prot · G10923 · 1977-12-31 00:00:00 — Meddetta, herr talman, vill jag än en gång yrka bifall till utskottels hemställan. TORECLAESON (vpk): Jag vill göra några kommentarer med anledning av del som . Hanhänvisade till utskottets betänkande, där utskottet anför: "Utskottet kaninte finna att åtgärder med den inriktning som motionärerna föreslår självklartskulle medföra lägre priser och i övrigt bättre förhållanden inombyggnadssektorn." Det är naturligtvis inte så rasande enkelt att direktstå upp och säga att det skulle innebära si eller så mycket i kronor ellerexakt ange vilken betydelse det skulle få, men jag tycker atl man bör varamedveten om att till de bättre förhållanden som utskottet talar om också höralt ta bort vinsterna och i stället låta dem komma bostadskonsumenlerna lillgodo, dvs. alt låta dessa konsumenter få betala lägre priser och lägre hyror. Jagär medveten om att vinsternas storlek fluktuerar för de företag som ärverksamma inom byggnadsmaterielbranschen, och jag är också väl medveten om destora avskrivningsmöjligheter som finns för att dölja de verkliga vinster somman får. Men alldeles bortsett från del är detta ett lönsamt näringsfång. Ochbara det förhållandet all man här skall göra stora vinster på tillverkning avbyggnadsmaterial som sedan bostadskonsumenterna i sina hyror får betala vore ioch för sig tillräckligt för atl motivera en åtgärd som skulle kunna innebäraatl man kan slopa dessa profiter och atl vinslen i stället skulle kunna kommabostadskonsumenterna lill godo. Jagtackar för ord om att jag är väl insatt i den här problematikenoch har följt dessa frågor. Del har jag verkligen gjort. harockså såvitt jag uppfattar det i stort sett instämt i min beskrivning avförhållandena och kostnadsökningarna. Mot den bakgrunden kan man fråga sig ominte borde ha varit konsekvent och också instämt i vårt förslag. Nuförstår jag att detta ärende varit föremål för utskottets behandling ochdiskussion. har naturligtvis sin inställning klar med utgångspunkti både sina principiella ståndpunkter och utskottets ställningstagande, och jaghar inga förhoppningar om att han på den punkten skall ändra sig. Jag haremellertid velat göra dessa kommentarer. För min del väger det kanske ändåtyngst all priserna på byggmaterial direkt inverkar på hyrorna för alla landetshyresgäster. Med höjda priser på byggmaterial följer nämligen höjda hyror. Ochnär byggmalerialkosl-naderna stiger, höjs också kostnaderna för byggande avskolor, sjukhus, gator och vägar, vilket även slår igenom på våra skattsedlar. Det är alldeles riktigt som säger, atl de ökadekostnaderna slår igenom på både hyror och annat. Men då skall vi också kommaihåg atl bakom de ökade kostnaderna och priserna ligger mycket av löner ochsociala kostnader som har beslutats i avtal och som vi även i del här huset harenats om. Delta betyder myckel när del gäller prisbilden, även ibyggnadsindustrin, trots att den inte hör lill de mera arbetsintensivabranscherna. Såvill jag gärna än en gång säga att jag är för fri konkurrens mellan olikaförelag. Vinstbegreppel måste vi acceptera. De företag som inte går med vinstkan nämligen inte bestå, och de kan inte heller ge de anställda trygga jobb.Därför är det viktigt alt vi ekonomiskt får ett sådant klimat i landet atlföretagen går bra. Då har också de anställda del bra. Detta bygger på delekonomiska system som jag och många andra förordar och som innefattas ibegreppen fri konkurrens och marknadshushållning. Här har och jagskilda värderingar- del är bara alt konstatera att del är på del sättet. Vimenar från utskottels sida all del i första hand är genom frivilligaöverenskommelser mellan samhälle och aktuella företag som del allmänna börsöka få ökat inflytande över de företag som arbetar på marknaden med högkoncentration. Detta är vad utskottet har uttalat i princip, och denmålsättningen ställer jag mig bakom. (vpk): Får jag bara till det allra senaste som yttradebeträffande frivilliga överenskommelser mellan företagen och samhälletframhålla, att jag verkligen hoppas atl Euroc då del gäller den beslutadenedläggningen av cementfabriken i kommer all la hänsyn till vadsamhället, dvs. företrädarna för , har att säga då det gälleratt hålla de 160 anställda och deras familjer skadeslösa när Euroc företardenna flyttning och koncentration av sin tillverkning för atl därmed kunnaupprätthålla och ökä sin vinst. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 879 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i belänkandet nr 5röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmotionen nr 879. Överförandeav Pressbyrån i samhällelig ägo Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: §20 Överförande av Pressbyrån i samhällelig ägo Föredrogs näringsutskottets betänkande 1977/78:6med anledning av motion om överförande av Pressbyrån i samhällelig ägo. I delta belänkande behandlades motionen 1976/77:966av m. fl. (vpk), vari hemställts all hos regeringenskulle anhålla om förslag angående överförande av AB Pressbyrån i samhälleligägo, varvid frågan om kommunalisering eller förstatligande såsom den lämpligasteformen skulle snabbutredas. Utskottet hemställdealt skulle avslå motionen 1976/77:966. (vpk): Näringsutskottel har avstyrkt vår motion om överförande avPressbyråkoncernen i samhällelig ägo i stort sett utan motivering. Jag skallbara ge ett motiv för bifall. På väg hit nu gick jag igenom detutbud av böcker som fanns vid sju Pressbyråkiosker. Det var: Krypande fasa.Kärleken och döden. Prinsessa mot sin vilja. och ett antal uslawesterns var del i stort sett vuxenutbudet av litteratur. För ungdomar erbjödsHondagänget, En ros åt Lolla och annat skräp och för barnen slutligen fanns detKalle och i ett otal versioner. Litteraturfrämjandets En bok ålalla återfanns utställd i en Pressbyråkiosk. Skälentill en kommunalisering eller ett förstatligande av Pressbyråkoncernen äralltså i första hand kulturpoliliska - men kulturutskottet har över huvud tagelinte yttrat sig övervar motion, vilket jag finner myckel märkligt. Frågan harlagils upp tidigare. a. hade litteratur-utredningen ett långt resonemang ombokdistributionen och en av dess ledamöter, , reserverade sig iutredningen för ett större samhällsansvar i denna del, eftersom han ansåg altdet vore en kul-turpolilisk insats av största vikt för att göra bra litteraturtillgänglig för en större allmänhet. Detär alltså delta som är bakgrunden lill vpk:s förslag. Vi anser inte att det ärförenligt med en god kulturpolitik atl låta den omfattande distributionsapparatsom Pressbyrån utgör helt behärskas av kommer- Man kaninte ens hävda att lågt ställda krav på valfnhet uppfylls, eftersom utbudet såhelt domineras av underhållsvåld och non-senslilleralur, avkvinnodiskriminerande och förljugna böcker och lidskrifter. Ettsamhälleligt överlagande innebär inte en minskning av utbudet ulan en vidgning.I dag råder ett slags censur på bra böcker, eftersom det i första hand är desom ligger undanstoppade under disken medan den lättsålda skräplitteraturenexponeras. Vi anser atl samhället borde inse sitt ansvar härvidlag och se lillatt motsatsen blir fallet - alt det är den bra litteraturen som skall saluförasi första hand. Det kräver mer. Det kanske inte ger lika höga profiter på kortsikt, men det vore som sagt en kulturpolitisk insats av största vikt. Det finns även en rad andra skäl som talar för ett förstatligandeeller en kommunalisering av hela Pressbyråkoncernen, men jag tänker inte gå inpå dem närmare. De skäl jag redan anfört anser jag mer än tillräckliga. Meddetta vill jag yrka bifall till vår motion 966. Överförandeav Pressbyrån i samhällelig ägo i (fp): har gjort en mycket noggrann studie av bokulbudeti Pressbyråkioskerna. Jag kan också förutsätta atl då har settatt bokulbudet är en mycket liten del av utbudet i Pressbyråkioskerna. Detframgår också av utskottets betänkande. angav som motiv förförstatligande alt det är ett kullurpolitiskt mål som vpk vill nå genom atlförstatliga Pressbyråkioskerna. Man kan då konstatera att koncernomsättningenför hela Pressbyrån med alla dess dotterbolag var 2,3 miljarder . Avdet utgjorde bokförsäljningen 10,6 miljoner. huvudbetänkandeinnehöll uppgifterom hur stort konsumentvärdel för all-mänliileraiurvar. 1970värdet 418 miljoner. Räknar man upp detta belopp lill dagens penningvärde medhänsyn till den inflation och kostnadsutveckling som skett kommer man fram till att del här i säljsallmänlitteratur för ungefär 600 miljoner. Pressbyråns insats här är alltsåförsvinnande liten. Pressbyrånsomsättning baserar sig inte i någon större utsträckning på försäljning avböcker ulan framför allt på distribution av tidningar och tidskrifter, inteminst porrförsäljning och liknande. Jag har svårt atl tänka mig attstatsmakterna skulle ha något större intresse av att ta över hela dennaverksamhet, eftersom den sköts bra. EvaHjelmström talade om profitinlressel - det måste ju alltid finnas med, för detger liksom en skum bild av hela verksamheten. De här förelagen har ingavinstintressen i den bemärkelsen att man kan kalla det för profil. Denredovisning som görs i utskottsbetänkandel visar att verksamheten i stort settgått ihop och lämnat litet grand över. Denhär frågan har tidigare behandlats här i . haryttrat sig över den, och vi i näringsutskottel anser inte att det finns anledningall tillstyrka motionen. Överförandeav Pressbyrån i samhällelig ägo utredningen kommer i sittarbete i samband med frågan om företagsstrukturen att ta upp även denna fråga.Jag yrkar därför bifall lill utskottets hemställan. EVAHJELMSTRÖM (vpk): hävdar att bokulbudet är en mycket liten del avPressbyråkoncernens verksamhet. Men det vore väl ett skäl för alt överförapressbyrån i samhällelig ägo! Jag kan inte riktigt förstå den inställning SvenAndersson redovisade. Han tycker uppenbarligen atl det är bra atl Pressbyrånhar ett begränsat bokutbud - och dessutom ett så uselt bokulbud. Det gäller fö. Jag kunde t. ex. inte se Ord & Bild i någon av dekiosker jag besökte . Och var finns t. ex. kvinnobulletinen? anser all Pressbyråkoncernen sköts bra. Jag tycker nu inte alt det ärett bra säll all sköta en så omfattande distributionsapparat som koncernenändå utgör all i första hand saluföra böcker av del slag jag tidigare nämndeoch inte på något aktivt sätt försöka föra ut bra litteratur. påstod att Pressbyråkoncernen inte drivs med vinst. Det får stå förhonom. Jag tror alt ett besök i tunnelbanan vore bra för . Varkenutbudet eller de priser man satt på detta utbud talar för att Pressbyrån inteskulle drivas med vinslen som första målsättning och enligt kommersialismenslagar. SVENANDERSSON i (fp): Det kan möjligen inte föresväva att Pressbyråntillhandahåller de tidskrifter och böcker som efterfrågas? Det är väl annarshelt naturligt. Det kanske också kan bero på atl när människor skall köpalitteratur söker de upp en bokhandel i samhället. Jag vill inte diskutera smak osv., men det äralldeles klart atl ni i er motion inte har kunnat dokumentera era skäl för ettöverförande av Pressbyrån i statlig ägo. (vpk): När vi hade den stora kulturpoliliska debatten ansåg faktisktfolkpartiet att det krävdes att man aklivi försökte få ut bra litteratur. Det äruppenbarligen ingenting som i står för när han hävdaratt vad Pressbyråkoncernen skall göra är bara all föra ut vad folk efterfrågar.Men folk får ju ingen chans att efterfråga den goda litteraturen - del varpoängen i mitt anförande -eftersom den över huvud tagel inte exponeras. OmPressbyråkoncernen insåg sill ansvar skulle den i första hand ställa utLitteraturfrämjandets böcker, av vilka många är väldigt bra. Den skulle ställaut de bra tidskrifterna. gör den inte detta utan den för ut våldslitleraturoch kvinnodiskriminerande litteratur av usel karaktär. Det'är den man får senär man kommer ner i tunnelbanan. i (fp): I motionen1976/77:965 skriver ni: "Mankan diskutera om del mest ändamålsenliga är att Pressbyrån kommunaliseras ellerförstatligas. För del senare alternativet talar dess monopol på kioskverksamhetpå järnvägens mark." Huvudmotiveti motionen är alltså atl kioskerna ligger på järnvägens mark. Överförandeav Pressbyrån i samhällelig ägo (vpk): Då har i läst vår motion synnerligen dåligt. har uppenbarligen över huvud taget inte följt med i denkulturpolitiska debatt som vi har hafl här i . Vad vi åsyftar medkommunalisering eller förstatligande är helt enkelt att verksamheten skallöverföras i samhällets ägo, men sedan kan man diskutera om del skall bli ettförstatligande eller en kommunalisering. Den frågan vill vi ha snabbulredd. Mendet förhållandet alt kioskerna ligger på järnvägens mark utgör inte ett skälför att Pressbyråkoncernen bör föras över i samhiillets ägo. Om del har han följt debatten dåligt. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels motionen nr 966 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr 6röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmotionen nr 966. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. 1977/78:7 med anledning av motion om översyn avcharterflygbolagens verksamhet Föredrogs näringsutskottets betänkande 1977/78:8med anledning av motion om produktion av billigare menstruationsskydd. I detta belänkande behandlades motionen 1976/77:558av m. fl. (vpk), vari hemställts att hos regeringen skulleanhålla om prissänkning och prisstopp på menstruationsskydd. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1976/77:558. INGA (vpk): Följande annonstext kunde man läsa i ICA-nyheter apropåMölnlyckes kampanj för någonting som heter : "Vadhänder nu när kommer med en binda som är myckel mindre än andrabindor? är den största bindnyheten sedan pappersbindorna kom. Del ärden första bindan som är gjord speciellt för de dagar man har lite mens, t. ex.dagarna . Det är den första bindan som passar bra attanvända som trosskydd vid flytningar. Den är inte stor och klumpig som devanliga bindorna. Och det är också en binda som kan användas som ett brakomplement till tamponger, då man har riklig mens och inte litar på sintampong. Trots atl är liten suger den upp bra. Den fungerar eftersamma princip som våra andra bindor. Den är också mjuk och skön. Och självklartmycket lättare all la med sig i handväskan. Slutsats: är en binda somsaknar motsvarighet. Därför kommer den atl öka den totala marknaden. Vikommer atl nå av alla kvinnor i . Frågan är om någon annanbindnyhet fått så starkt stöd som . För det första så berättar vi omSaba i de stora morgontidningarna. På helsidor i ,och . För det andra har vi helsidesannonseri de stora kvällstidningarna. I , , GT och Kvällsposten.Två gånger i varje tidning! För det tredje har vi uppslagsannonser iveckopressen i färg. I , , Min Värld,Mitt Livs Novell, , , Hennes, och Ica-kuriren.Efter uppslagen kommer helsidesannonser i alla tidningar . Vi sprider ut över 5miljoner rabattkuponger värda . " Såfortsätter rabblandet för någonting som heter . Det här, herr talman,är rena rama nysei. Efteratt ha läst liknande annonstexter för mensskydd förstår man all mensskyddenblir dyra. Det är kvinnorna som i praktiken får betala både förreklamannonserna - en helsida i lär kosta nästan . -och produktutvecklingen. Det förhållandel att 2miljoner kvinnor i menslruerar är föremål för en hänsynslösprofitjakt mellan företag som producerar mensskydd. Denna vinst får som sagtkvinnorna betala för. Detfinns över 40 olika produkivarianier av mensskydd. har avmarknaden när del gäller bindor och av alla tamponger, nästan en totaltäckning av marknaden. Mensskydd är dyra. Reklamen och den s. k.produktutvecklingen svarar för en stor del av prishöjningarna på mensskydd. Prishöjningarnahar varit betydande. höjde t. ex. sina prisermed 43 96. Även har prisökningar ägt rum. Detfinns ett undantag när det gäller prisnivån på mensskydd. Apoteksbolagetsmensskydd kan köpas mycket billigare. Det går med andra ord all producerarelativt koslnadslåga mensskydd. Tyvärr upptar Apoteksbolagets andel avförsäljningsvolymen bara 5 96 av marknaden, alltså väldigt litet jämfört medMölnlycke AB, som kan hålla höga priser. Vpkföreslår i motionen 558 att priset på mensskydd sänks och atl prisstopp införs.Utskottet verkar hålla med motionärerna om att priset är för högt. nöjer sig med att konstatera atl del fanns ett prisslopp under 1975.Trots detta prisstopp så höjdes priserna det året, eftersomdetaljhandeln lönerörelse fick rätt att höja sina s. k.marginaler. Den femöring som sänkte sina priser med åts upp på annathåll. Och prissänkningen omfattade bara ett begränsat sortiment dessutom. Ochkvinnorna får betala också i fortsättningen. Sedanpekar utskottet på att det har funnits s. k. anmälningsplikt fram till . Idagarna har prisstoppet för gått ut, och den nuvarandeprishöjarregeringen kommer säkert alt sanktionera fortsatta höjningar av prisetpå mensskydd. Utskottethänvisar också lill att del nu finns en arbetsgrupp med uppgift att ta fram"riktlinjer för marknadsföring av dessa produkter". Del är i och försig bra, men det innebär ingen prissänkning all man arbetar med de frågorna. Utskottetrefererar vidare till en undersökning som gjorts bland kvinnor angåendemensskydd. Bara denna undersökning borde föranleda utskottet att låtarekommendera regeringen att vidta åtgärder för prissänkning. Men så har inteskett. I stället hänvisar man till att Pressbyrån nu har börjat saluföramensskydd - som om det vore någon garanti för lägre priser. Pressbyrån är ettvinstjagande företag och låter följaktligen kvinnorna få betala Pressbyrånsvinst med höga priser på mensskydd. Förraåret tyckte utskottet att en för konsumenterna positiv utveckling hade börjat.Del tycker utskottet fortfarande, Utskottet anför: "finnssålunda en överenskommelse me||an SPK och de två största tillverkarna om altdessa skall förhandsanrnäla planerade prishöjningar till SPK." Det ärverkligen skrattretande, orn utskottet tror all anmälningsförfarandel ledertill vettiga priser. Delfinns, herr talman, med andra ord all anledning för mig och vpk att yrka bifalltill motionen 558 för att ge kvinnor billiga mensskydd. INGEGÄRDOSKARSSON (c): Frågan om prissättningen på och marknadsföringen av menstruationsskyddhar behandlats av näringsutskottet. Också flera organisationeroch myndigheter har ägnat frågan stor uppmärksamhet. Inte minstkvinnoorganisationerna har engagerat sig i denna sak. Del är naturligt,eftersom menstruationsskydd utgör en stor utgift för alla kvinnor under en stordel av livet. Jag tänker här redovisa utskottets bedömning vid behandlingen avdenna motion. En hel del av dessa saker har redan berört, men jagkommer alltså att redovisa utskottets syn på denna fråga. Viden granskning av marknaden som gjorde 1974konstaterades alt avsevärda prisökningar förekommit och att konsumentpriset iSverige låg högt i jämförelse med priserna i andra europeiska länder. Detta vargivetvis en otillfredsställande utveckling. har överläggningarförekommit mellan NO och det företag som det då gällde om sänkningar av prisetpå produkterna. Överläggningarna utmynnade också i en utfästelse om prissänkningmed 10 96. har det under liden fram lill nu ävenrått prisstopp. Sedan det senaste prisstoppet har gått ut råder en skärpt prisövervakningi konsumtionsledet. Efterdel alt näringsutskottet senast behandlade frågan harstatens pris- och kartellnämnd fortsall atl uppmärksamma förhållandena inombranschen. Man har också träffat en överenskommelse med de större tillverkarnaav menstruationsskydd om att dessa skall förhandsanmäla planerade prishöjningarlill SPK. Dessutomhar en ökad priskonkurrens kommit lill stånd genom att bl. a. Apoteksbolagetsäljer billigare menstruationsskydd. Tyvärr har Apoteksbolaget endast en litendel av marknaden, och man borde kanske på det hållet försöka marknadsföra sinaprodukter bättre, så att flera kvinnor blir medvetna om att del finns billigamenstruationsskydd. Sedanhösten 1976 pågår ett arbete inom för alt få fram riktlinjerför marknadsföring av menstruationsskydd. Utskottet räknar med all deförhållanden som tas upp i motionen kommer att uppmärksammas avkonsumentverket i dess arbete. Utskottetkonstaterade vid behandlingen av ärendet, som mycket riktigtpåpekade, all en för konsumenterna positiv utveckling har börjat genom åtgärdersom vidtagits dels av statens pris- och kar-lellnämnd,och , dels i produktions- ochdistributionsleden. Utskottet förutsätter också att den utveckling som harpåbörjats för att komma till rätta med de kritiserade förhållandena inombranschen skall fortsätta i en för konsumenterna positiv riktning. Vi har från utskottetssida bedömt frågan så att det för dagen inte bör tillgripas någraspeciella åtgärder men alt frågan bör följas fortlöpande och med uppmärksamhet. Jag yrkar bifall lill näringsutskottets hemställan i betänkandet nr 8. INGALANTZ (vpk): Det verkar som om utskottet fortfarande tror all del förhållandet attföretagen nu är tvungna att anmäla att de tänker höja priserna har någondämpande effekt på prishöjningar. Så är det ju inte, och framför allt får detinte effekten all priserna sänks. Vpk är ju ute efter alt priserna skall sänkasoch att det sedan skall råda prisslopp. Jagtycker att man kan titta litet på hur utvecklingen har varit för . Desiffror jag har är visserligen litet gamla, men ingenting tyder på alt delskett någon speciell förändring. 1974 låg förelagets vinst mellan 20 och 35 96.Så man tar verkligen ut vinster på del förhållandel alt kvinnor behövermenstruationsskydd. Enannan siffra som jag tycker alt det finns anledning alt titta på i sammanhangetär reklamkostnaderna. Kostnaden för annonsering i tidningar och på bio uppgickförra året lill nästan 5 milj. kr. Om man räknar med atl annonskostnadernautgör hälften av de totala reklamkostnaderna, skulle det bli ungefär 10 milj.kr. Delta är också pengar som läggs på mensskydden och somkvinnor får betala. Jagtror atl man måste se på den här frågan på ett annat sätt än utskottet gör ochlåta de medicinska, hygieniska, sociala och ekonomiska aspekterna motivera ettaktivt ingripande så att priserna sänks på mensskydd. Priserna är alldeles förhöga, och alt det nu finns ett anmälningsförfarande kan ju inte vara tillfyllest. Sedansades det också all del har skett en positiv utveckling för konsumenterna detsenaste året. Om man inbegriper alt nu har flera människor börjat intresserasig för frågan, så kan det vara riktigt, men i praktiken har det inte häntnågonting - inte för kvinnorna i alla fall, som betalar skyhöga priser förmensskydd som de ju är tvungna alt ha. Därför krävs del, som vpk-motionen sägeri sin alt-sats, en prissänkning och ett prisstopp och en kontroll öververksamheten. Vidareär det alldeles onödigt med en produktutveckling som leder till 40 olikavarianter av samma produkt. Det medför också kostnader som kvinnor får betala. De påpekanden som gjorde om allt som man behöver titta på äralldeles riktiga. Jag anser att detta är frågor som får ta sigan och diskutera för att komma fram till en lösning. Sedanhar vi ju Apoteksbolagels vara som är billigare än övriga. Där har del skett enförändring, så att konsumenten kan köpa billigare menstruationsskydd. 8 protokoll 1977/78:22-23 INGA (vpk): Jag tycker att man undandrar sig ansvaret i den här frågan genom altbara skjuta över den.