prot · G109150 · 1977-12-31 00:00:00 — Det lycker jag spelar en väsentlig roll - utan att på något siitiundervärdera betydelsen av all i onödan lägga ut 20-25 milj. kr. Det första är alt utbildningsradions personal enhälligthar vädjat om att utbildningsradion skall finnas med i den samlade koncernen. Del andra är att några koslnader i storleksordningen 20 -25 miljoner tror jag atl jag kan lova atl del inte blir tal om. Till sisl; Jag har verkligen gjorlförsök att nå uppgörelser. Del är rikligl,.som säger, att det ärflera partier i regeringen. Del finns också etl slort parti som inte ärrepresenterat i regeringen. Vi har lyckats nå en överenskommelse inomregeringen. Men fören överenskommelse med opposilionen krävs medverkan från tvåparter. Här är inte platsen atl försöka reda ut vems fel det är all vi inte harkunnat komma överens i organisationsfrågan. Jag vill ändå till sisl säga attdel är glädjande alt vi är överens om de bärande principerna för verksamhetensutformning. JOAKIMOLLEN (m): Frågan om klyvningen av hartilldragit sig etl belydande iniresse-det visar inie minst det replikskifte somhär ägt rum mellan utbildningsministern och oppositionsledaren. Den socialdemokraliska kritiken mot den föreslagnauppdelningen av på flera programbolag förefalleratt ha sin grundi allmän ovilja all ändra det bestående. , lycks man mena, skallfortsäita atl vara del som den gamla socialdemokraliskaregeringen hade byggt upp och hade ansvaret för. Del ärvisserligen sam all programprodukiionen inte automatiskt blir bällre för all man delarpå . Del är också självklart att en klyvning inte i sig innebäralt de olika grundkrav .som kan vilja slälla på programutbudet bliruppfyllda. En organisationsförändring ärju bara en ram och kan naluriiglvisinie leda lill något i sig. Del är därför inte heller speciellt märkvärdigt attmåhända ingen precis älskar del nya organisationsförslaget. Mensamtidigt borde det stå klart all den decenlralisering av beslut ochorganisation som uppdelningen innebär kan komma att skapa förutsättningar förvad som naturligtvis måste vara del yttersta syftet med reformen, nämligenbättre program. Möjligen kan därför den föreslagna organisationsförändringenkomma att leda lill alt vi för etl programutbud som gör att svenska folkel inågot slörre utsträckning än kommer att älska sitt . Denföreslagna uppdelningen får dock inte leda till alt samladeadministrationskostnader stiger i höjden. Det gäller alt se till att klyvningengenomförs på etl sådanl säll all inte resultatet blir en ökad byråkrali inom deolika programföreiagen. 1Stockholm kommer del här möjligen inteatl leda lill några större problem.Annoriunda förhåller det sig i distrikten. 1 , och i övrigadistrikt är produktionen av riksradioprogram och televisionsprogram i fleraavseenden integrerad. Att i dislriklen helt genomföra en uppdelning sommotsvarar den principiella klyvningen i fyra programbolag skulle komma attmedföra etl betydande resursslöseri. Dels vore del etl slöseri av rentekonomisk art, eftersom en rad gemensamma funktioner dä fick uppdelas, vilketskulle komma att leda lill ökade sammanlagda administrativa kostnader. Delsskulle det vara elt slöseri i personalmässigt hänseende, eftersom det skullebli svårare att fortsätta all utnytOa radiomedarbetare för TV-produklion ochvice versa. En slor del av programpersonalen inom är utbildadför båda medierna. De kan ulvecklas som programmakare genom altarbeta med båda medierna. Det skulle alltså inte främja allsidigheten ochkvaliteten i utbudet att i de distrikt där del flnns en integration mellanradio- och ;miheten genomföra en fullständig uppdelning. Jaghar påtalat de här förhållandena i motion 1794. Utskottet har med anledning avmotionen sagt atl de nybildade programbolagen bör kunna träffa samarbeisavialjusl belräffande dislriktsverksamheien. Även om ulskottet inte har ansett bör ge regeringen lill känna någon särskild mening på den här punkten,utgår jag ifrån all ulskollel lar för givet alt avial av den här typen kommerlill slånd. Jag har mol den bakgrunden ingen anledning alt yrka bifall lill minmotion. Jag skulle vilja ta uppen annan fråga som också rör distriktensverksamhel. Distrikten skall ju få en ökad andel av den totala TV-produktionen.Flera lalare med utbildningsministern i spetsen har på elt utomordentligtvälgörande sätt klargjort vikten av atl distrikten får en ökad produklion. 1 ulskoileis belänkandesägs med anledning av en moiion all möjliga Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. resursförsiärkningar iförslå hand bör komma de mindre distrikten lill del. Från en allmändecentraliseringssynpunkl förefaller del vara en riktig ståndpunkt. Vad somföranleder mig att ändå la upp det här uttalandel från utskottels sida är altdet ju inte får leda till att redan gjorda investeringar i de slörre distrikteninte kommeratt utnytOas. Det vore i så fall ett kvalificerat slöseri, ägnat attsnabbare än nödvändigt driva upp licens;ivgifterna. Malnfö har ett nybyggtTV-hus som med studio. ateOéer, teknisk utrustning osv. är organiserat förenproduktion av ca exkl. regional-TV. F. n. är tilldelat125 limmar . Det finns således starka skäl för att salsa på en utbyggdTV-produklion just i . Göteborgstelevisionen, .som också har etl nybyggtTV-hus, har elt högt resursutnyujande. Så är alltså inte fallet iMalmö. Meddel sagda vill jag understryka viklen av atl de resurser som står distriktentill buds används på ett så rationellt sätt som möjligl och på ett sätt sombefrämjar en hög programkvalilei. Självfallet får inte nytillskotten av medel iförsta hand användas för ny dyr administration eller nya stora anläggningarniir sädana redan finns icke fullt ianspråktagna. Jag tillåter mig emellertidutgå ifrån alt ulskottet med sitt uttalande om satsning på de mindre distrikteninte menar att exem[-)el vis Malmötelevisionens outnyujade resurser inte skalllas i anspråk. hoppas jag, självklarl au inom ramen för endecenlraliserad programproduklion efterslräva så bra program som möjligl lillell .så lågi pris som möjligl och med ulnyujande av befinlliga resurser. Underdetta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. (vpk): Den debatt som har förts i kammaren under gärdagen och visarganska klart att kommunisterna i allt väsentligt har rätt i sinkrilik mol regeringspropositionens och utskoltsmajoritetens förslag.Diskussionen har klart visat atl den nuvarande organisationen i stort sell börbibehållas och all de inskränkningar i yttrandefriheten m. m. som föreslåsgenom ändringar i radiolagen och avtalet mellan och staten måsteavvisas. Jagskall i detta inlägg någol uppehålla mig vid förslagel om alt inrätta närradiooch faran av att närradion kommer alt hämma lokalradions utveckling. Närradionkommer också enligt vpk:s och många remissinstansers mening atl gynna starkaorganisationer på de svagares bekostnad, atl kunna påverkas av kommersiellaintressen och riskera att bli något slags tätortsradio. Jan-ErikWikslröm och andra borgerliga ledamöter har hävdat att de två radioformernalokalradio och närradio är så olika alt de inte kommer att konkurrera medvarandra. Vidare har påpekats att också lokalradion skall ges slörre resurser,och atl närradion enligt förslaget skall vara amalörmässig och därför inte kanmäta sig med den professionella lokalradion. ganska bestickande, mendet är en felaktig och missvisande argumentation. Naturligtvis kommer lokal-och närradio att konkurrera, nämligen om uppmärksamhet och om lyssnarnasbegränsade tid. Allavet ju hurdetär; viss tidärdet möjligl atl lyssna på radio men inte lilla påTV. Man kan t. ex. lyssna på radio då man utför någon syssla som inte kräver såhög koncentration eller då man kör bil. Radiolyssnandet sker därför till stordel som sekundär sysselsättning, medan TV-tittandet kräver mer uppmärksamhetoch stillasittande. Det finns alltså gränser för TV:s möjligheterattkonkurrera med radion. Den tid som används till radiolyssnandeär emellertidbegränsad. Nufinns det två eller tre program att välja bland, ibland och i alltför litenutsträckning med lokalradioinslag. Lokalradion kommer att få någol störreresurser, och det är bra. Som framgår av vpk:s motion räcker inte detresurspåslag som regeringen föreslår, ulan del behövs minst 35 milj. kr.ylleriigare, enligt våra beräkningar, för att kunna uppfylla målsättningarnainberäknat en försöksverksamhet med inspelningsverkstäder. Vi vill sålunda gelokalradion betydligt slörre möjligheter för sin utveckling än vad regeringenoch ulskottet vill göra. Klartär all inrättandet av närradio, pä sina ställen med ett större antal sändare,kommer alt ta i anspråk åtskilligt av den tid som annars skulle användas förlokalradiolyssnande. Klart är också atl närradio medför en uttunning avlokalradions publik och därmed hela lokalradionsutvecklingsmöjligheter. Lokalradionskall allsidigt spegla näringsliv, arbetsmarknad, utbildning, folkrörelser ochkulluriiv. Den skall pröva möjligheterna att bli etl fungerande forum fördialog mellan kommunala eller andra förtroendemän och rniedborgare, och på såsätt vitalisera samhällsdebatten och öka den politiska aktiviteten - allt dettaenligt tidigare förslag och beslul från regering och riksdag. Enligt dessaplaner skulle 14 personer anställas inom varje lokalradioomräde, och dessatänktes svara för program . Sändningarna skulle ägarum morgon, middag och kväll. Hurhar nu detta fungerat? Ja, i stort selt bra, säger man, även om några riktigautvärderingar ännu inte har skett. Radio är i della sammanhangintressant -den enda lokalradio som haren enda kommun som sittverksamhetsområde. Man har emellertid bara fyra anställda, trejournalister och en tekniker,och svarar fören nyhelssändning pä ,, sami ell halvtimmesmagasin vaOe torsdag. Den sammanlagdasändningstiden blir således och , ochsändningarna sker enbart på eftermiddagstid. Del säger sig självt att man inte kan klara de uppgifterjag förut nämnde då del gäller allsidighelen och kontakten med organisationeroch medborgare. Men framför alll ger de begränsade resurserna Radio Södertäljeför små möjligheter till långsiktigt och grundläggande arbele. De ger intemöjlighet au i någon slörre ulslräckning bevaka och spegla föreningsliv ochfolkrörelser, vilket skulle ha stor betydelse för vidkommande, inteminst mot bakgrunden av de ca 15 000 invandrare som Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. finns i kommunen. Etl avde syften som både nu och tidigare angetts som de mesl angelägna när del gällerinrättandet och utvecklingen av lokalradion komriier härigenom inte atl gesmöjlighel till en riktig prövning och utvärdering. Delvore enligi vänslerpartiel komriTunislernas uppföltning allvarligt, om inte deutvecklingsmöjligheter som finns för Radio nu tillvaratogs genom denökade satsning som vi menar måste komma till stånd. Frågan är: Vågar vi räkna meden sådan ökad salsning även inom ramen för de begränsade resurser somregeringen och utskottet vill ge lokalradion? Nyhetssändningar och olika inslagfrån kommuns föreningsliv och olika aktiviteter har utgjort braexempel på vad man skulle kunna åstadkomma med slörre resurser. Samarbetet medden kommunala bild- och ljudverksamheten har bl. a. visal på de unikamöjligheler som föreligger atl inom lokalradions ram låta allmänheten kommalill lals, och del har också visal vilka möjligheler som föreligger altutveckla lokal debatt och opinionsbildning. Man måste enligt vår mening nu ge lokalradion en ordentlig chans atlvisa vad den kan och ge Radio och andra lokalradiostationer deresurser som behövs. Man måste ge dem en rejäl chans och därmed också etlordentligt underlag för värdering och ställningstaganden om den framlidaulvecklingen av lokalradion. Under detta anförande övertog talmannen ledningenav kammarens förhandlingar. Del finns väl inte många frågor som sammantaget har debatterats sämycket i vän land som jusl frågan om radio-TV och dessprogramverksamhet. Kritikenav programmen har ofta varit mycket hård, och den kritiken har delvis riktatsmol politikerna. En stor del av opinionen kan inte förslå varför inte regeringoch riksdag har kunnai ta hänsyn till allmänheten och rätta till åtminstone detsom man upplevt som värst i programutbudet. Detär mycket som allmänheten reagerat mot, t. ex. ensidig politisering,framförallt i ungdoms- och barnprogrammen. Radio-TV har inför mångaframstått som Vänster. Annat som man upprörts över är denalltför positiva allilyd som ofta visals lill tobak-, alkohol- ochnarkotikamissbruk. Del myckna och onödiga svärandet, även i barnprogrammen,har upprört alla dem som vill lära sina barn atl låia bli alt svära. Manhar till mig mänga gånger framfört all man saknai l. ex. krislna gudsOänsteroch sångstunder och framför allt kristna barnprogram. Guds-Oänster och andakterförekommer visserligen, men i alltför liten utsträckning, och vad som ärallvarligt är all en del av del som kallas andakter i vissa fall haromformatstill diskussioner ulan andaklsinnehåll, program som alltså borde gå under annanbeteckning. Många har också saknai den verkliga humorn iunderhållningsprogrammen, humor av den typ .som förekommer i gamla svenska filmer.Många är utlrötla på den s. k. samhällstillvända och ibland politiseradeunderhållningen. Mot den här bakgrunden har man väl allmänt trott atl delskulle bli ordning och reda, när radiolagen och radioavtalel skulle ändras. Deflesta som klagar på enskilda program hos lill svar allprogrammet inte strider mol radiolag och radioavlal, och när vi har ställtfrågor i om programverksamheten har vi genomgående fött svarel allregering och riksdag inte skall lägga sig i programverksamheten förrän del ärdags alt besluta om en ny radiolag och etl nytt radioavtal. Nuär vi där! har vi fött en proposition atl yttra oss över. Mångaförbällringar kan säkerl uppnås genom propositionen, men jag måsle erkänna altjag hade väntal mig mera. Jag anseratt proposilionen är otillräcklig på fleraviktiga punkter. Detta gäller både programverksamheten och radionämndensslällning. Jag har därför i en moiion, I977/78:1801,lagil upp flera frågor,vilka jag anser borde beaktas i detta sammanhang. Bl.a. harjag tagit upp det ensidiga politiska ställningstagande som nästandagligen görs i någon av kanalerna i radio-TV. Här är det som står i radiolagoch radioavtal viktigt. Personligen har jag vid elt tillfälle anmält eltnyhetsprogram för radionämnden, därför atl nyhelsuppläsaren gav egna värderandeomdömen om ett annat lands inre angelägenheter, omdömen som enligt min meningvar helt felaktiga och som givetvis inte bestyrkts. utslag blevatt programmet inte stred mot radiolag och radioavtal och alltså inte kundefållas. Därför menar jag atl del i radioavtalel bör finnas klarare regler förhur långt den ensidiga politiseringen får gå, innan radionämnden har rätt attingripa. Enannan fråga som ,såvitijagkanse,inle har berörts i belänkandet gällergudsOänster och andakter i radio och TV. Mol den här delen av utbudet harkritik riklats, därför att gudsOänster och andakter alltmer slås ut lill förmånför andra program. Imotionen harjag också tagit upp det fakium att den kristna opinionen iblandutmanas och direkt förhånas i TV. Jag har tagit exempel från ochpåsken . När barnen kom hem frånjuloltan 1976 och kopplade påbarnprogrammet i TV kl. 9 fick de i stället för ett program om ,konungars konung, se etl program som hette "Trazan Apansson, julenskonung". Delta program sändes sedan under hela julhelgen. påpåskdagen sändes ell barnprogram i radio som beskrev japanernasföreslällning om hur jorden kommil lill, inte etl program om ,som hade haft en naturlig anknytning lill , ulan ell program för atlfå de små barnen alt tvivla på . Närdet gäller del försl berörda programmet anmälde jag det till radionämnden delsmed hänvisning till dess fräcka titel, dels med hänvisning lill att det ibörjan av programmet på juldagsmorgonen sjöngs en hädisk visa om att"himlen är så liten och där finns ej så många som Du tror".Även delta program frikändes därför alt det inte stred mot radiolag ellerradioavlal. Jag menar alt sådana förhållanden måsle åtgärdas. Jag har också i moiionentagit upp önskemål om atl man skall ha fiera Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. 4 prolokoll 1977/78:150-151 Radions och televisionens fortsatta verksamhet, m. m. krislna barnprogram.Sådana är närmast obefintliga i TV. Här måste en ökning ske, och detta böruttalas av . Menvad ger då utskottet för svar på dessa delar av moiionen? Jo, man skriver på s.40 i betänkandet: "Programföretagenssjälvständighet i programverksamheten förutsälter alt statsmakterna inte gerannat än allmänna riktlinjer i programpolitiskt avseende. Detta gäller underden nu löpande avtalsperioden och bör också tillämpas då nya avtal skall slutassamt under den kommande avtalsperioden. Utskottet delar den i proposilionenuttalade uppfatiningen all de nya avtalen bör ha ungefär samma grad avdetaljreglering som de nuvarande. Vadsom uttalas i propositionen och vid utskottsbehandlingen av densamma kommeratti framliden vara underlag för tolkning av de allmänna riktlinjer förprogramverksamheten som ges i lag och avtal. Slor återhållsamhet bör därförvid riksdagsbehandlingen visas såvitt gäller anläggande av synpunkter påenskildheter i programutbudet. Medhänvisning till det nu anförda avstyrker utskottet molionerna" som här äri fråga. uttalande atl man skall visa slor återhållsamhet med att anläggasynpunkter på enskildheter i programutbudet är uppseendeväckande i fleraavseenden. Fördel första har nu sin stora möjlighet altverkligen debattera enskildheter, men då vill utskottet lägga locket på. Ingendebalt här, inte! Fördet andra: när del gäller politiseringen av programverksamheten slällde jagunder den förra regeringens lid en fråga i om huruvida del varlämpligt med ensidig politisering av barnprogram. Jag fick då svaret att dettavar olämpligt, och vi var hell överens om det. vill inte ulskottet göranågot uttalande - nu när det verkligen skulle göras. Fördel iredje är utskottets ställningstagande märkligt därför atl man inte villuttala sig om gudsOänster och krislna barnprogram. I proposilionen harstatsrådet gjort uttalanden om ålskilliga enskildheter i programverksamheten,och det tycker jag är mycket bra. Det gäller sammanlagt minst etl trettiotal olikatyperav program och enskildheter i program som behandlas i proposilionen. Mensåvitl jag kunnai finna har statsrådet i denna inte med ell ord berörtgudsOänster, andakter, krislna barnprogram, den kristna musiken ellersöndagsskola i . Del lycker jag är beklagligt. Den borde utskottet harätlat till genom atl lägga fram en fyllig skrivning om sin syn på delta -särskilt som det finns flera motioner som tar upp dessa frågor. Del kan välinte vara så att man vill ylleriigare försämra förhållandena för den här typenav program genom atl undertrycka debatten? Fördel Oärde är utskottets ställningstagande märkligt därför atl man i fråga omflera andra enskildheter i programverksamheten har uttalat bestämda åsikter.Det kan inte hjälpas att del väcker djupt olustiga känslor när man skiljer påfrågor som man uttalar sig om och sådana som man inte uttalar sig om ochbeträffande de senare skyller på att man inte skall ta upp enskildheter. I moiionen har jag också,när det gäller svordomar i radio- och TV- programmen, framfört attSveriges Radio i yttrande till radionämnden påstått atl särskild reslriktivileliakttas när del gäller program för barn. Jagmenar att detta är lögn. Man behöver bara ta som exempel , där svordomar strös ut i ymnigt mått till de små barnen. Del bordevara lika lätt att låta bli att svära i program i radio och TV som att låta blidet i talarstol. Det bör därför införas en bestämmelse iradioavtalel om begränsning av svordomar. Delgläder mig mycket all statsrådet i kammaren i går betonade viklen aven god språkvård. Men utskottet ville inte göra någol uttalande. Ipropositionen sägs alt programmen liksom bör förläggas huvudsakligentill . Jag har i motionen framhållit alt många yrkesarbetande sommåste upp inte har möjlighel atl silta uppe för att seprogram som de kanske i och för sig gärna skulle vilja se och all del därför kanvara befogat med en viss tidigareläggning för att tillgodose dessa grupper. Ulskottethar tyvärr inte stor förståelse för den synpunkten heller. På s. 52 ibelänkandel lar man klar slällning för alt programmen för och om invandrareskall breddas - och det är inget fel i det, tvärtom - men på nästa sida finnerman ingen anledning all göra någol uttalande angående tidigareläggning avkvällsprogram, vilket jag begärt i min motion, för all bättre tillgodose dearbetare som måste upp . Jag finner del märkligt all utskottet inte villuttala sig om del. Imin motion harjag lill sist tagit upp radionämndens befogenheter. Den harhittills, med rätt eller orätt, betraktats som tämligen maktlös. Del får intevara så i forlsältningen, men jag kan inte hjälpa alt jag blir litet orolig närjag läser inte bara enstaka uttalanden i propositionen utan läsersamman deolika uttalandena. Departementschefensäger på s. 153 att någon ändring av de grundläggande principerna för radio-och TV-verksamheten inte är aktuell. På nästa sida sägs atl företagen skallgaranteras integritet i förhållande lill alla slags påtryckningar utifrån. 162 i propositionen sägs alt verksamheten skall stå fri och självständiggentemot staten. En utveckling mot ökat statligt inflytande måste undvikas. Påsamma sida sägs vidare atl programföretagen skall ägas helt av moderförelaget,men på följande sida att moderföretaget inte skall ha något ansvar förprogramverksamheten vare sig mot staten eller mot publiken. 168 står det all programenheterna skall vara ansvariga gentemotradionämnden. Men aktieägarna, slår del på näsla sida, skall inte kunna ingripai verksamhetens ledning och löpande förvaltning. Beslut i sådana frågor skallinte fallas på bolagsstämmorna. På s. 170 sägs atl styrelserna i de fyraprogrambolagen skall ha ett odelat ansvar för verksamheten. Men styrelsen börinte blanda sig i det löpande programarbetet. I stället skall företagsledningoch anställda inom programföretaget ha slor frihet att utformaprogramverksamheten. Regeringoch riksdag skall inte heller kunna anlägga synpunkter på enskildheter iprogramutbudet, säger man på s. 181. Däremot skall radio och Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. TV kritiskt granska ochkontrollera makthavare och beslutsfåtlare. Delskall de göra. Men vi skall inte kritiskt granska och kontrollera dem. Alltdel här kan väl accepteras lill nöds, om bara radionämnden får en starkareslällning. Men på s. 216-219 i proposilionen, där dessa frågor behandlas, sägsatt ingen förändring skall ske av radionämndens granskningsuppdrag. Vidaresägs att nämnden saknar behörighet alt utdöma påföOd eller alt meddelaföreskrifter om de framlida programmens innehåll och utformning. Dessaförhållanden avses tydligen bli bestående. Jag menar givetvis att radio och TVskall verka under rält stor frihet, men om den friheten blir alltför slor kanden leda lill alt enskilda tyckare inom förelagen kan härja praktiskt tagelhell fritt utan alt någon har möjlighel att korrigera övertrampet. Del får intebli så, tycker jag, att och regeringen, programbolagens ledningar ochradionämnden står hell vid sidan ulan alt kunna ingripa. Vadsom är särskilt olyckligt och oroande är atl utskottet när det besvarar dellayrkande i sitt betänkande på s. 59 och 60 inte ens gör någol försök atl bemötade synpunkter och al Ivarliga slutsatser som jag har anfört i motionen. Ser mandå inte den allvarliga risken för alt landets verkliga makthavare inte ärfolkvalda, atl de är vare sig regering el ler riksdag, ulan hell andrapersoner? Ser man inte risken för demokratins fortbestånd, risken för atl vårldemokratiska system är i fara, om radionämnden inte har några befogenheter närriksdag och regering är fråntagna sina möjligheter att ingripa? Den riskenborde väl stå klar för alla!