prot · G10956 · 1977-12-31 00:00:00 — Det kommerheller aldrig att gå all skapa en sådan lönsamhet att dessa kanförräntas. Del framgick inte minst vid gårdagens behandling avjordbrukspolitiken. Det finns naturiiglvisflera orsaker lill dessa överpriser - inte minst Men ulantvivel är medvetenheten om all man - därest man har ell större kapital - får enavsevärt lägre beskattning vid köp av en faslighet, som beskattas för ett iförhållande lill köpeskillingen avsevärt lägre taxeringsvärde, en starktbidragande orsak lill dessa överpriser, och den förstärks självfallet med denya bestämmelserna. Deköparkategorier som från dessa utgångspunkter uppträder är i första handkapitalstarka personer utanför jordbruket men också och i allt högre gradväletablerade jordbrukare, som ökar sitt fastighetsinnehav och betalar ettöverpris med precis samma motivering som den först angivna kategorin. Detgår naturligtvis att med en skärpt jordförvärvslag hindra en viss del av deutanför jordbruket stående köparna. Men hur hindrar man den andraköparkategorin, som utifrån sin egen förmögenhetsskaliesi-luation betalaröverpriser? Del skulle vara intressant att få ett svar på detla. Nukunde man naturligtvis låta denna sak bero, om inte konsekvenserna vore såförödande, i första hand för de verksamma jordbrukarna - främst de yngre - menslutligen också för konsumenterna. Ty följderna blir - det har vi redan upplevti några varv - alt taxeringsvärdena siiger med dessa höga somriktmärke, och därmed drabbas alla jordbrukare av omotiverat högförmögenhetsskatt. kommer naturligtvis dessa höga markvärdenockså alt påverka livsmedelspriserna i landet. Det för mig helt oförklarligaär all ledamöter av denna kammare - också av skatteutskottet - som är välförtrogna med jordbrukels problem och som med full rätt beklagar den ondacirkel sorn jordbruket är inne i beiräffande förmögenheisskatten endera inleförslår orsakssammanhanget eller inte vågar ta del steg som här krävs. Jagvill i sammanhanget slutligen framhålla - bedömt ifrån de rätt goda kontakterjag har med jordbrukare-att fler och fler av de jordbrukare som enträget jobbarpå sina gårdar och har dem såsom försöriningsobjekt och därtill den yngregeneration som avser all skaffa sig ett jordbruk med samma motivering säger attså här kan vi hell enkelt inte ha del. Jaghar här i huvudsak berört jordbruket. Ulredningskravei gäller dock alltfastighelsinnehav. En kommande utredning bör emellertid avgöra om del finnsskäl för kategorilösningar beroende på all olika slag av fastigheter rriärkbarlskiljer sig vad beträffar värdebeständighet, efterfrågeiryck eller andraomständigheter som kan föranleda särlösningar. Denna motion har, som jag redan anfört, inle blivit tillstyrkt avutskottet. Jag är medveten om att det med den blockeringen inle lönar sig attyrka något bifall till motionen. Jag är naturligtvis tacksam för all den enaalt-satsen har tagits upp i en reservation av . Jag vill docksäga alt jag inte godkänner hans motivering, eftersom den är felaktig. Det ärinle på del sättet, , alt de nuvarande beskattningsreglerna ärförmånligare för jordbrukare än för andra. När del gäller fastighelsinnehav ärreglerna precis likadana för alla. Jag vill således rätta till delta imotiveringen. Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. Nr 56 Med denna anteckning till protokollet, herr talman, vill Jag meddela Lördaeenden '' J därest del blir en votering kommer alt röstaför reservationen Demindre och (): Löntagarorganisationerna har fullt följdriktigt reagerat företagens utveck- medförbittring på regeringens förslag om hur de nya utvecklingsfon- ling, m. m. dernasstyrelser skall utses. Jag citerar ur uttalandet antaget av LO:s och TCO:s representanter iföretagarföreningarnas styrelser, vilket finns i näringsulskottelsbetänkande på s. 9: "Förslagetom att landstingen bör beakta alt behovet av erfarenhet från arbetsmarknadenblir tillgodosett i fondstyrelserna är av ringa värde. Del värdefulla i endirekt facklig representation är att organisationen kan användas för attkanalisera det kunnande och den erfarenhet som de anställda representerar.Vidare är det en stor tillgång all vi som fackliga företrädare i föreningarnagenom våra organisationer har möjlighet att skaffa oss information och utbytaerfarenheter från olika delar av landet. Denav industriministern föreslagna beredningsgruppen blir i praktiken ett slagsreferensgrupp utan beslutskompelens. Vi ifrågasätter starkt den formen avrepresentation och finner förslaget utmanande. Vikräver alt de fackliga organisationernas nomineringsrätt lill företagareföreningarnasstyrelser bibehålles vid den omorganisation av föreningarna somförestår." Mankan konstatera hur rätt TCO och LO åter har när de fastslår att den nuvarande regeringengärna vill hålla löntagarorganisationerna i handen när det blåser emot, menannars inte. Regeringen visar en aningslöshet utan like, och utskottetsmajoritet traskar lika troskyldigt med när den förutsätter att länetsarbetstagare och småföreiagare kommer all ingå trots attintresseorganisationerna inte får formell nomineringsrätl. Samma borgerligaregering och samma borgerliga majoritet i förutsatte delsamma när detgällde att utse länsstyrelser. Delär vanligt alt erfarenheten får leda människor, men så är icke fallet med denborgerliga regeringen och ulskottsmajoriteten. Det hade varil en enkel åtgärdatt undersöka hur valen till länsstyrelser hade slagit när del gäller TCO:stidigare representanter. Det framgår av den socialdemokratiska reservationenatt av tidigare fjorton ledamöter i länsstyrelserna blev bara fem återvalda. Imitt hemlän, , finns en av dessa fjorton som inte kom med. Detblev i stället en tungt belastad politiker som fick ännu ett uppdrag, och denaktive TCO-aren fick stanna hemma. Fackligtaktiva TCO-are har stor erfarenhet i näringspolitiska frågor, och därför ser videt som en brist all samhället inle tillgodogör sig den erfarenheten i dessastyrelser. Delta gäller oavsett vilken politisk uppfattning TCO-representanieni andra sammanhang företräder. Densocialdemokratiska TCO-gruppen, som verkat i sedan 90 valet , beklagar djupt regeringens ochutskottsmajoriletens bristande intresse för de fackligaorganisationernas möjligheter att tillföra dessa styrelser vidgad erfarenhet.Vi gör det så mycket mera som samma regering med Jämna mellanrum pläderar förett vidgat samarbete mellan alla parter för all klara landet över de ekonomiskasvårigheterna. Här finns tillfiille att visa prov pä detta samarbete, vilketockså några folkparli-och moderatledamöter med . och i spetsen tydligen avser att göra, eftersom de har motion i ärendet.Del vittnar ju om att det även i det borgerliga lägret finns folk som begriperbetydelsen av alt ha TCO-are med i dessa sammanhang. Som företrädare för den socialdemokratiska TCO-gruppen i berjag att få yrka bifall lill reservation 2. Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. Idelta anförande, under vilket andre vice talmannen övertog ledningen avkammarens förhandlingar, instämde , , , , , , , ErikJohansson i , , , ,, , och (samtligas). Några frågor behandlas i lagutskottets betänkande nr 8 utan att ingåbland de förslag till förbättringar av småföretagens villkor som regeringen harlagt fram. Jag vill la upp två sådana frågor som det inte har uppnåtts enighetom i utskottet. Denena frågan är vilken personkrets låneförbudet skall gälla - behandlat den socialdemokratiska reservationen därvidlag. När låneförbudetinfördes beslöts det att förutom bolaget närstående personer skullelåneförbudet gälla vederbörandes make/maka, syskon, svågrar, barn ochföräldrar. Samboende under äktenskapsliknande former inkluderades däremotinte, vilket föranledde 1973 att på lagutskottets förslag ge Kungl.Maj:t till känna all man i del fortsatta arbetet borde pröva frågan om enutvidgning av låneförbudei lill att gälla även samboende. Då uppslår fråganvilka som skall räknas som samboende. Lagutskottetframhöll att utgångspunkten härvidlag borde vara att anknyta lill detskatlemässiga familjebegreppet, vilket omfattar samboende som är eller harvaril gifta med varandra eller som har eller har haft gemensamma barn. Skullelåneförbudet gälla alla former av äktenskapsliknande samlevnad, skulle delvara svårt alt finna enkelt konsta-terbara kriterier för samboende, ochlångivande bolag skulle tvingas göra långtgående efterforskningar i presumtivalåntagares personliga förhållanden. proposition som behandlas föreslås den ändring som uttaladesig . Trots att regeringen - i motsats lill den tidigare regeringen -tillgodosett enhälliga uttalande har lagutskottetssocialdemokratiska ledamöter i motionen 191 framhållit att Demindre och medelstora föietagens utveckling, m. m. begränsningen är för snäv.I reservation nr 1, som talat för, vill man ha etttillkännagivande för regeringen. Vi i majoriteten anser inte att nubör göra något särskilt uttalande i frågan. Därför har vi inte ansett oss haanledning att tillstyrka den socialdemokratiska motionen.. Denandra frågan som jag vill ta upp behandlas i den moderata motionen 178 och ireservationen nr 3 och gäller emission av aktier lill underkurs, en fråga somJoakim Ollen har berört här. Enligt aktiebolagslagen får vid ökning avaktiekapitalet till aktiekapitalet inte överföras lägre belopp än som motsvararaktiernas nominella värde. gäller även vid nyemission då aktiekapitaletökas genom att aktier tecknas mol betalning. Demoderata motionärerna och reservanterna anser del däremot lämpligt att tillåtaen emission, som med högst 20 96 understiger det nominella värdet. Det skullevara en viss hjälp för företag vilkas aktiers kursvärde ligger mellan 80 och100 "6 av det nominella värdet. Motsvarande krav framfördes från moderathåll 1975, och då liksom nu avvisades förslaget av oss andra. Anledningen varoch är bl. a. att förbudet mol emission till underkurs har uppställts tillskydd för borgenärerna, de anslällda och aktieägarna i syfte att säkerställaall bolaget vid en emission verkligen tillförs reella tillgångar som minstuppgår lill aktiekapitalets ökning. Företagskonsolideringskravenbör lösas på andra sätt än genom att man medger emission lill underkurs. Ipropositionen framhålls med anledning av en skrivelse från Industriförbundetoch andra organisationer att frågan om eventuell emission till underkurs fårprövas i annat sammanhang. Med hänsyn till detta uttalande och de många problemsom en sådan möjlighet skulle leda lill har vi i ulskotlsmajoritelen avstyrktmotionen och därmed också avstyrkt de krav som framförs i reservationen 3. Med del anförda yrkar jag bifall lill lagutskottets hemställan påsamtliga punkter. () kortgenmäle: och Jag är överens på en del punkter. a. är viöverens om all det måste finnas bestämmelser om läneförbud. Likaså är vi enseom att de gällande reglerna om personkretsen behöver kompletteras meddet förslag som finns i dagens proposition, där man tillför det s. k.skatterättsliga familjebegreppet. Mendet är lätt att konstalera att ganska många människor då faller utanför personkretsen.Vi har t. ex. alla som är samlevande ulan att ha barn tillsammans och alla somsammanlever utan att ha varit gifta tidigare. Många av dessa människor kanvara aktieägare i olika bolag. De kan också vara styrelseledamöter. En del kant. o. m. vara verkställande direktörer i olika bolag. Då skulle de alltså inteinnefattas i personkretsen för låneförbudei. Vi har ansett att vi behöveraktualisera den frågan redan nu för att den skall kunna föras fram tillriksdagen när en del utredningar ärklara och vi kan få mera bestämda kriterier för vilka människor som böromfattas av låneförbudsbestämmelserna. vill nu inle ochhans partivänner vara med om. Men jag har inle hört någon motivering frånMarlin varför han anser all man inle kan aktualisera frågan redan i dag.Varför måste den avslutas nu och kanske, eventuellt, i framtidenaktualiseras? Del skulle vara intressant att få höra en motivering för detta. MARTINOLSSON (c) kort genmäle: Jag framhöll i mitt anförande, och det framgår också avutskottsbetänkandet, att det är svårt att finna godtagbara kriterier för altavgränsa den grupp som det här skall gälla, om man inte skall följa något annatän det skatlemässiga begreppet. Del var också utskottet helt ense om 1973, närvi gjorde ell uttalande som tillkännagavs för Kungl. Vifinner att det nu inte föreligger anledning att göra ett nytt uttalande,eftersom det ännu inte har framkommit något nytt som visar att vi har andrakriterier. I den socialdemokratiska molionen hänvisas tillfamil-jelagssakkunnigas arbete. Ja, jag är själv ledamot där, men jag måstesäga all Jag inle kan förulskicka all vi kommer att presentera någonpatentlösning på denna fråga. Attmånga människor kommer all beröras av detta problem är uppenbart. Jag kanupplysa om att av alla sammanboende i vårt land är vart sjunde par sammanboendeutan all vara gifta. Men jag anser alt skall göra uttalanden endastnär man vet säkert att det finns möjligheter all lösa ell problem och när manvet ungefär hur man vill lösa det. Om det på lång sikt uppstår andrasammanboendeformer som på ett enkelt sätt kan fastslås av de kontrollerandemyndigheterna, så är det givet att lagstiftningen kan komma att ändras på dennaliksom på andra punkter. vore fel av att göra något uttalande, när vi inte vet mer i dennafråga. LENNARTANDERSSON (s) kort genmäle: De siffror som själv anför på hur många människor somsammanbor utan all vara gifta med varandra stärker Ju kravet på all denna frågaframdeles ses över. 1 vår reservation har vi också sagt att vi i nulägetaccepterar propositionen, men att vi senare vill ha en översyn. Jag tyckte attjag i inlägg kunde ana att han nu har en mera positivinställning till att vi verkligen måste göra en översyn när detgäller personkretsen. Men då hade det varil bälire om redan i dagkunnat gå en bit längre, för då hade vi kunnat göra ell tillkännagivande. MARTINOLSSON (c) kort genmäle: Jag vill bara säga till all den nuvarande regeringennu har förverkligat vad uttalade . Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. Nr 56 däremot inte den tidigare regeringen som 1975 lade fram förslaget om Lördaeenden " " aktiebolagslag. Därför lyckerjag att har all anledning att vara gladöver det regeringsförslag som framlagts. De mindre ochmedelstora företagens utveckling, m. m. Jag tänker i mitt anförande bara la upp en detalj, nämligen frågan omlokala investmentbolags lokalisering, i det paket av förslag i propositionen nr40 som vi nu behandlar och som vi hoppas i väsentlig grad kommer att underiättade mindre och medelstora förelagens verksamhet. Denallmänna inställningen i propositionen är den att småförelagen är en omistligdel av vårt näringsliv. måste ges godautvecklingsmöjligheter, och nyetablering måste stimuleras. Del är därför braalt ges, som föreslås i proposilionen, ökademöjligheter all främja nyetablering. Det är också bra all man försöksvis låterSVETAB organisera några helägda investmentbolag för främjandet avnyelableringsverksamhel. Jaggör inga invändningar, herr lalman, mot det föreliggande förslaget, men delfinns, vilket också framgår av en rad motioner, fiera områden i vårt land därbehovet av nyetableringar när det gäller småförelag är utomordentligt stor. Ettsådant område är just . Det är som kammarens ledamöter mycket välvet ett område med ett ganska stort antal mindre företag, varav huvuddelen inomtekobranschen. Det är bara det att många av dessa förelag riskerar attslås ut till följd av den mycket betydande krympning som äger rum inomtekoindustrin. Enbart för kommuns vidkommande rör det sig om en förlustpå mer än 1 000 arbetstillfällen , räknat . uppgårutslagningen till ca fyra företag per dag. Om inte en hel bygd successivt skallutarmas när det gäller sysselsättningstillfällen behövs det särskildanyetableringsinsatser. Sjuhäradsbygdensallmänna industri- och bebyggelsestruktur talar för lämpligheten av att satsapå etablering av mindre företag, och även om de föreslagna investmentbolagenendast kan ge begränsade bidrag till nyetablering skulle eu bolag medverksamhet i , som jag föreslagit i motionen 1977/78:147, ändåkunna bli ett värdefullt stöd vid sidan av de etableringsinsaiser som kommuneroch länsstyrelse gör. Vi får senare tillfälle att diskutera tekoindustrinsframlid, men all nya arbeisiillfällen är nödvändiga inom områdel som ersällningför dem som föriorals kan det inle råda något tvivel om. Jag yrkarbifall till motionen 147. I propositionen 1977/78:40 har föreslagils att två regionalainvestmentbolag inrättas, båda helägda av SVETAB. Investmentbolagens insatserbör enligt propositionen koncentreras till två geografiska regioner, nämligenVärmland-Bergslagen resp. mellersta . vilken ort bolagen skalllokaliseras berörs inle i proposilionen. Detta har föranlett en rad motionermed förslag om lokaliseringsorter. Imotionen 152 har vi motionärer anfört alt vi finner förslaget intressant ochser det som ett värdefullt komplement till den övriga regionalpolitiskaverksamheten. Vidare har vi i motionen framhållit alt del när nu särskildabolag inrätlas i syfte att skapa ökad sysselsättning också är önskvärt alt delokaliseras lill områden där behovet av deras insatser är störst. Därför har viföreslagit alt ell av investmentbolagen lokaliseras lill inland,förslagsvis . I motionen 158 har man varil mera konkret och direklföreslagit . Näringsutskottelhar utan närmare motivering anfört att inle bör uttala sig ilokaliseringsfrågan. Utskottet avstyrker därmed motionerna. Vimotionärer får väl använda bevingade ord och utbrista: I herremän resen icke såfort, vad I skolen göra är redan gjort! har nämligenSVETAB sänt ut broschyrer, där man presenterar sig som "SVETABRegionalinvest i , Box 333,85105 " och "SVETABRegionalinvest i , Box 127, 701 03 ". Broschyren är myckelväl utarbetad och instruktiv. Jagfinner del anmärkningsvärt att SVETAB på della sätt föregriper riksdagensprövning av regeringens proposition. Del visar en uppenbar nonchalans motriksdagen och demokratin. Induslriminislernframhöll att vi inle i kammaren kan ifrågasätta vårtdemokratiska syslem och dess kompetens. Men, herr industriminister, om man islalliga bolag fattar beslut i frågor som är föremål för prövningredan innan fattat beslut, måste jag tyvärr sätta ell frågetecken förvårt demokratiska system. Industriministernär inle närvarande i kammaren, vilket Jag tycker är beklagligt. Det finns nämligenanledning att lill honom ställa följande frågor: Harregeringen redan fattat beslut om orterna till vilka de regionalainvestmentbolagen skall lokaliseras? Eller har regeringen lill SVETAB lämnatöver beslutsrätten i denna fråga? Slutligen: Tycker industriministern alt detrimmar med god demokratisk sed, all man på delta säll går ul och fattar besluti en fråga som inle hunnit avgöras av ? Varän beslutet har fattats, så visar det en uppenbar nonchalans mol . Föräven om utskottet har tillstyrkt regeringens förslag, dröjer del ännu en stundinnan har fattat beslut. Jag är medveten om all förutsättningarna all vinna framgång genom allyrka bifall lill en motion, som enhälligt har avstyrkts av ett utskott, är utomordentligtsmå. Men med hänvisning till frågans handläggning utanför detta hus lar jag migändå friheten att yrka bifall till molionen 152.Eftersom förslaget i molionen sammanfaller med förslaget i molionen 158,yrkar jag även bifall till denna. Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. SUNEJOHANSSON (s): Jag har funnit anledning begära ordet på grund av vissa delar avnäringsutskottets betänkande 1977/78:34. Del gäller bl. a. utskottels utlåtandeöver motionen 149. Imotion 149 har jag tillsammans med övriga s-ledamöter från framhållitangelägenheten av att det av regeringen föreslagna investmentbolaget förVärmland-Bergslagen lokaliseras till . I motionen har vi anfört en radskäl för all välja och som lokaliseringsort. Men efter att halyssnat lill anförande förslår såväl Jag som mina medmoiionärerall vi är överkörda i den här frågan. SvenLindberg har berättat för kammarens ledamöier alt SVETAB redan beslutat varinvestmentbolagen skall förläggas. Således har man bestämt sig redan innanriksdagen fåll ta ställning lill frågan. som sade enoerhörd nonchalans från SVETAB:s och regeringens sida. Här bestämmer byråkraterensamma i frågor som berör de akluella länen ulan all länens myndigheter, derasföretag eller organisationer har fått yttra sig. Del inträffade är ett klartbevis på att byråkratin har förstärkts sedan vi fick en borgeriig regering. Jag accepterar inle all regeringen betraktar ledamöier somen samling nickedockor, som inte skall ha något inflytande över frågor av såangelägen och viktig natur som frågan om lokaliseringsort för exempelvisinvestmentbolagen är. Vi närmar oss juletider, och då brukar man dela ut julklappar. Det ärbara att konstatera att genom att SVETAB, tydligen med regeringens benägnabistånd, redan beslutat om investmentbolagens lokalisering så har man istället för julklapp delat ut en ordentlig örfil till hela och allasom är beroende av detla läns framlid. Jaginstämmer i de motiveringar som hade för bifall till sittmotionsyrkande och yrkar bifall till min motion 149. Den andra del av näringsulskottels betänkande 34 som jag vill beröragäller representationen i de framtida regionala utvecklingsfonderna. Jaghar själv suttit som facklig representant i en företagarförenings styrelse ifiera år, och dessutom har jag varit LO:s representant i den centrala organisationenFöretagareföreningarnas förbund. Jag kan, som många andra som yttrat sig här idebatten, bara uttrycka mig positivt om att det funnits represenlanler förarbetsmarknadens organisationer i företagarföreningarnas styrelser. a. gett oss, som fackliga ledamöier, närkoniakt med de mindre ochmedelstora företagens problem, och jag vill även framhålla att vi frånfackligt håll salt lika stort värde på all arbetsgivarsidan varit representeradsom på att vi själva fått möjlighet all della. Vi tror att alla som följtföretagarföreningarnas verksamhet under desenaste åren instämmer i att verksamheten förts framåt just beroende på altarbetsmarknadens parter fått vara representerade. Iulskottsbetänkandet refereras, som sade, ett gemensamt uttalandeav LO och TCO om all de vill ha fortsatt rätt att själva utsesiyrelserepresenianter i utvecklingsfonderna. Jag var med när det uttalandetantogs, och jag kan upplysa kammaren om att under två dagars konferens omsmåförelagspropositionen var representationsrätten huvudfrågan. Utöveruttalandet från LO och TCO har regeringen fått skrivelser frånarbetsgivarsidans organisationer med samma krav. Således är båda sidor påarbetsmarknaden överens om att man vill ha en fortsalt rätt att nominera tillde regionala utvecklingsfondernas styrelser. LOoch TCO är nu tveksamma lill om de skall ställa upp i de beredningsgrupper somi propositionen föreslås skall inrättas vid sidan av fondstyrelserna. Om deinle får nomineringsrätl lill utvecklingsfondernas styrelser lycker de all deinte heller har någonting att göra i beredningsgrupperna. Det skulle varaolyckligt om beslutet här får de konsekvenser som regeringens förslag ifråga om representation i fondstyrelserna innebär. Delta skulle kunna innebäraall de regionala utvecklingsfonderna föriorar den nödvändiga kompetens som enfastställd representationsrätt i fondstyrelserna för arbetsmarknadens parterutgör. Partipiskorna inom del borgerliga blocket har säkerligen klatschat hårtsedan det blev känt att del förelåg även borgerliga motioner om nomineringsrätlför arbetsmarknadens organisationer lill de regionala utvecklingsfondernasstyrelser. Jaghoppas dock alt piskrappen inle har skadat de borgeriiga ledamöternastankeförmåga så att de är beredda att bifalla regeringens ochutskottsmajoriletens förslag om representaiionsregler, ty detla skulle varalill skada både för småföretagen och för de regionala utvecklingsfondernasframlida arbete. Jagvill på LO-grupps vägnar uttrycka mitt missnöje med innehållet iproposilionen.