prot · G10924 · 1977-12-31 00:00:00 — Arbetsköparna kan givetvis avskeda, men då får de betala skadestånd- och beloppels storiek kan variera beroende på ålder och antal anställningsår.Men ett faktum är att jag betraktar de positiva delarna av lagen omanställningsskydd så atl de ger de anställda sociala förmåner. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1332 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voterings-proposition: Densom vill alt kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 5 mom. 1röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1332 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då EivorMarklund begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 271 Nej - 10 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 128 av LarsWerner m. fl.,och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 5 mom. 3röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 128 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då KariHallgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 270 Nej - 10 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen Nr 24 nr 1332 av m. fl. i motsvarande del, och förklarades den j . förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. interpellationssvar 1977/78:7 med anledning av motion om bevakning av vissa löneford ringar i konkurs Om studieförbun dens svenskunder- Utskottets hemställan bifölls. visning för invand rare § 16 Meddelande ominterpellationssvar 1977/78:52om samhällets stöd till folkbildningsorganisationerna : Herr talman! Med hänvisning till riksdagsordningen får jagmeddela följande. Dådet på grund av omfattande materialinsamling inte varit möjligt att inomföreskriven tid besvara interpellation om samhällets stöd tillfolkbildningsorganisationerna är del min avsikt att göra detta . §17 Om studieförbundens svenskundervisning för invandrare Utbildningsministern erhöll ordetför att besvara OswaldSöderqvisis (vpk) anmälda fråga,1977/78:99, och anförde: har frågat mig om det planeras några nedskärningar avden svenskundervisning för invandrare som studieförbunden bedriver, och vilkamotiven i så fall är. Mittsvar är alt ingen nedskärning av denna undervisning planeras. (vpk): Jag ber att få tacka utbildningsministern för svaret. Det var glädjandepositivt. Anledningenlill att jag ställde min fråga var följande. 1 , som jag kommer ifrånoch där det finns en omfattande grupp invandrare från skilda nationer ochnaturligtvis då också en stor grupp invandrar-lärare, har det under höstencirkulerat rykten om att undervisningen i svenska för invandrare skulle skärasned. Det gällde den s. k. fria kvoten som studieförbunden haft till sittförfogande. Delta väckte en viss oro både hos invandrarna och hos de anställdalärarna vid de olika studieförbunden. Det är därför glädjande attutbildningsministern så entydigt förklarar alt det inte föreligger några sådanaplaner utan att svenskun- dervisningen hosstudieförbunden kan bedrivas med samma stöd och i samma omfattning som förut.Jag är nöjd och lackar för svaret. Jag vill tillägga att regeringen i budgetpropositionen för innevarandebudgetår föreslog en totalram av för studiecirklar isvenska med samhällsorientering för invandrare. Av dessa skulle 350 000studietimmar användas för icke lagbunden undervisning. Delhar , som påpekade, visat sig alt denna tilldelning har varitotillräcklig, varför regeringen har fallat beslut om att ytteriigare skall få användas för icke lagbunden undervisning. Dagensregeringsbeslut innebär en ytterligare satsning på ca 20 milj. kr. Totalthar således regeringen för innevarande budgetår tilldelat studieförbunden för deras invandrarundervisning. Omtillhandahållande på och postanstalterna av blanketter m.m. för studiemedel Överiäggningen var härmedslutad. §18 Om tillhandahållande på och postanstalterna av blanketterm. m. för studiemedel Utbildningsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1977/78:110,och anförde: har frågat mig om jag vill medverka till att även denstatliga och postanstallerna kan tillhandahålla blanketter m. m. förstudiemedel. Enligt vad Jag har erfarit kommer det inte att i dettaavseende vara någon skillnad mellanPK-banken, postanstallerna och de privata affärsbankerna. HANSJÖNSSON (s): Jag lackar utbildningsministern för svaret på min fråga, även om jaghade hoppats att det skulle ha varit mer positivt. Uppgiften i svaret är hellerinte riktig, såvida inte postanstallerna och har ändrat sittställningstagande efter det atl jag ställde min fråga. Anledningentill frågan är atl jag har blivit uppmärksammad av en syokonsuleni på att denstatliga liksom postanstallerna har slopat den tidigare servicen åtde studerande som vill söka studiemedel. I ett snabbmeddelande iår från yrkesvägledningsenheten inom sägs följande: "ICSN:s broschyr Översikt statligt studiestöd (rattbroschyren) 1977 angesfelaktigt all ansökningsblanketter för studiemedel finns atl få på Postenhar beslutat att broschyrer, ansökningsblanketter m. m. för studiemedel skall ifortsättningen inle finnas på postanstallerna" - detta enligt postverketsallmänna cirkulär nr 226 från . Ifortsättningen står följande i meddelandet från :"Beslutet gäller också . Övriga banker skall i regeltillhandahålla blanketter men vissa undantag kan finnas även bland dessa." Detvisar sig nu att de flesta privata affärsbankerna har denna service och likasåsparbankerna och föreningsbankerna. Tyvärr följer däremot ochpostgirot de andra statliga organens exempel. Jagtycker atl detta är anmärkningsvärt. Samhällets egna förelag borde gå före medgott exempel. Det måste vara något fel när statliga banker och statligaserviceförelag inle vill ställa upp med denna service ål de studerande ulanöverlämnar fältet ål andra. Småskurna prestigehänsyn och ekonomiskatvistigheter mellan organen får inle fälla utslaget, ulan hänsynen lill dem sombehöver denna ekonomiska hjälp för att kunna studera måste vara det viktigaste- detta framför allt som poslen räknar med att ha hand om studiemedlen i störreutsträckning . Överiäggningen var härmedslutad. §19 Om heraldiska uppgift Utbildningsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1977/78:116,och anförde: har bett mig redogöra förhur långt heraldiska uppgift sträcker sig. Riksdagenhar 1970 antagit lagen (1970:498) om skydd för vapen och vissa andra officiellabeteckningar. I lagen stadgas bötesstraff för den som utan vederböriigltillstånd använder svensk officiell beteckning i sin näringsverksamhet. om tillämpningen av denna lag har meddelats. Frågan om tillståndhar reglerats i förordning 1976 om vissa officiella beteckningar (nr 100).Beslutande organ i dessa ärenden är kommerskollegium, länsstyrelserna ellerfullmäktige i vederbörande kommun, beroende på vilken typ av vapen del ärfråga om. Endast om ärendet uppen-bariigen saknar heraldiskt intresse fårbesked om tillstånd ges utan att man inhämtar yttrande från riksarkivetsheraldiska sektion eller statens heraldiska nämnd. Registreringenav svenska kommunala vapen har reglerats i kungörelse 1973 (1973:686). Patent-och registreringsverket är registreringsmyndighet. Länsstyrelse eller kommunsom anmäler vapen för registrering skall normall inhämta yttrandefrån statens heraldiska nämnd och foga yttrandet lill anmälningshandlingarna. Förordningen(1967:106) med instruktion för heraldiska sektion och statensheraldiska nämnd reglerar verksamheten vid sektionen och nämnden. Derasallmänna uppgift är att handha statens heraldiska verksamhet och att främjaheraldisk forskning. I instruktionen åläggs sektionen och nämnden särskilt attse till att vapen.eller heraldiskt emblem som syftar på staten ellerstatsmyndighet utförts i enlighet med heraldiska normer. Sektionen och nämndenskall också på uppdrag av kommun upprätta förslag lill eller verkställaheraldisk utredning rörande kommunala vapen och avge yttrande i ärende omsådant vapen. Instruktionenmedger också att utredning eller annan åtgärd på det heraldiska området fårulföras på uppdrag av statlig eller myndighet eller av enskild. Riksarkivetsheraldiska sektion ger kontinuerligt råd ål myndigheter, organisationer ochenskilda, som ofta vill ha besked om vapen och emblem m. m. I sammanhanget kanockså nämnas det tjänslemeddelande från krigsmakten (TKG 906/1972720007), enligt vilket allt heraldiskt utförande skall underställasriksarkivels heraldiska sektion för godkännande. Frågorna kan gälla militäraemblem av olika slag, såsom fanor, knappar, brevpapper m. m. berör i sin fråga vissa konkreta ärenden från den heraldiskaverksamheten. Ärendenaom de aktuella kommunvapnen har enligt vad jag inhämtat handlagts av statensheraldiska nämnd, och nämndens rekommendationer har godkänts av berördakommuner. Delandra konkreta exemplet som las upp i frågan gäller Svenska ishockeyförbundetsavsikt alt på landslagsdräkten kombinera riksvapnets med varumärke.Stalsheraldikerns åtgärd med anledning härav prövas enligt vad jag inhämtat fn. Jag bör inte föregripa denna prövning. Jag tackarstatsrådet för svaret. Detmesta som gäller författningarna är inte obekant för mig - jag har i bänken enfotokopia av dem. Somjag framhöll i går här i kammaren vid behandlingen av mina molionsförslagrörande den heraldiska verksamheten har denna verksamhet varit utsatt förmycken kritik, inle minst i . Det har gällt såväl den onödigtkostnadskrävande organisationen som ärendenas handläggning. Beträffande detsenare gav jag några exempel i går, varför jag ej här skall upprepa dessa ulanhänvisar till vad jag då yttrade. Riksarkivetsingripande mot med förbud atl använda dess emblem treblå kronor på gula tröjor i kombination med en isbjörn väckte uppseende, ochheraldisk sakkunskap reagerade mot vad man ansåg vara ett administrativtövergrepp. svarade man med en propagandaoffensiv. Heraldiska sektionens föreståndare,statsheraldikern, talade i tidningarna om sin viktiga uppgift alt övervakaanvändningen av och utseendet på rikets vapen och flagga. frågar jag: Varslår det i instruktionen? har ej någon som helst författningsenligrätt att ingripa mot och förbjuda någon användning av riksvapnet, utom då ettstatligt organ använder ett heraldiskt felaktigt emblem, exempelvis då detsaknas s. k. foder i den kungliga kronan. Föreligger det brott mot någonförfattning på delta område, så är del polis och åklagarmyndighet som ingriper,varvid det kan hända att de begär utlåtande från ur heraldisksynpunkt. Vad beträffar blå kronor i gult fält var detta ejens fråga om riksvapnet, som har gyllene kronor i blått fäll. I heraldiken ärdel ju främst tinkturerna som skiljer olika vapen från varandra. Vadbeträffar kontrollen över svenska flaggan, som statsheraldikern anser sig skolahandha, finns det ej heller där något författningsenligt stöd. Sedan 1908förvaras hos olika civila och militära myndigheter, bl. a. den heraldiskamyndigheten, alltså nu , en svensk flagga i en plåtlåda för attflaggtillverkaren skall kunna jämföra olika tygfärger. Men detta medför intenågon övervakningsrätt för . Delfinns även andra fall där tagit sig själv befogenheter som man ejhar på det heraldiska området. Som exempel kan jag nämna atl man vägrat alt förregistrering hos patenlverket godkänna kommuns fullt rikliga vapen,tecknat av vår främste heraldiske konstnär, . Vapnet visar ett lammbärande en korsstav, som hålles med högra frambenet vilande över slaven, precissom man bär en fanstång för att hålla den tryckt in mot axeln. Så är denavbildad i sigillet och i den heraldiska facklitteraturen. vägrade alt tillstyrka registrering. Mångahar också undrat varför inle Tierps fullt rikliga och mycket säregna vapen medtre humleax godkändes. Del är det enda landskommunala vapen från medeltidensom föriänats av en svensk konung. Förmin del hoppas jag att statsrådet uppmärksamt följer den heraldiskaverksamheten. Imotionen som behandlades i går förordades all i statens heraldiska nämnd måtteingå en särskild heraldisk sakkunnig, och del är ett viktigt önskemål. Överläggningen var härmedslutad. § 20 Om åtgärder föratt garantera fullvärdig kost vid sociala institutioner Statsrådet erhöll ordet för allbesvara (vpk) anmälda fråga, 1977/78:93, lillbud-getminislern, och anförde: har frågat statsrådet vilka åtgärdersom regeringen avser att vidta för alt garantera en fullvärdig kost vidinstitutioner inom kommuner och landsting. Frågan har överlämnats till mig föratt jag skall besvara den. bedriver en omfattandeinformation i kostfrågan. Informationen sker i samarbete med bl. a.livsmedelsverket och samt landsting och kommuner. En väsentligdel av informationen inriktas på alt påverka kosthållet vid storhushåll. Syftetär alt människorna skall få en från näringssynpunkt fullgod kost genom allminska fettet i koslen och öka bl. a. andelen grönsaker. Koslinformationensker dels i form av kurser och konferenser för personal inom storhushåll, delsgenom produktion av informationsmaterial. Enligt nämndens bedömning har kostenvid institutioner av olika slag förbättrats successivt . Jagkan här också nämna alt ägnar kostfrågor särskild uppmärksamhetvid inspektioner, främst inom långtidssjukvården och omsorgsvården. Kostnadernaför kosthåll, inkl. personalkostnader, utgör vid sjukhus endast 4 ä 5 96 av densammanlagda vårddagkoslnaden. Vid institutioner inom långtidssjukvården ärmotsvarande procenttal högre. Då kostnaderna för kosthåll vid institutionertill stor del utgörs av personalkostnader, har de prishöjningar på livsmedelsom skett i relativt liten omfattning påverkat de totalavårddagkoslnaderna. Ilikhet med anser jag det utomordentligt angeläget alt klientervid institutioner inom kommuner och landsting får en fullvärdig kost. Enligtmin uppfattning sker så också i regel. Omåtgärder för att garantera fullvärdig kost vid sociala institutioner (vpk): Jag tackar statsrådet för svaret. Hon är i stort överens medmig om frågeställningen men ger inget direkt konkret svar på min fråga. F.n. äts mellan 4 och 5 miljoner mållider utanför hemmet. Ca 75 96 avdessa mållider intas på offentliga institutioner och personalmatsalar, s. k.storhushåll. Skolluncher med sina över 1 miljon serverade portioner ärledande. 1975låg kostnaden för storhushållens inköp av livsmedel på . Medde prishöjningar på livsmedel som genomförts är det intesvårt att räkna ut vilka kostnader det rör sig Omåtgärder för att garantera fullvärdig kost vid sociala institutioner om i dagens priser ellervad varje prishöjning betyder. Kommuneroch landsting är huvudmän för den helt övervägande delen av de offentligastorhushållen och har ansvaret för det kosthåll som förekommer. Kommuner ochlandsting tycks här fungera på samma sätt som ett vanligt hushåll: närhushållskassan på grund av ökade kostnader inle räcker till, kommermatstandarden i kläm - när inkomster och utgifter på den offentliga sektorninte går ihop, sker i första hand en nedrustning av den sociala servicen. Fastställdabudgetramar för kosthållet får inte rubbas av ökade livsmedelspriser, och dååterstår ingenting annat än att förbilliga matsedeln trots medvetenheten omvilka konsekvenser detta får. Genom TV fick vi reda på hur det kan gåtill. 1Jokkmokks kommun ansåg man sig tvingad till en drastisk nedskärning i fråga omskolmåltiderna. Genom alt slopa frukt, vissa grönsaker och kötträtter lösteman budgelproblemet. kommun är tyvärr inget särfall. Det är bara ettexempel. Socialstyrelsenhar, som här har sagts, i riktlinjer för skolmåltider fastställt allskollunchen vad beträffar näringsvärde och kalorier bör innehålla en tredjedelav elevernas dagsbehov. Men det blir ju omöjligt för kommunerna all uppfylladet kravet, om inte prishöjningarna på livsmedel får slå igenom i budgeten. Kosthållelsbetydelse är klart dokumenterad. Rätt kost på sjukhus och vårdinrättningar kannedbringa antalet vårddagar - del visar en utredning som gjordes på i Vöt etttiotal år sedan. Att elever som äter dåligt har svårt all tillgodogöra sigundervisning är också helt klart. När de enskilda hushållens matstandardurholkas är det ännu viktigare att matstandarden hålls uppe på de offentliga inrättningarna,och jag vill fråga statsrådet om hon inte tycker att riktlinjernaborde ge någon form av garanti för en fullvärdig kost. Kosthållet i skolor och på ålderdomshem aren angelägenhet, ochkosthållet vid sjukhus av olika slag är i allmänhet landstingens angelägenhet.Men riktlinjer har utgivits på det här området, riktlinjer som del naturligtvisfinns all anledning för kommunernas fullmäktige resp. landstingsfullmäktigeatt följa. Jag vill också säga att det finns all anledning för statsmakterna -från sida och på annat sätt - alt försöka fortsätta medinsatserna för alt förbättra kosten vid institutioner av olika slag. Jag har ingen anledning att tro alt deinformationsinsatser som har gjorts på del här området inle skulle beaktas avkommuner resp. landsting. (vpk): Det är bara det alt del räcker inle med information om inleförutsättningarna finns, och priserna bestäms ju ändå inte av kommunerna. Isvaret sägs det att utgifterna för kosthållet till stor del består avpersonalkostnader, men del stämmer väl inle riktigt, ulan det är i självaverket fifty-fifty: hälften är personalkostnader och hälften råvarukostnader. Föralt förtydliga bilden vill jag ge ytterligare exempel på kommunernas agerande.Stockholms skolförvaltning beräknade all prishöjningarna på livsmedel skulleinnebära ett överskridande av budgeten för skolmåltider med 1,2 milj. kr. Från förvaltningen föreslogs ändring av matsedeln för alt göra matenbilligare och därmed lösa den här budgetfrågan. Efter ingripande frånpersonalorganisationerna förhindrades delta. I stället blev man överens om allslopa bl. a. fönsterputsningen i skolorna, en kostnad som beräknades uppgå lill700 . På del sättet lyckades vi den gången förhindra en försämring avskolmaten, men del är ju inte säkert atl man kan göra del i fortsättningen. Socialnämndeni har höjt avgiften för pensionärsluncher i skolorna från5:50 lill 8:50. Det är en ganska kraftig höjning för ett pensionärspar, och dethar medfört ett minskal deltagande av pensionärer i skolluncherna. Detta ärganska oroväckande med vetskap om de äldres dåliga mathållning och vad kostenbetyder för konditionen. Vidarehar rekommenderat landstingen all höja priset påpersonalkosten från . Dettaär ingen bra utveckling, statsrådet , som socialstyrelsendriver kampanjen om matens betydelse. Omåtgärder för att garantera fullvärdig kost vid sociala institutioner Vi kan vara helt överens om det önskvärda i atl verka för så lågalivsmedelspriser som möjligt, men alt gå in i frågan om hur livsmedelsprisernatillkommer är icke min sak. Jag tror f ö. inle heller att inställningen att staten skall ge ut absolut bindande föreskrifter för hurmathållningen skall vara utformad vid institutioner av olika slag. Jagser det däremot som en väsentlig uppgift alt komma med rekommendationer ochinformation när det gäller maten på institutionerna. Så sker också, och jagräknar med ati så kommer atl ske även i framliden. Jag delar uppfattningen atlmatens kvalitet är av utomordentligt stor betydelse för såväl unga som äldre. KARINNORDLANDER (vpk): kommunisterna har ställt krav om slopandeav moms på maten. Det skulle verkligen förbilliga kostnaderna för landsting ochkommuner i första hand. Det är väl atl hoppas atl statsrådet kanstödja ett sådant krav när det kommer tillbaka nästa gång. Överläggningenvar härmed slutad. Omrätt för sjuksköterskor att förskriva lugnande medel m. m. § 21 Om rätt försjuksköterskor att förskriva lugnande medel m. m. Statsrådet erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1977/78:106, ochanförde: har frågat vilka överväganden som ligger bakom minaavsikter att ge sjuksköterskor möjlighet att förskriva lugnande medel i vadavser sjuksköterskornas utbildning och arbetsbelastning. Distriktssköterskornaspelar en viktig roll inom hälso- och sjukvården, inte minst på landsbygden,där avståndet till närmaste läkare ofta är stort. De känner i regel patienternaoch dessas miljö väl, och de utgör en nödvändig länk mellan läkare ochpatienter. I det dagliga praktiska arbetet ställs distriktssköterskor inte såsällan inför situationer som kräver självständigt handlande och gott omdöme imedicinska frågor. Dethar framstått som alltmer angeläget att ge sjukvården en sådanstruktur som tillförsäkrar patienterna en bättre närhetsservice och kontinuitetän vad som har varit möjligt. Detär mot denna bakgrund naturligt alt se över arbetsfördelningen mellan olikapersonalkategorier och utbildningens innehåll. Regeringen har också tillsattutredningar som behandlar sådana frågor. Jag vill här erinra om Vård 77 som hartill uppgift att se över vårdutbildningen och utredningarna om sjukvårdens inreorganisation samt om kontinuitet i öppen vård mellan patient och läkare. Somett led i detta arbete avser jag all föreslå regeringen all uppdra åtsocialstyrelsen atl snabbi utreda frågan om rätt för bl. a. distriktssköterskoralt förskriva vissa läkemedel. Avsikten är all öka möjligheterna för patienteratt - ulan avkall på medicinska säkerhetskrav - tidigt och på ett smidigt sättfå en lämplig behandling med läkemedel. Vad särskilt gäller psykofarmaka kandistriktssköterskor givetvis inte ges en allmän rätt alt förskriva sådanamedel. Jag vill emellertid inle utesluta all distriktssköterskor - som oftakänner patienten och dennes förhållanden väl - kan anses lämpade att förskrivalugnande medel och sömnmedel i mindre förpackningar för tillfälligt bruk.Detta innebär inte någon ändring av den nuvarande restriktiva inställningentill förskrivning av psykofarmaka. 1 uppdrag kommer också altingå att beakta utbildnings- och ansvarsfrågor. Detär omöjligt all nu bedöma i vilken utsträckning en rätt för vissasjuksköterskor all förskriva läkemedel kommer alt påverka deras arbetsbelastning.Avgörande för detta är vilken omfattning denna förskriv-ningsrätl får och i vadmån den kommer att utnyttjas. Del väsentliga för mig är atl få till stånd enrationell arbetsfördelning på detta område som tillgodoser både medicinskasäkerhetskrav och allmänhetens befogade anspråk på en lättillgänglig och välfungerande sjukvård. Jag tackarstatsrådet för svaret. Anledningenlill min fråga var en hörnartikel införd i somgjorde mig förvånad och orolig. Svaret är betydligt försiktigare än dennaartikel. Jaghåller med om att det kan finnas anledning att diskutera på vilken nivå deolika personalkategorierna inom vårdområdet skall arbeta. Jag vill emellertidframhålla all del är viktigt atl var och en har utbildning för dearbetsuppgifter man skall ulföra. Man skall inle börja med alt omfördelaarbetsuppgifterna och sedan i efterhand se om utbildningen stämmer med kraven. Jaghar invändningar mot förslaget om utskrivning av lugnande medel. Min förstainvändning gäller att distriktssköterskorna inte har den utbildning somkrävs för detta. Deras utbildning är inriktad på helt andra arbetsuppgifter.Det räcker inle med enbart erfarenheterna och kunskaperna om patienter. Manmåste också ha kunskaper om verkningar, biverkningar och risker vidmedicineringen. Jag finner det högst anmärkningsvärt att statsrådet atl försöka sälla ett receptblock i händerna på distriktssköterskornagodkänner att dessa lar ansvar för något som inte faller inom deraskompetensområde - som framgick av hörnartikeln i .