prot · G10931 · 1977-12-31 00:00:00 — Imin replik sade jag att under förhandlingsskedet inte har mött någonkritik från de olika länder vi talat med i FN och på andra håll för atl vi gåttmed i IDB. Det gör till någon sorts krumelur från min sida och sägeratt det inte är sä märkvärdigt att man inte mött kritik av dem man förhandlarmed. På nytt tycker jag det är ett skrangligt argument har. Jaggjorde faktiskt inle gällande att vi inle mött kritik inom banken för att visökt medlemskap. Det är ganska självklart att vi inte gjort det. Jag sade allvi inte mött kritik i några andra sammanhang, i FN och bland en räckau-lands-represenianier som jag har talat med. Det är väl ändå en ganskaintressant upplysning. Sedanvred mitt uttalande lill all jag sagt atl del inte fanns någonkritik av IDB all framföra. Hör och häpna, sade , Perusrepresentant har haft kritik att redovisa på årsmötet! inte sagt alt del intefinns saker inom IDB som skulle kunna vara bättre. Jag sade att detförhållandet all har sökt medlemskap i icke har mött kritik frännågot håll, såvitt jag förstår inle heller från . Sedanett par ord om möjligheterna att påverka utformningen av bankens politik. Jagär glad över att nu ändå ser möjligheterna till påverkan. Detmåste ju vara en avgörande fråga i detta och liknande sammanhang genom att vara med - alltså inle ställa sig vid sidan om - faktiskt harstörre möjligheter till påverkan än om man reser med raket lill månen ochsätter sig där, därför all man tycker att allt här på jorden är så vrångt. Vadslutligen gäller position i IDB har ju tidigare gjortgällande all skulle bestämma allting. Det är inle sant. har icke någonmöjlighet atl inlägga veto mot beslut som fattats rörande användningen avbankens kapital. Däremot har på grund av sina dominerande anslag lill densärskilda fonden - alltså den fond som ger lån på mjuka villkor - möjligheteralt inlägga veto. Men kan inte genomdriva sin egen vilja! Jag tycker atlman kan resa invändningar mot att i den särskilda fonden har så starkställning som fallet är. Men det måsle självfallet vara ett stort bekymmer förherr att de av honom så förkättrade regimerna i skulle fåmer att säga lill om, ifall inle hade denna möjlighet atl inlägga veto, somUSA faktiskt har gjort i något sammanhang när det gällt lån till något land somman tyckt icke respekterar de mänskliga rättigheterna i den utsträckning som deborde göra. OmInteramerikanska utveckhngsban-kens (IDB) utlåningspolitik PER (): Det här sista var väl en konstig tur! Vad jag vill är atl när vi nutrots allt är med i IDB, så skall bankens struktur vara sådan att man har ennågorlunda demokratisk beslutsrätt. Och med nuvarande medlemssammansättning ärdet rimligt att den rätten sprids. Men del innebär inte atl man flyttarbesluts- eller vetorätten från till , eller , ulani sä fall blir del en spridning där samtliga medlemsstater, inkl. , fårett rimligare inflytande. När yi nu är med i IDB skall vi naturligtvis försökapåverka besluten. Sedanär jag inle beredd att här la upp någon gigantisk debatt med handelsministernom påverkansformer i väriden. Jag anser att ibland skall vi vara med.Men när det gäller internationella organisationer av en myckel speciellkaraktär kan man inle generellt ha den uppfattningen alt man skall gå med. Ochframför alll kan man inle jämföra avgörande ekonomiska relationer med enfotbollsmatch i . Det tycker jag är all föra ned debatten på ett ganska lågtplan. Någoninternationell kritik av särskild styrka har inle förekommit mot Sverigesagerande, sade handelsministern. Nej, det har inte framförts någon kraftigarekritik internationellt. Men del har heller aldrig någon i den svenskaIDB-debatten hävdat. Vi är väl medvetna om att i ell Om Interamerikanska () utlåningspolitik lidevarv då det finns enkonflikt i nord-sydlig riktning, där alla försöker samordna sittagerande, är de myckel sparsamma med offentlig kritik mot varandra. Dettainnebär alt de inle heller kritiserar medlemskap i på de politiskagrundvalar på vilka den svenska debatten har förts. Det är inte det argumentetsom har framkommit - i varje fall har jag aldrig fört fram det - atl mångau-länder riktar stark kritik mot att just blir medlem. Nej, det som ärviktigt från svensk synpunkt är i stället vad den svenska kritiken säger, ochvad de kritikerna har blivit utlovade av regeringen och av handelsministern.Väsentligt är också att man genom atl lova en omfattande analys har lyckatsskapa en majoritet i riksdag. Nuerkänner ju också handelsministern om igen atl basdokumenlel var känt. Sedanhar man bara filat litet på del och lagt lill litet, och därefter påslår manall man har fält en del framtidsplaner - man redovisar dock inle närmare vilka.Man lägger fram dokument från som man tydligen inle har studeratnärmare, och pä denna grundval försöker man hävda atl man uppfylltnäringsutskottets krav på en grundläggande ny analys och utvärdering. Del ärdet som jag tycker är snudd på förolämpning mot riksdag! HandelsministernSTAFFAN : Herr lalman! Kritik från u-landsväriden mot Sverigesinträde i IDB var faktiskt en av de sex punkter som spelade en betydelsefullroll i Per inlägg, när den här frågan diskuterades . Delskulle, enligl , skada alldeles förskräckligt om Sverigegick med. Vi skulle knappast kunna fortsätta atl exportera lill andra u-länderpå grund av irritation mot på den här punkten. Slutligen vill jag, herr talman, säga atlanledningen lill att jag förde i på tal var den atl trotsall frågorna, som helt rikligt framhållit, i själva verket ärytterst olikartade är artikel formulerad på ell myckel generelltsätt. Hela liden talas del om hur solidaritelsaklioner skall vara utformade,och även talade om utformningen av solidaritelsaklioner. Itidningsartikeln skrev atl enstaka bojkoitkrav knappast ärrimliga, om de inle utgör en del av en helhetssyn som siktar tillto-lalbojkoll. påpekade alt kraven i detta sammanhang inte ärdessa. Och del är de inle heller när det t. ex. gäller , som också delvar ett argument. PER (): Visst fanns del generella uttalanden i min artikel i . Jagskall inle i detalj gå in pä den artikeln ulan bara konstalera en mycket enkelsak när del gäller förhandlingar och uppläggning av förhandlingar, nämligenatl om man vill åstadkomma någonting vid förhandlingar är det ganska naturligtall man ställer kraven, innan man har lämnat sinastyrkepositioner. I del här fallet gäller det ett svenskt medlemskap i . Vivar, om det nu ligger någon kraft i det, beredda all gä med. Vill vi ställakrav med verkligt eftertryck, skall vi naturiigtvis göra del på förhand ochdärvid försöka vinna gehör från vissa medlemsstater för åsikten alt det ärrimliga krav. Vi skall inle först gå med för att sedan försöka påverka. Har manmycket starka krav på en internationell organisation som man vill bli medlemi, måste del vara rimligt all man först ställer kraven. BeträffandeEG följde vi lyckligtvis inte den policy som handelsministern tillämpar i dethär fallet. Del fanns många som hävdade att vi borde ha gjort det - kanskeockså handelsministern, i varje fall vissa av hans partivänner. Man ville görapå ungefär samma säll, alltså först gå med för all sedan försöka ändra alltinginifrån. Jagtycker att oberoende internationellt och frihandelsprinciperi del här sammanhanget är alldeles för viktiga för att man skall spela med dempå detta sätt. Det var också milt huvudargument i debatten . Menmin interpellation gäller som sagt inte det som var sakfrågan den gången, ulanden gäller hur regeringen redovisar sitt fögderi för . Jag tycker attdel skett på ett otillfredsställande säu och förutsätter att det blir bällre ibudgetpropositionen. OmInteramerikanska () utlåningspolitik Överiäggningenvar härmed slutad. iJ6 Föredrogs och hänvisades 1977/78:67 tilljustilieulskoltel §7 Föredrogs och hänvisades Motioner 1977/78:75till näringsutskottel /78:76 till jordbruksutskottet /78:77-79 lillskatteutskoltet /78:80 och 81 till trafikutskoilet /78:82 lillutbildningsutskottet /78:83 och 84 till jordbruksutskottet § 8 Föredrogs menbordlades äter Skaiteulskoileis belänkande 1977/78:11 betänkanden1977/78:5 och 7 Utrikesulskottets betänkande 1977/78:1 Socialutskottetsbetänkande /78:8 Kulturulskotlels belänkanden /78:7-12Jordbruksutskottels betänkanden /78:6 och 7 betänkanden1977/78:12 och 13 betänkanden /78:6, 8 och 9 § 9 Föredrogs och biföllsInterpellationsframställningar 1977/78:74 och 75 §10 Anmäldes och bordlades Proposition 1977/78:53 om upphävande av lagen (1931:110) omupplagshus och upplagsbevis, m. m. §11 Anmäldes och bordlades 1977/78:12 med anledningav propositionen 1977/78:26 om inskränkt skattskyldighet förStiftelsen i övre , m. m. 1977/78:5 med anledning avmotioner om en enhetlig landvårdsersätt- 1977/78:6 med anledning av motion om resekostnader för gymnasieelever m.fl. 1977/78:7 med anledning av motion om rätt till studiemedel i vissa fall §12 Anmiälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1977/78:76 av MargotHåkansson (fp) lill statsrådet om arbete med joniserandestrålning: finns det inga bestämmelser ellerkompetenskrav för dem som utför undersökningar med joniserande strålning. Detär klinikchefen vid resp. röntgenavdelning som är ansvarig för att verksamhetenbedrivs i enlighet med gällande slrålskyddsföreskrifter. Påmånga sjukstugor och läkarstationer ute i landet finns ingen utbildad personalsom utför undersökningarna, och 10-15 omlagningar av en röntgenbild är inteovanligt. Menäven på alltför många av våra stora sjukhus tillåter man att outbildadpersonal utför röntgenundersökningar, vilka utsätter människor förotillböriigt höga stråldoser genom atl man har ofullständiga kunskaper om bådeapparaturens funktion och strålningsriskerna. Bl.a. utsätts barn och gravida kvinnor för alldeles för höga stråldoser ochammande kvinnor tillåts genomgå isolopundersökningar. Man måste därför verkligenifrågasätta om människor skall behöva utsättas förslrålningsrisker vid undersökningar och behandlingar med joniserande strålningmed de faror för genetiska skador eller leukemi som det kan medföra. Röntgensjuksköterskoroch medicinsk-lekniska assistenter har utbildning för sina arbetsuppgifter,även om man anser att vidareutbildning i t. ex. isoloplära krävs. Men i alltförhög grad får personal som saknar utbildning utföra undersökningar med slrålningsrisker.Hur farlig är egentligen viss verksamhet inom hälso- och sjukvården? Medhänvisning till det anförda hemställer jag alt till statsrådet fäställa följande frågor: Vilka krav skall ställas på personals utbildninginnan man får arbeta med undersökningar vilka innebär strålningsrisker medjoniserande strålning? Har statsrådet för avsikt atl utfärdakompeiensregler för personal som arbetar med joniserande strålning? 1977/78:77 av OswaldSöderqvist (vpk) lill utbildningsministern om planerna på ett s. k.högrisklaboralorium vid : kom del till allmänhetenskännedom atl del planeras alt ett s. k. högrisklaboratorium skall byggas vidUppsala universitet. Del är en anläggning som experimenterar med förändringarav arvsmassan genom all manipulera generna, dvs. förändra dessa bärare av ärftligaegenskaper så att nya och tidigare okända egenskaper kan framkallas hos levandeorganismer. Syftet med denna forskning är i och för sig tänkt som en hjälp ålmänskligheten och en förbättring av levnadsvillkoren. Del rör sig framför alllom alt framställa bakterier med nya egenskaper som kan användas vid växtodling,bekämpning av miljöfariiga ämnen m. m. Riskernavid denna typ av forskning är emellertid myckel stora - därav benämningen pådet tänkta laboratoriet. De består framför allt däri, atl bakterier medmanipulerade arvsanlag kan komma utanför laboratoriemiljön och föröka sigfritt. Konsekvenserna kan inte överblickas. Frånsett detta uppenbara faktum kandet diskuteras om denna typ av forskning, alldeles oavsett dess tänkta positivaeffekter, bör tillåtas. Stegel från all manipulera arvsanlagen hos lägreorganismer till au göra del även på annat levande, också människor, är intelångt. Är detta nödvändigt eller ens önskvärt? Pådel rent praktiska planet har också förberedelserna för en etablering av dettänkta laboratoriet skett helt utanför de kommunala myndigheternas kontroll.Ansvariga kommunalpolitiker i logs med fullkomlig överraskning närplanerna blev offentliga. Något inflytande har givetvis inte heller invånarna iområdet haft - de som i första hand skulle utsättas för en eventuell påverkanfrån del planerade laboratoriet. Mot bakgrund av detframförda vill jag fråga utbildningsministern: Anserutbildningsministern alt en forskning av del nämnda slaget är nödvändig iSverige? Börinte regionala och kommunala myndigheter beredas tillfälle atl delta iförberedelsearbetet när del gäller en etablering av det här slaget? Ärutbildningsministern villig atl medverka lill all del planerade bygget av etthögrisklaboratorium i stoppas? § 13 Meddelande om frågor Meddelades atl följandefrågor framställts 1977/78:154av () lill utbildningsministern om bevarande avkulturhistoriskt värdefulla byggnader: Trots att alla är överens om all kulturhistorisktvärdefulla hus måste bevaras och trots byggnadsminneslagen ochriksantikvarieämbetets önskan att leva upp lill dess ambitioner, rivsfortfarande gamla hus av unikt värde i vårt land. Allmänhetenär i regel på bevarandeinlressets sida, och dess valda representanter flnnersig ofta vara i en situation där de låst sig för rivning på bristfälligtbeslutsunderlag och sedan har svårt atl ändra ståndpunkt. 1Falun befinner sig den s. k. Geislerska gården inför ett omedelbartrivningshol, trots alt , länsaniikvarien, kulturnämnden.Dalarnas museum, och landets tek-nikhisloriske ,tekn. , bekräftar byggnadens unika karaktär, dessperson- och kulturhistoriska värde och dess betydelse för stadsbilden. Medhänvisning lill del anförda anhåller jag om kammarens tillstånd all tillutbildningsministern få rikta följande fråga: Ärutbildningsministern beredd vidta skyndsamma åtgärder för alt geriksantikvarieämbetet resurser och befogenheter för alt kunna leva upp tillbyggnadsminneslagens ambitioner? 1977/78:155av () lill utbildningsministern om bestämmelserna förintagning lill läkarutbildning: Årets intagning lill läkarutbildningen har genom denya intagnings-bestämmelserna bl. a. inneburit all genomsnittsåldern fördeintagna ökat från till höstterminen 1977.Genomsnittsåldern för sökande med behörighet på grundval av ålder och arbetslivserfarenhetvar . all vidta åtgärder för all förebygga atl Nr 31elever med alltför hög ålder antas till läkarutbildningen och i så fall Måndaeen den '''"- §14 Kammaren åtskildes Meddelande om