prot · G109101 · 1977-12-31 00:00:00 — Tar man nu bort en del av turerna är det uppenbart all en del avunderiaget för tågtrafiken i denna bygd kommer att försvinna. Därmed kan man påsikt räkna med att tågförbindelserna i denna bygd kommer att försvinna. Samtidigtarbetar länsstyrelserna och kommunerna för att främja kollektivtrafiken idenna del av länet. Med anledning av de siffror angav vill jag som exempelnämna att på det tåg som går från kl. 6.09 till är del vidavgången från 2,2 resande och vid ankomslen till 2,8. Dessasiffror anger ett genomsnitt till fredagar.På det tåg som avgår från kl. 7.37 till är det 3,8 resandevid avgången och 9,0 vid ankomsten till . Delär riktigt att det tåg som går från kl. 7.36 visseriigen bara har igenomsnitt 3,4 resande när det går från men har 73,1 när det kommer tillLidköping. Del är ett skollag. De andra turerna mitt har ettmedelantal resenärer varierande mellan ungefär 10 och 21, enligt vad jag nuhastigt kan se av siffrorna, under del att ett eflermiddagståg från Lidköpingtill 15.34 vid avgången från har i genomsnitt 68,0 resande ochvid ankomsten till 14,4. Det är skoleleverna som reser tillbaka. ARNEBLOMKVIST (s): Jag vill understryka alt jag använt det siffermaterial somkommunen har lämnat. I den skrivelse som tillställts kommundepariementel frånkommunen skriver man bl. a. följande: "Kommunernaanser att endast med ett rikt turuibud och med turer anpassade till arbetsresorkan järnvägen behålla och öka det underlag som behövs för all motiverapersontrafikens fortbestånd. SJ:s förslag innebär all de nuvarande möjligheternatill arbelspendling mellan och försvinner heli. Dessa turerhar enligt bilagda resandestatistik ett resande på ca tio personer perlur i likhet med övriga turer på denna sträckning." - Det är alltså dessasiffror jag har använt. Påden andra sträckan, sträckan , är del skolresorna som bildarunderlaget för trafiken. Del är uppenbart att intresset för kollektivtrafiki denna bygd inte kommer att öka om dessa turer las undan. Det är ändå ensträvan alt öka möjligheterna att utnyttja del kollekliva irafiknätet. Tyvärrmedverkar kommunikationsT ministern här till att minska förutsättningarna fören sådan utveckling. Utan att skryta vill jag påstå all del beslut som regeringen på mittförslag fattade är det kanske mest genomgripande besjut somnågon svensk regering fattat, inte för alt slå undan möjligheterna till kollektivtrafiken ulan föralt rädda den. ArneBlomkvist åberopade kommunens skrivelse. Jag vill då säga att vi ikommunikalionsdeparlementel före beslutet hade ett mycket stonantal skrivelser från kommuner över hela delta land där man klagade på deaviserade förändringarna av tidtabellen fr. o. m. . Men delfanns icke någon protest från kommuner som berörs av den här banan. ARNEBLOMKVIST (s) Jag har självfallet med intresse och glädje noterat de uttalanden somhar gjorts och de beslut som har fattats av regeringen om återhållsamhet medtågindragningar. De människor som berörs av dessa positiva beslut kommersjälvfallet alt bli tillfredsställda med all de får bätlre kommunikationer. Menjag måste tyvärr säga all del är svårt för de människor som bor i den bygd somjag talar om att glädja sig med dessa trafikanter, eftersom de kommer att få såkraftigt försämrade möjligheter all utnyttja de kollektiva irafikmedlen. Detär beklagligt all SJ vid de kontakter som man har haft och i de förhandlingarsom man har fört med berörda kommuner inte har beaktat de mycket starka skälsom har framförts från kommunerna och mot de irafikindragningarsom SJ kommer att genomföra. Om en kanal mellan och Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Om en kanal mellan och Kommunikationsministern erhöll ordetför all besvara () anmälda fråga, 1977/78:355,och anförde: har frågat mig om det finns några som helstmöjligheter alt som beredskapsarbete bygga en kanal mellan ochUddevalla. Fråganom alt bygga en kanal mellan och behandlades ingående islutet av 1960-lalel av kanallrafikulredningen. a.om Trollhälte kanal kunde erbjuda en led med godtagbar säkerhet förfartygstrafiken med hänsyn till de rasrisker som ansågs föreligga iGötaälvdelen. Byggandet av en ny kanal beräknades kosla ca 500 milj. kr. i 1963års prisnivå. Investeringen bedömdes av utredningen varken företagsekonomiskteller samhällsekonomiskt lönsam. behandlades frågan av , somavvisade tanken på all bygga en kanal mellan och Uddevalla.Riksdagen förordade i stället en utbyggnad av Trollhälte kanal. Sedannumera Trollhälte kanal byggis ut har de irafikekonomiska förutsättningarnaminskat ytterligare för en kanal mellan och . Med hänsyn tillinvesteringens tekniska art skulle denna inte heller vara särskilt lämpad altutföras som beredskapsarbete. Omen kanal mellan och ALLANGUSTAFSSON (c) Jag ber först att få tacka kommunikationsministern för svaret på minfråga. Anledningen till atljag ställde den ärdet kärva sysselsättningsläge somf. n. råder i landet, inte minst i och . Ettkanalbygge mellan och skulle utan tvivel fl utomordentligtstor betydelse för sysselsättningen i de bygder som kanal-bygget skulle beröra.Dessutom skulle det skapas en kortare och säkrare väg mellan ochVänern. Vi vet att raskatastrofer har inträffat utmed , och ingentinggaranterar att sådana inte kan inträffa igen med stora personellaoch materiella skador som följd. Fråganom byggandet av en kanal mellan och har vid olikatillfällen varit föremål för utredning, men av skäl som kommunikationsministernhar redogjort för har arbetet stannat på utredningsstadiel. I den svenskadebatten om de inrikes godstransporternas framtida utveckling och fördelningförbigås oftast vattenvägarna. Intresset är främst riktat mot fördelningenmellan landsvägs- och järnvägstransporter. Internationellt görs en hel del föratt förbättra de inre vattenvägarnas transportkapacitet. I FörbundsrepublikenTyskland, , , , , , ochi pågår utbyggnadsprogram, som avser både nya kanaler och förbättringav befintliga. Utvecklingen går sålunda i många länder mot en ökning avvattentrafiken, medan tendensen i pekar ål motsatt håll. Genomdet positiva intresse för Vänersjöfarien som kommunikationsministern visat ochgenom de ytteriigare stimulansåtgärder som utlovats torde sjötransporterna påVänern komma att öka. Del blir till gagn för hela Vänernområdet. En kortare,säkrare och modernare förbindelse med skulle utan tvivel förstärkafraktstödsåtgärderna betydligt och göra de exporterande industrierna runtVänern konkurrenskraftigare på väridsmark-naden. Delta i sin tur skulle heltnaturligt bidra till alt höja sysselsättningen i Vänernområdet. Isvaret säger kommunikationsministern att en utbyggnad inte ansågs varasamhällsekonomiskt lönsam. Men har det gått , och även pådelta område har det pågått en utveckling. Del gäller t. ex. bogseringsieknik,fartygsleknik och slussningsteknik. Jagkan inte bedöma de tekniska förutsättningarna för ett kanalbygge, men jag harsvårt alt föreställa mig att det skulle vara svårare att bygga en kanal än altspränga fram riksvägar genom stora bergsmassiv. Jag kommer själv från en ortdär man byggt ut och byggt om kanalen, nämligen från Säffie. Vi erfor där intepå något sätt att företaget var tekniskt komplicerat. Alt ett bygge av den härarten kan vara besvärligt kan jag förstå, men det skapar då också en hel radjobb inom en bred sektor. De nuvarande beredskapsarbetena är kanske inte alllidav den positiva art som byggandet av en kanal kan vara. Överiäggningen var härmedslutad. §7 Om försörjningen med försöksdjur Jordbruksministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1977/78:348, tillindustriministern, och anförde: har frågat industriministern om han är beredd att iavvaktan på ett ställningstagande från statsmakternas sida i fråga omförsörjningen av försöksdjur låta den nuvarande produktionen av försöksdjur vidÅkers Krutbruk fortsätta. Frågan har överiämnats till mig för att jag skallbesvara den. a. bereda sysselsättning för personalen vid nedläggningshotade ÅkersKrutbruk, som ingår i förenade fabriksverken, tillsattes en arbetsgruppför att planera och lägga fram förslag till att i öka utförsöksdjursproduktionen. Arbetsgruppen föreslog i sin rapport en utbyggnad avverksamheten i . Investeringskostnaden beräknades till 22 milj. kr. Motbakgrund av att fiera remissinstanser ifrågasatte det rimliga i dennainvestering har frågan om statlig försöksdjursproduktion ytteriigare utrettsinom . Försöksdjursproduktioneni har varit kvalitativt högtstående men medför underskott i verksamheten.Frågan om inriktning och huvudmannaskap för den fortsattaförsöksdjursproduktionen bereds f n. inom . Intill dessatt beredningsarbetet beräknas vara avslutat bör dockverksamheten upprätthållas. Jag ber att få lacka jordbruksministern för svaret. Jag ställde frågantill chefen för industridepartementet, under vilket förenade fabriksverken ochdärmed Åkers Krutbruk sorterar. Men frågan har också en sysselsättningspolitisksida, som jag förstår att jordbruksministern inte kan gå in på. Och jag hadeinte heller formulerat frågan så. Jagtackar för det positiva svar som jag fick av jordbruksministern - i varje fallmed den formulering som frågan hade fått. Det gällde förhållandena intill dessett slutligt ställningstagande kunde göras. Men bakgrunden till frågan kräverett klarläggande. Måndagenden kom det en order till Åkers Krutbruk från förenadefabriksverken om att produktionen av försöksdjur skulle avvecklas enligt beskedfrån industridepartementet. - drygt efteråt - lödordern att man skulle behålla produktionen, och kom beskedet frånjordbruksdepartementet, enligt uppgift i lokalpressen. Under den tiden hadeförberedelser inletts för en avveckling. Kontakter hade tagits med avnämarnaoch med statliga myndigheter i och för ett övertagande avproduktionen. Det gällde också och framför allt att bereda möjligheter tillomplacering av den personal på ett tiotal personer som sysslar medverksamheten. Jagvill erinra om att försöksdjursproduktionen inleddes efter uppmaning frånstatens skaffa högkvalitativa försöksdjur.Och jag uppmärksammar att jordbruksministern har understrukit kvaliteten på deförsöksdjur som fötts upp på Åkers Krutbruk. Det har t. o. m. talats om attdenna verksamhet skulle vara den enda i som kan levererahögkvalitativa försöksdjur. Naturligtvismedför ett besked om avveckling oro för avnämarna, svårigheter att skaffa djurfrån annat håll och svårigheter att upprätthålla kravet på entillfredsställande kvalitet. Jag tänker inte här gå in på frågan omförsöksdjursverksamheten som sådan - tillfälle att diskutera den kommer senare.Det är bara att med jordbruksministern slå fast att man vid Åkers Krutbruk nåttfram till en hög kvalitet. Man har också skapat goda förutsättningar för enproduktion, utbildat folk och gett människor erfarenheter - sådant som måstetas till vara i fortsättningen. Förmig är det emellertid också viktigt med sysselsättningen. Vi har haft detbesväriigt i och i kommun. fattaderiksdagen beslut om nedläggning av kruttillverkningen, och det tillsattes ensärskild arbetsgrupp. är det inte längre aktuellt med en sådannedläggning. Det har varit många turer här. Och det verkar att bli många turerockså när det gäller försöksdjuren. Enligten tidningsuppgift har någon från sagt att den kommandepropositionen om djurskydd skall innehålla ett ställningstagande tillförsöksdjursproduktionen. Där måste det naturiigtvis vara klart atthögkvalitativa försöksdjur helt enkelt måste produceras även om verksamhetenblir föriagd till annan ort. Motdenna bakgrund ställer jag frågan: Hur blir det i fortsättningen med dennaproduktion? Inom pågår arbetet med en proposition som skallta upp vissa försöksdjursfrågor. Avsikten är bl. a. att begränsa användningenav försöksdjur så långt möjligt med hjälp av alternativa och kompletterandemetoder till djurförsök. Innan beräkningarna över framtida försöksdjursbehovär klara är det omöjligt att säga hur många djur som behövs totalt och omproduktionen i kommer att behövas. Jag förstår mycket väl att jordbruksministern inte kan lämna något svari dag om innehållet i den proposition som aviserats till längre fram i vår. Menjag tycker det är viktigt att ta till vara den erfarenhet som man skaffat siginom vid den verksamhet som pågått i ett tiotal år. Jaghar anledning att tro att man inte helt kan avveckla den verksamheten-oberoende av vilken inställning man har till frågan om försöksdjur. Det ärsjälvfallet viktigt att man då tar vara på den erfarenhet som personalen i Åkerhar skaffat sig. Det är naturiigt att turerna i fråga om försöksdjursverksam- heten har väckt oro hosavnämarna, hos de sysselsatta och i kommunen. Dethar talats om någon form av missförstånd. Jag hoppas att jag inte gör migskyldig till ett missförstånd om jag tror att jordbruksministern inte avser attverksamheten i Åkers Krutbruk snart skall vara en saga blott. Överläggningenvar härmed slutad. §8 Om åtgärder för att stoppa den nuvarande verksamheten vid Rönnskärsterken, m.m. Jordbruksministem erhöll ordet föratt besvara (vpk) anmälda fråga, 1977/78:325, tillarbetsmarknadsministern, och anförde: har frågat arbetsmarknadsministern vilka åtgärderregeringen kommer att vidta för att stoppa den nuvarande verksamheten vidRönnskärsverken och ge orten fullgod ersättningsindustri. Frågan har överlämnatstill mig för besvarande. Regeringenlämnade tillstånd enligt miljöskyddslagen till verksamheten vidRönnskärsverken. Därvid föreskrevs en rad långtgående åtgärder för att minskautsläppen av olika föroreningar. De fiesta av dessa åtgärder skulle genomförasinom från beslutet, dvs. Bolaget ålades vidare attutreda ett stort antal frågor rörande bl. a. effekter på människan och iomgivningen av olika utsläpp. Dessutom skulle möjligheterna att ytteriigareminska utsläppen utredas. Utredningarna skall senast redovisas tillkoncessionsnämnden, som har att företa den vidare prövningen av ärendet ochbestämma de slutliga villkoren för verksamheten. Enligtvad jag erfarit har bolaget till koncessionsnämnden inlämnat en ansökan omanstånd med att vidta vissa av de föreskrivna åtgärderna. Frågan prövas f. n.av koncessionsnämnden. Detstår helt klart att förhållandena vid inte är tillfredsställandefrån miljösynpunkt. Även efter det att nu föreskrivna åtgärder har vidtagitskommer utsläppen att vara betydande. Jag vill därför understryka att dessaåtgärder är att betrakta som en första etapp i ett långsiktigtsaneringsprogram. prövar ärendet på nytt skallbolaget ha lämnat förslag till åtgärder som nedbringar utsläppen tillväsentligt lägre nivåer. Närdet gäller arbetsmiljön har successivt ökade insatser gjorts . Bl.a. har halterna av bly, arsenik och kadmium kunnat sänkas. Det är emellertiduppenbart att det krävs fortsatta omfattande ansträngningar också för attförbättra arbetsmiljön vid . som bedriver en sådan verksamhet som det här är fråga om måste mankräva att företaget självt fortlöpande tar till vara alla möjligheter tillmiljöförbättrande åtgärder. Jag utgår därför från att , bl. a. medutgångspunkt i resultaten av de undersökningar av hälsoeffekter m. m. som Omåtgärder för att stoppa den nuvarande verksamheten vid , m. m. Omåtgärder för att stoppa den nuvarande verksamheten vid , m. m. nu redovisats, undersökervilka ytteriigare insatser som kan göras. krävs naturligtvis eneffektiv tillsyn från myndigheternas sida av alt alla nödvändiga åtgärdervidtas. Somjag nämnde inledningsvis finns tillstånd enligt miljöskyddslagen för denverksamhet som pågår vid . Enligt min mening måste också ifortsättningen förutsättningarna för verksamheten vid denna industri prövasenligt gällande lagstiftning på samma sätt som när det gäller andra industrier.Både miljöskyddslagstiftningen och arbetsmiljölagstiftningen ger de möjlighetersom behövs för att fortlöpande skärpa kraven på miljöförbättrande åtgärder. GUSTAVLORENTZON (vpk): Jag tackar jordbruksministern för svaret på min fråga. Den gälldefullgod ersättningsindustri för den nuvarande miljöskadliga och livshotande verksamhetenvid . Jagmåste säga att jag finner svaret rätt intetsägande, för att inte säga menlöst,i den bemärkelsen att det gäller svar från en representant för den svenskaregeringen på en fråga om miljöskadliga förhållanden vid ett stort bolagsarbetsplatser - i det här fallet . Fråganär ju: Skall regeringar - oavsett vilken politisk färg de säger sig inneha,vare sig de kallar sig borgerliga eller socialdemokratiska - helt varaunderställda kapitalet? Skall alternativen vara antingen nedläggning ocharbetslöshet eller också arbete med förgiftning, cancer och andra livshotandesjukdomar som följd? Efter den senaste undersökningen, presenterad så sent somden 17 i , vet vi att det också orsakas missbildningar och hjärnskadorpå nyfödda barn, där arvsmassan är utsatt för negativ påverkan. Hotet gälleralltså inte bara dem som jobbar på utan också kommande släkten. Isitt svar säger jordbruksministern bl. a.: "Regeringen lämnade i juni 1975tillstånd enligt miljöskyddslagen till verksamheten vid . "Men hade ju undersökt fallet och hade med stöd avmiljöskyddslagen gått emot fortsatt drift under rådande förhållanden. Dendåvarande regeringen beslöt ändå att driften skulle få fortsätta. Jagskulle ur den förnämliga skriften Guld och döda skogar, ett nummer avPockettidningen , vilja ordagrant återge vad regeringen den gången sade -detstår i ett regeringsbeslut som kom från : "Regeringen,som finner att den nuvarande och planerade verksamheten vid är av synnerlig betydelse för näringslivet och orten och i övrigt från allmän synpunkt, lämnar aktiebolag tillstånd enligt miljöskyddslagen- till denna verksamhet." Minfråga till jordbruksministern är: Är arbetet till för människorna, eller ärmänniskorna till för arbetet? Jordbruksministernär förhoppningsfull när det gäller , men litet senare i svaret säger hanalt det måste krävas "en effektiv tillsyn från myndigheternas sida".Men om man skall använda miljölagstiftningen och om den ger de möjlighetersom behövs för att fortlöpande skärpa kraven på miljöförbättrande åtgärder,varför sätter man då inie hån mot hårt? IKvällsöppet fick verkställande direktören i ,, frågan: Varför ser del ut på som det gör? Hansvarade så här, direkt återgivet från min bandspelare: är i en besvärliglågkonjunktur då det gäller metallpriserna. Därför måste vi prioritera mellande mest angelägna uppgifterna. Dåär frågan: När Bolidendirektören svarar så här, hur kan då jordbruksministernsäga att han är förhoppningsfull när del gäller att i fortsättningen skallordna miljöförhållandena på ? I anslutning till det senaste som nämnde vill jagsäga, att det är ett krav som jag ställer generellt på alla företag- inte barapå -att de skall leva upp till en bra såväl yttre som inre miljövård.De krav som samhället kan ställa genom sin lagstiftning är ett minimum, menföretagen bör själva gå längre. Det menar jag skall ligga i deras eget ansvar. Jagvill också påminna om alt verksamheten vid harpågått sedan början av 1930-talel,och vår kunskap om miljöproblemen har vuxitsuccessivt under den tiden. När det gäller fabriker som byggs kanmiljösynpunkterna beaktas redan vid anläggningens planering, valet av processerm. m., och där finns det stora möjligheter att tillgodose mycket långtgåendemiljökrav. Problemen är naturligtvis mycket större när det gäller gamlaindustrier. Där måste vi i första hand pröva alla åtgärder att komma till rättamed olägenheter genom olika slag av reningsåtgärder, driftförändringar m. m.De ekonomiska och sociala konsekvenserna av stora företagsnedläggningar ärsådana att det måste krävas synneriigen starka skäl för att framtvinga ennedläggning. Därför menar jag att vi inte löser problemen med riskerna vidsådan produktion genom att stoppa verksamheten utan i stället genom enmålmedveten satsning på alt förbättra förhållandena. Omåtgärder JÖr att stoppa den nuvarande verksamheten vid , m. m. (vpk): Jordbruksministern säger att del inte hjälper med all stoppaverksamheten utan att del här gäller helt andra problem. Detär riktigt som säger, att vi känt till dessa förhållanden sedan1930-talet. Detta med är inte bara en miljöskandal, utanBolidenbolagets handlande blev det markanta exemplet på hur demokratin i vårtland effektivt sattes ur spel av storbolagen och storkapitalet. Hur har maninte behandlat , myndigheterna och arbetarna där? Hur var det när man1927 kom och förklarade att man kanske skulle etablera sig där? Man fick nästangratis mark, låga hamnavgifier och myckel billig el kraft. Men sedan krävde manav myndigheterna all följande passus skulle skrivas in i avtalet-och jag villgärna ha den till protokollet: "Staden fri tager bolaget från ersättningför eventuella skador å staden tillhörig mark, som direkt eller Omåtgärder,för att stoppa den nuvarande verksamheten vid R önnskärsverken, m. m. indirekt kunna förorsakasav bolagets rörelse." Dettaavtal gäller än . De regeringar vi haft har inte gjort ett dyftför att få bort detta ur avtalet. Bolaget arbetar alltså efter samma principsom de multinationella gruvbolagen i som de latinamerikanska, där mani kontrakten får in att man inte tar något ansvar för miljön. Där går nuindianerna och deras ättlingar och arbetar under livsfarliga förhållanden. skulle man kunna säga att arbetarna vid är vår tidsindianer. De lever under samma livsfariiga förhållanden. Jagvill då ställa en fråga till herr statsrådet, om jag kan få svar på den. Kandenna passus i det avtal som skrevs vara bindande ? Jag tror nämligenatt det är ett falsarium. Visste myndigheterna i om att denverksamhet som skulle komma att bedrivas skulle vara livsfarlig förbefolkningen, skulle man aldrig ha gått med på en sådan skrivning. MenBolidenbolaget visste det. I annat fall hade man aldrig tagit med denna passusi avtalet. Min fråga till herr statsrådet är alltså: Gäller detta fortfarande?Det är rätt avgörande i detta falfSSrför att man fick göra på så sätt dengången. År för år har man sedan pressat regeringen och de kommunalamyndigheterna med samma krav som jag citerade ur den föregåenderegeringens skrivelse i fråga om bolaget, ty det gälldesysselsättningen i denna bygd. Bildligt talat fick man alltså mörda hur mångasom helst. Jag kan inte svara på den direktafråga som ställer. Men däremot vet jag att vad som gäller fördetta bolag liksom för all annan verksamhet i detta land är att man skall följaden miljöskyddslagstiftning vi har. Man skall följa de beslut somkoncessionsnämnd eller regering har fattat. I detta fall fattade den förraregeringen beslut om ett 40-tal åtgärder som i en första etapp skulle vidtas.Jag vill gärna understryka att dessa åtgärder skall betraktas som en etapp iett långsiktigt saneringsprogram. Jag tycker att del borde varatillfredsställande även för herjJorentzon, om man kan komma till rätta med deproblem som finns vid och som både han och jag är medvetna omoch tycker illa om. Vi har en ambition att komma till rätta med dem. (vpk): Efter alla dessa år talar statsrådet här om långsiktigasaneringsprogram. Vad lägger man då in i begreppet långsiktigt saneringsprogram,när man vet vilka skador som de anställda drabbas av? Den senasteundersökningen publicerades ju den 17 i . Nej,nu gäller det också kommande släkten. Då kan man inte tala om långsiktigasaneringsprogram, i synnerhet som verkställande direktören iKvällsöppet förklarade att företaget gått in med en ansökan om att få uppskjutadet hela. Ordagrant sade han: Vi vill spara pengar. Ärman så cynisk från detta bolags sida förvånar det mig egentligen att statsrådetförsöker att, med tal om långsiktiga saneringsprogram, anvisa lösningar. Detgår knappast att göra när det gäller på grund av den inställning man därhar. Låtmig ta ett exempel! förklarade sig villig attbetala hälften av kostnaderna för att ta upp de stora cementbunkrar där arsenikär innesluten och som ligger i havet utanför . Man befarade attBottenhavet -ja, hela - skulle förgiftas. Vad svarade Bolidenbolaget?Vad svarade den dåvarande regeringen? Jo, man svarade att det intresserar ossinte - det skall säkerligen ordna sig i fortsättningen. Och ändå harBolidenbolaget tjänat miljoner på sin export av arsenik till krig iVietnam.