prot · G109141 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:141 §1 Justerades protokollet för den 3 innevarande månad. §2 Föredrogs och hänvisades 1977/78:1969-1972 tillfinansutskottet 1977/78:1973 lillarbetsmarknadsutskotlet 1977/78:1974 och 1975 tillfinansutskottet 1977/78:1976 tillsocialutskottet 1977/78:1977 och 1978 tillskaiteulskottet § 3 Rekrytering avriksdagsstenografer Föredrogs betänkande1977/78:45 med anledning av i propositionen 1977/78:100 och förslaget1977/78:16 framlagda förslag om vissa anslag för /79 underhuvudtiteln och dess verk jämte moiioner. Förste vice talmannen (): protokoll har alltid varit den pålitligaste och bästa källanför politisk upplysning och information. Tidningsreferaten är värdefulla, dekommer snabbt, men det är korta stycken utvalda på det sätt som tidningen självtycker är lämpligt. Skall man verkligen fö utförliga uppgifter måste man gålill protokoll. Dethar inte alltid funnits snabbproiokoll. Del är de infördes,och därmed fick man ännu större tillgång till information. Man behövde nämligeninte vänta utan kunde redan dagen efter en debatt ta del av vad som hade sagtsi . Därför är snabbprotokollen den viktigaste källan för information. Dethar ofta anförts: Varför har vi egentligen stenografer i vår moderna tid? Kanvi inte i stället ha bandupptagningar? Jag tror inle att det finns någonmöjlighet att gå den vägen. Genom kombinationen av stenografisk upptagning ochbandupptagning som kollationeringsmöjlighet för stenograferna och denavancerade teknik som tillämpas i fortsättningen kan vi, som alla ledamölerkänner väl till, fö protokoll mycket snabbi. Undersökningarvisar alt förutsättningen föratt få fram snabbprolokollen är att man harstenografiska upptagningar. Det är naturligtvis, som var och en kan omvittna,ell mycket högt kvalificerat arbete som utförs av stenograferna. De s. k.dikiatslenograferna på kontor och andra ställen har inte den kvalifikationenatt de kan sättas in som riksdagsstenografer - steget är rätl stort från dengraden av kunnighet till färdighet alt komma upp i verkliga infördes därförspeciella stipendier för all uppmuntra dikiatslenograferna atl la delta stegtill riksdagsstenografer, och det har visat sig ge etl gott resullal. Användandet av enbart bandupptagning skulle inte hellerleda till någon arbetsbesparing eller förenkling på annat sätt. Det finnsexempel från t. ex. , där man på grund av brist påstenografer gick över till utskrifter efter mekanisk upptagning av debatterna,vilket innebar att man fick tredubbla personalstyrkan. är del fråga om på vilken väg man skall kunna tryggarekryteringen av stenografer. Del har gått, men på grund av en delförändrade förhållanden kommer del nu att bli mycket svårt all rekryterastenografer, och det kan då också äventyra snabbprotokollen. Jag har inle begärt ordet för alt på någol sätt anmärka påutskottets betänkande utan bara för atl starkt understryka behovet av all dellasker så snabbt som möjligt, för del är angeläget alt man tar itu medfrågan. Ulskoltel betonar i sin skrivning vikten av att de avmotionärerna framförda förslagen bör övervägas i den ulredning röranderekrytering och utbildning av stenografer som förvaltningsstyrelsen aviserat isitt yttrande. I förvaltningsstyrelsens yttrande, som finns refererat ibetänkandet, anförs att utbildningen borde kunna förläggas lill universitet.Såsom redovisas i moiionen har man i den franska nationalförsamlingen sedanmitten av , då det visade sig svårt alt rekrytera kvalificeradestenografer, tillämpat den metoden all nationalförsamlingen vänder sig tilluniversitetet i och erbjuder de studerande kurser för utbildning tillparlamentsslenografer. Såväl i motionen som i utskottsbetänkandel anförs atldenna metod vore lämplig all lillämpa även hos oss. Vad jag i sammanhanget är angelägen om att framhålla äratl arbelel med detta bör ske snabbt och all förslagen verkligen bör komma tillutförande. All bara säga alt det är lämpligt att utbildning sker viduniversitet ulan atl någon lar inilialiv till alt få denna utbildning lillstånd kan ju fö lill följd all vi slår där utan tillräckligt många stenografer.Avsikten med milt anförande var därför all belöna angelägenhelen av allförvaltningssiyrelsen ulför della arbele så snabbt som möjligl. Jag yrkar bifall lill utskottets hemställan i betänkandet. Jag vill gärna instämma i deltayrkande, och jag delar hell Torslen uppfattning atl del snabbi börgöras något på della område. F.flersom Torslen nu tog lill orda idenna fråga vill också jag la lillfället i akt och understryka all vi frånutskottets sida är angelägna om att snabbi säkerställa möjligheterna till rekryteringav kompetenta riksdagsstenografer. Överläggningen var härmed slulad. Utskottets hemställan bifölls. 1977/78:46 med anledning av redogörelsen /78:9för förvaltningsstyrelses verksamhei § 5 Förskott på studiemedel Föredrogs socialförsäkringsutskolleis belänkande'977/78:32 med anledning av propositionen 1977/78:109 om förskott pästudiemedel m. m. jämle moiioner. I propositionen 1977/78:109() hade regeringen föreslagit atl 1. anta inom upprättat förslaglill lag om ändring i siudiestödslagen (1973:349), 2. bemyndiga regeringen att vid centralastudiestödsnämnden inrätta en ordinarie tjänst för överdirektör med beteckningp. Beträffande propositionens huvudsakliga innehallanfördes bl. a. följande: "Propositionenbehandlar ett förslag som lagts fram av en arbetsgrupp inomutbildningsdepartementet om införandet av ett förskottssystem istudiemedelssystemet. I propositionen föreslås att förskott skall kunna utgå(ill en studerande som efter sin ansökan vänlat längre lid än påbeslut om studiemedel." I detta sammanhang hade behandlats de med anledningav proposilionen väckta motionerna 1977/78:1879av m.fl. (s), vari hemställts att beslutade 1. att ge regeringen som sin mening till känna vad imotionen anförts om återbetalningen av förskott på studiemedel m. m., 2. att ge regeringen som sin mening till känna vad imoiionen anförts om justering av förskottsbeloppet, samt 1977/78:1880av (apk) och (apk). Utskottet hemställde atlriksdagen skulle 1. avslå motionen 1977/78:1879, yrkandet 1, 2. avslå moiionen 1977/78:1879, yrkandet 2, 3. avslå motionen 1977/78:1880, 4. anta det i propositionen 1977/78:109 framlagda förslagettill lag om ändring i siudiestödslagen (1973:349), 5. bemyndiga regeringen att vid centralasiudiestödsnämnden inrätta en ordinarie tjänst för överdirektör medbeteckningen p. Reservalion hade avgivits av , , , , , (samtliga s) som belräffande återbetalningen av förskottpå studiemedel ansett att utskottet under 1 bort hemställa allriksdagen med bifall lill motionen 1977/78:1879, yrkandet 1, gav regeringentill känna vad reservanterna anfört om återbetalningen av förskott påstudiemedel. I proposilionen 1977/78:109 föreslår regeringen bl. a. atl förskott pästudiemedel skall kunna utgå med . fr. o. m. , om densökande fått vänta än på beslut. Förslaget är föranlettav att centrala siudiestödsnämnden fr. o. m. höslen införde nya rutinerför utbetalning av studiemedel. Ändringeninnebär att man nu betalar ut studiemedlen direkt från CSN genom etlADB-baserat system ulan bankinrätining som mellanled. Bankerna har tidigarevälvilligt ställt upp med förskottsutbetalningar pä studiemedel, närbeslutsprocessen tagit lång lid, men de är mer ovilliga tillförskottsulbelalningar. Frånsocialdemokratiskt håll förväntar vi oss att arbetet med atl ulvecklaADB-systemel snabbt skall leda till att det föreslagna systemet med förskott påstudiemedel skall bli en kortvarig företeelse. Men när man nu ändå bestämt sigforell förskottssyslem, borde det ha varit naturligt att utforma det i överensstämmelsemed den allmänna uppbyggnaden av del nuvarande, väl fungerandestudiemedelssystemet. Den borgeriiga regeringen och utskottsmajoritelen haremellertid i oförklarligt nit hittat på ett nytt återbetalningssystem fördennalilla grupp studerande, uppskattningsvis några hundra . Mot bakgrund avde borgerliga partiernas propaganda i valrörelsen och i regeringsförklaringenom aktiv kamp mot byråkratin är förslaget ännu mer oförklarligt. Har möjligenbyråkraliulredningen brist på projekt? Visocialdemokrater har därför i en motion föreslagit att det belopp som kommeratt utgå i form av förskott skall kunna justeras med hänsyn till inträffadeprisförändringar enbart efter regeringsbeslut. Av propositionen framgår delinte att så skall kunna ske automatiskt. Utskottethar nu enhälligt anslutit sig till denna uppfattning, även om de borgerligaledamöterna av formalistiska skäl inte vill skriva till regeringen i frågan.Trots alt utskottet inte gjort någol tillkännagivande utgår jag från all man ivederbörande departement läser vad utskottet skrivit och lar det ad notam. Jaggår sedan över till den fråga där utskottet inte blev enigt och där det ocksåfinns en socialdemokratisk reservation. Förskott skall alltså kunna utgå tillde studerande som inte fött sina studiemedel efter det att ansökanlämnats in. Den sökande skall också ha påbörjat utbildning där studiemedelkan utgå och skall vid utbelalningstillfällel fortfarande följa undervisningen. 1de allra flesta fall kommer den som erhållit förskott sedermera alt beviljasstudiemedel. Dessa förskott kommer senare alt räknas av pä studiemedlen. Defall som är av betydelse i dagens debatt är de där ansökan om studiemedelavslås. erfarenheter ger vid handen att ca 5 96 avslås. Regeringenoch ulskottsmajoritelen föreslår nu atl man för den lilla grupp som tagit utförskott och sedan för avslag på ansökan skapar ett nyttstudiefinansieringssystem med alldeles speciella återbetalningsregler. Felaktigterhållna förskott skall enligl förslaget återbetalas genast, men anstånd skallkunna medges. Detta innebär ett upprättande av individuellaäterbetal-ningsplaner. Ränta skall utgå med en helt egen räntesats, men i vissafall skall räntebefrielse kunna beviljas. kommer detta atl skapa problem med nya låneregler,nya äterbelalningsregler och olika slags befrielser efter individuellaundersökningar och avgöranden. socialdemokratiska reservationen föreslär vi i likhet med den avutbildningsdepartementet tillsatta arbetsgruppen, som utarbetat det förslag somligger till grund för proposilionen, att återbetalning av förskotten skallgöras i enlighel med redan existerande och väl fungerande regler i studiemedelssystemet.Vad det nu gäller är att inte ytterligare krångla till det redan krångligastudiemedelssystemet och att inte ställa till ekonomiska problem för studerandesom i god tro sökt studiemedel, erhållit förskott och sedermera fött avslag påansökningen. Med slor säkerhet har många av dem som för avslag pä ansökan omstudiemedel tidigare erhållit studiemedel. De är därför redan inne i syslemet.Många kommer förmodligen alt senare erhålla studiemedel. I alla dessa fall voredel naturligt att ha samma återbetalnings-regler även för förskotten. Pådet här viset undviker man krav på återbetalning, vilket imånga fall säkeriigen avgörom den studerande kan fortsätta studierna eller omhan måste avsluta dem. På grund av atl alla äterbetalningsmedel enligl vårtförslag samlas på ett ställe vinner man klara administrativa fördelar. Denborgeriiga majoriteten i utskottet åberopar som slöd för uppslutningen kringpropositionen atl vårt förslag skulle kunna leda till att många som inte ärberättigade till studiemedel medvetet skulle ansöka om studiemedel för altsedermera, om inte avslag kommit , kunna ta ul förskott.Motivet bakom dessa tänkta, utstuderade tankar hos de studerande skulle varaalt de för låna . Kandet verkligen vara möjligt att den borgerliga regeringen ochutskotts-majoriteten har så dåligt förtroende för den studerande ungdomen? Vilkaär det då som de borgerliga misstror? Det är två grupper som kan länkas. Fördet första den grupp som bedriver studier i kombination med Det är enväxande grupp. Genom alt dessa personer har förvärvsinkomst behöver deegentligen inte la samhällels siudiesociala förmåner i anspråk och får i mångafall avslag, om de söker studiemedel. Prövningarna av denna grupps ansökningarär i nästan alla fall så enkel, all del inle behöver ta lillbeslut, vilket innebär att förskoltsulbe-talning aldrig blir aktuell. Denandra huvudgruppen är de studerande som har så klena studieresultat atl desjälva inser all studiemedel inte kommer att beviljas. I den mån de ändå lämnarin ansökningar torde prövningen av dem inle heller behöva ta inämnvärt antal fall. Detborgerliga förslagel ger uttryck för en besynnerlig misstro mot den studerandeungdomen. Ålerbetalningsreglerna kommer atl onödigt utöka byråkratin, ochpåpekas bör också all ingen remissinstans har förordat det förslag lilläterbelalningsregler som regeringen och utskollsmajoriteten för fram. Jag yrkarbifall lill den socialdemokratiska reservalionen. Jag vill sedan ställa tvåkonkreta frågor lill utskottets talesman. Iproposilionen har departementschefen inte gjort något försök all motiveravarför han förordar del aktuella återbetalningssyslemet. Utskollsmajorilelenförsöker sig på en molivering, nämligen all de fördelakligaålerbelalningsreglerna i studiemedelssystemet skulle kunna uppmuntra lill enmängd onödiga studiemedelsansökningar. Finnsdel verkligen inle någon annan motivering i bakgrunden? Kan man verkligen på sähell overifierade misstankar om fusk bygga upp ett helt nytt system med en heltny byråkrati? Vadsedan gäller byräkratifrågan vill jag peka på all och även de andraborgerliga partierna under den senasle valrörelsen förde en hetskampanj motbyråkratin i statsförvaltningen. Efter regeringstillträdet tillsatte den nyaregeringen en byråkraliulredning som dock enligl uppgift sammanträder myckelsporadiskt och som leds av socialförsäkringsulskoltsledamoten . fråga vi nu diskuterar föreligger förslag till två olika system,av vilka del av utskottsmajoritelen förordade klart innebär betydligt utökadbyråkrati. Ärdel på den här vägen regeringen vill förändra byråkratin i statsförvaltningen? har gett en rätt ingående beskrivning av det system förförskottsbetalning av studiemedel som uibildningsministern föreslår iförevarande proposilion. Bakgrunden lill delta är att man höslen 1977 vartvungen alt införa ell provisoriskt förskottssyslem föratt kunna göra delmöjligt all betala ut medel lill siuderande , eftersom dethade visat sig atl det tog längre lid än beräknat alt få fram beslut omstudiemedel. har i årets budgetproposition lagil upp denna fråga. Hansäger där all del nya daiorbaserade systemet för behandlingav ansökningar om studiemedel bör kunna utnyttjas i full utsträckning, dvs.vara fullt utbyggt, fr. o. m. . Menhan menar också alt det ändå kan tänkas alt behandlingstiderna i enstaka fallkan bli långa och medföra alltför långa väntetider. Utbildningsministernlovade därför i budgetpropositionen alt återkomma med förslagom möjlighetertill förskotlsutbetalningar i de fall där väntetiderna skulle överstiga fyraveckor. Det är den propositionen som vi behandlar . Jagbehöver inte gå yttertigare in på detaljerna i förslaget. Jag skall bara ta uppde frågor som berörs i den socialdemokratiska moiion som har väckts medanledning av propositionen. Del har också lämnats en motion av ochAlf Lövenborg, men eftersom det inte har framställts något yrkande ianledning av den motionen, tänkte jag inle här anföra något om den. Denförsta fråga som las upp i den socialdemokratiska motionen 1879, med SvenAspling som första namn, gäller förskottsbeloppet. Socialdemokraterna föreslår,som påpekade, att regeringen skall ha rättighet alt justeraförskottsbeloppet med hänsyn till prisförändringar. Det belopp som föreslåsi propositionen, , beräknas kunna täcka en månads behov för studieroch litet extra utgifter som studenterna har i början av en termin.Socialdemokraterna föreslår att regeringen skall kunna ändra det beloppet medhänsyn till prisförändringar utan att behöva gå till . RalfLindström gör ett relativt stort nummer av att utskollet menar att dennamöjlighet ingår i propositionsförslaget och att utskottet därför inte anser sigbehöva göra ett tillkännagivande i detta sammanhang. Det är faktiskt så attmöjligheten finns i budgetförslaget. Läser man den nya lagparagraf som föreslåsi propositionen, måste man inse att så är fallet. Jag skall därför läsa upp denföreslagna texten i 9 kap. 4 i; studiestödslagen. "Påstudiemedel enligt 4 kap. kan förskott utgå enligt föreskrifter som meddelas avregeringen eller, efter regeringens bemyndigande, av centralasiudiestödsnämnden." Detstår alltså "enligt föreskrifter som meddelas av regeringen", ochdäri ingår givelvis alt man kan förändra det belopp som skall utbetalas. Delkan ske förhållandevis automatiskt, även om socialdemokraterna inte vill insealt så är fallet. De har faktiskt tagit upp en onödig fråga i moiionen. Detandra ändringsförslag som socialdemokraterna lagt fram rör det förfarande somföreslås om förskott har utgått men studiemedel sedan inte beviljas imotsvarande grad. Där föreslår departementschefen atl förskott som felaktigtuppburits skall förfalla till omedelbar återbetalning men med förmånligareränta än för andra äierkrav. Han föreslår också att anstånd med återbetalningbör kunna beviljas liksom befrielse från ränta. Socialdemokraternamenaratt förskott som mottagits i god tro skall kunna omvandlas till återbetalningsplikiigtstudiemedel. 1 det fallet skulle det dock kunna uppstå slora svårigheter attbedöma i vilka falidet verkligen rör sig om god tro resp. i vilka fall detrörsig om andra förhållanden. Utskottet pekar här på de risker som föreliggernärdet gälleratt upprätta ett sådant system, bl. 7Riksdagens protokoll 1977/78:140-142 riskenför att många kanske skulle söka studiemedel ulan all egeniligen ha någonavsikt atl gå vidare med studierna och utan atl förvänta sig atl föstudiemedel, vilket skulle kunna leda till onödig belastning på studiemedelssystemet. RalfLindström menar alt vårt ställningstagande innebär all vi fränregeringspartiernas sida skulle misstro vissa grupper i samhället. Han nämndedä bl. a. sådana som visat klena studieresultat och som därför kanske inteautomatiskt kunde få studiemedel igen. Men här är det ju inte fråga om attmisstro några speciella grupper! Jagtycker också alt del är litet inkonsekvent av atl han, samtidigtsom han lar upp denna sak, säger all del för de grupper som han har nämnt intebehöver krävas flera veckors prövning för alt komma underfund med huruvida deär berättigade till studiemedlen eller inte. Om prövningen kan göras pä kortaretid än blir det ju över huvud laget inle aktuellt att betala utnågot förskott, och då är det alltså inte fråga om alt misstro eller intemisstro. Närdet gäller frågan, om detta är ett helt nytt system för utbetalning avstudiemedel och ett helt nytt ålerbetalningssystem samt av vilken anledningdepartementschefen har vall denna väg, vill jag säga atl man kanske har litetsvårt alt nu bedöma vilket system som kommer atl fungera på det allra bästasättet i det här nya sammanhanget och vilket system som så att säga kommer altmedföra mindre resp. ökad byråkrati. Det förefaller vara ett ganska rimligtsystem, om man så snabbt som möjligl kan fastställa vilka medel som förfallerlili återbetalning och hur myckel vederbörande då förhållandevis snabbi måstebetala tillbaka - i den mån alltså som studiemedel inle beviljas senare ochförskottet kan avräknas mot dessa'studiemedel. Somjag sagt är det viktigt att fö ell system som fungerar effektivt och snabbt,såatt prövningarna kan företas.omedelbart och vederbörande vet vad de har atträtta sig efter. Rörandereglerna för den speciella räntan som också var inne på, när hankrävde alt reglerna i det här syslemet inle skall behöva följa de andrareglerna för äierkrav, vil I jag säga all jag tycker atl dessa är litet oklartuttryckta såväl i propositionen som i den socialdemokratiska moiionen, men såvittjag kan finna innebär propositionsförslaget att räntan på de medel som kommerall återkrävas blir förmånligare enligl propositionens förslag än enliglförslaget i den socialdemokratiska motionen. Jag har ingen anledning all förlänga diskussionen omkring detta, ulanjag ber härmed att fö yrka bifall till utskottets hemställan. I fråga om regeringens rätt alt förändra beloppet är vi överens. Jagskall inle ta upp kammarens tid med alt debattera de frågorna. BrittaBergström säger alt det är oklart vilket av förslagen - del i propositioneneller i vår motion och reservalion - som är fördelaktigast räntemässigt. Det ärväl verkligen atl läsa oklart. Här säger majoriteten allom vårt förslag skullegå igenom skulle det uppamma till för många ansökningar omstudiemedel och uppamma till fusk, bara för att det förslaget innebärförmånligare äterbelalningsregler och förmånligare ränta. Det måste vara heltklart att del för de studerande är betydligt förmånligare alt gå in istudiemedelssystemet och fö de återbetalningsreglerna. Attdet i de allra flesta fall jag refererade tidigare - alltså för dem som bådejobbar och studerar, och som säkeriigen oftast för sin ansökan avslagen -kommeratt ta än att behandla ansökningarna är vi ju överensom. Därför harjag inte gått in på detta. Jag vill säga det här som enmotivering till att det kommer att bli så fö fall som vållar problem - vi haruppskattat det till mellan 200 och 300 fall per är-att man verkligen förundrarsig över att utskottsmajoriteten och regeringen vill göra ett helt nyttbyråkratiskt syslem för återbetalning av förskott på studiemedel och att manmisstänker denna lilla grupp för att vilja fuska. Jagtror inte att det kommer att bli några svårigheter att bedöma förhållandena ochgöra utredningar. I alla de fall felaktigt utbetalda förskott förekommit måsteman göra en undersökning om det föreligger uppenbart oskick,allså att manuppenbart försökt lura till sig detta. Ärdet så säger också propositionen inte för den förmänliga räntan, utan dä fär man nästan bestraffning. Denundersökningen måste alltså göras i alla fall. Detär helt oförklariigt att man går ifrån arbetsgruppens förslag och allaremissinstansers åsikter och överväger ett helt nytt system. Del gäller att kunna skilja pä vad det är vi diskuterar. Det ena falletgäller hur hög räntan skall vara på de medel som skall återkrävas, del andrafallel gäller frågan om huvudreglerna för hur återbetalningen skall ske och ivilken mån huvudreglerna kan medverka till vad man skulle kunna kallaokynnesansökningar om studiemedel. Sädana skulle kanske kunna förekomma om manvet att det inle blir några egentliga sanktioner och alt man kan få förhållandevislång tid pä sig för att återbetala förskotten, även om det visat sig att manöver huvud taget inte skulle ha beviljats studiemedel. I detta avseende menarjag att propositionen har en mera realistisk syn än den som kommer till uttrycki den socialdemokratiska motionen, där man talar om att när det gäller dem somfött sådana här förskott sä att säga i god tro skall förskotten inte återkrävasdirekt ulan omvandlas lill återbetalningspliktiga studiemedel. Del förefallerganska märkligt alt man skulle omvandla förskotten lill äterbetalningspliktigastudiemedel, om personen i fråga över huvud taget inte är berättigad tillstudiemedel. Närdet gäller räntan, så kommer den sannolikt inte att ha någon större betydelseför om systemet utnyttjas på ett inte avsett vis. Det här är en fråga om hurpass hårt de skall belastas som pä etl felaktigt sätt har utnyttjat det nyasystemet för förskott. Jag yrkar pånytt bifall till utskottets hemställan. RALFLINDSTRÖM (s): Herrlalman!Del här blir meroch mer förvirrande. Fröken säger atl man är rädd förokynnesansökningar. Man är rädd för att de studerande på grund av all de för enlängre ålerbelalningstid av okynne skall ansöka om förskotl på studiemedel,eller atl de av okynne skall ansöka om studiemedel över huvud laget för attsedermera kunna fä ut förskoll, om det eventuellt skulle ta så beslut fallas om deras räli lill sludiemedel. Del är allisåen lång rad av "om" som de siuderande måste räkna med för att klaradel här okynnet mot staten. Jag tycker inte alt utskottsmajoritelen har enrealistisk syn, .