prot · G10929 · 1977-12-31 00:00:00 — För atlunderlätta en sådan begränsning betalar staten ut 720 milj. kr. som ettgenerellt bidrag till kommunerna. Kommunerna har också för fått enavsevärd finansiell lättnad genom sänkningen av den allmännaarbetsgivaravgiften. Enligt nu föreliggande uppgifter kommer kommunerna ändå år1978 all höja sina skaller med ca . Detta är denstörsta skattehöjning som genomförts . Fördel andra åtog sigkommunförbunden att rekommendera sina medlemmar alt genomföra en myckelrestriktiv prövning av alla utgifter i budgetarbetet och att göra en översyn avsina flerårsplaner. En sådan översyn angavs som nödvändig för alt uppnå envolymmässig ökningstakt för den kommunala sektorn som är bättre anpassad lilldet samhällsekonomiska utrymmet. Konjunkturinslitulels beräkningar innebärdock alt den kommunala konsumtionen, som ökade volymmässigt med såmycket som 4 9&, kommer all öka ännu snabbare , eller medca . Även de kommunala invesieringarna beräknas öka kraftigt underåren 1977 och 1978 eller med 10,5 resp. . Även om en del av expansionenavser de prioriterade områdena barnomsorg, äldrevård och långtidsvärd är dessaökningslal mycket höga. Sammantaget visar de förestående kraftigaskattehöjningarna och den beräknade fortsatta utgiftsexpansionen all dekommunala ambitionerna ligger högre än vad som är samhällsekonomisktförsvarbart. Ett par av de grundläggande elementen i överenskommelsen -beräknade skattehöjningar och en uppbromsning i expansionstakien för denkommunala sektorn - har således inle realiserats på avsett sätt. Kommunernahar rapporterat likvidilelssvårigheler - dvs. det flnns inte egnakontanta medel för de utgifter som under den närmaste liden skall betalas. Jaghar stor förståelse för atl en sådan situation uppstår - inte minst motbakgrund av en kärv kredilmarknad, där också bo- 24 stadssektorn och näringslivets kapitalförsörjning måsle . nerna har dock beviljatslån i betydande omfattning. Men alla lån som kommuner och landsting harbudgeterat för påbörjade och färdigställda byggnader m. m. har inle kunnatlyftas från banker och andra kreditinstitut. De budgeterade utgifternaverkställs programenligt, men intäkterna i form av län kommer betydligtsenare. menar kommunförbunden att det finns behov av en omedelbar likviditelsförstärkningom ca . Del är inte möjligt atl tillgodose alla dessa krav utanalt andra vikliga områden kommer i kläm. Jagmenar således sammanfattningsvis att kommuner och landstingskommuner hittillsunder har beretts ett utrymme på kredilmark-naden som får anses varasamhällsekonomiskt försvarbart. kan dessutomytterligare låneansökningar komma att beviljas. En fortsatt expansioni nuvarande takt skulle emellertid innebära antingen atl vi drastisktbegränsar utrymmet för produktiva investeringar i såväl statlig som privatregi eller att vi ytterligare måste öka vår utlandsupplåning. Det skulle betydaatt vi skjuter målet om samhällsekonomisk balans allt längre framför oss. Omåtgärder för att bereda kommunerna ökat utrymme på kreditmarknaden Jag ber atl fålacka budgeiministern för svaret på min fråga. Tyvärr måste jag konstatera altdet verkligen inle innehåller någonting positivt som kan vara ägnat alt lugnaoroliga kommunalmän och skattebetalare runt om i landet. överenskommelse mellan regeringen och de båda kommunförbunden somträffades och som budgetministern hänvisat lill och som hansjälv undertecknat sägs följande: "Regeringen är medveten om attkommunernas möjligheter atl hålla nere utdebiteringsökningarna påverkas av ivilken mån de kan få la upp lån för finansiering av investeringar. "Därefter kommer det som budgetministern själv citerade: "Regeringenkommer därför all verka för atl kommunerna, inom ramen för vad som ärsamhällsekonomiskt försvarbart, bereds rimligt utrymme på kreditmarknaden under1977 och 1978." Vadvi nu kan diskutera är vad budgetministern anser vara samhällsekonomisktförsvarbart i dessa sammanhang. Enligt en enkät som har gjortvisar det sig atl kommunerna från årets början till upptagitanläggningslån på ca . Men enkäten visar också att delåterstående upplåningsbehovei lill årets slut är ännu större, nämligen hela 2900 milj. kr., varav ca 465 milj. kr. för lån enligtbosladsfinansieringskungörelsen. Nuär det kvar , och fortfarande kvarstår dettastora upplåningsbehov för kommunernas del - som nu harsagt nej till ytterligare upplåning. Direktör i Kommunförbundetkonstaterade i en TT-intervju all många kommuner nu har hamnat i endirekt akut ekonomisk kris. Under innevarande månad skall man enligt direktörJädler ut med ca , bl. a. till löner, men del finns bara 3,6miljarder i likvida medel. Detta har fåll lill följd alt de mest utsatta kommunerna Nr 29 har tvingats att ta upp korta lån av andra, bättre ställda kommuner. Torsdaeenden "''*' " '' °' '' ''"Sats ta upp korta län av företagoch andra. 'uppenbart att del är myckel dyra lån, som dessutom snabbt måste Om åtgärder för att Minföljdfråga lill budgeiministern blir nu: Anser budgetministern bereda kommuner-verkligen att regeringen har uppfyllt sina förpliktelser gentemot kom-na ökatutrymme på munerna i detta fall? Och är del verkligen samhällsekonomisktförsvar-kreditmarknaden bart att sätta stopp för upplåning, när maninle ens har fått låna upp halva det belopp som man behöver, sombudgetministern kräver att kommunerna skall hålla nere utdebiteringarna? Jag anser alt mitt svar borde lugna oroliga skattebetalare, eftersomdet präglas av stark vilja att uppnå samhällsekonomisk balans. Däremot kan jagmedge alt svaret kanske inte lugnar oroliga kommunalmän, som måhända skulleönska att få sina kreditproblem lösta . Menvi är ju i delta samhällsekonomiska dilemma all vi inte på en gång kantillgodose alla angelägna önskemål. Näringslivels kapitalförsörjning, bostadssektornsbehov samt kommunala investeringar må vara angelägna, men när summan avlånebehoven blir större än de tillgängliga resurserna, så får vi köproblem. Ochjag tycker alt det är fel all säga att vi har satt stopp för kommunalkredilgivning, eftersom ju kommunerna ändå under loppet av 1977 har fått lånai betydande omfattning. Det är inte min sak att avgöra vilka lån som kan kommaatt beviljas . Jag poängterar bara den meningi mitt svar där jag säger atl kan dessutom ytterligarelåneansökningar komma atl beviljas. Det kan ju underlätta för kommunerna.Längre kan man inte gå, om man anser målet, samhällsekonomisk balans, vara ettväsentligt mål - och det gör jag! Jagkan hålla med om atl målet samhällsekonomisk balans är viktigt. Men då tyckerjag all budgeiministern skall försöka visa litet mer vilja på de sidor som hansjälv har atl sköta. Och här har man ju ändå från statens sida seglat för fullasegel detta första år som vi har haft en borgerlig regering. Här har del inlevarit någon återhållsamhet. Sedan går man ut och kräver all kommunerna skallvisa återhållsamhet och rätta lill vad regeringens lättsinnighet har ställtlill på del ekonomiska området. , jag tycker att detta är alt kastasten när man sitter i glashus. I svaret sägs attkommunerna kommer atl få en avsevärd finansiell lättnad, därföratt arbetsgivaravgiften sänks. Men det hade väl också, , varitriktigt att tala om all det blivit betydande belastningar ,exempelvis genom momshöjningen som drabbar 26 kommuner och landsting mycket hårt och genom devalveringen som 1 rättvisansnamn bör sådant nämnas. Sedansade budgetministern all del kan bli ytterligare lån, är slut. Hanvill inte precisera, men vi får verkligen hoppas all del blir möjligt alt låna.Budgeiministern sade alt man fåll låna betydande belopp, men när en och en halvmånad är kvar av året behöver man ju låna mer än vad man redan fått låna underåret. Man tvingas faktiskt höja utdebiteringarna för atl kunna klara deinvesteringar man tänker göra, bl. a. beträffande barnomsorgen och äldrevården.Jag tycker atl budgetministern borde ha ett något mer positivt besked tillkommunerna och även lill oroliga skattebetalare ute i landet. Omåtgärder för att bereda kommunerna ökat utrymme på kreditmarknaden Bara en sak. Då säger atl del inle varit någonåterhållsamhet inom den statliga sektorn rör det sig inle om en korrektbeskrivning. Hans uppfattning delas inle av verk, myndigheter ochorganisationer och inte heller av enskilda riksdagsmän och partier som ärrepresenterade här i . Alla har de varit angelägna om all fåväsentligt större bidrag till sin verksamhet än vad de fått under del gångnaåret. De har varit i ungefär samma situation som kommunerna, företagen ochmånga enskilda: behoven och önskemålen har varit större än resurserna. Närtillgångarna inle har räckt till har de fått finna sig i all vänta när delgäller en del saker. Budgeiministernnämnde den stora statliga utlandsupplåningen, och det är i och för sig ettintressant kapitel. Sannolikt kommer staten att låna mer än 11miljarder kronor. Såvitt jag känner till planerar man all 1978 låna upp ungefärsamma belopp. Vi vet också att de kommuner som tidigare lånat på den utländskamarknaden har drabbats av devalveringen. För den händelse budgetministern intekänner till det kan jag berätta för honom att har utlandslånpå en halv miljard. Den av regeringen genomförda devalveringen av kronan harökat kommuns utlandsskuld med 93 milj. kr., vilket innebär en årligkostnadsökning på ca 20 milj. kr. Detta motsvarar en utdebitering förstockholmarna med ca per skattekrona. Det här är alltså åtgärder som regeringen vidtagitpå en rad områden och som har försvårat för kommunerna i mycket hög grad. Omjag inte minns fel, herr budgetminister, motiverades upptagandet av de statligalånen utomlands bl. a. med att man skulle ge kommunerna större möjligheter attlåna inom landet och slippa la de kursrisker som det här är fråga om. 1 dettafall har det ju blivit tvärtom. Del finns givetvis plus- och minusposter i kommunernas ekonomi liksom istatens, förelagens och de enskilda människornas. Devalveringen har medfört endel problem, men den har också varit och Omåtgärder för att bereda kommunerna ökat utrymme på kreditmarknaden kommer att vara tillfördel för hela den svenska samhällsekonomin och därmed också för kommunerna. Jagvill bara tillägga all den utländska upplåningen, om staten snabbt skulletillgodose kommunernas behov av pengar, skulle bli än större än vad som ärerforderligt, och del skulle medföra ytterligare problem. Jag är inte nöjdmed de svar jag får av budgeiministern. Han sade tidigare att det kanske blirmöjlighet till ytterligare upplåning för kommunerna . Jag vill dåfråga vilken form av utlåning det kan komma att röra sig om. Tänker man på nyttförsöka tvinga ut kommunerna på utlandsmarknaden eller blir det möjlighet förkommunerna atl låna i i detta fall? Det är en ganska viktig faktor,eftersom kommunerna har blivit rädda för att komma ut i det kalla vattnet påutlandsmarknaden, med de kursrisker som detta innebär. Jagvel all budgeiministern har rest land och rike runt och predikat sparsamhetbland kommunalmännen, och det är i och för sig bra. Han besökte mitt hemlän,, för och talade om hur nödvändigt del var attspara, och man fick intrycket av alt hade samma budskap somCG. framförde i början av 1930-lalet. Men vi vet hur del gick i densituationen: då drogs all aktivitet ned, och vi råkade in i en myckel djup ochbesväriig kris, Manvill nu alltså atl kommunerna skall hålla sina skallesatser på en låg nivå. Detsägs också i överenskommelsen all en förulsälining för att man skall kunnahålla skattesatsen nere är att kommunerna får tillräckligt utrymme pålånemarknaden. Den passusen har budgeiministern tydligen glömt. Han ser barapä den andra sidan av överenskommelsen och menar all kommunerna inle haruppfyllt sin del av avtalet, eftersom de höjt skatten för mycket. Jag kanske skall påminna om att det har funnits en delministrar mellan CG. a. har ju ett antal årsagt ungefär samma sak lill kommunerna som vad jag har gjort. Jag har denförhoppningen all en längre tids samlad predikoverksamhet skallvara till nytta, och jag skall fullfölja den uppgiften både inför kommuner ochlandsting och i kammaren. Vidaretrodde jag, herr latman, atl var medveten om att jag inte här ikammaren kan ge besked som i första hand skall ge. Men jag villbetona - och del tror jag ändå framgår av milt svar-all jag noga har läst varjeenskild formulering i överenskommelsen mellan regeringen och Kommunförbundet.Jag har t. o. m. i väsentliga avseenden skrivit den. Det betyder att jag läggervikt vid alla formuleringar i den, också den formulering som handlar om vadsom är samhällsekonomiskt försvarbart. Budgeiministernlägger vikt vid samtliga passu.sar i överenskommelsen, och det är i och försig bra. Men han lägger såvitt jag förstår den största vikten vid allkommunerna inle har varit tillräckligt lydiga. De har höjt skallen för mycketoch skall därför straffas genom all de inle skall få låna så myckel som deannars skulle ha fått. Detfinns orsaker till atl kommunerna har tvingats att höja skatten. imitt hemlän måste höja skatten med . för att klara sjukvården,långvården och andra uppgifter. Många kommuner höjer skallen med ,varigenom den sammanlagda skattehöjningen blir . Detvore kanske intressant för budgeiministern atl se hur detta faller ut för denenskilde skattebetalaren när man lägger samman stats- och kommunalskatt och larhänsyn lill hur regeringens förslag till skalleomläggning 1978 fungerar idelta sammanhang. Del visar sig alt med en kommunalskattehöjning på . fården som tjänar . totalt en skatteskärpning på . får en skalleskärpning, trots regeringensskatteomläggning, på . Först när man kommer upp i en inkomst av 80 000kr. får man enligt regeringens förslag tillsammans med de höjdakommunalskatterna en skattelindring på . Budgeiministernfår väl ändå medge att detta är all föra en skallepolitik som är helt galen. Ensådan skattepolitik kan vi från värt parti i varje fall inte acceptera. Sätterman en sådan broms för kommunerna när det gäller all låna, tvingas de att höjaskatten för atl klara sina investeringar. Del är det som jag vänder mig emot. Omåtgärder för att bereda kommunerna ökat utrymme på kreditmarknaden Bara några fä ord till sisi. Dåkommunerna inte beretts utrymme på kreditmarknaden i den omfattning som vi harönskat, är det förvisso inte någon straffande funktion som regeringen och riksbankenhar utövat, utan del är helt enkelt en följd av del aktuella kärva läget påkreditmarknaden. Det har vi hörtnu. Vi känner lill all del är ett kärvt läge på kreditmarknaden. Men samtidigthar kommunerna framför sig all klara utbyggnaden av barnomsorgen. Det beslutethoppas jag står fast vid, och jag hoppas också att budgetministernstår fast vid del som han här har uttalat. Kommunernahar att klara all annan service - långtidsvård, äldrevård m. m. Skallkommunerna bygga ut denna service tvingas de att låna pengar, och får de inlelåna pengar måste de höja skatten för att få medel till investeringar. Och delär precis vad som har förekommit. Jag måsle verkligenbeklaga alt budgeiministern inle hade något mer Nr 29 tröstens ord atl ge lill oroliga kommunalmän och skattetyngda med- Torsdagenden borgare ute i de svenska kommunerna. Överläggningen var härmed slutad. småhusbyggandet §9 Om åtgärder mot spekulativa inslag i småhusbyggandet Statsrådet erhöll ordet för allbesvara () anmälda fråga, 1977/78:132, ochanförde: har frågat mig vilka åtgärder som har vidtagits för allefterkomma begäran om en översyn av frågor med anknytning lillspekulativa inslag i småhusbyggandet. Medanledning av beslut uppdrog regeringen åtbostadssiyrelsen alt dels kartlägga de medel som kommunerna använder ellerskulle kunna använda för alt motverka spekulation i småhusbyggandet, delsinkomma med redogörelse för karlläggningen och förslag till åtgärder som denkan föranleda. Vid fullgörandet av uppdraget skall styrelsen samråda medSvenska kommunförbundet. Bostadssiyrelsen har genomfört en enkät lillsamtliga kommuner som underiag för kartläggningen. Sammanställning och analysav enkätsvaren pågår f. n. Styrelsen avser att redovisa sitt uppdrag i börjanav . Jag ber attfå tacka statsrådet för svaret. Jaghar ställt frågan därför att det är riksdagengjorde denna beställning. Därför kan det vara av ett visst intresse atl vetavad som har gjorts under den här liden. Nuhar statsrådet svarat att bostadssiyrelsen avser att redovisa sitt uppdrag ibörjan av . Men vad som är intressant för mig alt vela är närregeringen kommer med förslag lill åtgärder i detta avseende. Det vorenaturligtvis bra om kunde litet närmare precisera dentidpunkten, för det är viktigt att man snart lägger fram förslag till åtgärdersom sätter stopp för den osunda utveckling som vi nu har, med snabba arbeisfriaspekulalionsvinster vid andrahandsförsäljningar av statsbelånade småhus - enutveckling som förstärks i takt med att andelen småhus i nyproduktionen ökar,men också av atl den totala produktionen har minskat kraftigt, varförväntelider pä fem i småhuskön inte är ovanliga. Kommunerna har lagil sill bosladssociala ansvar även när det gällersmåhusproduklionen. En framsynt planering och rationell produktion har i deflesta fall resulterat i alt småhus till försäljning har kunnat produceras kostnad som avsevärt understiger marknadsvärdet. Barnfamiljer ochlåginkomsttagare har därför kunnat efterfråga småhus under förutsättning att deär försiagångsköpare. Men vid en för- säljning stoppar säljarenhela vinsten i egen ficka. För inte så länge sedankunde man läsa i en dagstidning: "Villaägare tjänade100 000:- på sina hus - ulan att ens flytta in. I ett bostadsområde söder omGöteborg har 30 husägare tjänat var ulan minstaansträngning. De sålde sina hus utan all ens ha bott i dem. De kunde tjäna siggrova pengar lack vare atl de stått i den kommunala huskön. De fick köpa husenpå förmånliga villkor och sålde dem sedan direkt - med upp till 140 000 kronorsvinst." Ja, herr talman, jättevinster på . efter någraårs ägande är inle heller ovanliga! Delär givet att man ute i kommunerna upplever del som mycket otillfredsställandenär man ser sina insatser för att åstadkomma vettiga priser i nyproduktionenoch därmed hålla nere boendekostnaderna resultera i stora kapitalvinster förden enskilde, något som man på intet sätt medverkat till. Delta har ocksåresulterat i atl kommunerna genom mer eller mindre konstiga avtal självaförsökt begränsa dessa vinstmöjligheter - avtal som vid en juridisk granskningi många fall skulle visa sig inte vara hållbara. Osundainslag - del är vi väl överens om - är också vanliga i det privalfinansieradesmåhusbyggandet. Tillsist, herr talman! Nog skulle det vara bra att få en närmare precisering avtidpunkten när regeringen avser alt komma med ett förslag. Om åtgärder mot spekulativa inslag i småhusbyggandet Så snart bostadssiyrelsen kommer med sin kartläggning och sina förslagskall regeringen överväga åtgärder med utgångspunkt i kartläggningen ochförslagen. Jag hoppas att det skall vara förhållandevis lättför oss all snabbi kunna framlägga förslag, eftersom min uppfattning är att detråder bred politisk enighet både här i och - framför allt - ute ikommunerna om att någonting måste göras åt problemet. Både kommunerna och byggarnaanstränger sig för att bygga billiga småhus, men den som tillgodogör sigvinsterna av deras ansträngningar är den förste säljaren av resp. småhus. Detråder dock som sagt stor politisk enighet om att kommunerna bör erhålla verktygsom gör det möjligt att stoppa den spekulationen. Jag är fullständigt överens med om atl det råder storpolitisk enighet om att man måste hitta något sätt för att komma till rätta meddenna osunda utveckling. Detär tyvärr så, all det även pågår en osund utveckling när det gällerbostadsrätterna. Vi torde också där få en rätt kraftig spekulation, framförallt i äldre bostadsrätter med låga boendekostnader. Del innebär i många fallall väldiga överpriser betalas för sådana bostadsrätter, vilket i sin turmedför att det uppslår segregation i dessa tidigare "levande"områden, som varit fyllda av barnfamiljer. Omåtgärder mot spekulativa inslag i småhusbyggandet till annan ägare - äldrevälsiluerade familjer ulan barn bosätter sig gärna i sådana områden - är detangeläget att vi även ser närmare på just den här delen av bostadssektorn. Jagskulle vilja ställa en följdfråga: Är också beredd att se överjust den här sektorn av bostadsmarknaden, där det nu pågår en osund utveckling? är välkommen atl ställa en ny fråga lill mig när delgäller bostadsrätterna, så skall jag besvara den. OLLEÖSTRAND (s): Överläggningen var härmedslutad. § 10 Föredrogs ochhänvisades 1977/78:51och 66 till arbetsmarknadsutskottet §11 Föredrogs och hänvisades 1977/78:49 yrkandet 2 lillarbeismarknadsuiskottet iövrigt lill försvarsutskottet /78:50 lill civilutskottet /78:51 och 52till jordbruksutskottet /78:53-58 till arbetsmarknadsutskottet /78:59till jordbruksutskottet /78:60 till konslilutionsulskotlel §12 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning 1977/78:72 §13 Anmäldes och bordlades Motioner 1977/78:61 av LennartPettersson m.fl. 1977/78:62 av m.fl. med anledning av propositionen 1977/78:17 omsamarbete mellan staten och på dataområdet m. m. 1977/78:63 av RolfHagel och borg 1977/78:64 av och anledning av propositionen 1977/78:19 om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken,m. 1977/78:65 av WilhelmGustafsson m.fl. 1977/78:66 av HansPetersson i m.fl. med anledning av propositionen 1977/78:20 medförslag lill ändrad organisation för besvärsprövning inom socialförsäkringenm. 1977/78:67av och 1977/78:68 av m.fi.1977/78:69 av 1977/78:70 av och medanledning av propositionen 1977/78:30 om skyddat arbete och yrkesinriktadrehabilitering m. m. 1977/78:71av m.fl. med anledning av propositionen 1977/78:32 omsärskilda åtgärder för att främja sysselsättningen /78 1977/78:72av i m.fi. med anledning av propositionen 1977/78:46 omfortsalt giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte ivissa fall 1977/78:73av m.fi. med anledning av propositionen 1977/78:52 omföriängning av liden för utnyttjande av särskilt investeringsavdrag, m. m. 1977/78:74av och med anledning av propositionen 1977/78:54 omnedsättning av den allmänna arbetsgivaravgiften §14 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1977/78:73 av () lill budgeiministern om revisionen av statlig verksamhet: "Jag vill påstå alt del inte förekommer någonoberoende extern redovisningsrevision av statlig verksamhet såsom revisionennu är uppbyggd." Dettacitat är hämtat från ett utlåtande av auktoriserade revisorn ,avgivet i anslutning till ett projekt i regi, syftandelill alt följa upp revisionskonlorsorganisationen. I en promemoria harriksrevisionsverkel sammanfattat resultatet av projektet. Promemorianförtjänar uppmärksamhet, då den visar på betydelsefulla brister 3 protokoll 1977/78:29-32 i den revision av statligverksamhet som sker i den nu existerande revisionsorganisationen. Bakgrundentill de nuvarande förhållandena är ell riksdagsbeslut som fattades 1967 om enomorganisation av den statliga revisionsverksamheten. Syftet med den ändradeorganisationen var att flytta ut redovisningsrevisionen, som tidigare utförtsav kamerala revision, direkt på myndigheterna i form avintern revision. Ansvaret för den mera översiktliga förvaltningsrevisionenbibehölls hos . För genomförandel av den nya organisationenförutsattes myndigheterna bli tilldelade ett antal revisorer, organiserade irevisionskontor. finns 23 sådana revisionskontor. Härutöver finns åttainterna revisionsenheter vid de affärsdrivande verken och inom försvaret. Myndigheternaskulle själva få ett ansvar för genomförandet av redovisningsrevisionen.Riksrevisionsverkets uppgift skulle närmast beslå i atl utöva en allmän tillsynöver revisionskontoren och i all meddela anvisningar för revisionernasutförande.