prot · G109149 · 1977-12-31 00:00:00 — Per har frågat mig om några ålgärder för atl underlättafinansiering av fjärrvärmeanläggningar övervägs inom regeringen eller desskansli. Ipropositionen om hushållning med energi i byggnader m. m.(prop. 1976/ 77:107)som förelades anmälde jag frågan om finansiering avfjärrvärmeanläggningar mot bakgrund av vissa förslag i ämnet. Jag redovisade dåatl överläggningar mellan representanter för och företrädareför och berörda kreditinstitut hade visat atl lånevillkoren kundeförbättras, framför allt genom att fjärrvärmelånens löptid föriängdes från dånormala 10 ä lill 20 ä . Kapitalmarknadens parter hade i sammanhangetuttalat en vilja atl medverka till atl klara finansieringsfrågorna förQärrvärmeulbyggnad. (CU 1976/77:32) hade ingen erinran motredovisningen. Undersommaren 1977 genomförde en undersökning i syfte atl fåelt underiag för atl rätt kunna bedöma fjärrvärmekommunernas långfristigalånebehov för investeringar i såväl produktions- somdistribulionsanläggningar för Qärrvärme. Mot bakgrund bl. a. härav lämnaderiksbanken tillstånd för tvä särskilda obligationslån förQärrvärmefinansiering. De tvä kommunlåneinstituien Kommunkredil ochKommunlåneinslitulet emitterade i anledning härav obligationslån på vardera 80milj. Härutöver lämnade allmänna pensionsfonden direktlån lill Ijärrvärmeulbyggnad. Erfarenheternaav långivning är goda. Kommunernas långfristiga lånebehov förOärrvärmeulbyggnad delta år har efter vad jag har inhämtat kunnai tillgodoses. Ävenför är 1978 har genomfört en undersökning moisvarande densom gjordes . Uppgifterna har legal till grund för bedömningav långfristiga länebehov för nyinvesteringar i fjärrvärme.Riksbanken har också enligt vad jag har erfarit beviljat emissionslillslånd förKommunkredit och Kommunlåneinslitulet på 125 milj. kr. Man kan vidare utgå från atl allmänna pensionsfonden lämnardirekilån lill fjärrvärmeutbyggnad även i är. Mol denna bakgrund finns detanledning att nu anta att även fjärrvärmeinvesteringar kommer allkunna finansieras på ett tillfredsställande sätt. Avnaturliga skäl har Ijärrvärmeutbyggnaden i de tre storstadsområdena sloromfattning. , och intar även i finansiellt hänseende snsärställning så till vida alt dessa kommuner har möjlighet att efter tillståndfrån emittera obligationslån på den svenska kreditmarknaden. Enligtuppgift från sker härvidlag ingen detaljreglering av de ändamål tillvilka upplånade medel skall användas. är därför inte hellermöjligt atl utläsa hur myckel av beviljade emi.ssionslill-Stånd som har avsettOärrvärmeinvesieringar. Härav följer också alt en begränsning avemissionslillslånd i förhållande till det totala lånebehov somstorstadskommunerna har anmält inte kan påslås utgöra en begränsning riktad motOärrvärmeinvesieringar. PerBergman har i sin fråga sagl alt prövning av an.sökningar frånkommuner atl emittera obligationslån för Ijärrvärmeulbyggnad uppges vararestriktiv. Jag har tidigare i mill svar redogjort för de emissionstillståndsom har medgivit förde båda kommunlåneinstituien. En kraftig ökningi förhållande lill föregående år har medgivits. Några särskilda ansökningar omemissionstillstånd för fjärrvärmelån frän någon av de tre storstadskommunernaföreligger enligt vad jag har inhämtat inte. prövning avansökningar om obligationslillslånd frän dessa kommuner är, som jag tidigarehar framhållit, grundad på kommunernas ekonomi och totala investeringsbehov.Skulle dessa kommuner inom medgiven total upplåningsvolym vilja särskiljafjärrvärmefinansieringar och emittera speciella obligationslån för deländamålet, skulle del enligt vad jag har inhämtat inte möta något hinder frånriksbankens sida. Sammanfattningsvisvilljag som svar på Per fråga säga atl den av regeringen ipropositionen 1976/77:107 anmälda ordningen i allt väsentligt synes ha fungeratväl. Någon anledning att nu överväga ytterligare åtgärder för atl säkerställatillgängen pä krediter för fjärrvärmefinansieringen finns alltså inte. Som jagi annal sammanhang har ullalal finns del dock anledning att följa ulvecklingenpå områdel. Om svårigheter i forlsältningen skulle möta vid kredilgivningen fårålgärder övervägas för att säkra finansieringen. Omåtgärder för att underlätta finansieringen av Jjäriyärmeanlägg-ningar PER (): Jag tackar för svaret. Det var både krångligt och tråkigt atl få. Delförvånar mig mycket att man på departementet blottar en så total okunnighet omden verklighet man har all handlägga. Närriksdagen behandlade den här frågan för elt är sedan hade vi en reservationtill det förslag som ulskollel ställde sig bakom och som var propositionens. Visade då att den av regeringen presenterade lösningen -det är den vi nu talar om- torde innebära antingen alt krediter inte kan ställas lill förfogande päavsett sätt eller att den kommunala kreditmarknaden i övrigt begränsas imoisvarande mån. Vihar fått rätt på den punkten. Man har stora svårigheier i storsläderna. Jag harkonlakt med en stad som ibland kallas stor och som sedan lång tid tillbakaförsökt att få till stånd en belåning för sin fjärrvärmeutbyggnad. Man harsprungit i trapporna hos och fåu avvisande besked. Så senl som förnågon månad sedan var man uppe i - del torde alltså intevara obekant för deparlemenlel alt sädana här svårigheier föreligger - och fickdå beskedet au departementet lycker precis som ; på den punkten finnsdel ingen skillnad. Mol denna bakgrund är jagförvånad över departementschefens svar. Omåtgärder för att underlätta finansieringen av fjärrvärmeanlägg-ningar diskussionen i denna frågaför elt är sedan fick vi a v departementschefen veta följande; "Iregeringen har vi alltså inte nöjt oss med atl redovisa en ordning påkapitalmarknaden som vi tror pä. Vi har också markerat alt vi, om det blirnödvändigt, skall la lill vidare åtgärder. Jagvill i sammanhanget också nämna, alt den utökning av fjärrvärmefinansieringensom vi räknar med skall bli följden av den härordningen inte får gå direkt somen minuspost på övrig upplåning. Det vore ju inte rimligl. Här får manräkna med atl resurserna las frän kapitalmarknaden i dess helhet på lämpligtsäu." Delvore roligt om statsrådet ville gå upp på och säga till dem som därhandlägger dessa ärenden precis del som statsrådet sade i debatten härikammaren . Då skulle säkerligen , som det ärfråga om, också lägga in den formella ansökan om emissionslillslånd; man harsaknat anledning alt gå in med den sista handlingen, eftersom man vidförberedande diskussioner blivit avvisad även av . Per tar upp frågor som gäller 'ärrvär-meinvesleringar, och jag kan förslå det; det ligger väl närmast lill.Jag vill då bara konstatera att överiäggningar enligt vad jag har mig bekantfortfarande pågår mellan och . Jag vill naturligtvisinte här i övrigt kommentera enskilda kommuners planering av ekonomi ochfinansiering. PerBergman säger också att är restriktiv vid beviljande avfjärrvärmelän men kan inte anföra något belägg för detta. Storstadskommunernabefinner sig, som jag sade i mill svar, i en annan situation än övriga kommunergenom att de själva kan emittera obligationer. Här kan det naluriiglvis i denkommunala debatten uppslå oklarheter om vilken del som skall avseOärrvärmeinvesieringar. Om man vill undgå dessa oklarheter kan man ju redanfrån början tala med och begära särskilda villkor jusl för deobligationer som avser Oärrvärmeinvesieringar. PERBERGMAN (s): Självfallet skall vi inte här behandla enskilda ärenden. Det varolyckligt all jag sade namnet på den stad det gäller, även om säkert alla ändåhade begripit vilken jag menade. Självfallelkommer de ansvariga i inte atl ge sig; de är en veina. De har sprungit hos och tjatat för att få utrymme för den härfinansieringen. De har också varit på - så sent som den 7mars 1978. På borde man alltså inte vara okunnig om attkommunen förgäves försökt få myndigheterna att gä med på att man lar uppobligationslån för alt finansiera en Oärrvärmeulbyggnad i . Detär den verklighet som föreligger. Att försöka skyla över detta med att säga atldet inte finns någon formell ansökan om emissions- tillstånd, del ärju atlinte vilja se den prakliska verkligheten. Jagvore väldigt glad, om departementschefen ville för upprepa vad honsade . Eller är det andra signaler ? Skall man inteförverkliga de förslag som man så stolt gick ut med ? Jag upprepar att enligt vad jag erfarit har inie hosriksbanken begärt att få emittera obligationer som just avserOärrvärmeinvesieringar. Vidareframgår del väl av mill svar all regeringen inte bara har tänki salsa, utanverkligen satsar på att vi skall klara Oärrvärmeui 'ecklingen. Och till oss hardet inte kommil några signaler som lyder på atl pengar inte går atl ordna. Jagvill också peka på de övriga stora pengar som regeringen satsar på Oärrvärmebåde via bostadslån och via energilän. Vi beräknar att den delen för ett åruppgår till 200 ä 300 milj. kr. Om åtgärder för att underlätta finansieringen av Jjärrvärmeanlägg-ningar PERBERGMAN (s): Det här är ju bara en upprepning av påståenden. Men departementschefenhar folk vid sin sida som säkeriigen har deltagit i de samtal som vi här talarom. Det är förbluffande att det är obekant för departementschefen all man i enslor stad under mycket lång lid har sökt få finansiera sin Oärrvärmeulbyggnad. Departementschefensäger atl långivningen är en lyckad lösning på någonting som man har försöktarrangera . Nej, det är ett kapitall misslyckande. AtlKommunkredil har gäll ut med obligationslån på 80 milj. kr. vid två tillfällenärju en liten droppe i havet jämfört med del behov som föreligger. slor kommun finns ell behov av atl finansiera en Oärrvärmeulbyggnadäven ur arbetsmarknadssynpunkt, men man har möns med kalla handen ibostadsdepartementet. Det är den verklighet man har att syssla med, inte någotslags idyll som lydligen råder på annat häll. Av naturiiga skäl kan jag inte röjadetaljer i samtal vare sig mellan en kommun och bostadsdepartemenlel ellermellan en kommun och , även om jag känner till dem. Men jag vill änen gång upprepa det jag lycker är del viktiga här, nämligen alt samtalen mellanGöteborgs kommun och fortsätter. PER (); Jag skall inte heller röja några samtal, men jag kan läsa ur enhandling som är registrerad som offenllig i . Där skriverdirektören för , som var med uppe på den 7mars, atl har full förståelse för synsätt atlGöteborgs kommuns behov av lånemedel för Oärrvärmeulbyggnad är beaktat vid den tilldelning av lånemedel som kommunen fält av . Delstår i klar motsats till vad statsrådet sade i debatten i den här frågan förett år sedan. statsbidrag tillvisst Överiäggningen var härmed slutad. §6 Om grunderna för statsbidrag till visst beredskapsarbete Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför alt besvara (vpk) anmälda fråga, 1977/78:454, ochanförde: har frågat mig om jag är beredd att undersöka om ett avhonom namngivet förelag erhållit statsbidrag pä felaktiga grunder och. om så ärfallet, om jag är beredd att vidta erforderliga åtgärder. Bakgrunden till KarlHallgrens fråga är att en länsarbetsnämnd medgivit ett företag att sysselsätta åtta ungdomar med sluveriarbete i form av enskiltberedskapsarbete. Avregeringsformen framgår atl riksdagsledamot får framställa interpellalioneller fråga till statsråd i angelägenhet som angår dennes Oänsteulövning. Iförarbetena till regeringsformen anförde dåvarande departementschefen bl. a.att andra myndigheters agerande inte får göras lill en huvudsak vare sig isjälva spörsmålet eller i den efterföljande debatten. KarlHallgren har i sin fråga tagit upp en enskild länsarbetsnämnds agerande, ochsom säkert vel utövas tillsynen över länsarbetsnämnderna avarbetsmarknadsstyrelsen. Som framgått av vad jag anfört anser jag migförhindrad av grundlagen att närmare diskutera det fall har tagitupp, men jag vill ändå ge några allmänna kommentarer. Enskilda beredskapsarbeten kan ordnas för ungdomarunder i syfte all ge dem arbetslivserfarenhet och därmed öka möjligheternatill ett arbete. En förutsättning för all ett beredskapsarbete skall fåanordnas är all länsarbetsnämnden samråder med berörd facklig organisationinnan beslul fattas. Detta samråd syftar till all klarlägga bl. a. atl del inteär fråga om s. k. normal rekrytering och att avtalsenliga förmåner utgår tillde ungdomar som är aktuella. I alla de fall - inkl. del åsyftar -som bidrag har beviljats har ett sådant samråd ägt rum. Jag har inte för avsiktatt vidta några särskilda åtgärder för att ändra detta tillvägagångssätt. (vpk): Jag skall först tacka arbetsmarknadsministern för svaret. Jag villinledningsvis klart deklarera aitjag inte anser del på någol vis olämpligteller felaktigt atl enskilda förelag anställer ungdomar såsom stuveriarbetare.Det är således inte del problemel rör sig om. Frågan är huruvida ettstuveribolag har informerat länsarbetsnämnden på elt sådant sätt att nämndenfattat ett felakligt beslut. Fördelningenav arbetstillfällen i de svenska hamnarna ärju något speciellt. Nr 149 Iregel gårdenna fördelning lill på så säll alt man försl lar ut den faslanställda Tisdaeen den personalen. Den delen av arbetsstyrkan hararbelsköparen nämligen elt större 23 rnaj 1978 ansvar för, dvs. om dessaarbetare inte erhåller något arbete måste sluveribolaget utgeersättning i någon form även under den lid de går q åtsärder för sysslolösa. Dessutom finns nära nog alltiden s. k. exlrakär. Mol dessa .. rädda svssel-arbelare har arbetsköpareninget som helst ansvar. Finns det inget arbele, sättninsen i utgårheller ingen ersällning. Del är således en billig arbetskraftsreserv, somalllid står till förfogande beredd all hoppa in när arbete bjuds. Idet aktuella fallet har arbetsköparen sell en möjlighel alt utnyttja ungdomarsåsom reservarbelskrafl och all få samhällel all betala en del av lönen, dvs.15 kr. Man har fält länsarbetsnämnden att gå med på anställning avåtta ungdomar såsom stuveriarbetare. Den extra arbetsstyrkan har pådet sättet ställts ål sidan och blivit ulan arbele i motsvarande grad.Arbetsköparen har i detta fall uppmanat dessa extra stuveriarbetare att sökaandra arbeten. Del framgår klart av företagels agerande i della fall atl mananser det förmånligare atl på samhällels bekostnad i olika omgångar anställaungdomar i stället för de lidigare extra stuveriarbetarna. anvisningar som finns för anställningar i beredskapsarbete står klartutskrivet: "Beredskapsarbetena syftar till atl ge sysselsättning utövervad som eljest skulle komma lill slånd. Del är också angeläget atl arbetena istörsta möjliga utsträckning leder till mera stadigvarande anställning elleryrkesutbildning." Ingelav dessa krav uppfylls i det aktuella fallet. Del har inte inneburitsysselsättning uiöver den lidigare, och ingen av de ungdomar som arbetari hamnen kommer atl få fast anställning. Handlandet har styrts helt och hålletav krasst ekonomiskt tänkande. Nusäger arbetsmarknadsministern all han har inte för avsikl alt vidta någraåtgärder, trots atl det skett en felaktig tillämpning, enligt mill sätt alt se.Del är inte länsarbetsnämnden som hargjort fel,den har informerats fel, och nuhar bolaget gått in med en ny ansökan avseende ytterligare nio ungdomar. Däblir ytterligare nio extra stuveriarbetare ulan arbele. Nog finns det väl skälför atl finna del allvariigi när arbetsmarknadsministern inte anser alt del ärvärt att vidta några åtgärder mot della. Överläggningenvar härmed slutad. §7 Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i Industriministern erhöll ordel för altbesvara Per () anmälda fråga, 1977/78:449, och anförde: Per har frågat mig vilka ålgärder jag avser att vidta föratl rädda sysselsättningen i . Holmens Bruk ABsysselsätter ca 200 personer i boardfabriken i 17 2 prolokoll 1977/78:149 Omåtgärder för att rädda sysselsättningen i , kommun.Som Per nämner i sin fråga överväger bolaget att lägga ner dennatillverkning. Bolaget har ansökt om lokaliseringsstöd för all uppföra enmineralullsfabrik. Ärendel bereds f n. inom indusiridepartementel. Föratt lokaliseringsstödet skall kunna bevaras, som etl verksamtregio-nalpoliliski instrument, måste det användas pä de orter som är i slörslbehov av del. och kommuner måsle betraktas som enarbetsmarknad. Ingendera kommunen ingår i stödområdet eller den s. k. gråzonen. har vissa sysselsättningsproblem. Järnverksvarar för en avgörande del av sysselsättningen i . Enligt vad jag harerfarit avser atl redovisa en slrukturplan,som berör bl. Denna plans sysselsättningseffektermåste beaktas i bedömningen av frågan om lokaliseringsstöd bör kunna utgå iNyköpings kommun. PER (): Jag ber att fä tacka industriministern försvaret pä min fråga. Somindustriministern säkert känner till, är sysselsättningsläget inom Södermanlandganska tryckt f n. har arbetslösheten stigit mycketsnabbt, frän 2,1 till enligt . Det innebär attSödermanland , med undanlag för Norrbollen, har den högstaarbetslöshetssiffran i landet. Detta inger självfallel för oss sörmlänningaråtskillig oro. Efternedläggningen av Strands konfektionsfabrik i har vi fått erfara attdel utfärdats en hel del andra varsel som kan följas av nya permitleri:ngar.Flygfiottiljen Fil i är ännu inte nedlagd, inte heller slakteriet, förvilket nedläggning har aviserats. har meddelat all detvaril aktuellt all göra ganska betydande permitteringar. Vidare har vi påkortavsländJärnförädling, m. fl. förelag som kan komma alt spä på arbelslösheleninom regionen högst väsentligt. 1etl läge med en redan nu utomordentligt hög arbetslöshet inom området skall manalltså nu avgöra frågan om någon form av lokaliseringslån till Holmens Bruk fördess anläggningar i . Jag vill då hänvisa till den utredning som hargjorts om boardtillverkningens framtid i , där man har sagl attVrena-anläggningen är lämplig atl lägga ner, inte beroende på atl den harolämplig eller dålig produktionskapacitet eller produktionsteknik utan beroendepå att det är socialt mer lämpligt att lägga ner i än någon annanstans ilandet för atl ta bort överkapaciteten inom boardtillverkningen. Det är, tyckerjag, till föga tröst i alt få höra alt det är socialt mer lämpligt altlägga ner boardtillverkningen där. Holmens Bruk har självt förklarat sigvilligt atl salsa för all lägga om tillverkningen där till någon form avmineralull. Man har sonderat möjligheterna alt få låna pengar och har fått lånelöften från om 3,4 miljoner och Investeringsbanken om 10milj. Föratt kunna klara sina övriga invesleringsåligganden inom koncernenbehöver man någon form av lokaliseringslån på 26,6 milj. kr. Del är alltså fråga om ombyggnad för all klara sysselsättningen i etlområde som har utomordentlig hög Nr 149 Om ytterligare investeringsmedel till arbetslöshet, vilken kanförväntas öka i framliden. Del är lån med förhållandevis hög ränta som delfinns all anledning, tycker jag, atl av sociala skäl bevilja . Jaganser alt man inte behöver invänta eventuella permitteringar i . Överläggningen varhärmed slutad. § 8 Om ytterligareinvesteringsmedel till Industriministern erhöll ordel för attbesvara () anmälda fråga, 1977/78:450, ochanförde: har frågat mig om regeringen är beredd atltillskjuta ytterligare invesleringsmedel till , och om jag avserall verka för alt riksdagsbeslutet om 2 300 jobb skall ingå i planering. Undervåren 1974 godkände riktlinjer för finansieringen av etl nyttstatligt stålverk i , 80. I full drift skulle 80sysselsätta 2 300 personer. fattade beslut om ettmodifierat 80-projekt, varvid målsättningen var atl bygga ul eltmetallurgiskt centrum i , i första hand anpassat till svensk stålindustrisbehov, med en sysselsättningseffekt på 2 300 personer. Handelsstålsutredningenlillsalles på initiativ av stål-branschrådet för att bl. a.bedöma effekterna pä övrig svensk stålindustri av 80-projektet. Ioktober 1976 beslöt atl ställa utbyggandet av 80 påframliden. fick lill följd härav ändrade direktiv. Videtl sammanträde i stålbranschrådet fastslogs sålunda att detför utredningens del inte längre var aktuellt atl bedöma nämnda effekter. Omedelbartefter det alt handelsstålsutredningens betänkande hade presenterats började detre stora handelsstålverken överiägga om bildandel av ell gemensamthandelsstålföretag. Ijanuari 1978 avlämnade regeringen propositionen 1977/78:87 om statligtengagemang inom handelsslålsindustrin, där regeringen föreslog atl statenskulle medverka vid bildandet av elt handelsstålbolag. beslöt sombekant atl godkänna förslaget. Bolaget,- - utreder nu under medverkan av de anställda frågorna omen ny inriktning av verksamheten och om genomförande av de ändringar sombehövs. , 82, kommer atl presenteras . Vadförst gäller frågan om sysselsättningen i är det ännu för tidigt att hanågon uppfattning om personalkonsekvenserna i . Jag kan baraförsäkra alt sysselsättningsfrågorna skall ägnas största uppmärksamhet även ifortsättningen. Det måste dock stå helt klart fören var att någon grund förfasthällande av sysselsätlningsnivån enligt planerna för 80 Nr 149 inte längre föreligger inom ram. Från samhällets sida görs dock Tisdaeen den kontinuerligtstora ansträngningar för att förbättra sysselsättningsläget i Innanslrukturplanen föreligger finns inte heller någon möjlighel atl Om vtterlisare bedömaom ylleriigare slalliga investeringsmedel behövs. investerinssmedel betonaatl rekonstruktionslån lill kommer att beviljas endast under //// förutsättning att bolaget genomför strukturförändringar i samråd med deutanför slående handelsstålverken. samråd, som sker under ledning av ensärskild opartisk ordförande - f n. All diskuterafrågan om ylleriigare invesleringsmedel lill förefaller mot denna bakgrundfoga meningsfullt. STEN-OVESUNDSTRÖM (s): Jag tackarstatsrådet för svaret. Anledningentill attjag framställde min fråga var, som också nämndes här, destrukturförändringar som är på gång inom den svenska handelsslålsindustrin.Dessa förändringar kommer med all säkerhet alt på många sätt påverka berördaorter - , och Boriänge - inte minst på sysselsäti-ningssidan. Osäkerhetenom hur del skall gå med jobben har präglat debalien i massmediaunder våren, och kanske framför allt under den allra senaste liden, när man därhar behandlat stålets framtid i . Man har frågat; Vad händer medförelagen? Var skall del investeras, och i vilken utsträckning skall det ske?Det är sådana frågor som slälls. Vi fick bl. a. i TV se hur framlidenkommer alt se ut - eller i varje fall etl försök att skissera framtiden. FörLuleås del har del talats om atl mellan 500 och upp till 1 500 man riskerar attmista sina arbeten. Del är klarl att del i sådana skriverier och spekulationerförekommer uppgifter som del vore viktigt att fä bekräftade, så all vi fickvela hur man på regeringens sida ser pä ulvecklingen, framför alll kanske förLuleås del. Idet svar somjag här har fått av industriministern sägs det: "I oktober1976 beslöt att slälla utbyggandet av 80 påframliden." Men i samma styrelsebeslul talades det faktiskt om enutbyggnad i tre etapper. Försl skulle del ske en rekonstruktion, därefter enutbyggnad av valsverkskapacitelen och slutligen en metallurgisk utbyggnad i framgår inte vare sig av svaret eller av de diskussioner eller skriveriersom förekommit i massmedia att de sakerna ingick i planering, men det ärviktigt att slå fast att styrelsen log det beslutet. Vidaresägs det i svaret: "Från samhällels sida görs dock kontinueriigt stora ansträngningar för all förbättra sysselsättningsläget i ." Detär förmodligen många människor i länet som frågar vad regeringen och majoriteten i denna kammare egentligen menar med alt stora ansträngningar görs. Det ärju inte så länge sedan man höll inne med 100 miljoner, som enligt socialdemokraternas förslag hade inneburit alt 350 man hade fått behålla sina 20 arbeten vid . Och senast i slutet av vägrade den borgerliga regeringen i denna kammareatt acceptera vårl förslag atl rusta upp Nr 149 Del är inte all undra påatt osäkerheten om framtiden sprider sig. Och vad jt.p-ioj 1978 angår påslåendet att storaansträngningar görs för alt förbättra sysselsätt- ningslägetså har i varje fall norrbottningarna inte fåU någon känning av dem. Hur är del egentligenmed NJA:s utveckling? Statsrådet har vid ett otal investerinssmedel tillfällen under vårentalat om alt NJA skall byggas ut.