prot · G109157 · 1977-12-31 00:00:00 — Nuhävdar utskottet - och detta har hävdats i debatten här också - alt del hargållalltför sedan inträdde i IDB föratt man skulle kunna dra någraslutsatser, som del heter i uiskoitsyttrandet, "om mer ellermindre framgång i att hävda sina ståndpunkter inom organisationen". Motden bakgrunden tycker jag det är rimligt att fråga: Hur lång lid anserutskoltsmajorileten bör förflyta innan sådana slutsatser kan dras? BirgittaHambraeus drog t. ex. stora växlar på den korta lid som har förflutit. Jagställer inte denna fråga bara i ett kortsiktigt taktiskt polemiskt syfte, utandärför att jag uppfattar det som en alldeles nödvändig förutsättning för skall kunna tolka utskottets uppsåt. Är det verkligen så att man anser skall göra den här bedömningen, eller är det bara så försöker skjuta den här saken framför sig så långt som möjligt? Jag tyckeri och för sig alt det kan vara rimligt att de som i Qol ville att Sverigeskulle gå med i IDB - i övertygelsen alt kommer att kunna förvandla IDBtill en organisation med demokratisk struktur och en utlåningsverksamhet somstödjer social och ekonomisk utveckling och ökad demokrati i -begär att det skall få förflyta innan de inser att de hade fel. Mendå måste de rimligen på förhand ange en någoriunda preciserad tidsrymd. Annarskan man inle annat än misstänka att det bara är en undanflykt, att de villskjuta ett avgörande framför sig, att de kanske hoppas att vi andra skallglömma hela saken. Alltså: När är ulskottsmajoriteten beredd att göra ensummering av påverkansmöjligheter inom IDB? Ocksåpå en annan punkt finns det skäl att fråga vad ulskottsmajoriteten egentligenmenar. Man säger att vi som var motståndare till en IDB-anslutning i dagskulle "behöva förete starkare skäl än tidigare". Orsaken skulle varaatt nu faktiskt är IDB-medlem. Resonemangetkan verka bestickande, men i själva verket är det ganska skrämmande. Det är ensak alt de-faclo-medlemskap innebär en faktor som man måste ta hänsyntill när man skall genomföra sin övertygelse, nämligen all bör ståutanför IDB. Det kan alltså finnas skäl för att ett utträde inte kan ske påett sådant sätt att det skapar intryck av en oplanerad ryckighet i svenskutrikespolitik. Därför kommer jag för min del att kunna stödjautskottsmajoritelens andra yrkande, nämligen att vi skall anslå pengar. Det ärrimligt att regeringen får på sig även av oss som anser att Sverigebör träda ut ur IDB . Men detta innebär ju inte att skälenför själva ståndpunkten all inte bör vara medlem i och för sig måstevara starkare än , vilket utskottet hävdar. Del enda kriterium sommåste föreligga för hur starka skälen för en ståndpunkt måste vara ärnaturiigtvis att skälen för ståndpunkten är starkare än skälen mot. tycks antingen ha drabbats av en akut logisk tankeförlamning, ellerockså menar utskottet att det faktum att man förlorar i en omröstning inte barainnebär att man måste finna sig i sin förlust utan också betyder att man föratt fl behålla sin övertygelse måste hitta ännu fler och ständigt fler argumentför sin sak än tidigare - i sanning en ganska märklig och i grund och botlenrätt totalitär uppfattning. Det kan ju inte betyda annat än att jag eftertillräckligt många voteringsnederlag skulle ha förlorat den moraliska rättenatt bibehålla min övertygelse, om jag inte ständigt kan hitta starkare ochstarkare argument, eftersom ju de ursprungliga i och för sig starka argumentenenligt utskottets resonemang efter hand som man förlorar voteringar inte dugerlängre. Men såvitt jag kan minnas hindrade inte voteringsnederiag de nuvarandemajoritetspartierna från att de var i minoritet återkommamed samma krav och samma ståndpunkter i sina partimotioner helt oförskräckta avtidigare voteringsnederlag. Jagtycker att det är ett mycket elementärt krav att utskottsmajoriteten på dennapunkt förklarar sig. Har man en moralisk rätt i riksdag att behållasin övertygelse om man har exakt samma och lika starka argument, eller måsteman år från är som man föriorar voteringarna se till att skrapa ihop ännustarkare och ännu fler argument? Det är viktigt att klart tala om vad utskottetmenar. Troligen menar man inte vad man skrivit, utan det är väl fråga om ettsjabbel och en logisk tankeföriamning. I så fall bör ett utskott i erkänna det öppet. Jag yrkar bifall till reservationen i fråga om mom. 1 och tillutskottets hemställan i fråga om mom. 2. () kortgenmäle: Jag skallfatta mig mycket kort. HerrGahrton inledde sitt anförande med att referera till den diskussion som jaghade här med . Jag ställde då frågan till IngvarSvanberg om ekonomi och moral, därför att yttrat att de pengarsom vi nu skall anslå, 5 milj. kr. , skulle göra mycket störrenytta på annat håll i form av exportfrämjande åtgärder. Samtidigthar socialdemokraterna här främst talat mot banken och våra insatser därgenom en hänvisning till alt länderna i området i fråga är diktaturer.Handelsministern har visat hur ihåligt det resonemanget är när man dels villeöka biståndet till , och - diktaturer på andra håll -,delsvill säga nej till detla mycket blygsamma belopp på ungefär 5 Detvar bakgrunden till min fråga, ingenting annat. Jaghåller sedan med Per om att en diskussion om moral i det politiskaagerandet självfallet är på sin plats. Men den diskussionen kan inte förasfullt så ensidigt som har varit fallet här. Vi har naturiigtvis alla ofta enkänsla av att vi vill hoppa av den här väriden. Det är mycket förtryck, det ärdiktaturer, terror, deportationer och ofrihet. Men om vi skall hoppa av världenskall vi åtminstone vara konsekventa och göra det i även i andra sammanhang ochinte bara i detla. Dessutom: man gör väldigt liten nytta med den typen avagerande. Man uppnår väldigt litet resultat. Jag har kvar den grundläggandesynen att vi i den här banken dels kan medverka till att kapital kommerkontinenten i fråga till godo, dels har större och bättre möjligheter änutanför att påverka utvecklingen i en riktning som vi anser rimlig. PER () kortgenmäle: Som säkert märkte lade jag inle fram de argument somBertil Måbrink och andra kanske haranvänt. Jag har inte tagit upp självasakfrågan, därför att jag har samma ståndpunkt som . Då utvecklade jagden ganska ulföriigt, och jag anförde inte bara de skäl som går ut på att jagtycker illa om regimerna i utan också bl. a. sådana skäl som haralt göra med riskerna med en regionaliserad handel av del slag som IDB sysslarmed. Denmoraliska aspeklen här . i riksdag, är främst en annan. Jag har efterlystdeklarationer från en viktig grupp centerpartister här. Jag börjar bliallvarligt oroad för vad en del av våra kolleger här i gör med denpolitiska trovärdigheten och den politiska moralen, Vi har väl i valrörelseroch på annat sätt varit med om alt göra utfästelser som vi kanske inte i allastycken kan leva upp till. Men när man i delta fall gör väldigt bestämda ochkategoriska uttalanden om på vilka förutsättningar man byter ståndpunkt från enman har intagit tidigare, är det väl ganska rimligt att vi begär ett besked:Vad är det som gör all ni kan slå kvar på samma ståndpunkt trotsatt de förutsättningar ni då drog fram har visat sig ramla samman som ettkorthus? Det är den ena viktiga,ja den viktigaste, moraliska frågan. Deandra frågorna var de som berörde utskottsmajoritelens yttrande. Där hade delvarit rimligt om hade tagit tillfället i akt och mindrepolemiserat mot tidigare talare i debatten och i stället svarat på de frågorsom jag ställde här: Hur länge skall man vänta innan man kan avgöra om IDB:sutveckling blivit sådan som utskottsmajoriteten förutsatte för attSverige skall stanna kvar? På vilka skäl får man här i riksdag behållaen övertygelse? Är det så som det står i utskottets skrivning, att man måste hastarkare och starkare skäl för varje gång man har blivit nedvoterad eller harman rätt alt behålla en övertygelse om man fortfarande anser alt skälen för ärstarkare än skälen mot? Del är ändå ganska rimliga frågor i en central politiskdebatt. Det var främst del jag menade med alt plocka in moralen i detsammanhanget. Jag tror att den har en plats både i ekonomi och i politik. () kortgenmäle: Jag tycker det ligger en hel del logik i vad Per sade i slutetav sitt anförande. Det är klart att frågan är berättigad: Skall man hela lidenbehöva komma med starkare argument? Självfallet har varjeledamot rätt att hysa identiskt samma uppfattning år . Vadjag har sagt - och det tycker jag också att det ligger logik i -är alt del föross som var för ett medlemskap i banken har förflutit alltför fråninträdet till dagens läge för att vi skall kunna dra några slutsatser av detsvenska medlemskapet. De som representerar regeringen har bara haft ett drygthalvår på sig att försöka påverka och föra en dialog om framför allt denlångsiktiga inriktningen. Det är framför allt del som utskottsmajoritetentrycker på i sin argumentation. Sedanfrågade hur det tar att åstadkomma en utvärdering. Detvore fel av mig alt precisera mig. Jag har inle ett sådant material att jag kan göra den bedömningen. PERGAHRTON (fp) kort genmäle: Debatter här i är inte alllid helt meningslösa. På fråga nr 2fick jag nu ett klargörande svar-jag noterar det med glädje. Det var alltså enslarvig och slafsig formulering i utskottets betänkande - vilket faktiskt intebör förekomma där. Det är bra alt vi har fått det klarlagt. Närdet gäller den andra frågan lycker jag ändå att smiter undanlitet för lätt. Man har gjort utfästelsen all detla beslut är temporärt -detfinns ingen möjlighet alt tolka majoriletsskrivningen på annat sätt - iavvaktan på att man kan göra vissa bedömningar. Man kanske inte kan preciseratidpunkten för en utvärdering , veckan, månaden eller ens året. Men manmåste ändå ge oss en uppfattning om hur länge vi skall vänta. Skall vi väntaett decennium eller kan vi få ett besked före nästa val t. ex.? Jag lycker detvore rimligt att välja något av de tidsperspektiven i stort. När ni Ullaste erall komma tillbaka med en omprövning måste ni väl ändå ha haft entidsperspektiv i bakgrunden - annars kan man inle dra någon annan slutsats änatt ni kanske ändå inte tänkte er att det skulle göras någon omprövning. BERTILMÅBRINK (vpk): I det replikskifte jag hade med AndersWijkman tidigare under den här debatten lämnade han en uppgift när jag intelängre hade någon replik kvar. Han sade att DDR säljer politiska langar tillväst. Jag visste faktiskt inte att IDB var inblandad också i den sorlens avskyvärdaverksamhet. Men det förstärker ju bara ytteriigare min argumentation förutträde ur IDB. Del borde vara ett skäl också för . () kortgenmäle; Jag vet inte varifrån lalt det sista - han måste halyssnat mycket slarvigt. Jag påstod aldrig att IDB var inblandad i all vare sigköpa eller sälja fångar. IDBärenbank-delär ingen stat i likhet med DDR, än mindre någon stal sominternerar folk på grund av deras politiska uppfattning. Jagtog fram detta som bevis för att närstående regimer -ävengeografiskt närslående - sysslar med en verksamhet som är ganska upprörande ochdå i ekonomiskt vinningssyfte, eftersom hade brett ut sig om attallt banken syftade till var att förstärka vissa diktaturer i . Jagkan hålla med om att det inte är någon omedelbar parallell till IDB:sverksamhet - tvärtom; det är ingen parallell alls. Men eftersom jag såg den häruppgiften ville jag ta fram den när vi nu diskuterar diktaturer, frihet,ofrihet, förtryck, demokrati eller inte demokrati. DDR har alltså systematisktunder kriget för stora pengar sålt politiska flyktingar tillväst. Det kunde vara intressant att nämna detta, eftersom somrepresentant för samma politiska inriktning här talade så vackert om demokratioch frihet. (vpk) kortgenmäle: Jag trodde faktiskt, demagogen , att vi i den härdebatten diskuterade IDB och den argumentation förmedlemskap. Det måste i den debatten vara min uppgift att argumentera emotmedlemskapet och regeringen. Det var det saken handlade om. Sedanråder det inget tvivel om var vpk står när det gäller de demokratiska fri- ochrättigheterna. Var dessa än förtrampas-det må ske i , i DDR elleri andra länder - är det vpk som konsekvent försvarar dem. Ni i moderatasamlingspartiet har inte varit konsekventa när det gällt att ställa upp tillvärn för de demokratiska fri- och rättigheterna. Vilken partiledare var det somuttalade sig när man bombade en och sade att det var bombningarför freden? Det var som uttalade sig på det sättet. Nihar också varit väldigt försikliga när det gällt alt ta avstånd frånPinochetjuntan i . Där har moderata samlingspartiet uppträtt mycket lamt.Om det är någon vars demokratiska pålitlighet man kan ifrågasätta så är detmoderata samlingspartiets. ANDERSWIJKMAN (m) kort genmäle: skall jaginle säga mer än följande: Densom iden här debatten påstått att lDB:s hela verksamhet med projekt förhälsovård, energiutveckling, fiske etc. är folkfientlig och som dessutom påslåratt regeringen och genom beslutet om medlemskap i bankensystematiskt medverkar till att stödja de fascistiska diktaturerna -den somargumenterar på det sättet har verkligen använt demagogi, och han får ocksåfinna sig i att bli påmind om diktaturer närmare oss och om den intressantanyheten i , att DDR systematiskt t. o. m. säljerfångar och tjänar pengar på sitt förtryck. (vpk) kortgenmäle: Det är typiskt för bl. a. de borgerliga partierna när man inle hargodtagbara argument all då sväva ut till andra länder för att där försöka vinnastöd för den verksamhet som man bedriver i det här landet, i delta fallmedlemskapet i IDB. Jag lycker att det är tillräckligt avslöjande för denborgerliga regeringen och för moderata samlingspartiet, avslöjande för hur sjukden här frågan är. Förste vice talmannen anmälde att alt till protokollet få antecknat alt han inte ägde rätt tillytterligare replik. ALLANHERNELIUS(m): Eftersom en tidigare talare, , förde in utrikespolitikeni debatten vill jag göra några korta påpekanden. Isitt yttrande om svenskt medlemskap i banken konstateradeUlskottsmajoriteten att ett svenskt dellagande i IDB inle heller innebär någonändring av vårt lands utrikespolitik eller dess målsättningar liksom hellerinle i ställningstagandet till skilda regimer i . har utrikesutskottetockså behandlat frågan och skriver följande: "Utskottetfinner inte att några omständigheter tillkommit som skulleföranleda en annan bedömning än den som utskottet gjorde för mindre än ett årsedan." Detandra påpekandet jag vill göra är till , som uttryckte farhågorför alt medlemskapet i banken skulle vara komprometterande för vår neutralitet.Jag förstår honom inte alls på den punkten. Det är svårt att se att ettmedlemskap tillsammans med neutrala länder som , och Finlandskulle kompromettera vår neutralitet. Det kanske också bör tilläggas allJugoslavien är medlem och alt enligt uppgift lär söka medlemskap. Såvar det med den komprometterande situationen. Det som fick mig att dra in vår neutralitet i debatten hade sombakgrund moderata samlingspartiets argument. Från den borgerliga sidan är deldetta parti som mest vill diskutera IDB. ex. varit väldigt tyst fråncenterpartihåll. Det är, såvitt jag vet, ingen annan än somhar tagit till orda i frågan. har det kommit in fler i kammaren, kanskeockså någon av de 14 centerpartister som gav uttryck åt sin negativauppfattning. Moderatasamlingspartiet har verkligen velat undvika att gå in i en sakdebatt. Man harsvängt sig med alt hänvisa till västeuropeiska socialdemokratiska regeringar,och ,, DDR och andra, vilket bara visar hursjuk hela denna sak är för regeringen. Faktum är att man inle har någraordentliga argument i fråga om en positiv utveckling av IDB:s verksamhet. Närman på detta sätt drar fram socialdemokratiska regeringar i - ettargument som f ö. handelsministern använde - så har jag påpekat alt imånga fall har en annan utrikespolitik än regeringar ute på kontinenten. Jaghar också påpekat att vi haren annan politik därför alt vi är neutrala. Sverigehar under den socialdemokratiska regeringens tid tagit initiativ i t. ex.Vietnamfrågan nar andra socialdemokratiska partier och regeringarpå kontinenten inte velat engagera sig mot den amerikanska krigföringen där.Skulle vi ha följt moderata samlingspartiets råd hade vi sagt ungefär så här:När socialdemokrater i inte kritiserar krigföring i ,så skall vi svenska socialdemokrater inte heller göra det. gjorde vi inteså, utan precis tvärtom. Vi tog upp en kritik av krigföring i ochfick efter hand också andra socialdemokratiska partier och andra grupper medoss i denna kritik. Det är denna självständiga opinionbildning som jagunderströk, och det är den självständigheten i bedömningen som, om densocialdemokratiska reservationen vinner majoritet, också kommer att bestå iframtiden när vi tar ställning i frågor som har en klar utrikespolitiskdimension. Här gäller det ju all vara med i en bank. som är en organisation,stiftad av i samband med tillkomsten av den kubanskarevolutionen som ett värn möten radikalisering av den latinamerikanskakontinenten. Del var klara politiska syften bakom och de andra ländernasbildande av IDB. Dessa politiska syften kvarstår, vilket den prioritering avolika regimer som IDBhargjort i sin praktiska politik visar. Man har givitförtur åt de värsta militärdikiaturerna för projekt som icke når ul till defattigaste folkgrupperna. Delär därför som socialdemokraterna har reserverat sig. Det hoppas jag alt ocksåde 14 centerpartisterna gör, eftersom de gav uttryck åtuppfattningen att vi inle skulle gå med i IDB utan avvakta resultatet avfortsalla förhandlingar. Skulle banken utvecklas på ett för oss positivt sätt,då skulle vi gå med. Vi har i den här debatten kunnat visa hur utvecklingen iIDB på alla de punkter där centerpartisterna ville se en positiv utveckling hargått ål andra hållet. Jag hoppas alltså alt vi skall få majoritet förreservationen, i vilken krävs all skall utträda ur IDB, ALLANHERNELIUS (m): När läser protokollet, jag tror inte förr, kan hansäkerligen konstatera att hans anförande icke träffade prick. Vad frågan gälldevar om det kunde vara komprometterande för vår neutralitet att tillsammans medSchweiz, och vara medlem i banken. MATSHELLSTRÖM (s): När läser protokollet kommer han att finna att han har pådyvlatmig uppfattningar som jag inte har givit uttryck för. Överläggningen varhärmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av IngvarSvanberg m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr65 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då IngvarSvanberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av IngvarSvanberg m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr65 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då IngvarSvanberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 1977/78:58 med anledning av propositionen1977/78:184 om utredning i utländskt skatteärende, m. m. 1977/78:39med anledning av propositionen 1977/78:157 om organisation arbetsgivarfunktion Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. 6 protokoll 1977/78:157 §18 Åtgärder mot ungdomsarbetslöshet Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande1977/78:40 med anledning av propositionen 1977/78:164 om åtgärder motungdomsarbetslöshet jämte motioner. Regeringen hade i propositionen 1977/78:164föreslagit att skulle anta de förslag som arbetsmarknadsministernRolf och statsrådet hade lagt fram. Ibilaga 1 till propositionen hade arbetsmarknadsministern föreslagitatt skulle godkänna av honom förordade åtgärder för att motverkaarbetslöshet bland ungdomar. Ipropositionens bilaga 2 hade statsrådet föreslagit att riksdagenskulle godkänna de av henne förordade åtgärderna inom skolans område motungdomsarbetslöshet. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Ipropositionen föreslås förstärkta åtgärder inom både arbetsmarknads-ochutbildningspolitiken i syfte att nå målet att alla unga skall garanterasarbete, utbildning eller praktik. Inomarbetsförmedlingens verksamhetsområde föreslås att särskilda arbetslag skallkunna bildas på förmedlingskontoren. Lagen skall bestå av bl. a. förmedlare,yrkesvägledare,syopersonal, psykologer,socialarbetare och andra specialister.Lokala åtgärdsprogram mot ungdomsarbetslöshet föreslås bli utarbetade i allakommuner. Resultaten av åtgärderna skall följas upp lokalt. Bidragentill beredskapsarbeten för ungdomar föreslås utgå för arbeten hossåväl kommuner som företag och organisationer. Beredskapsarbetenaföreslås också kunna innehålla korta inslag av yrkesvägledning och utbildning. Delokala planeringsråden föreslås fl i uppgift att kartlägga behovet avpraktikplatser. Arbetsförmedlingen föreslås vara huvudansvarig för anskaffningenav sådana platser. Planeringsråden föreslås fl väsentlig funktion när detgäller att fl fram tillräckligt antal praktikplatser. Mot denna bakgrundavvisas en lagstiftning för att fl fram praktikplatser. Ungdomarföreslås även i fortsättningen kunna deltaga i arbetsmarknadsutbildning,kortkurser i gymnasieskolan och ALU-kurser (Arbetsliv och utbildning) medutbildningsbidrag. Invandrarungdomar föreslås fl ett särskilt bidrag då degenomgår s. k. introduktionskurser för gymnasieskolan. Enförsöksverksamhet med yrkesutbildning i form av varvade teoretiska studier ochpraktiskt arbete föreslås starta . Verksamheten inriktas påungdomar med lång arbetslöshet bakom sig och för vilka annan utbildning intevisat sig attraktiv. Eleverna föreslås fl utbildningsbidrag under de teoretiskastudierna och den praktiska delen av utbildningen föreslås anordnad i form avberedskapsarbeten. medlingflr i samarbete med de lokala planeringsråden i uppgift att organisera dennaverksamhet." Idetta sammanhang hade behandlats delsde under allmänna motionstiden vid 1977/väckta motionerna 1977/78:278av m. fl. (vpk), vari yrkats att skulle uttala sinanslutning till principen att lika lön för lika arbete oavsett ålder bordegälla på arbetsmarknaden som helhet samt hos regeringen hemställa att dennaprincip genomfördes på det statliga och kommunala avtalsområdet, 1977/78:838av m. fl. (vpk), vari yrkats att skulle ansluta sig tilldet i motionen framlagda programmet för kampen mot ungdomsarbetslösheten och gedenna sin mening regeringen till känna, 1977/78:839av () och (), 1977/78:1339 av SuneJohansson m. fl. (s), 1977/78:1655 av ErikHovhammar m. fl. (m), 1977/78:1661 av JohanOlsson (c), 1977/78:1666 av MarianneStålberg m. fl. (s), 1977/78:1669av Lars-lngvar () och (), såvitt nu var i fråga(yrkandet 2), dels de med anledningav propositionen väckta motionerna 1977/78:1894 av m. fl. (s),vari yrkats att i anslutning till behandlingen av propositionen1977/78:164 om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten beslutade att införa allmänplatsanmälan i fr. o. m. , 1977/78:1907av (apk) och (apk), vari yrkats att uttaladesig för 1. att omedelbara åtgärder vidtogs i den ekonomiskapolitiken i enlighet med motionen 1977/78:316 om riktlinjer för den ekonomiskapolitiken, 2. att regeringen upprättade enförsta produktionsplan för en planmässig ökning av sysselsättningen församhällsnyttig verksamhet, innefattande bl.