar alltid haft stor tro, för all inte säga övertro, lill cenlraldirigering.Del är därför ingen överraskning all man inle kan smälla den decentraliseringsom genomfördes genom tillskapandet av de regionala ulvecklingsfonderna. Dessbättre finns del i landsting och primärkommuner många socialdemokrater,somuppskaitarden genomförda decentraliseringen och som skulle bli väldigt ledsnaom den socialdemokratiska reservationen 6 verkligen skulle bifallas avriksdagen. Dethar uttryckts farhågor för att vissa ärenden skulle komma i kläm - om manexempelvis driver tillverkning i ell annat län än där man är bosatt - och altde regionala fonderna skulle försvåra stora satsningar på en utvecklingsbar idéi någon region. Detta är felaktigt. Som framhölls när vi behandlade denna frågaföregående år finns del möjlighet atl både genom STU och industridepartementetgöra speciella satsningar. Därför finns det enligt uiskones mening inte någotskäl för att ändra beslut om regionalisering av utvecklingsfondensverksamhet. Därför avstyrker också utskottet det socialdemokratiskamotionsyrkandet. Jagber, herr lalman, atl få yrka bifall till näringsulskotlels hemställan i dessbelänkande nr 75 på alla punkieroch avslag på de sju reservationer som fogatslill betänkandet. Överiäggningernvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1852 av LarsWerner m.fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill attkammaren bifaller näringsutskoltets hemställan i betänkandet nr 75 mom. 1röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmotionen nr 1852 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flerlalei av kammarens ledamöter haröstat förja-propositionen. Då begiirde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 301 Nej - 13 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avIngvar m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskoltets hemställan i betänkandet nr75 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då LennartPettersson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 163 Nej - 151 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avIngvar m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskoltets hemställan i betänkandet nr75 mom. 4 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då LennartPettersson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 162 Nej - 152 Mom. 5 och 6 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Nr 158 Mom. 7 Onsdaeenden Propositioner gavs på bifall lill dels utskottels hemställan, delsreserva- 31 mai 1978 lionennr3avIngvarSvanberg m. fl.,och förklaradesden förrapropositionen vara medövervägande ja besvarad. Forsknings- och upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr 75 mom. 7 rösiar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då LennartPettersson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 avIngvarSvanberg m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill an kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr 75mom. 8 rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då LennartPettersson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 avIngvarSvanberg m. fl.,och förklaradesden förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: 132 Densom vill alt kammaren bifaller näringsulskotlels hemställan i belänkandet nr75 mom. 9 rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då LennartPettersson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskotlels hemställan, dels reservationen nr6avIngvarSvanberg m. fl.,och förklaradesden förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr75 mom. 18 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 6 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då LennartPettersson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 7 avIngvar m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: i första instans, m. m. Den som vill att kammarenbifaller näringsulskotlels hemställan i betänkandet nr 75 mom, 20 röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 7 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då LennartPettersson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 163 Nej - 150 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av ErikWärnberg m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 54 mom. 2 röstar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då CurtBoström begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 5 i första instans, m. m. Föredrogsskatteulskottets belänkande 1977/78:55 med anledning av propositionen1977/78:181 om ny taxeringsorganisation i första instans, m. m. jämte motioner. Regeringen(budgetdepartemenlel) hade i propositionen 1977/78:181 föreslagit attriksdagen skulle dels anta vid proposilionen fogade förslag lill t. tag omändring i taxeringslagen (1956:623). 2. lag om ändring i lagen(1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst, 3. lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 4. lag om ändring i lagen(1958:295) om sjömansskatt, 5. lag om ändring i lagen(1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring, 6. lag om ändring i lagen(1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m.m., 7. lag om ändring i lagen(1968:430) om mervärdeskall, delsgodkänna vad departementschefen i övrigl hade förordat beträffande den nyataxeringsorganisationen. Ny taxeringsoiga-nisation i första instans, m. m. Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "1propositionen läggs fram förslag till författningsreglering i fråga om den nyataxeringsorganisation i första instans som enligt beslut åren 1975och 1977 skall gälla fr. o. m. Förslagen innebär i huvudsakföljande. och lokal skattemyndighet skall biträda alla taxeringsnämndermed granskning av deklarationer och andra beredande åigärder samt föredragning.Nämndernas beslutsunderlag förbättras. a. införs vid sidan avtaxeringsrevision en enklare kontrollform, s. k. taxeringsbesök.Taxeringsnämndens ordförande eller granskningsijänsieman får efteröverenskommelse med den skaitsky Idige besöka denne för utredning av frågor somhar aktualiserats av deklarationsgranskningen. Tjänstemännen får ocksåmöjlighet att i samband med deklarationsgranskningen utföra revision av deklarationsunderlaget. Ambitionsnivåni granskningsarbelet inriktas på atl upptäcka fall av väsentligaskatleundandraganden. Rättelse av mindre fel får underlåtas.Deklaralionsgranskningen underiäilas genom elt omfattande ADB-stöd. 1 sambandmed deklarationsgranskningen skall pensionsgrundande inkomst beräknas. Ansvaretför och ledningen av deklaralionsgranskningen och övrig kontroll vid laxeringenläggs på skattechefen. Taxeringsnämndernasarbetsperiod som f. n. slutar föriängs t. o. m. den 30 novembertaxeringsåret. Den förlängda arbetsperioden ger ökade möjligheter lill anståndmed att lämna deklaration. Besvärstiderna föriängs också. De skattskyldiga färanföra besvär lill utgången av februari månad året efter taxeringsåret.Taxeringsintendentens besvärslid går ut . Organisationenav taxeringsnämnderna ändras. Liksom f n. skall det finnas lokala och särskildanämnder. De lokala nämnderna, som f n. taxerar endast löntagare, skall ifortsättningen taxera även vissa rörelseidkare och jordbrukare. De särskildanämnderna skall taxera juridiska personer och A''taxeringsorga-nisation i första instans, m. m. fysiskapersoner vars inkomslförhållanden är av mera invecklad beskaffenhet. Taxeringsnämndernasbeslutsområde utvidgas med ärenden angående beräkning av statlig inkomstskattenligt reglerna om ackumulerad inkomst Underrältelseom taxeringsnämndens beslut sänds i fortsättningen i vanligt brev. Taxeringsnämndensordförande får rätt atl besluta ensam i fråga om otvistiga deklarationer ochavvikelser som gäller småbelopp eller där saken är uppenbar. Nämnden får pådella sätt mer tid för handläggning av svårbedömda fall. Omröstningsreglernaändras så att ordföranden alltid får ulslagsröst vid lika röstetal.Lekmannainflylandel i taxeringsnämnderna förstärks. a. skall antalet valdaledamöter vara minst fem mot f. n. tre. Högsta antalet valda ledamöter bliråtta. Vidare förlängs mandatperioden för de valda ledamöterna från ett lill treår. Möjlighet införs att påkalla proportionellt valsätt. Valbarhetsvillkorenför ledamöterna anpassas till vad som gäller i fråga om ledamöter i skatlerätl. Skattemyndigheternasinformations- och serviceverksamhet utökas. a. förtrycks ytterligareuppgifter på deklarationsblanketterna. Portofria svarskuvert skalltillhandahållas när skattemyndigheterna begär in uppgifter från deskattskyldiga. Arbetsgivarnaskall i fortsättningen normalt lämna kontrolluppgifterna på blankett enligtfastställt formulär." I detta sammanhang hadebehandlats dels de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1977/78:1958 av DanielTarschys (fp), 1977/78:1959 av RuneTorwald (c), 1977/78:1960 av PerWesterberg (m), 1977/78:1965av () och (), vari hemställts att riksdagenändrade förslaget i propositionen 1977/78:181 beträffande 69 i; 4 mom.taxeringslagen (TL), vilket yrkande innebar atl underrättelse om avvikelse frånsjälvdeklaration skulle få ske genom delgivning, 1977/78:1966av (vpk) och (vpk), vari hemställts all riksdagenbeslutade all med godkännande i övrigl av propositionen 1977/78:181 antamoiionärernas förslag lill lydelse av 34 § 1 mom. i lag om ändring itaxeringslagen, innebärande alt den ordinarie deklarationstiden den 15 februariförlängdes titt den t mars, 1977/78:1967 av Anna-GretaSkanlz (s),