prot · G10937 · 1977-12-31 00:00:00 — Det är provens utformning som i dagbestämmer hur undervisningen läggs upp, och del är ocksä fel. Det är ohållbart atl begrava vikliga skolproblem i utredningar. Detfinns redan praktiskt genomförbara förslag som förs fram av flera olika organisationeroch grupper. Hörnstenarna i en ny skolpolitik kan sammanfallas iföljande punkter, och del har vpk gjort i motionen 795: Demokrati i skolan genom inrättande av skolråd ochklassråd. Ny typ av undervisning där den teoretiskaundervisningen varvas med en praktisk undervisning. All planering av skolarbetet görs tillsammans medeleverna, och lärarna arbetar i lärarlag. Rätten lill en bra ekonomi garanteras genom attstudielön för alla införs. Med detta yrkar jag bifall till vpk:s parlimolion om en ny skolpolitik,motionen 795. Jagskall sedan i korthet beröra en annan vpk-motion, som behandlar frågan omteckenspråkels användning. Det är motionen 1159. Uppfattningenom de hörselskadade och deras möjligheter att kommunicera sinsemellan och medsin omgivning har ändrats myckel . Den förändringenframträder inle minst i inställningen lill teckenspråket. bedrivs det forskningom såväl hur teckenspråket utvecklas som hur det används. Åtgärder harinriktats på att utveckla teckenspråket och vidga dess användning bland dehörselskadade. Och det är bra. Men det är ocksä myckel angeläget atlanvändningen av teckenspråket breddas. Allmänheten måste få möjlighet tillkommunikation med de hörselskadade. Vpkmenar att samhällsservice skall vara tillgänglig för alla. Det är ytterligareell argument för en utbredd användning av teckenspråket. De hörselskadade måsteha möjlighet att ta del av information och hjälp vid institutioner: i skolan,inom kommunernas och landslingens serviceorgan och inom sjukvården. Personalenpå sädana ställen måste fä vidgade möjligheter att lära sig teckenspråket. Ialla avseenden stämmer vpk:s åsikter med strävanden bland de människor som ärengagerade i de hörselskadades organisationer. Detär nu hög lid att reparera tidigare försummelser när det gäller teckenspråketoch att vidta snara åtgärder för att åstadkomma en utvidgad användning avteckenspråket. Del är också viktigt att ekonomiska förutsättningar rör dettaarbete skapas. Jag yrkar bifall tillmotionen 1159. Grundskolansoch gymnasieskolans läroplaner m. m. Motionen 1166 anhåller om isoleringsteknisk utbildning med enförsöksverksamhet förlagd till . Somen följd av beslut om energibesparande åtgärder har frågan omtilläggsisolering i det äldre bostadsbeståndet aktualiserats. Behovet avutbildning för de i byggbranschen verksamma är stort och intetillgodosett. Vid utformningen av de läroplaner som f n. gäller för utbildningav byggnadssnickare, instruktörer och byggnadsingenjörer har man av naturiigaskäl inte kunnat förutse detta kommande stora behov 7 protokoll 1977/78 Nr 37 Grundskolansoch gymnasieskolans läroplaner m. m. av kunskaper inom hela detisoleringslekniska området. Det är därför enligt motionen angeläget med enöversyn av dessa läroplaner. Destomer glädjande är det då att notera all SÖ avser all inom den reguljäraläroplansutvecklingen starta ett projekt för den fyraåriga tekniska linjensbyggtekniska gren med beaktande av aktuella energifrågor. En kursrevideringpågår ocksä för den yrkesinriktade utbildningen på den bygg- ochanläggningstekniska linjen. Jagvill instämma i planverkets förhoppning i rapporten ibefintlig bebyggelse, som gavs ul , om atl utbildning ienergihushållning snabbt bör nå ut till de olika målgrupperria. Även inomutbildningsdepartementet borde man vara angelägen om att få fram konkretaresultat. Utskottetuttalar sig över huvud laget inte om det lämpliga eller olämpliga i atl enförsöksverksamhet förläggs lill . Eftersom det finns sakskäl som talarför atl en försöksverksamhet lokaliseras till skall jag framföra dem. Länsskolnämndeni har tillstyrkt all blir försöksort. Del har ocksärepresentanter för , . Representanter för småhusinduslrierna Borohusoch Myresjöhus liksom för tillverkarna pä isoleringsmalerialsidan. LättbetongAB, och , har också ställt sig positiva till Vetlandasom försöksort. Skolstyrelseni har tillstyrkt byggandet av en isoleringshall om ell försöksprojektkommer i gång. En sådan isoleringshall föresläs uppföras i anslutning tillgymnasieskolan och beräknas kosta 2 milj. kr. har ocksätillstyrkt en avancerad utrustning när det gäller mätinstrument. Värmekamera,utrustning för täthetsprovning, kylaggregat, material till åtta husattrapper,utrustning för fuktlaboratorium, diverse miniatyrutrustning typ värmeväxlare,värmepump o. d. skulle inköpas lill en kostnad av ca . Till deltaberäknas statsbidrag delvis kunna utgå. Dessutomhar gymnasium en skolledning och en lärarkår som med stor entusiasmarbetat med frågan. Detbör ocksä beaktas alt är en ort belägen i centrum för småhusindustrini . Jag har inget särskilt yrkande i samband med motionen men enförhoppning om atl dessa synpunkter uppmärksammas, när man bestämmer sig förvar en kommande försöksverksamhet skall lokaliseras. (vpk): I motionen 1334 om kamp mot kvinnodiskrimineringen inom utbildningenyrkar kommunisterna atl ett särskilt ämne införs i grundskolansoch gymnasieskolans läroplaner om kvinnans ställning och kvinnofrågansutveckling. Vi yrkar införande av kvinnofrågan som ett särskilt ämne påhögskolenivå. Vidare kräver vi särskild utbildning av yrkesvägledare för allbryta könsuppdelningen i samband Vår motionbehandlar några av de många åtgärder som behövs för alt bekämpakvinnodiskrimineringen i samhället. Utskottetavstyrker vår motion med hänvisning till att kurser inom områdetkönsrollsfrågor redan förekommer samt med hänvisning lill att yrkesvägledarnaredan nu får den utbildning som vi efteriyser. Sä enkelt är det nu inle. Fördel första är kvinnoförtrycket något betydligt mer än en könsrollsfråga. Fördel andra räcker det med att gä lill den statistik som finns redovisad för attse att kraftiga motåtgärder behövs för all bryta del traditionella yrkesvalet.Av de unga kvinnorna i beredskapsarbeten t. ex. arbetar 95 96 inom värd-,kontors- och serviceyrken. Jagskall inle här gå igenom den indoktrinering till förmän för den traditionellakvinnliga rollen, där man för fram uppfattningen att hemarbete är huvudsak ochyrkesarbete bisak, som förekommer ymnigt i skolan och i kursböckerna. Jag skallbara ta upp ett exempel, nämligen den av SÖ utgivna handledningen isexualundervisning. Samlevnadsundervisning heter boken, och där står klartullalat för eleverna på högstadiet följande: "Endjupare analys av könsrollsfrågorna och deras samband med sexu-alsyn ochsamlevnad måste anstå till dess all den unga människan vunnit egna erfarenheteri någon utsträckning. Många kommer inle att bli varse problemen förrän desjälva råkar in i en rollkonflikt eller utsätts för någon form avdiskriminering p. g. a. sin könstillhörighet." Sådantnonsens får man alltså läsa i en bok utgiven av SÖ 1977. En 16- eller 17-årigung kvinna förutsätts alltså inte ha upplevt någon form avkvinnodiskriminering. Jag tycker att detta räcker och vill med det sagda yrkabifall till vår motion 1334. Grundskolansoch gymnasieskolans läroplaner m. m. Detta utskottsbetänkande sysslar med läroplansfrägor. Som ledamöternakanske känner till har tidigare begärt att SÖ skall se övergrundskolans läroplan. Delta arbete pågår sedan en lid tillbaka. Representanterför de politiska partierna har inbjudits alt,delta. Del första resultatet avdetta arbete kommer alt presenteras månad, och undermånaderna framöver kommer fortlöpande nya arbetsresultat alt läggas fram. Dettabetyder all utskottet ganska snabbt har gått förbi en lång rad avmotionsyrkandena. Skälet därtill är atl knappast kan gå in ochspecificera ändringar i läroplanerna dä medparlamentarisk medverkan håller på atl ändra dem. Vi får tids nog tillfälle attla upp dessa frågor igen efter det utredningsarbete som SÖ har i uppdrag attutföra. Detta är, herr talman, skälet till att utskottet är sä kortfattat närdet gäller att yrka avslag på den långa rad av motioner som finns ibetänkandet. Frånnågra av de ärade talarna har det riktats ett par rätt härda kritiska angreppmot utbildningsutskottet. säger all vi nonchalant går förbi vpk:smotioner och att den nu aktuella övergripande stora par- Grundskolansoch gymnasieskolans läroplaner m. m. timolionen behandlatsutomordentligt styvmoderiigt. Jag visste inle om, , att just den härmotionen skulle utnämnas lill den övergripande vpk-skolmotionen. Ni har haflen lång rad partimotioner pä skolans område, och inle mindre än fyra sådanabehandlades i det betänkande där utskottet sysslade med i våras.Motionerna skuffades där alls inte undan till obemärkthet, ulan de ägnadesordentlig uppmärksamhet. De frågor ni tar upp i den här motionen är typiskaläroplansfrågor: de gäller skoldemokrati, lärariag, varvad utbildning. Del ärläroplansfrågor, till vilka vi återkommer när del läroplansarbete i SÖ äravslutat som jag tidigare erinrade om. Lars-IngvarSörenson var förbittrad pä utbildningsutskottet för atl vi inom detta avstyrkthans yrkande. När jag lyssnade lill anförande höll jagmed honom om det mesta av vad han sade. Han riktade kritik mot en radläroböcker som ger en skev bild av förhållandena i samhället. Det ärberättigat att framföra en sådan kritik, men det är bara så herr lalman, atldessa frågor inte behandlar motion som utskottet nu har sysslatmed. motion gäller information och utbildningbeträffande medbestämmandelagen, och det är alltså dessa molionsklämmar somutskottet sysslat med. Vi kunde ju inle veta all skulle tala omnågonting annat i sitt anförande och kunde således inte i förväg bemöta detta. Närdet gäller medbestämmandelagstiftningen är utskottet överens med Lars-IngvarSörenson om att del är utomordentligt betydelsefullt atl del blir en förbättradutbildning och alt inslagen i läromedlen förbättras på del här området. Isamband med att ser över läroplanerna har man också ettprojekt på gäng där man arbetar med arbetslivsorienteringen i . Detfinns också inom högskoleämbetet en arbetsgrupp som sysslar med frågan omämnet arbetslivsorienlering pä högskolan. Utskottei utgår ifrån - det vill jaggärna stryka under - att det måste vara ett krav frän atl i dettaarbete inrymsen ordentlig och saklig information om den vikliga lagstiftningsom MBL. Närdet gäller naturvetenskaperna är utskottet överens med i Värmdö.Jag har tidigare i kammaren uttalat min oro - och vill understryka den nu - förden utveckling som vi f. n. kan iaktta såväl i som på gymnasiet.Det är oroande med alla avhopp från gymnasieskolans naturvetenskapligautbildning. Betydande förändringar måste ske om vi för framtiden skall kunnatillgodose vårt land med den kunskap på del naturvetenskapliga området som ärnödvändig för att medverka lill en fortsatt teknisk standardslegring ochteknisk utveckling. Närnu utskottet inte har velat gå längre än det har gjort i sitt betänkande, såär det därför all man har observerat dessa förhållanden inte bara i riksdagenulan också i . Där sysslar fn. en arbetsgrupp med dessa frågor. finns anledning att låtaden arbeta i lugn och ro, innan vi gör några mer detaljerade uttalanden. Menjag är beredd all ä utskottels vägnar rent allmänt framhålla hur viktigt det äratt såväl i översynen av läroplaner som i översynen avgymnasieskolans liksom i andra sammanhang försöka förslärka dennaturvetenskapliga utbildningen i skolan på dess skilda nivåer. EvaHjelmslröm tog upp jämställdhetsfrågorna, och del är också läroplansfrågor.Jag har i sak ingen invändning mot den ideologi som framkom pä den punkten ihennes anförande. När överstyrelsen går igenom läroplanerna har den också atlse till all dessa övergripande demokratiska målsättningav beaktas. 1betänkandet har vi sagt något om vad som håller på att ske inom del ämne somCatarina Rönnung talade om. Därutöver är jag angelägen au understryka alt vifrån sida har varit försiktiga när det gällt all fatta beslut omlokalisering av enskilda linjer i gymnasieskolan. Vi har t. ex. kategorisktavvisat förslag all vi skulle uttala oss om till vilka orter musiklinjer skallföriäggas, lill vilka orter idrottsgymnasielinjer skall förläggas osv. Denlokaliseringsproblematiken måste lösas i samverkan mellan vederbörande kommunoch SÖ. Det är ytteriigare ett skäl lill alt utskottet inle nu tränger in i denfrågan. Vi har i och för sig ingenting emot alt t. ex. kommun ochskolöverstyrelsen kommer överens om isolerteknisk utbildning där. Men del äremot tradition att uttala sig om placering av gymnasielinjer. Meddetta ber jag, herr talman, all få yrka bifall lill utbildningsutskottetshemställan. Grundskolansoch gymnasieskolans läroplaner m. m. Efter Slig Alemyrs relativt och utförliga förklaring om varfördet har blivit så litet skrivet med anledning av motionerna finns del inlemycket all tillägga i sak. säger emellertid att jag i pläderingenför min motion utvidgade resonemanget till att gälla områden som egentligeninte berörs i motionen. 1mitt anförande log jag upp några punkter i utskottels egen värdering avmotionen. Utskottet berättar för motionärerna att en handbok och eninformationsskrift har getts ul, bl. a. genom regeringens försorg. Materialeti den senare är huvudsakligen för vuxna. Vidareskriver man om motionen att det genom lärarnas personalorganisationers försorgfinns personalutbildning om medbestämmande-lagstiftningen,men det är ocksånågonting som berör de vuxna. Det tog jag upp i mitt huvudanförande. Jag gickinte in pä det utföriigare, därför atl redan i motionen säger vi atlinformationen för dem som befinner sig i arbetslivet i främsta rummetåvilar de fackliga organisationerna, som därför bör fä tillräckliga resurserför den. Sädana skulle de kunna fä bl. a. genom regeringens försorg. Det ärinle något som vi begär i vår motion. Egentligen är del inte heller något somutskottet behöver ta ställning till. Grundskolansoch gymnasieskolans läroplaner m. m. Sedankommer utskottet äntligen fram till någonting som handlar om motionen, nämligenatt det vid ämnesvalet delvis förekommer en information rörandearbetslivsorienlering. Dä gick jag in och granskade vad som finns avarbetslivsorienlering. Jag gjorde det bl. a. genom att redogöra förLandsorganisationens egen granskning på delta område. Jag idkade en delhögläsning och redovisade egna erfarenheter frän skolorna. Jag tyckte alt jaginte hade särskilt slor anledning att vara imponerad av informiationen. Tillmin glädje fick jag ocksä här instämmande av , som säger attgranskningen i stort sett är riklig och alt han hoppas att ändringar skallkomma lill stånd. Del hoppas självfallet även jag. Dettaär i stort sett de få meningsskiljakligheler som kom fram i Slig Alemyrsinlägg. Jag var glad ål en sak som han sade. Vi vill inte gå in , framhöllhan, även om vi vet att mycket behöver göras för att förbereda eleverna för vadsom kommer att möta dem ute på arbetsmarknaden. Frågan är ju redan föremål föröversyn. Imilt liuvudanförande sade jag till Slig Alemyr rörande utskottets behandlin.gattjag är glad över att den förre utbildningsministern berörde betydande delarav denna fråga i sin skrivning om hur man skall behandla materialet i den nyagymnasieutredningen. Tyvärr visste jag inte alt det finns liknande direktivtill förändringar av och dess läroplaner. Jag är glad om det ärriktigt, Slig Alemyr, alt det finns direktiv som talar om en demokratiseringocksä av läroplaner. Om inte får vi väl återkomma med störreskärpa i våra skrivningar i fortsättningen. INGA (vpk): Jag vore glad om jag fick en något fylligare avslags-motivering av herrAlemyr när del gäller vpk:s partimotion om skolfrågor. kommenteradeinle alls våra förslag. Eftersom vpk förvägrats att arbeta i utskotten, måslevi ta debatten här. Annars hade vi kunnat föra den i utskottei. Jag känner mignu tvingad att föra diskussionen här i kammaren. Jagär förvånad över att inte är oroad av den ojämlika skola vi har ochatt han inle kommenterar det förhållandet att bara 10 96 av arbetarklassensbarn går vidare till högre utbildning. Utslagningen börjar, sorn vi vel genomolika undersökningar, redan på lågstadiet och pågår hela och uppåt.Han kommenterade inte detta. Del är förvånande, framför allt mot bakgrund avall barnen från arbetarklassen är den stora gruppen i samhället-inte mindre än57 96, vilket jag framhöll i mitt förra inlägg. Detär bråttom med alt förändra det svenska skolsystemet, eftersom den svenskaskolan är så ojämlik och slår så hårt mot arbetarklassens barn. De förslag somvpk ställer är helt nödvändiga att genomföra för att förändra den svenskaskolan i positiv riktning så atl bl. a. kraven från arbetarklassens barn bättretillgodoses. Jag kan dra våra förslag en Vi begär atl mangenomför en riktig demokrati i skolan, åstadkommer en varvad undervisning, germöjlighet till verklig elevmedverkan, inför studielön och avskaffar betygen. Detär några åtgärder som är helt nödvändiga om vi skall kunna förändra delsvenska skolsystemet till all bli en skola där målet är atl man oavsettbakgrund socialt eller ekonomiskt och oavsett var man bor i landel skall kunnadelta i undervisningen. Den ojämlika skolan får inte fortsätta att slå utframför allt arbetarklassens barn. Grundskolansoch gymnasieskolans läroplaner m. m. beklagar atl vpk inle får delta i ulbild-ningsutskottetsarbete. Såvitt jag vel erbjöds vpk en plats i utbildningsutskottet förrahösten men vägrade att ta den. Defrågor som vpk tar upp i sin motion är till allra största delen läroplansfrågor.Jag vill gärna säga att betygen är en fråga för sig, som kommer atlta ställning till i annan ordning. Vi har sagt i stor enighet i attvi lar inle upp den frågan förrän betygs-utredningens betänkande efterremissbehandling har lett till en proposition. Vpklar också upp frågor om studielön, men dessa behandlas inte av utbildningsulskoltet,utan det är socialförsäkringsutskottet som har dem på sill bord. Iövrigt handlar del endast om frågor som tillhör läroplansarbetel iskolöverstyrelsen, och där faller vpk:s motion i samma korg som alla de andra.Vi säger i utskottet atl vi gör inget uttalande , utan vi avvaktar i varjefall del första resultatet av arbetet i . INGALANTZ (vpk): Jag tycker rent principiellt att har ett parti klaratfy-raprocenlsspärren i ett riksdagsval så skall någon ytteriigare spärr för attkunna bedriva arbetet i inte finnas. Det finns det , och vpk harinte beretts möjlighet att delta i utskottels arbete. Detta är principielltfelaktigt förutom alt del för med sig en massa andra nackdelar. Vihade en överenskommelse om alt vpk skulle delta iutskottsarbetet med suppleanter, som skulle ha möjlighet att yrka bifall tilloch argumentera för vpk-motioner när dessa kom upp i utskotten. Men denöverenskommelsen har brutits av socialdemokraterna, och del kan man väldigtstarkt beklaga. Det är därför jag tycker alt det är pä sin plats att tala omall vpk förvägras att arbeta i utskott. CATARINARÖNNUNG (s): Till Slig Alemyr vill jag bara säga all jag har talat om att en försöksverksamhetbör föriäggas lill . Det är alltså inle fråga om en permanentutbildning, utan en försöksverksamhet. Grundskolansoch gymnasieskolans läroplaner m. m. Jag konstaterar att talar om alldeles fel ämne jusl . Delvi håller på med är utbildningsutskottets betänkande nr 6. Huruvida vpk skallha några särskilda rättigheter i form av suppleanter i utskotten är en senarehistoria, som kommer att behandlas i annan ordning. TillCatarina Rönnung vill jag säga att utskottet är försiktigt när det gäller attförorda lokalisering av försöksverksamhet med gymnasieutbildningar. Sådantbrukar göras upp mellan och vederbörande kommun. Jagglömde säga till förut att de läroplaner och de läromedelsom används när del gäller medbestämmandelagstiftningen självklart ärföråldrade. Man har inte hunnit få in den nya lagstiftningen, men riksdagenräknar med att det skall ske. Det pågår - jag upprepar det - ett arbete meddelta i , och i det arbetet beaktas självfallet den skrivelsesom har inlämnat till . INGALANTZ (vpk): Del kan hända alt frågan om vpk:s utskollsrepresentation inle hör hemmai en skoldebatt, men eftersom förhållandet är sådant att vpk förvägras atlarbeta i utskotten måste sakdebatterna ske här i kammaren på ett helt annat sättän som annars hade blivit nödvändigt. Även om inle tycker att detär särskilt angeläget så blir det nödvändigt, när vi inte kan delta iulskotlsarbetel. STIGALEMYR (s): Jag har icke med ett ord förmenat vpk rätten atl föra sakdebatt ikammaren. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1334 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan EvaHjelmslröm begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill all kammarenbifaller utbildningsutskottels hemställan i betänkandet nr 6 mom. 11röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1334 av m. fl. i motsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Dä begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 291 Nej - 15 Kammarenbiföll vad utskottei i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 795 av LarsWerner m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i belänkandet nr 6 mom. 18röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 795 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä Inga Lantzbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstninggav följande resultat: Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1334 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller uibildningsutskottels hemställan i betänkandet nr 6 mom. 24och 25 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1334 av yerner m. fl. i motsvarande del. Grundskolansoch gymnasieskolans läroplaner m. m. Utbildningoch forskning om datateknik Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Dä begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 291 Nej - 15 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall lill motionen nr 1159 av EivorMarklund m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller ulbildningsutskotlets hemställan i betänkandet nr 6 mom 27röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds avbifall till motionen nr 1159 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Inga Lantzbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: 1977/78:7 med anledning av motion omkonsumtionsulbildning vid landstingskommunal gymnasieskola m. m. § 23 Utbildning ochforskning om datateknik Föredrogs utbildningsutskottets betänkande1977/78:8 med anledning av motioner om utbildning och forskning om datateknik.