prot · G10997 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:97 Förhandlingarnaleddes lill en början av förste vice talmannen. § 1 Ökatsamhällsinflytande över läkemedelsindustrin Föredrogs näringsutskottets belänkande 1977/78:39med anledning av motion om ökat samhällsinflytande över läkemedelsindustrin. 1 detla betänkande behandlades motionen 1977/78:396av m. fl. (s), vari hemställts att som sin mening gavregeringen till känna vad som i motionen 1977/78:394 anförts omläkemedelsindustridele-galionens arbete. Ulskottethemställde aU skulle avslå motionen 1977/78:396. Reservation hade avgivits av , , , , och (samtliga s) som ansett att utskottet bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1977/78:396 som sin mening gav regeringenlill känna vad reservanterna anfört om direktiven förläkemedels-industridelegalionens arbete. i (s): Av samhällsekonomiska och sjukvårdsmässiga skäl står det klart attsamhället skall ha det helt dominerande inflytandet över sjukvården. Detlaområde skall inte styras av privata vinstintressen. Det har därför varitnaturligt alt samhället steg för steg påtagit sig uppgiften att vara huvudmanför praktiskt tagel all sjukvård, även den största delen av den öppna vården.Under 1970-talel har samhället dessutom påtagit sig ansvaret för en stor del avläkemedelsförsörjningen genom tillkomsten av Apoteksbolaget. Ettled i strävandena atl ylteriigare öka samhällets inflytande överläkemedelsförsörjningen var tillsättandet av läkemedelsindustridelegationen år1975. Denna delegations uppgift var när den tillsattes all irygga vårt landsförsörjning med läkemedel i samhällsekonomiskt försvarbara former och all lainitiativ till samordningsprojekt inom produktion och forskning för den svenskaläkemedelsindustrin. Enligt direktiven borde arbetet bedrivas med särskildinriktning på att öka samhällets inflytande över denna industri. Enövergripande målsättning var alt verksamheten skulle sammanföras i samhälletsregi. Arbetet med atl under1970-talet successivt öka samhällets inflytande över läkemedelsförsörjningenhar försiggått under betydande politisk enighet här i riksdagen-enda undantagethar varit . Det är därför förvånande och oroande all den borgeriigaregeringen nu föreslår åtgärder som är ägnade alt bryta den inriktningriksdagen tidigare varil enig om, nämligen all stärka samhällets inflytande idetta sammanhang. Detilläggsdirektiv eller - rättare sagt - ändrade direktiv som regeringen den 26januari givit läkemedelsindustridelegationen är därför från allmänsynpunkt olyckliga. De nya direktiven för delegationen innebär nämligen attdess samordnande arbete begränsas och atl samhällsintresset därigenom intekommer atl tillgodoses i tillräcklig utsträckning. Vimåsle i detta sammanhang beakta den speciella karaktär som läkemedelsindustrinhar genom att den faktiskt är en del av sjukvården. Men också från ekonomiskasynpunkter har den en unik ställning gentemot samhället, eftersom samhälletgenom socialförsäkringssystemet betalar den större delen av kostnaderna förläkemedlen. Imotionen 1977/78:396 påtalar vi socialdemokrater detla förhållande, och i enreservation till näringsutskottets betänkande nr 39 som behandlas begär viall delegationens arbete skall bedrivas enligt de givna direktiven samtatt tilläggsdirektiven som gavs skall upphävas. Med detta yrkar jag bifall till reservationen till näringsulskottelsbetänkande nr 39. har här anlagt några synpunkter på näringsutskottetsbetänkande nr 39, till vilket socialdemokraterna har avlämnat en reservation.Denna har sin grund i motionen 396 av m. fl., vilken i sin tur är enavläggare av en annan motion, nämligen motionen 394, som behandlarläkemedelsområdet och till en del läkemedelsindustrin. Vad reservanterna iutskottet inte tycker om är de tilläggsdirektiv som den nuvarande regeringengav läkemedelsinduslridelegationen . Idirektiven uttalas atl utgångspunkten för det fortsatta arbetet bör vara"att från allmän synpunkt dels goda betingelser skall föreligga för enkonkurrenskraftig svensk läkemedelsindustri med möjligheter atl göra siggällande även på den internationella marknaden såväl kvalitativt somprismässigt, dels aU bra och så långt möjligt billiga läkemedel skall stå tillförfogande inom landet". En del olika utredningar har tillsatts på läkemedelsområdet,och de skall belysa den inhemska läkemedelsförsörjningen. I direktiven sägs attdelegationen bör beakta möjligheterna atl utveckla samarbetet mellanföreträdare för läkemedelsindustrin och samhället. Vadman i motionen och reservationen är ute efter är tydligen etl förstatligande avläkemedelsindustrin. i gav också klart besked om atl det vardit man siktade. Reservanterna har särskilt anmärkt på en passus itilläggsdirektiven där del slår att särskild anmälan till regeringen av delslag som nämndes i de ursprungliga direktiven inte bör Del uttalandet i direktiven innebär bara att eftersom flera andraöversyner och utredningar är på gång inom detta område skall man inte behövalämna någon särskild redovisning till regeringen. Detär inte säkert att man gör den svenska sjukvården och människorna här i landetnågon stor tjänst med att förstatliga den svenska läkemedelsindustrin. Denföregående talaren yttrade atl det är självklart att samhället skall stå försjukvården. Delinslämmerjagi,men man kanske ändå måste dra upp en gräns förförstatligande av läkemedelslillverkningen. På en hel del andra områden har atl man med ett förstatligande inte har kunnat nå de resultat som man kannå när verksamheten får utvecklas i privat regi. De läkemedelsföretag i privatregi som finns här i landet är mycket väl utbyggda, och deras verksamhet liggerpå elt högt internationellt plan och kan gott och väl jämföras med denverksamhet som det statligt ägda Kabi bedriver. Jag yrkarbifall till ulskottets hemställan. iHusum (s); säger att de nya direktiven innebär att man på ett meraktivt sätt skall gå in för atl få en konkurrenskraftig och rationell industri.Ingenting direktiv motsägerdelta-del ärväl i allas intresse att vifår billiga läkemedel. Närdet gäller det s. k. förstatligandet har delegationen fått direktiv att isamhällets regi försöka få fram en samordning. Det måste vara etlsamhällsintresse att delegationen får fortsätta den här samordnande verksamheteninom ramen direktiv. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iHusum begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller näringsulskottels hemställan i betänkandet nr39 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 155 Nej - 140 9 protokoll 1977/78:96-97 Vissutbildning av offentliga styrelseledamöter I banker §2 Viss utbildning av offentliga styrelseledamöter i banker Föredrogs näringsulskoltets betänkande 1977/78:40med anledning av motion om viss utbildning av offentliga styrelseledamöter ibanker. I detla betänkande behandlades motionen 1977/78:864av () och (), vari hemställts alt hosregeringen begärde att åtgärder vidlogs, så alt i motionen angiven utbildningav bankernas offentliga styrelseledamöter kom lill stånd. Utskottethemställde an skulle avslå motionen 1977/78:864. ÅKEGILLSTRÖM (s): Utskottet har verkligen haft en svag argumentation för avslag påmotionen 1976/77:864. Man har visserligen undersökt i hur många kommuner valdarepresentanter i lokala bankstyrelser finns och sagt att de kanske är lärre änvad man trodde vid reformens införande. Det kan bero på att kommunerna intefunnit reformen särskilt angelägen. Åandra sidan är den så pass ny att säkert flera kommuner kommer att föja eftermed val av kommunala representanter i lokala bankstyrelser. Av egen erfarenhetvet jag atl man kommer till styrelsen utan att egentligen veta mycket ombankaffärer annat än genom de rent privata kontakter man kan ha haft via enbankbok eller ett lån. När utskottet därför går ut ifrån att kommunerna väljerrutinerade kommunalpolitiker till dessa uppgifter, så behöver del ingalundabetyda att dessa vet något om bankers affärer. Ju mindre de vet om detla destosämre kan de tillvarata kommunens intressen i banken och desto lättare kommerde i stället att bli bankstyrelserepresentan-ter, som förväntas gå tillbakatill den kommunala ledningen för atl föreslå ökning av kommunens affärer medifrågavarande bank. Det kan inte ha varit avsikten med reformen. Närdet gäller "de offentliga ledamöterna på central och regional nivå ordnasibland av ekonomidepariementet möten för informationsutbyte. Någon motsvarandeverksamhet på det lokala planet torde inte förekomma", skriver utskottet.Trots denna vetskap tycker utskottet det inte finns skäl att vidta någonåtgärd. Och bör utskottet ändå veta alt de offentliga representanterna påcentral och regional nivå är personer med ofta stark anknytning tillnäringslivsfrågor av ekonomisk art. Jag tänker t. ex. på näringsulskottelsordförande, som förmodligen inte behöver någon speciell utbildning för sittuppdrag i sin bankstyrelse. Utskottetgör det mycket lält för sig då man helt enkelt förväntar sig att bankernasjälva skall svara för utbildningen. Det aren till intet förpliktandeförväntan, som bankerna inte kommer all ens uppmärksamma. Intresset i bankernascentrala ledningar för att ordna dylik ut- eller fortbildning av sinalokalstyrel:>eledamöter är lika med noll. Viden regional konferens inom SE-banken drogs den här frågan uppinför bankens centrala ledning. Bristerna påvisades, och från verkställande direktörenoch ytterligare ett par direktörer i den absoluta ledningen utlovades kursdagarför styrelseledamöterna. har några sådana inte kommit till, och detär alldeles givet atl sedan beslutade att kommuner skall utse eneller två representanter är intresset om möjligt ännu mindre från bankernassida. Kommunernas representanter i bankstyrelserna, som elt instrument förinsyn i bankverksamheten, blir elt slag i luften så länge det inte gesmöjlighet alt komma på någoriunda jämställd nivå med de av banken handplockadeledamöterna, som ofta är ekonomiskt utbildade människor verksamma inäringslivet. Detla är att beklaga och därför yrkar jag bifall lill motionen1976/77:864. Idetta anförande instämde (). FRITZBÖRJESSON (c): Den här motionen av och , som gällerutbildning av offentliga styrelseledamöter i banker, har behandlats inäringsulskottels belänkande nr 40. Motionen är daterad ochär alltså inte mindre än elt år och . Styrelseledamöteri banker på central och regional nivå är valda av regeringen och på lokal nivåav kommunerna i de fall kommunerna har använt sig av de möjligheter som anges iden aktuella lagen. Deledamöternas uppgift är, som det också anges i belänkandet, att särskilt verkaför atl samhällets intressen beaktas i bankernas verksamhet. Jagskulle tro att kommunerna i allmänhet väljer personer som har slor ochlångvarig erfarenhet av allmänna värv, som man brukar säga, och känner väl tillsamhällets frågor. Genom att de är engagerade kommunalt eller på annat sätt harde ganska stor kunskap om de förhållanden som rör bankernas verksamhet. Jagtror inte att en bank, som föregående talare uttryckte del, handplockar deövriga ledamöterna, medan det allmänna inte väljer personer som kan fömtsältasha samma kvalifikationer som de som banken själv väljer. Detviktigaste för en styrelseledamot i en bank är alt ha ett gott, sunt förståndbåde praktiskt och när del gäller översiktliga bedömningar. Har man blivit valdtill kommunfullmäktige eller lill genomgår man inte någon speciellutbildning för delta. Del drabbar nästan alla av oss som har olika uppdrag.Därför harjag för min personliga del och även utskottet i övrigt svårt att troatt man skulle kunna vinna något speciellt med en sådan här utbildning. Påetl ställe i den korta motionen sägs atl banker har medverkat i spekulationsköpav fasligheter, där samhällets intressen har förbigåtts. Inte heller på detområdet finns väl någon garanti för alt en slyrelseledamolsut-bildning på någotsätt skulle förändra den enskilde ledamotens sinnelag och sätt att bedömaärendena. Ledamöterna har stark lokal bakgrund. De känner till markpriser,fastighetspriser och allt som rör bankens verksamhet i bygden. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Vissutbildning av offentliga styrelseledamöter i banker K/55Utbildning av offentliga styrelseledamöter i banker argumentation gör mig inte säkrare på all utskottet harrätt på denna punkt - snarare tvärtom. När han påstår atl motionen är ett åroch tvåmånadergammal,harhan i alla fall rält. Då trodde jag att utskottetskulle ha haft tillräckligt med lid på sig för atl fundera på detta och kommatill ett förnuftigt beslut. Detär inte alls säkert, som ulskottets företrädare tycks tro, all man bara därföratt man är kommunalpolitiker eller har hamnat i detla hus kan bankfrågor såpass bra alt man skulle kunna vara med och avvärja spekulationsköp, som går viabankstyrelsen. Man kan ju ha jobbat i kommunen utan alt ha kommitin på sådana frågor. Del finns personer som sysslar med helt andra kommunalafrågor men ändå får förtroendet att gå in i en bankstyrelse, när det nu harblivit dags för kommunala representanter. Vissaav oss som sitter i en lokal bankslyrelse har suttit där även före den nyalagen. Vi vel alt de andra ledamöterna av styrelsen är handplockade människor.Bankledningen har plockat ut dem efter en viss norm. Bankledningen ser tillatt den får människor som har mycket goda insikter i ekonomiska frågor ochbehärskar de svåra ärenden som ibland kommer upp på bankslyrelsens bord. säger att del finns inget alt vinna på utbildning. Del finns alllidnågonling att vinna på utbildning, skulle jag vilja säga. Det trorjag man börlära sig i näringsutskottei också. Självkänner jag alt jag verkligen skulle behöva utbildning för alt klara min uppgifti den bankstyrelse där jag har hamnat. Och det stärkte mig i min uppfattningatt motionen har rält, när jag på vägen från mitt arbetsrum ned till kammarenmötte ytteriigare en person som har precis samma uppfattning. Del finns alltsåfiera i det här huset som känner sin begränsning när det gäller de ekonomiskafrågor som bankerna sysslar med och alla de ekonomiska termer somstyrelseledamöterna kastar emellan sig på sammanträdena. Jaghoppas verkligen attjag skall kunna återkomma i den här frågan och få ettbättre stöd i utskottet. Det kommer att stå ganska klart , när vibörjar diskutera motioner igen, alt inte har någon av bankerna tagit initiativföratt lösa den här frågan. känner de sig ännu mindre skyldiga all göra detän innan de fick kommunala representanter i styrelserna. varbankstyrelsernas ledamöter så att säga deras egna - inte ens då var mansärskilt intresserad av utbildning men kanske något mer än . (); . Jag visste inte om alt del varetl personligt problem i så måtto altmotionären själv har hamnat, som han säger, i en bankstyrelse och har svårt altklara uppgiften. Men del är klart att sådant förekommer på alla områden, och påalla demokratiskt och icke demokratiskt besatta platser i samhället finns detväl människor som är mer eller mindre kunniga och som har större eller mindremöjligheter an fullfölja sin uppgift. Så kommer det alltid atl vara. Jag har inte på något sättvelat nedvärdera vad undervisning och skola kan betyda, men när man nu harvarit ute och sökt efter moiionsobjekt så tycker jag nog ändå att det är litetsvagt all ta upp just den här saken. Och det allra tråkigaste tycker jag är attdet resonemang för är ett underbetyg ål den lagstiftning somgivit samhället möjligheter att sälla in representanter i bankernas styrelser. ÅKEGILLSTRÖM (s): Betrakta det gärna som etl personligt problem. Om hadelyssnat när jag var uppe i talarstolen förut, så skulle han ha uppmärksammatattjag sade redan då attjag utgick från min egen erfarenhet. Det är kanskelättast att göra det. Jag vel inte vilka erfarenheter har på dethär området. Ingetatt vinna på utbildning - så sade ordagrant. Del måste betydaatt han underskattar utbildningen, och del trorjag inte alt man skall göra idet här sammanhanget. tycker att vi kanske har gjort en miss när vi har fattat beslut omkommunala representanter i bankernas styrelser, eftersom inte särskilt mångakommuner vill utnyttja möjligheten eller i varje fall inte hargjort del än -det ärju god tid ännu, eftersom bestämmelsen tillkom mitt inne i en valperiod.Tveksamheten kan helt enkelt bero på att man tycker att samhället inte harintresserat sig för att ge människor tillräckliga kunskaper alt tillvaratasamhällets intressen i bankstyrelserna. Det är kanske svårt att fö någon överhuvud taget alt ställa upp när det blir fråga om val, och del kan uteslutandebero på att vi inte sett till atl del finns människor som är utbildade föruppgiften. Jaghävdar fortfarande atl utskottet har hanterat den här frågan illa, och jag ärledsen för det, men jag får väl återkomma. Jag yrkar i alla fall bifall tillmotionen. K/55aanslag inom utrikesdepartemen -tets verksamhetsområde Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 864 av och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. §3 Vissa anslag inom verksamhetsområde betänkande 1977/78:11 med anledning av propositionen1977/78:100 i vad avser vissa anslag m. m. för /79 inomutrikesdepartementets verksamhetsområde jämte motioner. FÖRSTE VICE TALMANNEN: Ifråga om detta belänkande hålles gemensam överiäggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandet. Vissaanslag inom utrikesdepartemen -tets verksamhetsområde Idet följande redovisas endast de punkter, vid vilka under överläggningenframställts särskilda yrkanden. Punkten /(Information om mellanfolkligt samarbeteoch utrikespolitiska frågor) Regeringenhade i propositionen 1977/78:100 bilaga 6 () vid punkten E3 föreslagit alt till Information om mellanfolkligt samarbete ochutrikespolitiska frågor för /79 anvisa ett anslag av 3 592 OCOkr. Underanslaget i fråga hade beräknats statsbidrag till Utrikespolitiska institutetmed , lill Svenska FN-förbundel med 1 milj. kr., lill SvenskaUNICEF-kommitlén med , lill Svenska sektionen av och frihet med , till Svenska freds- ochskiljedomsföreningen med , till med . och lill Svenska sektionen av Amnesty Internationalmed . I detla Siimmanhang hadebehandlats motionerna 1977/78:423av OlofPalme m. fl. (s), vari såvitt avsåg yrkandet 5 hemställts alt riksdagenbeslutade anhålla atl regeringen log initiativ till en bättre samordning av denallmänna utrikespolitiska informationsverksamheten med särskild inriktning pånedrustningsproblematiken med syfte atl förstärka opinionsbildningen iinternationella frågor, samt 1977/78:1018 av och (apk),vari såvitt avsåg yrkandena 3 och 4 hemställts 3. atl beslutade all under punkt E 3.Utrikesdepartementet (Information om mellanfolkligt samarbete ochutrikespolitiska frågor) anslå till a) , b)Svenska sektionen av för fred och frihet , c) Svenska freds-och skiljedomsföreningen , d)Utrikespolitiska föreningarnas , e) Svenska fredskommittén80 , f) fredsråd , g) 80 000kr., 4. att beslutade anhålla att regeringenframlade förslag om att belopp likvärdiga med dem som anslogs tillinformation om utvecklingssamarbete skulle utgå lillfrivilligorganisalionernas information om nedrustnings- och FN-frågor. 1. alt ansåg motionen 1977/78:423, yrkandet5, besvarad med vad utskottet anfört, 2. att med bifall till propositionen1977/78:100 och med avslag på motionen 1977/78:1018, yrkandena 3 och 4, lillInformation om mellanfolkligt samarbete och utrikespolitiska frågor /79 anvisade etl anslag av . 1.av , , , och (samtliga s)som ansett att utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen med anledning av propositionen 1977/78:100 och motionen 1977/78:1018,yrkandena 3 och 4, till Information om mellanfolkligt samarbete ochutrikespolitiska frågor för /79 anvisade ett i förhållande lillregeringens förslag med . förhöjt anslag av , varvidbidragen till Svenska sektionen av för fredoch frihet och till skulle upptas till50 . K;55flanslag inom utrikesdepartemen -tets verksamhetsområde Punkten9 (Vissa åtgärder för rustningsbegränsning och kontroll) Regeringen hade (vidpunkten E 5) föreslagit alt till Vissa åtgärder förrustningsbegränsning och kontroll för /79 anvisa etlförslagsanslag av . Avdet beräknade anslaget avsåg huvuddelen, ca 4,1 milj. kr.,detektions-seismologisk forskning och internalionellt datautbyte samtövervakning av utländska kärnladdningsprov liksom även radiakövervakning isamband med dylika prov. Återstoden, , hade beräknats för tekniskvetenskapligautredningar avseende s. k. A-, B- och C-krigföring, sambandet mellan nedrustnings-och utvecklingsanslrängningarna samt satellitspaning som underlag förnedrustningsförhandlingar. I detta sammanhang hade behandlats motionen1977/78:423 av OlofPalme m. fl. (s), vari såvitt avsåg yrkandet 3 hemställtsalt lill Vissa åtgärder för rustningsbegränsning och kontroll (E 5.Utrikesdepartementet) anvisade etl i förhållande till regeringens förslag med250 . förhöjt reservationsanslag av , varvid anslagspostenTeknisk-vetenskapliga utredningar skulle upptas med . att med bifall till propositionen1977/78:100 och med avslag på motionen 1977/78:423, yrkandet 3, till Vissaåtgärder för ruslningsbegräns-ning och kontroll för /79 anvisadeett förslagsanslag av . 2.av , , Mals , och (samtliga s) som ansett atl utskollel bort hemställa allriksdagen med anledning av propositionen 1977/78:100 och med bifall tillmotionen 1977/78:423, yrkandet 3, till Vissa åtgärder för ruslningsbe-gränsningoch kontroll för /79 anvisade ett förslagsanslag av 4 988 000kr., varvid anslagsposten Teknisk-vetenskapliga utredningar skulle upptas med788 . Vissaanslag Inom utrikesdepartemen -tets verksamhetsområde Efter den ingående debatt om utrikespolitiken som förts har vi nuatt ta ställning lill utrikesförvaltningen och andra organisatoriska frågor. Utrikesförvaltningenhar successivt underkastals den översyn och de organisatoriska förändringar somelt ökal internationellt samarbete på olika områden givit anledning till.Sålunda hade 1976 att ta ställning till regeringsförslag föranleddaav den organisationsutredning som gällt för UD och för den personalpolitiskautredningen. Även hade då granskat utlandsmyndigheterna. Enfråga som lämnades utanför förslaget var att göra specialattachéernaunderställda UD, alltså atl få UD som huvudman för dessa. Ett sådantarrangemang hade mött motstånd från LO och SAF som menade alt del var en frågamed aspekter utanför de personalpolitiska. Departementschefen betonade vid deltillfället atl del skulle föreligga elt övergripande ansvar hosbeskickningschefen, och vederbörande fackdepartemeni skulle hasakområ-desansvare> för specialattachéerna. 1 sammanhanget noterades att enintegration av SIDA:s biståndskonlor i ambassaderna hade prövats med framgång.Även handelssekreterarorganisationen behandlades men blev egentligen baraföremål för ett omnämnande. hade inte utrikesutskottel någonannan mening utan anslöt sig lill vad som föreslogs från regeringens sida. Förraåret återkom biståndsministern till frågan om ökade krav på samråd ochsamarbete mellan departement och myndigheter med hänsyn till Sverigesförbindelser med . Fråganom samordning och övergripande ansvar har f ö. uppmärksammats också avbiståndspolitiska utredningen i dess första belänkande, som avlämnades förraåret, men där det ännu inte föreligger någon proposition. I utredningenuttalade man sig enhälligt för att ansvaret för att det skedde en samordning avutlandspolitiken borde vila på .