prot · G109104 · 1977-12-31 00:00:00 — Jagskulle avslutningsvis vilja framföra den tanken alt exempelvis centralastudiestödsnämnden får möjlighet att återkomma med en redovisning tillutbildningsministern och departementet av den arbetssituation som kan komma attuppstå i vuxenutbildningsnämnderna. Jag tror att man klarar arbetet , menpå höstsidan kan läget bli betydligt allvarligare -att döma av de rapporter somkommit in från en del vuxenutbildningsnämnder sedan jag ställde frågan. Lägetkan alltså bli allvariigt försämrat, och vi måste väl vara överens om atthandläggningstiderna inte får bli så långa att vi motverkar grundtanken i heladen här reformen. Jag är nämligen övertygad om att utbildningsministern är ensemed mig om att allt skall göras för att stimulera de kortutbildade vuxna tillutbildning genom en god uppsökande verksamhet och genom ett gott studiesocialtstöd, som uppmuntrar de här nämnda grupperna till kompletterande utbildning. och jag är nog helt överens om principerna bakomvuxenutbildningsstödet och det angelägna i att de här frågorna kan lösas. Mindörr står alltid öppen för . Överläggningenvar härmed slutad. §6 Om bevarande av stengärdesgårdar och odlingsrösen Utbildningsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1977/78:351,och anförde: har frågat mig om jag är beredd att medverka till altstengärdesgårdar och odlingsrösen kan bevaras och vårdas somkulturminnesmärken. Varoch en som har rest runt i inser snart alt det är praktiskt omöjligtatt skapa ett generellt skydd för den typ av anläggningar som upp i sin fråga. Vissa selektiva bevarandeåtgärder kan dock eftersträvas.Detta har i någon utsträckning redan skett. Ytteriigare åtgärder torde följa avden planeringsverksamhet som pågår rörande användningen av mark och vatten. Skyddetför kulturminnen av det slag som här aktualiseras regleras i första handi lagen (1942:350) om fornminnen (omtryckt 1976:442). Med stöd av denna lag kansåledes i vissa fall såväl stengärdesgårdar som odlingsrösen karaktäriseras somfornlämningar och därvid åtnjuta det skydd och den vård som galler för dylika.1 enstaka fall har stengärdesgårdar och odlingsrösen också registrerats på denekonomiska kartan. 1riktlinjerna för den fysiska riksplaneringen läggs särskild vikt vid en utbyggdsamverkan mellan naturvården, friluftslivet och kulturminnesvården. 1 deområden som är riksintressanta ur dessa aspekter torde behovet av skydd för sådanaanläggningar som tar upp komma att bedömas på samma sätt somgäller för övriga kulturminnen inom kulturlandskapet. Kulturminnesvärdensintressen inom den fysiska riksplaneringen bevakas bl. a. av kommunerna,länsstyrelserna och . Ombevarande av stengärdesgårdar och odlingsrösen Jag ber attfå lacka statsrådet för svaret på min fråga. Våraförfäder har med slit och stor möda uppodlat den mark som utgör grunden för vårförsörjning. Det aren av de största gärningar som utförts här i landet. Det harskett med de enklaste redskap. Vi bör hålla alla dessa människor räkning för kulturgärning och visa dem respekt. Som monument över denna gärning har vifortfarande kvar en del odlingsrösen och stengärdesgårdar. När man vandrar utei naturen och ser dem säger man sig: Tänk om dessa kunde tala! Genomsin befintlighet kan de också tala, för människor med fantasi! Jag har därförväckt frågan om att bevara dessa stora kulturminnesmärken. Detbetyder naturiigtvis inte att man skall försvåra åkerjordens brukning. Men vibör bevara ett stort antal av dessa minnesmärken. Utbildningsministernhar redogjort för de möjligheter som finns att bevara dem. Jag tror alt dessaär föga kända. Utbildningsministernär också positiv till bevarandet, och det är jag synnerligen glad över. Jaghoppas att människor skall förstå vilka värden för framtiden dessastengärdesgårdar och odlingsrösen är från kultursynpunkt. Jag hoppas attutbildningsministern skall kunna bidra till all de bevaras. Jagtackar för ett positivt svar och hoppas att vi med detta skall kunna nåresultat. Överläggningenvar härmed slutad. Omåtgärder för att skapa sysselsättning åt arbetslös ungdom i § 7 Om åtgärder för attskapa sysselsättning åt arbetslös ungdom i Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför all besvara (vpk) anmälda fråga, 1977/78:321,och anförde: har frågat mig vilka åtgärder - utöversysselsättningsgarantin - som är planerade för att skapa sysselsättning åtarbetslös ungdom i . Regeringendelar oro över ungdomarnas svårigheter på arbetsmarknaden. Det ärbakgrunden till de omfattande åtgärder som har satts in inomarbetsmarknadspolitikens ram för att bereda ungdomar arbete, praktik ellerutbildning. fick närmare 45 000 ungdomar under 25 åryrkesutbildning eller praktisk arbetslivs- och yrkeserfarenhet genom dessaåtgärder. De har också i hög grad utnyttjats inom . Där har manockså tagit omfattande kontakter med företag, fackliga organisationer, kommuneroch skolor för att hjälpa ungdomar till arbete eller utbildning. Regeringenhar beslutat alt genom proposition förelägga förslag tillungdomsåtgärder med utgångspunkt i de förslag som sysselsäit-ningsutredningenredovisade i en skrivelse lill regeringen . a. olika former av utbildning och praktik för att underiätta övergångenfrån skola till arbetsliv. Jagvill slutligen erinra om alt regeringen på förslag i början av detlaår tillsatte en särskild ungdomsdelegation med representanter för bl. a.samtliga politiska partier och ungdomsförbund. BERTILMÅBRINK (vpk): Jag tackararbetsmarknadsministern för svaret. Ihela den kapitalistiska väriden för vi bevittna ett enormt slöseri medresurser. Miljoner ungdomar har berövats rätten till arbete. Också i Sverigebreder ungdomsarbetslösheten ut sig mer och mer. Detta är en hård dom över detkapitalistiska samhällssystemet. Trotsatt arbetslösheten bland ungdomen drabbar hela landet finns vissa regioner ochorter som drabbas speciellt hårt. är ett av flera sådana exempel. Jagkan nämna enskilda platser som , , och . Härligger arbetslösheten bland 16-24-åringar på upp till 40-50 9-6, i vissa falluppemot 60 96, som i . Nuhar regeringen vidtagit vissa åtgärder som ger elt antal ungdomar arbete ellerytteriigare utbildning, och fler sädana åtgärder kommer. Detla är naturligtvisbra, men det löser inte problemen. Åtgärderna är i regel kortsiktiga. Dessutomkommer nya ungdomar ut på arbetsmarknaden . För hardessutom varslatsom ytterligare nedläggningar och inskränkningar inom industrin. Ärdå situationen hopplös? Jag anser inte det. Jag vägrar att acceptera denpassivitet som delvis präglar regeringen. Det skulle kunna skapas tusentals nya meningsfulla arbeteninom exempelvis hälso- och åldringsvården, trafik-och miljösektorn samtbarnstugeverksamheten. Här finns stora eftersläpningar och enorma behov.Tusentals människor står i bostadskön. minskar man bostadsbyggandet,inte minst i . Omregeringen gav kommuner och landsting ordentliga resurser, skulle tusentalsarbetslösa ungdomar kunna ges ett långsiktigt arbete. Är arbetsmarknadsministernberedd att medverka till delta? Dessutom krävs naturligtvis också att nyaarbetstillfällen skapas inom industrin. Pä vilket sätt tänkerarbetsmarknadsministern medverka till detta? har naturiigtvis rätt i att det finns län och orter somär härdare drabbade vad gäller sysselsättningen än andra. Å andra sidan tror jagatt måste hålla med om att de åtgärder som regeringen harvidtagit generellt för att hjälpa arbetslösa ungdomar måste gälla även sådanahär områden - låt vara att vi bör satsa extra hårt på områden och orter somspeciellt har drabbats. Det är vad som här sker. Jagerinrar om att just i har arbetsförmedlingen verkligen satsat på ettmycket positivt sätt föran hjälpa ungdomarna där. Arbetsförmedlingen iGävleborgs län har i sitt åtgärdsprogram prioriterat insatser för ungdomen. Denhar satt i gäng en kampanj för att fö fram praktikplatser ochferiearbetsplatser vid arbetsplatserna i länet, Vid varje förmedlingskontorutses en kontaktman för praktikfrågor. Information om platserna sprids sedan iskolorna och genom platsjournaler. Fårjag också erinra om att man just i har en samverkan mellanlänsarbetsnämnd och ge rekommendationer till kommunernaom hur höstens utbildning skall planeras så att ungdomars utbildning igymnasieskolan främjas. har pekat särskilt pä de ungdomar somlämnar skolan och det tryck som de skapar i just detta område. För dessa har de här åtgärderna ensärskilt stor betydelse. BERTILMÅBRINK (vpk): Jag har inte ifrågasatt de här åtgärderna, men måste väländå hålla med om att det är kortsiktiga åtgärder. Var finns de långsiktigaåtgärderna? Jag har pekat på en hel del områden inom samhällssektorn, där vihar stora eftersläpningar och där man skulle kunna satsa stora resurser, vilketskulle kunna ge till resultat att tusentals ungdomar exempelvis fick ettvaraktigt arbete. På min fråga i det avseendet harjag inte fött något svar, ochjag ställer den därför igen: Vad har här för uppfattning och vadgör han här som arbetsmarknadsminister? Arbetsmarknadsministerns uppgift kanväl inte bara vara att skjutsa ut en massa pengar, utan han måste väl också haelt ansvar för de mer långsiktiga åtgärderna. Arbetsmarknadsministern talar välmed sina kolleger inom regeringen? Sedanär det riktigt att arbetsförmedlingen gör stora insatser i -oerhört stora insatser. Men jag tycker inte att regeringen uppskattar dessainsatser tillräckligt. Om jag inte minns fel begärde arbetsförmedling- Omåtgärder för att skapa sysselsättning åt arbetslös ungdom i Omåtgärder för att skapa sysselsättning åt arbetslös ungdom i arna i länet att fö 16 nyatjänster. Det var inget högt ställt krav, men de fick bara en ny tjänst. Detinnebär verkligen inte att man underiättar den oerhört svåra situation somarbetsförmedlingstjänstemännen i har, och det tyder inte pånågot större intresse att försöka komma till rätta med problemen på ett bätlreoch effektivare sätt. Får jag beträffande frågan om antalet tjänstemän tillarbetsförmedlingarna inom påminna om att enligt det budgetförslagsom nu ligger i tillskjuls arbetsmarknadsverket 225 nya tjänster.Bertil Måbrink känner väl till att fördelningen av dessa tjänster sker inomverket. Vadgör regeringen för att pä lång sikt rätta till arbetsmarknadssituationen? Det är naturligtvis mera grundläggande frågor som BertilMåbrink då tar upp. Får jag erinra om att den ekonomiska politik som regeringenfört lagt grunden för en offensiv näringspolitik. Vi kan se att enförbättring av handelsbalansen är på väg, och vi kan se att en större optimismskönjes i en del sektorer av näringslivet. Det är sådana här åtgärder jag trorär av vital betydelse för att vi skall kunna öka utbudet av arbetsplatser äveni . Exempelvis det "småförelagarpaket" som antogs avriksdagen har stor beydelse för strävandena att skapa nyaarbetsplatser i . BERTILMÅBRINK (vpk): Det skall vela att man för en offensiv näringspolitik. Man skjutsarut miljardbelopp till storföretagen utan urskillning, . Resultatetblir en ökad s. k. strukturrationalisering med ökad arbetslöshet ochutslagning. Se vilket resultatet av denna offensiva näringspolitik har bliviti , där vi har järn, stål, papper och massa! Ta det s. k.utbildningsbidraget som exempel, ! järnverk har föttflera miljoner, som företaget redovisade en vinst som var150 miljoner större än 1976eller nära 500 miljoner. Detta företag har alltsåfåll flera miljoner i utbildningsbidrag. När man frågar järnverk omföretaget skulle ha permitterat folk om det inte hade fått någotutbildningsbidrag, sä blir svaret: Nej, naturiigtvis inte, men när nuregeringen är så generös och pytsar ut pengar på det här sättet, så tar viförstås emot. Detta kai iite vara en vettig politik. Varför intei stället använda dessa resurser för att hjälpa kommuner och landsting, sominte kan klara en massa angelägna behov. Det skulle i sin tur gesysselsättningstillfällen. överraskar mig verkligen. Av det senaste inlägget verkardet som om skulle vara en av de fä här i som tar avståndfrån en aktiv arbetsmarknadspolitik. Här talar på ett närmastvanvördigt sätt om hur man skjutsar ut pengar föran hjälpa människor iarbetslöshet. Jag tror att det finns anledning för herr Måbrink att betänka dessaord litet grand innan de upprepas. Jagvill också säga att när det gäller utbildningsåtgärder är del inte fråga omnågra kortsiktiga saker. De sker för att hjälpa människor i en svårsituation, att ge dem en utbildning som de kan ha användning för längre fram ien bättre konjunktursituation. Även detta är långsiktiga åtgärder, BertilMåbrink. BERTILMÅBRINK (vpk): Jag kan hälla med om detta, . Men man kan inte gä påutbildning i hela sitt liv. Vilka är alternativen? Vad skall de sysselsättasmed efter utbildningen? Det är detta som inte bara jag utan alla de tusentalsarbetslösa vill ha svar på. Jaguttalade mig inte vanvördigt om arbetsmarknadspolitiken, men jag kan inte varaöverens med om att den skall bedrivas på det sätt som ni gör i dag.Den formen av arbetsmarknadspolitik accepterar jag inte. Som jag sagt kastarman där urskillningslöst ut miljardbelopp lill storföretagen. Hitintills hardet lett till en enda sak, nämligen ökad utslagning och arbetslöshet samt ökadkapitalexport. Det kan man inte komma ifrån. Det är resultatet , ochdet ger inga nya sysselsättningstillfällen. Del kan väl ändå inte vara enframsynt sysselsättningspolitik. Jag konstaterar allra sist att icke har kunnatpresentera en arbetsmarknadspolitik som skulle vara mer effektiv än den jagtalar för här . BERTILMÅBRINK (vpk): Jag har till förfogande. När det gäller statliga bidragoch statliga subventioner till företagen harjag sagt att så här fördel inte gätill. Man måste ha vissa krav när man skall sätta in pengar i de privataföretagen. harjag pekat på att bostadsbyggandet släpar efter liksomåldringsvården, hälsovården, trafiken och miljön. Kommunerna och landslingenkan inte klara detta därför att de inte får tillräckliga medel från staten.Använd i stället lill dessa ändamål mera av de pengar man nu slussar ut lillstorföretagen! Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Om ökadekommunala industribeställningar ArbetsmarknadsministernROLF erhöll ordet för att besvara () anmäldafråga, 1977/78:329, och anförde: har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ lill anytteriigare arbetsmarknadspolitiskt betingade kommunala industribeställningarkan läggas ut. 2 prolokoll 1977/78:104-105 1skrivelse som inkom till regeringen anhöll arbetsmarknadsstyrelsenbl. a. om bemyndigande att ge bidrag till tidigareläggning avkommunala industribeställningar lill elt värde av 100 milj. kr. Regeringenhar icke ansett sig kunna biträda della förslag. Anledningen är främst altregeringen sedan en lid tillbaka överlägger med landets kommuner om denkommunala utgiftssituationen. Jag är därför inte beredd att ta några initiativav del slag som efterlyser. ANTONFÅGELSBO (c): Jag ber att fö tacka arbetsmarknadsministern för att jag har fått minfråga besvarad. Men vill jag säga att jag inte är helt nöjd medsvaret. Arbetsmarknadsministern åberopar den kommunala utgiftssituationen. Vivet att regeringen och har vidtagit föredömligaåtgärder för att hålla arbetslöshetssiffrorna nere och undvika friställningar.Man har då lagt ut denna kommunala industribesläll-ning eller rättare sagtlämnat ett visst anslag. Dessutomhar man lämnat den s. k. 25-kronan, som gått till utbildning. I och för sig hardetta i många fall varit värdefullt, men när vi vet att det finns kommuner somhar inneliggande induslribeställningar och då räknar med alt kunna användapersonal som eljest skulle bli friställd, har dessa ansett det vara lämpligareoch mera motiverat alt induslribeställningarna skulle ha gått åt det hållet. Vivet att de regionala liksom de centrala myndigheterna har tillstyrkt dettaförslag. Arbetsmarknadsministernsäger att den kommunala utgiftssituationen är anledningen till att regeringennu inteansersig kunna biträda förslaget. Ja,då för man väl köra med 25-kronan istället. Men för förelag och för anställda måste del väl i alla fall vara merstimulerande att vara med direkt i produktionen. Relativtsett är inte detta något stort belopp. Del är dock beklagligt att regeringenoch arbetsmarknadsministern har intagit denna ståndpunkt. Om regeringen hadebiträtt förslaget, skulle vi i många mindre förelag ha kunnat inbespara25-kronan. Jag noterar att värdesätter de åtgärder som regeringenhar vidtagit för att hålla sysselsättningen uppe. En rad insatser har gjorts.Anton Fågelsbo kanske väl mycket poängterade just 25-kronan. Den är ettvärdefullt instrument - del är vi överens om - men också många andra insatserhar gjorts för att hålla sysselsättningen uppe. Fårjag exemplifiera detta med att framhålla att staten har givits möjligheter attlägga ut industribeställningar. Det rör sig om rätt stora belopp. 1 de tvåpaket som senast presenterades för har vi sammanlaget lagt ut 400milj. för denna åtgärd. Låt mig även påminna om beredskapsarbetena. Storabelopp går ut för att hälla sysselsättningen uppe med hjälp av dem - 1 miljardkronor ungefär. En serie av åtgärder har alltså vidtagits med tanke på Justdetta speciella instrument som har frågat om har regeringen intetagit bort såsom ett arbetsmarknadspolitiskt medel. Vi är väl medvetna om attockså det instrumentet är användbart. Det är en sak som i så fall för prövas då. ANTONFÅGELSBO (c): Arbetsmarknadsministern slutade med alt säga att detta instrument kanåterkomma . Jag hoppas förstås att vi skall slippahamna i det läget och i stället fö bätlre arbetsmöjligheter. Om man någon gångskulle lägga ut kommunala beställningar, borde det väl ske . Arbetsmarknadsministernsäger att staten lägger ut beställningar. Ja, del är gott och väl, men detfinns företag som har fött sådana här beställningar. De har passerat genom allamyndigheter fram lill regeringen i delta fall. Att i en handvändning sadla omär inte så lätt för dem. Omdet vore aktuellt att länka om i denna fråga, är tidpunkten inne . Överiäggningen var härmedslutad. §9 Föredrogs och hänvisades 1977/78:19 tillfinansutskottet §10 Föredrogs och hänvisades Motioner 1977/78:1822-1834 tilltrafikutskoltet /78:1835-1839 till civilutskottet /78:1840-1845 tillsocialutskottet /78:1846-1853 till näringsutskoltet /78:1854 och 1855till jordbruksutskottet /78:1856 och 1857 till näringsutskottet1977/78:1858 till civilutskoltet /78:1859 och 1860 till näringsutskoltet1977/78:1861 och 1862 lill justitieutskottet /78:1863 till civilutskoltet1977/78:1864 till finansutskottet /78:1865-1867 lill §11 Föredrogs men bordlades åter betänkande 1977/78:25 §12 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning 1977/78:152 Anslaglill skolväsendets centrala och regionala myndigheter in. § 13 Anslag tillskolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. Fortsattes överiäggningen om utbildningsulskottetsbetänkande / 78:16. ÅKEGILLSTRÖM (s): "Ett genomgående drag i kritiken av skolan är att den - tillskillnad från förr - producerar halvbildade medelmåttor med betydandekunskapsbrister och att skolan medvetet undviker att satsa på begåvningarna. "Detta är ett citat ur ett anförande av utbildningsdepartementetsstatssekreterare. Omman nu i departementets ledning har den uppfattningen, så harjag väldigt svårtatt förstå, varför man skär ned det pedagogiska forsknings- ochutvecklingsarbetet. Det är ju genom forskning och utvecklingsarbete som viundan för undan skall nå en bättre skola. är förmodligen en bra skola någothelt annat för statsrådet och hennes statssekreterare än för de fiestaandra, och därpå kan nedskärningen på detta konto bero. Jag är glad attutskottet pekat på vikten av att detta anslag tillföres resurser, så attkommande budgetårs nedskärning - f. ö. den första i delta anslags historia,dvs. - blir ett enda undantag. Jagkänner som företrädare för pedagogiska nämnden inom ettbehov av alt göra några kommentarer till nedskärningen, så all ingen tror nämnd som har ansvaret för verksamheten skulle vara nöjd med det givnaanslaget. När nämnden anser sig behöva 49 miljoner för att genomföra sinaprojekt och får 36 miljoner så betyder det inte bara en nedskärning av antaletprojekt utan också risk för friställande av forskande personal. Planeringen för32 nya projekt måsle t. ex. skäras ned till 20. Somskäl till oförändrat anslag anför föredraganden an hon vill göra en översyn avskolforskningen. "Därvid skall frågan om i vilken utsträckning lärarnasegna initiativ till försök och utveckling av nya arbetsmetoder främjas av dennuvarande uppläggningen av FoU-verksamheien." Detla citat urföredragandens skrivning visar alt statsrådet inte vel något om de pedagogiskautvecklingsblocken i elt tiotal kommuner och inte heller något om hur projektläggs ut i skolor f ö. Jag vill föreslå att departementels ledning gör eltbesök i några av dessa utvecklingsblock eller i andra kommuner där projektfinns. Då kommer den också att begripa att vad som skall göras är redan gjort. Detär alltså andra bevekelsegrunder och mera politiska som ligger bakom. Det börpåpekas att föreslog som enskild riksdagsledamot precissamma åtgärder i motion 816. Då skrev utskottet följande: "Utskottel anseratt det pedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetet redan redovisas på ettfullt lillfredsställande säll. Pedagogiska nämndens kommandeverksamhetsberättelse innehåller enligt vad utskottet inhämtat bl. a. nämndenssynpunkter på hur vissa utbildningsfrågor bör utvärderas inom områden där detvisat sig att inriktningen eventuellt bör ändras - della som ett direkt resultat avprojektarbete. bifogar till anslagsäskandena dels enverksamhetsberättelse över det pedagogiska utvecklingsarbetet inom delområdenaförskolan, , gymnasieskolan, vuxenutbildningen, lärarutbildningen,gemensamt forsknings- och utvecklingsarbete samt planering, uppföljning ochinformation, dels en kortfattad resultatredovisning av under föregåendebudgetår avslutade projekt med redogörelse under varje projekt för dess syfte,verksamhet samt resultat och resultatspridning. För information, diskussion ochresultalsprid-ning ges ut ett antal publikationer, dels löpandeinformationsblad och årliga kataloger, dels särskilda projektredovisningar.Slutligen kan nämnas att symposier och konferenser om pedagogiskt forsknings-och utvecklingsarbete anordnas i samma syfte. Utskottet finner det överflödigtmed den av motionärerna begärda resultatredovisningen, parallellt med här nämndarapportering, och avstyrker motionen 1975:816 yrkandet 1." Detär ganska intressant att peka på att i utskottet fanns då bara två reservanter- båda moderater. När nu återkommer med ungefär samma krav men meden annan status än motionärs, svänger utskottet helt om och håller med. Jagföreställer mig att utskottet stöder detta på det ekonomiska läget, men detstår inget om detta. Själv kan jag bara acceptera förslaget med hänvisning tillekonomin. Däremot är det omöjligt att acceptera detla som företrädare förpedagogiska nämnden, eftersom behovet av pedagogiskt FoU-arbete är mycketstort. Jag litar alltså på att detta stopp i enlighet med utskottets skrivningbara är en engångsföreteelse. Typiskt nog inträffade det för första gångenunder en borgeriig regering med två utbildningsministrar, som under hela hösteninte kunde klämma in en enda liten stund i sina almanackor för att ta emotpedagogiska nämndens och SÖ:s representanter i samband med överlämnandet avnämndens verksamhetsberättelse. Den information som kunnat ske den vägen hademot bakgrund av vad jag sagt om bristande kunskap på detla områdesäkerligen varit välbehövlig. Av de tomma staisrådsbänkarna att döma tycksintresset och almanackan inte ha räckt till heller. Menom nu statsrådet till varje pris vill ha en översyn - vilket pedagogiskanämnden ingalunda har anledning att rädas för - så finns det andra delar attlilla på. Del hänger samman med de 750 000 som plötsligt ulan någon kopplinglill SÖ:s utvecklingsarbete skall gå till länsskolnämnderna. Decentraliseringi all ära, men nog måste det väl i alla fall finnas en planering för hur de femlänsskolnämnderna skall använda pengarna på ett för samhället som helhetekonomiskt riktigt sätt.