prot · G109103 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag vill hävda att en arbetsgrupp knappast bör skiljasfrän sin arbetsuppgift innan denna är slutförd, även om del ibland kan varavärdefullt att någon lar sig an arbetsuppgiften och för arbetet vidare. Men dethade nog ändå varit på sin plats att det arbetsforum som BOG utgjordeslutredovisat sin syn innan propositionsarbelet påbörjades i kanslihuset och iden nya regeringen. Det kunde ändå ha fogats några tankegångar lill BOG:sarbete när del klipptes av och användes som underiag för propositionen. Det ärinte säkert alt det skulle ha påverkat den nuvarande försvarsministern och densittande regeringen, men jag tror alt del hade varit tillfredsställande i varjefall från vår synpunkt om arbetet där hade slutförts. I stället tog man överunderlaget innan det var helt färdigt. Hur långsamt historien skyndar kan vi finna om vi läser ur enriksdagsmotion - den väcktes i "riksens ständershus" på och i dess andra kammare. Författare var enriksdagsman - pensionerad officer - och den gälldeofficersbefordran för underofficer. Så här skrev han: "Genomall pä del militära området, i överensstämmelse med den allmänna värnpliktensanda, undanröja all gammaldags klassbelöning och lämna tävlan fri, för varjehederiig och duglig yngling, an vinna befordran till officer, med säkerhetskulle försvaret icke föriora i effektivitet, men många av de nu gängsefördomarna mot armén och dess officerskår undanröjas. I stället förmaturiletsexamen (studentexamen) borde en allmän medborgerlig bildningsgradbestämmas såsom villkor för den yngling, som efter avslutade allmänna militära övningaroch underbefälsskolor vunnit befordran till underofficer samt önskadevidareutbilda sig till officer." sades och skrevs1901. Nu77 år senare har befälsordningen för det militära försvaret kommit tillriksdagens avgörande. Tankegångarna i motionen som skrevs är snubblandenära det vi i denna kammare skall besluta om. Enredogörelse över händelseutvecklingen fram till nu skulle sannolikt trötta utkammarens ledamöter. Helt kort vill jag ändå erinra om följande, som jag serdet, viktiga omständigheter. Utredningsarbetet med enny befölsordning startade . Idecember 1970 inrättade försvarsdepartementet en arbetsgrupp för vissautbildningsfrågor. Huvudvikt skulle läggas pä utbildning av aktivt befäl och påvärnpliklsutbildningen. Arbetsgruppen skulle också överväga olika möjligheteratt lösa aktuella problem i fråga om den fast anställda personalensutbildning och ställning som lärare och instruktör inom värnpliktsutbildningen. Arbetsgruppenfick redan i starten god siöttning från , som med anledning av enmotion 1971 om en enhetlig befälsordning inom försvaret framhöll attförsvarsdepartementets pågående arbete med underlag för beslut om en nybefälsordning borde bedrivas med kraft. Arbetsgruppensförslag kom , dä den framlade sin PM med sammanfattande synpunkterangående principiella utgångsvärden för befäls-strukturen inom det svenskaförsvaret. Ifrågavarande PM var ett förarbete till principbeslut ibefälsordningsfrågan 1973. Det ansågs påvisat att försvarsmaktensbefälsstruklur måsle kännetecknas av bl. a. följande: Varje enskild individskapacitet och förmåga måste tas lill vara sä att varoch en med vilja och förmåga och oberoende av social eller ekonomisk bakgrundskall kunna anförtros uppgifter, som motsvarar hans förutsättningar och alt denpraktiska erfarenheten måste tillmätas stor och ökad betydelse vid utbildningoch urval. tillkallade försvarsministern en delegation för samråd ifrågan om en enhetlig befälsordning inom del militära försvaret. I delegationeningick representanter för partier, försvarsdepartementet,mililäriedningen och de militära personalförbunden. En intensiv penetrering avförutsättningarna för att finna samlande lösningar har ägt rum inomdelegationen. I överbefälhavarens personalutredning granskadesförsvarsdepartementets principulkasl till en ny befälsordning. Granskningen harlett fram lill den proposition som vi har att ta ställning till. Följerdå regeringens proposition 1977/78:24 de principer som försvarsministern angavi propositionen 128 till riksdag? Den frågan kan besvaras med ja.Försvarsutskottet har i sitt belänkande över propositionen gjort vissaförtydliganden som ett antal motioner har givit anledning till, och del är bra.Men ändå finns det avsnitt som från personalsynpunkl borde ha lösts på ettannorlunda sätt. Jag har i motionen 1977/78:1737 tagit upp ett par av dessaavsnitt, som jag här skall kommentera. Det första avsnittet berör Nybefölsordning för det militära försvaret Nybefölsordning för del militära försvaret utbildningsgången och detandra avsnittet övergångsbestämmelserna. Beträffandeutbildningen anger utskottet alt den militäre yrkesmannen skall rekryteras urde värnpliktigas led och ha fullgjort sin militära utbildning som värnpliktig.Del tyckerjag är rikligt. Men sedan anger utskottet all även därefter blirutbildningen gemensam oavsett senare utveckling i yrket. Delaren sanning med stor modifikation. Del beror på när uttagningen sker lillkrigshögskolans allmänna kurs. De som har valls ut för högre uppgifter kommeralt påbörja allmänna kurs efter elt års praktisk tjänstgöring,vilket innebär all den gemensamma utbildningstiden har varat . Förde övriga, de som skall genomgå specialistkursen , blirutbildningstiden eller arbetet gemensamt . Detär en besvikelse alt utskottet inte har angett att en sammanhållen utbildning församtliga yrkesofficerare borde ha varat t. o. m. genomgängen av krigshögskolansallmänna kurs. Efter vilka grunder skall den uppdelning av befäletgöras-ungefär hälften av varje årsklass-som skall ske efter allmän kurs ellerspecialistkurs efter genomgången officersskola? Kanske utskottets talesman påelt tydligare sätt än vad som skett i utskottsbelänkandet kan redogöra för huren sådan uppdelning skall göras utan att principen om en gemensamyrkesbefälskår äventyras? Detär visseriigen bra att utskottet anger det som viktigt att det blir personliginriktning och lämplighet som avgör vilken av de båda kurstyperna som bliraktuell och detla inträffar, men den praktiskatillämpningen av principen kommer alt bli svår. Det verkar som om utskottetbefarar att risk kan föreligga fören ivåbefälssy slem, eftersom utskottet angeralt del är av stor vikt alt man i det organisatoriska behovet av officerare somgenomgått högre kurser räknar in de officerare som harrekryterats från specialistkursen. Kan detta uttalande tolkas så att utskottetmed delta vill förhindra en kalegoriklyvning? Det vore enligt min mening bättreoch enklare att slopa specialistkursen. Officerarnaskall vara väl lämpade att la hand om de vämpliklskullar som har fått sinutbildning i den nya gymnasieskolan. De måste också ha grundkunskaper för attkunna tillgodogöra sig den fortskridande tekniska utvecklingen inom försvaret.Jag anser alt målet för den grundläggande gemensamma utbildningen har sattsförlagt. Den kunskapsnivå som uppnås efter genomgången av den allmänna kursenpä är den kunskapsnivå, den utbildningsplaitform som erfordrasför det unga befälet i försvarets vuxenskola. Kursen skall ge vidareutbildningi pedagogik, trupp-utbildning och personalbehandling samt en grund för kommandevidareutbildning. Det är förutsättningar för att yrkesofficerarna skall vararedo alt lösa sina uppgifter inom 1980-talets försvarsmakt. Jag kan inte hållamed försvarsministern om alt en del får någon form av överutbildning. Det anserjag vara helt felaktigt. Medanledning av det anförda yrkar jag bifall till första yrkandet i motionen1977/78:1737. Detta yrkande sammanfaller med yrkandet beträffande mom. 2 ireservationen av m. fi. I det andra avsnittet avmin motion har jag tagit upp övergångsbestäm- melserna lill den nyabefälsordningen. Här vänder jag mig mot åldersgränsen förkompaniofficerare, dvs. alt en kompaniofficer efter fyllda normall intekan fö vidareutbildning kvalificerande för tillträde till militärhögskolansallmänna kurs. Visserligen säger utskottet i sill betänkande att frågor omvidareutbildning självfallet måste övervägas i det fortsatta arbetet och att tolkningenbör präglas av en generös inställning i gränsfall. Men jag anser inte att detär tillräckligt. Tarman i beaktande alt dagens 35-årige kompaniofficer kommer att kvarstå i tjänsti ytteriigare , alltså in på 2000-lalet, är det enligt min mening orimligtalt utestänga honom från utbildning i det nya befälssystemet. Det är ettslöseri med tillgängliga personalresurser. Var någonstans i statsförvaltningenhar man bestämmelser som utestänger någon från vidare utbildning och avancemangbara därför aU han eller hon har fyllt ? Såvitt jag vet finns ingen sådanbestämmelse. Utskottetanger att den övre åldersgränsen för balaljonschefsnivån vid fältförband - iregel - gör det omöjligt att frångå en åldersbegränsning. Jag håller intemed om det heller. Här är det fråga om personal under en övergångslid. Om någonefter genomgången utbildning skulle ha kommit upp till litet högre ålder, kanplacering ske i fredsorganisalionen som speciallärare vid kompani och högreenheter och i krigsorganisationen inom stabs- och förvaltningstjänsten. Jaganser att 35-årsgränsen skall slopas och att samma kriterier skall tillämpassom man tänker använda i urvalsprocessen till olika kurser i del nyabefälssystemet, nämligen bedömd lämplighet för den högre nivån, resultatet avkompelensgivande utbildning och förmågan att omsätta kunskaper i praktisktjänst. Detta är en urvalsprocess som rätt utvecklad kan godtagas, men en lågtsatt åldersgräns som ett instrument för urval till vidareutbildning anser jagvara helt felaktig. Därmedyrkar jag bifall till det andra yrkandet i motionen 1977/ 78:1737. Nybefölsordning för det militära försvaret Vad som uppkallat mig återigen är främst påslåendeoch i viss utsträckning anförande. Lätmig börja med . Han vill göra gällande att vi inte skulle fäen enhetlig befölskår, att specialistkursen skulle vara en återvändsgränd ochatt den som en gång hamnat inom ett snävare område har svårt alt ta sig urdetta. Dedär sakerna har ju myckel klart rens ut både i propositionen och senare iutskottsbetänkandel. En huvudprincip är, som jag sade i milt tidigareanförande, att åstadkomma flexibilitet och möjligheter för den enskilde att avegen kraft uppnå högre positioner. Det har framhållits i propositionen ochundersirukits i utskottets belänkande. Jag måsle för klarhetens skull citeranågot ur båda dessa aktstycken. 52 i propositionen sägs följande: "Officer som redan under specialistkursenbedöms lämplig för sådan vidareutbildning bör i de fall del är A',befälsordning för det militära försvaret praktisktmöjligt kunna fiytta över till allmänna kurs." Där finnsalltså redan en klar öppning. Utskottethar ytterligare utvecklat detla, när man säger: "Utskottet fäster storvikt vid alt man i det organisatoriska behovet av officerare som har genomgåttkrigshögskolans högre kurser räknar in officerare som rekryteras frånspecialistkursen, liksom att del skall kunna förekomma alt man går över fränspecialistkursen lill den allmänna kursen. Del måste alltså för den officer somär kvalificerad härför finnas reella möjligheter att genomgå högre kurs vidkrigshögskolan även efter del att han har genomgått specialistkursen." Jagtycker att detta klargör de möjligheter som finns att gå över från specialistkursentill den allmänna kursen, all genomgå den efter avslutad specialistkurs om manär lämpad för del, själv vill och kan kvalificera sig. Beträffandemålsättningen förde olika kurserna säger utskottet något som är så klartuttryckt alt del inte går all göra del bättre: "Utbildningen för uppgifterinom fredsorganisationen avses ha i princip samma mål vid specialistkurs somvid allmän kurs. Utskottet anser att detla är en värdefull och viktiginriktning." Föratt visa att kursinnehållet inte kan betraktas som genomarbetat och färdigtsäger utskottet: "Om det visar sig praktiskt lämpligt bör man också låtanågon del av de båda kurserna vara gemensam." Där får vi åter klariagt attdet inte är fråga om vare sig en återvändsgränd eller en snävare väg, utanmöjligheterna att genomgå högre kurs vid finns kvar. EricHägelmark talade om all utbildningen borde vara sammanhållen längre än vad somföreslås i propositionen och utskottsbetänkandet. Vi måste ju ändå utbilda förorganisationen och för dess behov. Dessa behov har mycket tydligt klariagts iden utredning som ÖB gjorde 1976.1 den har man klarat ut vilka personalbehovman har på olika nivåer. Vi kan ju inte gärna sätta i gäng en utbildning sominte sammanfaller med de organisatoriska behoven. Det är inte försvarbart fränvare sig ekonomiska eller andra synpunkter. Påståendetom iväbefälssystem och kategoriklyvning är obegripligt mot bakgrund av vad jagtidigare har citerat om flexibiliteten och möjligheterna för övergäng frånspecialistkursen lill den allmänna kursen. Slutligennågra ord om vidareutbildning vid uppnådda , dvs. övergångsbestämmelserna.Jag vill tydligt poängtera att vederbörande inte är utestängd fränvidareutbildning. Det gäller dock inte generell rätt, men möjligheten finns omvederbörande visar sig lämplig och önskar genomgå sådan utbildning. Låt mig bara notera att försvar för formuleringarna bådei propositionen och i utskottsbetänkandel inte gör mig säkrare pä alt hanscitat med "bör" ger de effekter han påstår. Jag är närmast av denuppfattningen alt har rätt. Det stämmer även med de bedömningarsom vi har gjort och som ligger till grund för vår reservation. Vi hyserfarhåga för att della kan leda till icke önskvärda utvecklingar och är en vägsom inte når målet, nämligen en helt enhetlig befälsordning. Ur den Nr 103 farhågan kan inte med hur mänga citat som helst ta Onsdagenden "lig- Utskottet har tydligen varit inne på dessa bekymmer, eftersom del vidett flertal tillfällen enligt uppläsning har försöktmotverka ett iväbefälssystem. Del är verkligen viktigt all man gör del även iden fortsatta utvecklingen av detla system. Del är också bra att GunnarOskarson har påpekat all han har observerat detla. Jag hoppas att del längrefram kommer att ge effekt i den riktningen. Vadden sammanhållna utbildningen beträffar är det med tanke på dagens ungdomar ochden tekniska utvecklingen inom försvaret nödvändigt att ha dengrundutbildningen såsom en plattform alt slå på och för avstamp för vidareutbildning. Del skulle, som jag ser det, underiätta undvikandet av ettIvåbefälssyslem. Beträffande35-årsgränsen hann inte riktigt utveckla vad han hade tänktsäga, eftersom hans lid inte räckte lill. Jag hoppas att man ser generöst påden gränsen. Nybefölsordning för det militära försvaret GUNNAROSKARSON (m): Jag är inte ute för att övertyga någon emot hans uppfattning, RolandBrännström. Jag har försökt alt klariägga del verkliga sakförhållandet och hurman skall tolka innehållet såväl i propositionen som i utskottsbetänkandel. Omjag sedan inte har lyckats helt, beror det naturiigtvis på min bristandeförmåga. Men då hoppas jag alt har förmågan alt läsa rättinnantill. Jag är övertygad om att vi sedan skall kunna komma överens. 1fråga om farhågorna för att den nya befälsordningen skulle utvecklas motnågonting annat än vad som är avsett vill jag erinra om vad som står ipropositionen. Också utskottet har understrukit detta, även om jag nu inte kanhitta de exakta orden. Del talas emellertid om hur arbetet skall fortsättabeträffande planläggning och detaljutformning. 49 i propositionen sägs beträffande urval efter hand: "Den närmareutformningen av förutsättningarna för denna vidareutbildning" - bl. a.vidareutbildning lill nivå 5/III - "får, i närmare samarbete med berördapersonalorganisationer, övervägas under det fortsalla arbetet." Här har tydligt klariagts alt vidarearbetel skallske i samverkan med personalorganisationerna. Jag hyser verkligen fulltförtroende för och tillit till personalorganisationerna. De kommer i delfortsatta arbetet alt bevaka de frågor som här har uttryckts oro för. Detligger i deras intresse, och de har klart deklarerat detta vid fleratillfällen. Den uppfattning som förde fram nu senast delar jag medhonom. Såvitt jag kan erinra mig, har del varit så under hela del Nybefälsordning för det militära försvaret arbete vi bedrivitgemensamt. Däremotkänner jag mig inte mera övertygad därför att med sådanambition försöker tolka både propositionen och utskottsbelänkandet. Det bästavore om man inte behövde försöka tolka utan bara kunde läsa vad som äravsikten. Jag tycker att själv har bekräftat att det finnsutrymme för tolkningar, och det bekräftar i sin tur all våra farhågor inte ärogrundade. GUNNAROSKARSON (m): Jag rekommenderade faktiskt att läsa själv och tolkarätt vad han läser. ROLANDBRÄNNSTRÖM (s): Jag har läst själv. Det är därför vi har motionerat. Överläggningen var härmedslutad. Propositionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av BengtGustavsson m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandet nr10 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fi. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositiönen. Då RolandBrännström begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 155 Nej - 140 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av BengtGustavsson m, fl, i motsvarande del, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill alt kammarenbifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandet nr 10 mom. 2 röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då RolandBrännström begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 152 Nej - 143 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av BengtGustavsson m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Nybefälsordning för det militära försvaret Densom vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandet nr10 mom, 4 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då RolandBrännström bärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 154 Nej - 141 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till motionen nr 1737 av i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av BengtGustavsson m, fl, i motsvarande del, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandet nr10 mom, 8 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m, fl, i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då RolandBrännström begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 154 Nej - 141 § 4 Anslag tillvuxenutbildning Föredrogs utbildningsulskottets belänkande1977/78:15 med anledning av propositionen 1977/78:100 såvitt gäller anslag tillvuxenutbildning jämte motioner. 1fråga om detta belänkande hålls gemensam överiäggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överiäggningen för yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandet. I det följande redovisas endast de punkter, vidvilka under överiäggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten2 (Bidrag till vuxenutbildning m. Regeringen hade - efterföredragning av utbildningsministern - i propositionen1977/78:100 bil. 12 () under punkten E5 (s, 557-566)föreslagit att till Bidrag till vuxenutbildning m. m, /79 anvisa ett förslagsanslag av . Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1977/78:759 av m, fl,(vpk), vari yrkats 1, attriksdagen uttalade sig för en inriktning av den kommunala vuxenutbildningen som innebar a) att elevernas rätt lill en bra ekonomi garanterades och studielöninfördes från 16 är, b) alt nya demokratiska mål för undervisningen formulerades, varvid manutgick från de vuxenstuderandes behov, c) att uppsökande verksamhet i samarbete med de fackliga organisationernapåbörjades, d) altstudiesociala åtgärder i form av fria läromedel och fri kost infördes och hälso- och sjukvården för de vuxenstuderande förbättrades, e) att rätten till en brabarnstugeplats för alla barn garanterades, O alt de vuxenstuderandegavs beslutanderätt över sin egen miljö genom införandet av bl, a, skolråd ochklassråd, g) att betygen avskaffades, h) alt sludierädgivningen förbättradesoch timantalet ökades, 2, attriksdagen hos regeringen hemställde om förslag i enlighet med denna inriktning, 1977/78:1156av m, fl, (s), såvin gällde yrkandet 2, 1977/78:1169 av TyraJohansson m, fl, (s), 1977/78:1182 av , fl. (s), såvitt gällde yrkandet 2, och 1977/78:1554 av OveNordstrandh (m). 1, att beträffande skolledarresurs för grundutbildning förvuxna skulle avslå motionen 1977/78:1156 yrkandet 2 och motionen 1977/ 78:1169, 2, all beträffande institutionsföreståndare skulle avslåmotionen 1977/78:1554, 3, att beträffande inriktningen av den kommunala vuxenutbildningenskulle avslå motionen 1977/78:759, 4, att beträffande nybörjarundervisning i engelska skulle avslåmotionen 1977/78:1182 yrkandet 2, 5, attriksdagen lill Bidrag till vuxenutbildning m. m, för /79 anvisade elt förslagsanslag av . Punkten 3 (Bidrag tillstudiecirkelverksamhet) Regeringen hade underpunkten E 6 (s, 566-569) förslagit alt 1. godkänna att 106 500 000kr, av de medel som tillföll statsverket genom vuxenutbildningsavgiften och deinflutna skattemedlen från det beskattade vuxenstudiestödel för /79 tillfördes anslaget Bidrag till 14 protokoll 1977/78:101-103 2,till Bidrag lill sludiecirkelverksamhet för /79 anvisa ettförslagsanslag av , Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1977/78:749 av EricMarcusson (s) och (), 1977/78:876av m. fl, (vpk), vari yrkats all beslutade att avslåden föreslagna begränsningen av studiecirkelverksam-helen och uttala ettbestämt avståndstagande såväl från denna som eventuella framlidafolkbildningsfientliga åtgärder, 1977/78:1140 av ArneAndersson i (), 1977/78:1182av m, fl,(s), såvitt gällde yrkandet an skulle avslåregeringens förslag under Bidrag till studiecirkelverksamhet om att del totalaantalet studietimmar under /79 flck öka med högst 2 96 jämförtmed innevarande budgetår (yrkandet 1), 1977/78:1389av (apk) och (apk), vari yrkats an ienlighet med förslaget i den till kultumtskottet remitterade motionen1977/78:1388 beslutade att under Bidrag till sludiecirkelverksamhet uttala attnågon gräns ej fick sältas för antalet stalsbidragsberättigade studielimmar,alt förslagsanslaget uppräknades i enlighet med beräkningaroch all förslag om förändringar av statsbidragettillstyrktes i den mån ej så skett, samt 1977/78:1551 av ElverJonsson (fp) och ().