prot · G10969 · 1977-12-31 00:00:00 — Vi anser atl ell nytt syslem förbeskattningen av folkpensionärer bör införas där man, i stället för atl som nuha ell extra avdrag med en avtrappning som ger 11,2 96 marginaleffekt, harenskatterabatt. Skatten uträknas då för folkpensionärerna på samma sätt som förandra inkomsttagare, men sedan beräknar man för varje folkpensionärindividuellt vad skatten på pensionen resp. pensionslillskoltel utgör-degrundläggande pensionsförmånerna - varefter den tidigare uträknade skattenfrånräknas skattebeloppet. Vi anser vidare atl de kommunala bostadstilläggeninle bör avtrappas som f n. med 33 1/3 96 ulan med 25 96. Deföreslagna åtgärderna skulle innebära att marginaleffekterna för pensionärer iett första steg för atl reformera deras beskattning skulle minskas med ca 10procentenheter, framför allt för pensionärer med de lägsta sidoinkomsterna. Naturiiglvis,herr talman, kan man inte tala om marginalskaileproble-matiken utan alt också inågon mån beröra kommunalskatteutvecklingen. Varje höjning av kommunalskattenmed en krona höjer ju också marginalskatten med 11 96. träffaderegeringen en överenskommelse med och kommunförbunden isyfte alt begränsa de kommunala skattehöjningarna. 720 miljoner lämnades ibidrag lill kommunerna i utbyte mot löfte alt dessa skulle försöka begränsauldebileringshöjningen. Resultatet är nu känt: har inneburit nyttrekord i utdebiteringshöjningar utöver I kr. Enexpansion enligt kommunalekonomiska ulredningen på åriigen av denkommunala verksamheten - och de här är alltså en sänkning jämförtmed nuläget och den trend som man kanske kan utläsa i den kommunalaverksamheten - ger fram lill 1985 en ytteriigare höjning av kommunalskatternamed drygt 7 96. Enliglmoderata samlingspartiets uppfattning är del helt nödvändigt alt de kommunalaskaltehöjningarna möts med verksamma motåtgärder, i första hand genomkommunernas egna åtgärder. Skulle de inte leda lill något tillfredsställanderesultat är det enligl vår uppfattning ofrånkomligt med någon form av kommunallskattestopp. Delta är nödvändigt bl. a. av den anledningenatl del är alldeles ofrånkomligt - liksom Hans Gusiafsson i sill anförandetidigare här i kammaren sade -att den ekonomiska tillväxten är det som ifortsättningen måste svara för betalningen av vår reformverksamhet. Då är detockså, menar Jag, nödvändigt alt skattesystemet utformas på elt sådant sätt atldel inle i sig självt sätter stopp för arbetsviljan och leder till en sämreproduktionsutveckling än vad som eljest skulle ha varit fallet. HELGEKARLSSON (s): De senaste årens allmänpolitiska debatter har i mycket stor utsträckningdominerats av sysselsättningsfrågor, dels beiräffande landet som helhet, delsregionall genom ledamöter som representerar från sysselsättningssynpunktutsatta områden. Underåren föreden nya regeringens tillträde, då vi hade en hög och relafivt jämnsysselsättning i landet, fanns ändå en geografisk obalans, som samhället medregionalpolitiska insatser av skilda slag till viss del har utjämnat. Men ännuåterstår mycket all göra på detla område. Dagensläge på arbetsmarknaden skiljer sig hell från del tidigare, då problemenframförallt gällde de nordliga länen. kan vi konstatera att deninternationella konjunkturen, strukturomvandlingen inom näringslivet ochregeringens ekonomiska politik har skapat sysselsättningsproblem av olika gradpå skilda håll i vårt land. Möjlighelernafören region alt mildra verkningarna av en sysselsättningskris är delvisberoende av näringslivels struktur och sammansättning. Ju mer differentieratnäringslivet är, desto större är möjligheterna att verkningarna av en nedgång isysselsättningen inte slår så hårt. Varje landsända och region strävar efteratl fl en så mångfasellerad arbetsmarknad som möjligt med industri,servicenäringar, utbildning m. m. som garanti för en Jämn och godsysselsättning. Näringsliveti har kännetecknats av en Jämfört med riket i desshelhet storandel människorsysselsatta inom industri, medan servicesektorn ärjämförelsevis svagt utvecklad. Dessa avvikelser i förhållande lillriksgenomsnittet har accentuerats genom utvecklingen . Antaletsysselsättningstillfällen i ökade I97I-I975 med ca 2 400.Trots atl det således blev ell relativt kraftigt tillskott av arbetstillfälleni länet under 1970-talels första hälft, var ökningslakten lägre i länet än iriket. Medan antalet sysselsatta ökade med 4,9 96 i riket, var ökningen iBlekinge län endast 3,8 96. i ett så långt tidsperspektiv som den senasteI5-årsperioden, kan man således konstatera att har haft enuppåtgående sysselsättnings- och befolkningsutveckling. Såväl sysselsättningsom folkmängd har dock haft en lägre tillväxt än i riket i dess helhet. Menvad som framför allt har uppmärksammals är den tilltagande regionala obalanseni näringslivs- och befolkningsstmkluren. i har i fleraolika sammanhang framhållit nödvändigheten av en bättre differentiering avnäringslivet. Onsdagenden 1 febmari 1978 sältningslägeli snabbt försämrats, och har ytteriigare försämringardrabbat näringslivet. Slörre delen av industrin har haft rekry-leringsstopp,och antalet lediganmälda platser inom denna sektor har varil rekordlågl underhela året. Detta har inneburit atl länet under denna lid förlorat drygt 2 000arbetstillfällen. har faltal beslut om stöd tillinternulbildning för permitteringshotad personal. Det gäller i delta fall ca 9000 personer. Särskilt besväriigl är sysselsättningsläget för länelsbyggnadsarbetare. Här är arbetslöshetssiffran en av de högsta i landet, innebärandeatt i den var femte byggnadsarbetare är arbetslös. F.n. är 9 000 av länets 64 000 i yrkesverksamhet varande personer ställda utanförden egentliga produktionen. Dessa 9 000 är placerade i internulbildning, iAMS-utbildning eller i beredskapsarbete. Den ljusa bild vi hade avarbetsmarknadsläget i har snabbt förändrats till detsämre och inger oro för framliden. Vad kan del då bero på att en så snabbomsvängning har skett? Jag har pekat på del tidigare: Det är konjunkturnedgången,strukturomvandlingen och regeringens ekonomiska politik som är orsakerna.Näringslivets ensidiga sammansättning i har inte kunnat utjämnakonjunkturnedgången utan har slagit ut i friställningar av den omfattning Jagredogjort för. Följdernaav näringslivets ensidiga sammansättning kan också avläsas i en högre andelförtidspensionerade i än inom andra försäkringskasseområden. Delfinns med andra ord inga valmöjligheter på arbetsplatser när det gälleromplaceringsfall. Vi hade till en del kunnat ha elt bättre sysselsättningsläge i Blekingeunder senare år. nämnde Uddcomb och . Om vi ivårt land hade haft en regering som verkligen hade regerat, och om folkpartietoch hade vågat leva upp till den målsättning vi var överens om vid1975 års energibeslut, hade vi på Uddcomb inte haft några bekymmer medsysselsättningen. F. n. föreligger där permil-teringshol, och varsel ärullagda. Utbildningsverksamhet pågår för en del av personalen. Vad som därskall ske i framliden vet vi ingenting om. Vi föriorar där delssysselsätlningslillfällen, dels också möjligheter lill en mera avanceradteknologi, som håller på alt utvecklas vid Uddcomb. ArbetsmarknadsministerAhlmark var tidigt 1975 nere vid varvet i och talade om att manskulle se till att del skulle få beställningen på de minjaklfarlyg som då varakluella. därefter var försvarsministern nere iKariskrona och betygade likaledes att dessa fartyg skulle komma att byggas. Menmarinchefen hade en annan uppfattning, och del blev inga minjaklfarlyg tillKariskrona. De ligger fortfarande kvar i försvarsplanen, men vi vet inte när dekommer alt effektueras. Delta är två lillfällen när man hade kunnat skapa enbättre sysselsättning i länet än vad vi har f n. Underfjolårets motionstid väcktes också en fyrpartimolion som samtliga riksdagsmän ilänet hade skrivit på. Vi hemställde där au järnvägen mellan ochKariskrona skulle elektrifieras. Jag är medveten om att detta ärett mera tillfälligt projekl, men del skulle skapa arbeten . Dessutom är vi övertygade om att en elektrifiering avden bilen av järnvägen skulle innebära all länet som sådant skulle bli ännumera attraktivt i nylokaliseringssammanhang. Mendella är mer eller mindre temporära ålgärder. Vi är medvetna om alt del behöversällas in andra åtgärder för atl klara sysselsättningen på iBlekinge, framför allt ålgärder med medverkan från statsmakterna för alt fl ettmera differentierat näringsliv. nämnde att vi lämnat in enmotion till årets riksdag, där vi hemställer all länet skulle betraktas såsomell temporärt stödområde en lid framöver. Jag hoppas verkligen alt den motionenblir välvilligt behandlad av regering och riksdag och att man skall fl uppögonen förde problem som vi f. n. har nere i och som vi kan fömlse förflera år framöver. Vi tror dock på vårt län, och vi vet all del där finnsmöjligheter. Men besväriigheterna är sådana atl vi behöver ha hjälp frånstatsmakterna. riktade till slut den anklagelsen emotsocialdemokratin all vi i den pågående debatten misskrediterar de borgeriigapartierna och regeringen för den ekonomiska politik som förts. Ja, MargotHåkansson, vi har sagt all vi inte kan lasta regeringen förslmkluromvand-lingen och för konjunkturnedgången. Vi är medvetna om att vi hadehaft dessa besväriigheter , även om vi hade haft en socialdemokratiskregering. Men det som vi lastar regeringen för är det sätt på vilket manangriper dessa problem, nämligen genom atl lägga bördorna på de mindreinkomsttagarna. Del kan man avläsa skatteomläggning och i denindexreglering av skalleskalorna som skall träda i kraft . Delkan också avläsas i de smygande försök som görs all nedrusta på det socialaområdet genom beslutet om atl höja avgiften för sjukhusbesök från 20till , någol som drabbar de små inkomsttagarna. Vi kan vidare avläsa deti år i höjningen av garanlibeloppet inom tandvårdsförsäkringen från 1 000 till1 . Det är småsaker, men det är sådant som drabbar de små människorna.Likadant är del med omsätiningsskatten, som Ju i allra högsta grad slår påsmåfolket. Detär sådana företeelser, , som vi från socialdemokratinangriper. Vi är medvetna om all del, om vi skall klara av den ekonomiska krissom vi f n. är inne i, gäller att alla hjälps åt. Men man skall då inte föraöver resurser från dem som har del sämre lill dem som har det bälire. () kortgenmäle: Del sades ganska mycket här på slutet, men Jag skulle vilja gå lilellängre tillbaka. Vihar Ju haft en socialdemokratisk regering under , och från1945 fram lill 1960 föriorade 4 000-5 000 människor. Densocialdemokratiska regeringen gjorde då inte några störte ansträngningar föratt få något statligt verk eller någon annan sysselsättning till . Mankanske redan tidigare borde ha sett upp med den ensidiga Onsdagenden 1 febmari 1978 sysselsättningen vid storakonjunkturkänsliga företag. Jagtror visst atl är besjälad av alt försöka vara rättvis och atthan inte aren av dem som slår våldsamt omkring sig och kasserar allting iregeringens politik. Tyvärr finns del många andra, som talar omhandlingsföriamning och oduglighet. Sådana uttalanden är någonting negativtför socialdemokraterna, ty påståenden om att allting är fel hos den nyaregeringen går ändå inte hem hos människorna. Varje regering har sina bristeroch fel, för det finns inga felfria regeringar. Men när man kastar ul barnetmed badvattnet har man svårt för alt bli trodd. Närdel sedan gäller minjaklfarlygen på varvet i Kariskrona är det mycket beklagligtall marinen inte ansåg atl de kunde byggas . Jag har sagl detla vid fleratillfällen. Inom försvaret satsade man i stället på robotar. Det hade väl inleblivit så värst myckel mera pengar alt dela ut lill marinen för aU kunna byggaminjaklfarlygen, om socialdemokraternas försvarsbudgel hade gått igenom. Deninnebär ändå ungefär 360 milj. kr. Del är då rätt svårt atlhävda att man hade haft råd med mera. Del är som sagl ytterst beklagligt inle får bygga dessa fartyg nu - därom är vi hell överens. Men jag trorinle alt pengarna hade räckt bättre, om storieksordningen hade varil så myckelmindre som socialdemokraterna har föreslagit. () kortgenmäle: Herrialman!Nej, ! Påståendetall vi går ut och kritiserar den borgeriigaregeringen och regeringspartierna för den uppslåndna krisen och förlågkonjunkturen och strukturomvandlingen är felaktigt. Rättaer efter vad som sägs från partiledningens sida. Det har inle minst i dagdeklarerats från denna talarstol all vi icke lastar regeringen förkonjunkturnedgången och strukturomvandlingen i näringslivet. Men vi kritiserarregeringen - jag har sagt del tidigare - för det säu på vilket den angriperdessa problem. Från vårt håll accepterar vi inle della. Ifråga om nedgången i sysselsättningen 1945 i är rikligt. Men då skall vi lägga märke till att var enöriogsbas och att denna var krigsutrustad och fram lill 1945. Manhade då en personalstyrka där nere på 8 000-9 000 man, när denna normall skallligga på mellan 4 000 och 4 500. När dessa blev hemförlovade, var delsjälvfallet en avruslning av öriogsbasen. Men del var ett onormalt förhållandeunder del krigstillstånd som rådde. Närdel gäller försvarsbudgelen ifrågasätter om det skulle finnaspengar till minjaklfartygen. Jag säger all i vår försvarsbudget ligger depengarna kvar. Det vi sparar i årets försvarsbudgel - 360 miljoner -är depengar man vill lägga på utveckling av B3LA, som vi anser var onödigt och somni själva har sagt inte kommer till utförande. Då lycker vi attdel är meningslöst atl de pengarna skall läggas på utbildningsområdet, vilägger dem hellre på annal. Men pengarna finns kvar för minjaklfarlygen förvårt vidkommande. MARGOTHÅKANSSON (fp) kort genmäle: Man kan resonera litet olika om pengar och vad de skall räcka till, mendet är obestridligt atl med en mindre försvarsbudgel kan man inle fl mer fördem. Del går inte rikligt ihop. säger också att man inte anklagar regeringen för det dåliga lägelöverallt i väriden, den ekonomiska situationen, lågkonjunkturen vi har hamnat im. m., men man anklagar regeringen fördel sätt på vilket den sköter ekonomin. Harman suttit i regeringsställning är det kanske svårt atl tro någon om altkunna göra någol som är bra. Då anser man naturiiglvis atl man kan bäst självoch atl allt man själv gör är bra. Men jag tror det skulle vara ganska nyttigtalt se upp litet med kritiken och försöka atl samarbeta över partigränserna iett läge då landet befinner sig i ganska stora svårigheter. Regeringen har påsysselsätlningssidan och inom socialpolitiken verkligen inle svikit någravallöften, och den kommer all fortsätta alt arbeta för de grupper som har delsvårt i samhället, barnfamiljerna, de äldre, och för att sjuk- och hälsovårdskall tryggas i fortsättningen också. HELGEKARLSSON (s) kort genmäle: säger alt man inle skall svika några vallöften. Jagskall inle la upp den debatten. Var och en känner till vilka vallöften som harblivit svikna, eller, rättare sagl, vilka vallöften som har blivit genomfördafrån valrörelsen. Nej, , det går inle. När det sedan gäller försvarsbudgeten harjag sagtatt vi har tagit 360 milj. kr. som skulle ha gått till utveckling av B3LA, somjag anser vara meningslöst. De pengarna förs över på den sociala sidan istället. Men pengarna ligger kvar för minjaklfartygen i vår budget. Den ökande arbetslösheten, inle minst bland de yngre människorna, ärett svårt hot mol framtiden. De stora skarorna unga arbetslösa tappar sinframtidstro, föriorar känslan av att deras vilja alt arbeta har betydelse i delsamhälle de erbjuder sina tjänster. De föriorar sin känsla av all kunna påverkautbyggnaden av vårt land, och jag är rädd, herr lalman, för att många av dessaungdomar kommer att mot sin vilja tillhöra en förlorad generation. Landelsväxande skuldbörda hos utländska bankföretag kan innebära all våra möjligheterall själva bestämma vår ekonomiska framtid blir starkt begränsade. Dennuvarande situationen är ett hot mol den ekonomiska och sociala tryggheten försvenska folket. Vihar och i politisk strid med reaktionära kraftersteg för steg byggt ul en välfärd och trygghet för de många människorna, entrygghet som vi har all anledning atl slå vakt om. Konsekvensernaav prishöjningarna drabbar låginkomsttagarna hårt. En växande grupp i samhälletflr bära en allt slörre börda på grund av inflationen. Det går inte att förnekaatt inflationen innebär ett hot mot den sociala Men,herr lalman, även är urholkningen av vårt penningvärde en fara för vårframtida sociala standard. Vivet atl det framlida avgiftsuttaget lill ATP vid en oförändrad avgift på11,75 96 innebär alt den allmänna pensionsfonden skulle vara förbrukad omkringår 2010. Jagär klart medveten om all många svenskar och tyvärr också många ansvarigapolitiker tydligen tycker att vad som kan komma atl hända så långt in iframliden är ointressant. Men kom ihåg all vi har ett gemensamt ansvar för vårtpensionssystem som bygger på solidaritet mellan grupper och generationer. Pensionsutgifternaunder har överskridit ränteinkomsterna. Vi vet också allpensionsutbetalningarna ökar kraftigt, dels på grund av au basbeloppet stigerkraftigt till följd av inflationen, dels på grund av all antalet pensionärerökar kraftigt. Riksförsäkringsverkethar i en skrivelse till regeringen av föreslagit allavgiften till tilläggspensioneringen ökas antingen med 0,2596åriigen,såallavgiftenår 1984blirI3 96, eller för och med0,50 96 för tiden , så aU avgiften blir . Riksförsäkringsverkelsstyrelse var inte enig. Svenska arbetsgivareföreningens representant ville haoförändrade avgifter, och i en reservation lill majoritetens förslag skriverSAF:s ledamot följande: "Jaganser alt regering och riksdag bör avvakta till efter 1984 med ökning avATP-avgifterna. Företagen har icke en sådan lönsamhet, att den tillväxtkan åstadkommas, som är grunden för alt pensionsåtagandena skall kunnafullgöras. En återhämtning som är tillräcklig som grund för fortsatt tillväxt isamhällsekonomin torde ta i anspråk." - Nog är det ell ganskaförvånansvärt uttalande, som inle lyder på del ansvar som vi hade hoppats på auman skulle ha på det hållet! Ävensuppleanten i styrelse som företräder småindustri ochhantverkare reserverar sig i ett särskilt yttrande. Enligl hans uppfattning harstyrelsemajoriteten inte tillräckligt beaktat viklen av att näringslivet återflrsin lönsamhet och konkurrensförmåga och samhällsekonomin sin tillväxttakt. Delförtjänar påpekas alt även då tillväxten var osedvanligt hög i vårtland fördes en deball om alt avgiftsuttaget till ATP var oacceptabelt högl, atlen sänkning borde ske, och man gick till hårt angrepp mot tillväxten avAP-fonden. Idagens debau har statsminister sagl atl utställda löften tillpensionärerna självfallet skall hållas men alt detla löfte är avhängigi avproduktionens utveckling. Skall vi uppfatta detla uttalande så all denborgeriiga regeringen är beredd att ta en politisk strid när del gäller atltrygga den fortsatta utbyggnaden av AP-fonderna? Ellerskall följande av statsministern fällda yttrande gälla: "Vi i aktivålder måste räkna med minskningar. Vill man slå vakt om solidariteten är detdin och min skyldighet all slå vakt om dessa löften." somalltid i sina uttalanden en relräilväg öppen. Delskulle vara av värde om statsministern ville förtydliga sina uttalanden inleminst med tanke på den oro som dagens pensionärer hyser och även den oro somframlida pensionärer med nuvarande inflation och mot bakgrunden av inställning har all anledning att hysa. Jag skall här inle fördjupa mig i del oroväckande sysselsättningslägeti min hemkommun . Del finns anledning all återkomma till detta i ensenare debatt. Men jag vill ändå inte underiåta alt nämna att ärGöteborgs kommun god tvåa när del gäller antalet förtidspensionärer efterNorrbottens län. Vadberor detta på? Denna region bedömde industriministern sedan somen region med stora möjligheter atl bereda arbete för friställda. Människor som efter medicinsk och social rehabilitering harmöjligheter att återgå till arbete saknar dessa möjligheter, ochutsikterna för framliden ler sig ändå dystrare om regeringen mol förmodanskulle ha för avsikt all besluta om ytteriigare nedskärningar utöver de redanbeslutade inom varvsindustri. Jagrekommenderar regeringen att inte enbart ta del av tillgänglig statistik närdet gäller antalet förtidspensionärer i . Det bör vara angeläget allkontakta i och då fl veta utvecklingen månad förmånad . Del är inle en tillfällighet att antalet pensionsdelegalioneri på kort lid ökat från tre lill fem. Visocialdemokrater har såväl under valrörelsen som senare pekat på en riskför social nedrustning och en smygande privatisering. allmänpolitiska debatten gjorde jag följande uttalande: "FruTroedsson har även undertecknat en motion där hon föreslår alt folktandvårdensuccessivt skall överföras i privat regi. Regeringsdeklarationen slår fast atttandvårdsförsäkringen skall utvidgas till atl omfatta även barn och ungdom.Barn och ungdom har t. o. m. fri landvård hos folktandvården. Vadär del då som ligger bakom uttalandet att tandvårdsförsäkringen skall utvidgaslill alt omfatta barn och ungdom? Detär inte svårt alt ana, och del har dessutom bekräftats av borgerliga politiker,atl föräldrar som tar med sig barnen till sin privattandläkare betalar förbamels vård enligl samma regler som gäller för vuxna, dvs. hälften av kostnaderupp till I . och en fjärdedel av kostnader dämtöver. Föräldrar som intehar ekonomiska möjligheter att betala dessa kostnader får naturligtvis skickabarnen till folktandvården - så länge den finns kvar. Biträdandesocialministern är självklart intresserad av att följa upp sin motion om atlfolktandvården skall avvecklas och överföras i privat regi. Barnfamiljerna harmol denna bakgmnd all anledning atl hysa oro." Ifortsättningen kommer gränsen för ersättning av kostnaderna upp till 1 000 kr.inle atl gälla. har att ta ställning till ell förslag om alt gränsenskall höjas till . Jagkonstaterar med förvåning atl regeringen, självfallet med stöd av sin räll atlfastställa tandvårdstaxan, fattar detta beslut om försämring av den 1 febmari 1978 tandvårdsförsäkringenkort tid efter sitt eget beslut om att tillsätta enpariamentarisk utredning, som har fltt till uppgift all utvärderaerfarenheterna av tandvårdsförsäkringens regler beträffande högkostnadsskyddet.Tala om överkörda utredningar, men denna kördes över redan innanutredningsarbetet började! Nogborde regeringen ha avvaktat resultatet av detla utredningsarbete om del intevarit så alt man var ängslig för atl höjningen inte skulle bli av denstorieksordning som regeringen förväntar sig. Bäst all skynda före! Vidtandvårdsförsäkringens genomförande betonades vikten av atl bereda dem som harbegränsade inkomster möjlighet atl genomgå erforderiig omfattandetandvårdsbehandling. Vi vet att många människor i vårt land först genom tandvårdsförsäkringensgenomförande fick råd alt gå lill tandläkaren. Försämringenav tandvårdsförsäkringen aktualiseras då landets löntagare flr uppleva en sänktlevnadsstandard och hot om en ytteriigare sänkning. Med tanke på de svårighetersom drabbar betydande grupper i vårt land borde del varit naturiigt förregeringen att sträva efter all bevara nuvarande sociala förmåner och inle slåmol de redan hårt drabbade. Dettaär ett av flera områden där regeringen vill spara. Hur kan del komma sig atlbesparingar alltid enligt borgeriig filosofi skall drabba dem som har svårastatt bära bördorna? Här går en markant skiljelinje mellan i praktisk politikgenomförd socialdemokratisk solidaritet och när man från borgeriigl hållanvänder ordet solidaritet snarare som en mbrik än som en praktisk realitet. allmänpolitiska debatten 1976 pekade jag på alt efter atl haupplevt oro i och med regeringsdeklarationen kunde känna trygghet vad gälldeBarsebäck 2. Jag uttalade vid del tillfället också den förhoppningen atllandets då helt nye statsminister, som själv sagt alt han aldrig besökt ellkärnkraftverk, borde inbjudas av till . Jag vet inle om detblev fallet. Om inle, så låt min uppmaning gå vidare lill . Ringhals3 står Ju nu klart.