prot · G10929 · 1977-12-31 00:00:00 — Enligt de föreskrifter som riksrevisionsverkel har utfärdat förrevisionskontoren skall redovisningsrevision innebära "granskning av enmyndighets redovisning i syfte att säkerställa dels alt prestationer,kostnader, intäkter och andra faktorer av ekonomisk art redovisas på ettriktigt, tillförlitligt och ändamålsenligt sätt, dels alt värden icke frånhänlsmyndigheten". Redan denna anvisning anger all ett stort ansvar faller pårevisionskonloren. Riksrevisionsverkel förutsattes från början få ettövergripande ansvar för revisionskonlorens verksamhet, men detta ansvar harefter hand tonats ned, och i riktlinjerna för riksrevisionsverkeis tillsyn frän1975 sägs att "ansvaret för redovisningsrevisioner skall helt ligga påmyndigheterna och deras interna revision". Denuppföljning som ulförts av i syfte att studera hur dennya organisationen för redovisningsrevision fungerar har ådagalagt någraytterst betydelsefulla förhållanden. Till en början konstateras allmänt attden nya revisionsorganisationen ute bland myndigheterna uppfattas som enförbättring i förhållande till kamerala revision. Detta äri och för sig icke ägnat atl förvåna, då den nuvarande revisionen sker i direktanslutning lill myndigheten i fråga och dessutom givits väsentligt utökaderesurser i förhållande till tidigare. I rapporten konstaleras dock efter denallmänt positiva inledningen att de flesta revisionskontor inte tycks "hakänt något bestämt krav på sig alt upprätthålla en klart oberoende ställninggentemot verksledningen". Det beroendeförhållande som i realiteten haruppkommit mellan myndighet och granskare har visserligen endast undanlagsvisinneburit direkta konflikter. 1 riksrevisionsverkeis promemoria görs emellertidförmodandet alt konflikter i allmänhet har kunnat undvikas genom att revisionskonlorenmedvetet undvikit frågor som kan leda till konflikter och diskussioner omoberoendet. Det förtjänar framhållas att revisionskontoren är direktunderställda den granskande myndighetens chef som också fastställerrevisionsplaner och styr resurstilldelningen. revisionskonloren harinordnats i myndigheterna har de utnyttjats för andra uppgifter än revision,och revisionskontorens tjänster har använts för interna avancemang ochomplaceringar. uppföljning av verksamheten har vidare bl.a. visat att granskningen i huvudsak endast avsett kassabokföring, medangranskningen av boksluten har varit av formell och siffergranskande natur.Endast i några fall, sägs det i promemorian, har revisionen avsett kostnads-och resultatredovisning eller interna bokslut. Som förklaring lill dettaförhållande anges att revisionskonloren inle har någon uttrycklig skyldighetatl granska dessa områden. 1promemorian sammanfallas uppföljningsstudien med konstaterandet allbetydelsefulla brister finns i revisionen, sammanhängande med beroendeställningenmellan revisionskonloren och myndigheternas chefer, revisionskonlorens storlekoch kompetens samt oklart formulerade arbetsuppgifter för revisionskonloren. Deförhållanden som här beskrivits måste ur flera synvinklar betraktas som ytterstallvariiga. I propositionen 1976/77:130 med förslag till riktlinjer förmodernisering av det statliga budgetsystemet nämns att riksrevisionsverkel börfå ansvar för en viss redovisningsrevision av de affärsdrivande verkensredovisning. Regeringens proposition, som ställt sig positiv till,kommer förhoppningsvis atl leda lill en förbättrad revision av affärsverken,men innebär ingen förändring för övrig statlig verksamhet. Allmänhetensförtroende för statsförvaltningen kan allvarligt skadas av vetskapen om atlnågon egentlig extern redovisningsrevision av statlig verksamhet inteförekommer. Även möjligheteratt i realiteten utöva den ytterstatillsynen överstatlig verksamhet måste givetvis starkt begränsas av dettaförhållande. 1 tvä promemorior som avgivits av auktoriserade revisorer, vilkavarit knutna till uppföljningsprojekt, riktas myckelstark kritik mot bristen på extern redovisningsrevision av statlig verksamhet.Det torde inte vara någon överdrift all hävda alt de brister som vidlåder dennarevision är av en art som lill följd av aktiebolagslagens regler aldrig skullekunna accepteras i ett aktiebolag. En jämförelse som måhända är av än störreintresse är atl den kommunala revisionen i detta hänseende torde uppfyllaväsentligt större krav än den statliga, detta trots att statlig verksamhetbedrivs med skattemedel, som den betalande allmänheten har all rätt all få enfullgod redovisning för. Mot bakgrund av detanförda vill jag fråga budgeiministern: Anser statsrådet alt revisionen av statligverksamhet f n. är tillfredsställande? Anser statsrådet att de regler som anger hurstatlig redovisningsrevision skall tillgå är lill fyllest? Ämnar statsrådet vidta några åtgärder med anledningav den nämnda uppföljande rapport som riksrevisionsverkel har presenterat? § 15Meddelande om frågor 17november 1977 ' Meddelades alt följande frågor framställts 1977/78:146av () till arbetsmarknadsministern om statsbidrag till vissyrkesinriktad utbildning inom folkhögskolan: Ungdomsarbetslösheten måste angripas medutbildning. Vi måste göra vårt yttersta för att anordna korta, yrkesinriktadekurser för den arbetslösa ungdomen. Deextra kurser som i detta avseende ställs lill förfogande för utbildning inomgymnasieskola och vuxenutbildning skulle med fördel kunna anordnasockså av folkhögskolor. Desärskilda stimulansbidrag som utgår till dellagande arbetslösa ungdomar utgårdock inle till deltagare i kurser som anordnas inom folkhögskolan.Folkhögskolorna är beredda alt ställa upp i kampen mot ungdomsarbetslösheten.Detta skulle emellertid väsentligt underiätias om deltagarna i dessa kurserfick åtnjuta samma ekonomiska bidrag som gäller för liknande kurser inomgymnasieskolan. beredd atl ge bidrag även till de elever som deltar i yrkesinriktadekurser, anordnade inom folkhögskolan? 1977/78:147av () till statsrådet omsjukvårdsutbildning för ambulanspersonal: Statsrådet besvarade en frågaom hon avsåg alt föreslå snabba åtgärder för alt bereda ambulansförarna lämpligsjuk-vårdsulbildning. Statsrådetgav inte då något konkret svar utan hänvisade till att avsågall framlägga förslag i ämnet . Villslalsrädet nu redovisa de resultat som kommit fram till, och ärstatsrådet beredd alt vidta snabba åtgärder för ambulanspersonalensutbildning? 1977/78:148 av BonnieBernsiröm (fp) lill socialministern om förbättrad samhällsinformation tillblivande föräldrar, m. m.: av all information till blivande och nyblivnaföräldrar kommer från och AB Findus. Även barnavårdscentralernaspersonal får kontinuerlig information om kost från de tvåbarnmatsfabrikanierna, som också tillhandahåller informationsmaterial påinvandrarspråken. Materialet är gratis. ger ut tvåkostbroschyrer till föräldrarna. distribueras viabarnavårdscentralerna, dock icke utan kostnad för landslingen. Därutöver finnsell amningspaket utarbetat av som dock inte är gratis förföräldrarna. utarbetar f n. ett nytt material lill föräldrarsom beräknas vara klart . 1 den samhälleliga informationenmåsle också inräknas material som en del landsting själva gör. Denskriftliga föräldrainformationen från samhället har f n. sämre konkurrenskraftän den kommersiella. Den har sämre aktualitet och är inte i alla delar gratisför föräldrarna. Den skriftliga informationen bör naturligtvis kompletterasmed den föräldrautbildning som utlovades i regeringsdeklarationen . Mot bakgrund av detta villjag fråga socialministern: åtgärder ämnar socialministern vidta för atlförbättra samhällets information till och utbildning av blivande och nyblivnaföräldrar? 1977/78:149 av Karl-ErikSvartberg (s) lill jordbruksministern om förhöjt statsbidrag föravloppsreningsverk i Solenäs kommun: 1 riktlinjerna för hushållning med mark och vattenhar Bohusläns kustområde och skärgård betraktats som ett av landels viktigasteområden för rörligt friluftsliv. Särskilt betydelsefull härden "obrutnakuslen",dvs. området mellan BroQorden och norska gränsen, ansetts vara.Detta ställer bl. a. krav på alt kommunerna förbättrar den tekniska servicen,vilket innebär merkostnader, som f. n. inte helt kompenseras i statsbidragshänseendei vad gäller avloppsreningsverk. Sotenäskommun har för Kungshamn-Smögen-Hovenäst-Väjern projekterat ett reningsverkmed pumpslalioner och överföringsledningar, som måste ha en kapacitet för ca 25000 personer, trots alt den bofasta befolkningen i området är bara drygt 5 000.Kostnaderna beräknas till 65-70 milj. kr. Kommunen har hos regeringen ansökt omett lill 90 96 förhöjt statsbidrag. Ansökan, som ingavs ,stöddes av en bred uppvaktning, ledd av landshövding , med representanterför kommunen och Bohuslänsbänken i . Förutomhär anförda motiv för högre statsbidrag angavs bl. a. att anläggningskostnadernablir höga på grund av topografiska förhållanden, berggrund, ledningsdragning ivatten och tränga passager i gamla sam-hällsdelar. Vidare pekades pä kommunensringa ekonomiska bärkraft med liten befolkning och svag folkmängds- ochnäringslivsulveckling. av befolkningen är . 33,7 %är pensionärer. Med hänvisning lill detanförda vill jag fråga: Avserjordbruksministern alt till avge förslag om förhöjt statsbidrag föravloppsreningsverk i kommun? 1977/78:150 av GudrunSundström (s) till statsrådet om ökad utbildning avtandsköterskor: Del finns enligt beräkningar ca 2 000 aktivatandsköterskor som saknar formell utbildning för yrket. Många av dessa harlångvariga anställningar såväl inom som hos privata tandläkare. Hosmånga av tandsköterskorna finns en önskan och ett behov att erhålla enutbildning som svarar mot deras viktiga arbetsinsatser och som även gör delmöjligt för dem att vidareutbilda sig till tandhygienister. 1976 framlades ellförslag lill om en läroplan för en tvåårig kurs förutbildning av tandsköterskor (specialkurs). Det är viktigt alt denna utbildningulan dröjsmål kommer till stånd, då sä många inom denna yrkeskår saknar formellutbildning. Motdenna bakgrund hemställer jag all lill statsrådet få ställa följandefråga: Närkommer statsrådet att framlägga förslag om ökad utbildning för landsköterskor ienlighet med den läroplan som framlagts inom SÖ? § 16 Kammaren åtskildeskl.