prot · G109116 · 1977-12-31 00:00:00 — Om detta har vi intefått några s. k. samstämmiga rapporter i massmedia, som i stort sett lar sinanyheter från tre imperialistiska nyhetsbyråer. Den somaliska militärainvasionen i hälsades i stora massmedia med gillande ellerlikgiltighet. Moiangreppet, när drev ut de invaderande trupperna ochåtererövrade , har däremot varit föremål för en hel del s. k.oro. Jagvill erinra om att svenska officerare hade varit instruktörer iden kejseriiga etiopiska armén. hade under sommest gynnad nation i och pumpade in enorma mängder med vapen för allstötta upp kejsarregimen. under kejsarväldet var ell av huvudföremålenför svensk biståndsverksamhet. De som kunde blunda för de mänskligarättigheterna i , när tusentals etiopier torterades ihjäl i kejsarenslorlyrhålor och när hundratusentals eliopiska bönder svalt inte långt frånlyxlivet i palats, de har sannerligen tagit lid på sig att bliintresserade av mänskliga rättigheter. Vikan inte gå i god för allt som görs av den nya regimen i . Men vikänner till hur det var under den gamla regimen. Vi känner lill den militärainterventionen. Vi vet att kontrarevolutionen inledde blodsutgjutelsen medmassmord och massterror mot dem som ledde det snabba utvecklingsarbetet iEtiopien. Och vi vet alt de stora massorna, arbetarna och bönderna, inte längreär slavar i en feodalt och barbariskt samhälle. Detta är den första regim iEtiopiens långa historia som har arbetares och bönders väl och ve somledstjärna. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationellt utvecklingssamarbete m. in. Tillåt mig slutligen också instämma i deförslag som yrkat avslag lill anslag lill . (vpk): Det finns en glädjande åsiktsöverensstämmelsei den svenska när det gäller synen på problemen i södraAfrika-åtminstoneiord. Så gott som alla framhåller vikten och nödvändigheten avatt aktivt går in och stöder befrielserörelser, flyktingar och andraoffer för apartheidpolitiken. Både i propositionen och i utskottsbetänkandetframhålls med stolthet alt det svenska stödet till regionen har lång hävd ochatt ger mer humanitärt bistånd än något annat land. Vi solar oss iglansen av våregen duktighet. kommunisterna har häri kammaren haft anledning att påpeka dubbelmoral, våra två ansiktensom vi sätter upp mot världen i de här sammanhangen. Det finns förnyadanledning att göra det en sådan här dag då alla, eller nästan alla, talar omvåra stora insatser. Låt mig därför vända mig till de ledamöter som tävlarom vilka av dem som vill mest och bäst när det gäller att hjälpa folkoch påminna dem om att de i andra sammanhang har intagit en helt annan attityd. Ni har, år , varit med om alt avslå kommunistiskamotioner som krävt åtgärder mot svenska företags verksamhet i de här områdena,en verksamhet som har stöttat de reaktionära regimerna, som har sugit utmångdubbelt större belopp ur de fattiga arbetarna än vad vi nu så stolt gertillbaka med den andra handen. Ni har sagt nej lill bojkoltaktioner och andraåtgärder på handelsområdel. Ni har kort sagt i de här sammanhangen ställt upptillsammans med den överiga rika världen och hjälpt till att fördröja befrielsenför de förtryckta. ger ni tillbaka litet grand och talar om hur bra ni är. citerade här ett uttalande avNkomo - en av de svarta ledarna - i vilket han pekade på tvetydigheten iSveriges och andra staters inställning. Jag vill åberopa en annan av de sloraafrikanska ledarna, i - sedermera mördad avportugisiska hantlangare. Han yttrade en gång vid en konferens iRom någonting ytterst tänkvärt apropå del humanitära bistånd som vi och andraländer lämnade, som vi hade ökande handel - även medvapen - med kolonialmakten . sade ungefär så här: Det är fint att ni ger oss medicin och förbandsartiklar.Och det kan jag lova er, att om ni skulle råka i svårigheter längre fram när vihar befriat oss, då skall vi också skicka er litet medicin. Men vad vi behöveri dag, det är främst vapen eller pengar till vapen och att ni intar en bestämdhållning lill våra motståndare. Del omdöme som den gången fälldes av tordegälla . Det sagda för vara nog för för attpåvisa vår tvetydiga inställning till folk som slåss för sin frihet både iAfrika och på andra Det kommer nyamotioner från vpk med krav på åtgärder inom handelsområdet lill stöd förapartheidpolitikens offer och för folkel i . Måtte de svenskariksdagsledamöterna då vara lika lyhörda för dessa människors klagan som deverkar vara . Föratt återvända till södra vill jag anföra alt vpk i sin motion harföreslagit en ökning av det humanitära bislåndet på ett flertal punkter. Vianser först och främst alt ett viktigt flyklingproblem har glömts bort iregeringens förslag. Det gäller de flyktingar från , f d.Kalanga, i ,som har tagit sin tillflykt till -som bekant pågick detetl regelrätt krig i området , ett krig där marockanskatrupper ingrep. De transporterades dit med franska plan, förmodligen med minne och stöd. Mobuluregimen i gick hårt fram i området när denhade fått denna hjälp utifrån, och det beräknas all omkring en kvarts miljonmänniskor har flytt över gränsen in i . Flyktingströmmen har inte hellerpå någol sätt minskal, eftersom Mobutu fortsätter förföljelsen motcivilbefolkningen i . Angolanska staten som har mer än nog med sina egnaproblem behöver hjälp med alt ta hand om och försörja flyktingarna. Vpkföreslår att ett anslag på till att börja med 20 miljoner beviljas lill dessaflyktingar. Antaletflyktingar från , och ökar också. De tas delvis emotav fronisiaterna, men även befrielserörelserna i dessa länder bedriver ettaktivt flyktingarbete. Vi föreslår i vår motion att bislåndel för flykiinghjälptill fronisiaterna ökas lill 20 miljoner. Anslagentill befrielserörelserna i de aktuella länderna behöver också räknas uppkraftigt, inte bara för att de behöver hjälp till sina flyktingar utan också föratt de behöver medel för sin administration, utbildning och allt annat påsamhällslivets område. Vi föreslår således att anslaget till SWAPO i Namibiaökas till 25 miljoner och att samma summa anslås till Patriotiska fronten iZimbabwe, och . 1Namibia och har förts förhandlingar mellan devita förtryckarregeringarna - den i resp. lan Smiths regim, bådeolagliga - samt inhemska ledare och grupper som har svikit sitt folks krav påfullständigt majoritelsslyre. sägs det både i propositionen och iulskotisbetänkandet alt skall vara berett att träda in med ökat biståndlill de regimer som kan komma all uppslå på della sätt. Om inle regeringeninser,eller vill inse,att del härar fråga om marionetlregimer,som tillkommitenbart för att förhindra den fullständiga frigörelsen, så borde åtminstoneutskottet inse det. Men detta faktum förbigås med tystnad, vilket väcker ondaaningar. har tidigare påpekat det felaktiga i att Sverigeupprätthåller och t. o. m. ökar biståndet till länder, där det är uppenbart attdet inte kommer de mest behövande till godo. Det torde vara klart att deregimer som kan komma till stånd i och som ett resultat av denämnda förhandlingarna, i vilka den vita minoriteten försäkrar sig om ett stortinflytande, inte ger utrymme för någon bättre fördelning vare sig av inhemskatillgångar eller av bistånd utifrån. Del hade varit lämpligt att utskottetmarkerat delta. Den fortsatta hjälpen lill dessa Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. länder bör utgå till SWAPOoch Patriotiska fronten, oavsett vilka uppgörelser som de vita fascistregimernalyckas uppnå med inhemska ledare som sviker sitt eget folk. BeträffandeSydafrika anser vpk all stödet till ANC bör höjas kraftigt, och vi föreslårockså här en summa på 25 miljoner. Utöver ANC bör ävenfackföreningsorganisationen få utvidgat stöd. Den är den endaicke-rasistiska nationella fackföreningen i , och den har underinnevarande budgetår fått mindre anslag, bl. a. för att kunna hålla ett kontori Dar-es-Salaam. Vi föreslår ett anslag på till SACTU. Desammanlagda yrkandena i vpk:s motion ger 117 milj. kr. till befrielserörelseroch flykiinghjälp i södra . Det är en ökning av regeringens förslag med32 miljoner, och det kan täckas med de nedskärningar i andra fall som minapartikamrater har talat för här . Innanjag lämnar området för humanitärt bistånd vill jag också framföra ett par andrakrav i vpk:s motion. Vi har tidigare begärt att stöd av olika slag, bådepolitiskt och ekonomiskt, skall beviljas till Demokratiska republiken ,eller som det också kallas. Detta lilla folk är utsatt förangreppskrig från sina grannar, och , och många flyktingarfrån landet har sökt sig lill , där de lever under myckel svåraförhållanden. Vi föreslår alt ett anslag på beviljas till hjälp åldessa flyktingar. Sånågra ord om . Det framhålls i propositionen att det på grund avden politiska utvecklingen i kommer alt finnas ett ökat behov avstöd lill flyktingar och andra som drabbas av politiskt förtryck. Det är ettomdöme som kommunisterna helhjärtat vill instämma i. Vi kan alladagligdags läsa i våra tidningarom övergrepp i form av fängslanden, tortyr ochmord i många av de latinamerikanska staterna. De mänskliga fri- och rättighetersom så många här i landel slår vakt om, de rättigheterna trampas under fötternapå det grövsta sätt , i . Det kommer attställas ökade krav på vår solidaritet med dem som förföljs av facistiskamilitärjuntor och andra liknande regimer där. kommunisternakommer i annat sammanhang alt lägga fram förslag lill stöd ål folkens kamp iChile och . hälsar vi med tillfredsställelse förslaget att dens. k. flyktingberedningens ansvarsområde kommer att utökas lill att omfattaäven . Vi anser att det är etl bra förslag, men mot bakgrund av vadjag här har framfört och vad som sägs i propositionen och i utskottsbetänkandetom förutsedda ökandebehov tror vi att det blir svårt att klara alla angelägnainsatser inom budgetposten. Vi föreslår därför att anslagsposten räknas upp till 30 milj. kr. Meddetta, herr talman, ansluter jag mig till de yrkanden som harframställts av och . UnderrubrikenKatastroftillstånd har vpk två motioner som rör enskilda länder. I den förstaföreslår vi att tio miljoner anvisas till de eritreanska Röda korsorganisationernaRöda halvmånen och ERA, , i den andra att riksdagenavsätter 25 miljoner i katastrofhjälp till Demokratiskafolkrepubliken saml hos regeringen hemställer om förslag tillutvecklingssamarbete med delta land. Närdet gäller vill vi än en gång påpeka alt det långa krig som pågått ilandet, först under det koloniala styret, sedan under del feodala, eliopiskakejsardömets tid och slutligen tyvärr även nu under konflikten med den nyaprogressiva regimen i skapat stora lidanden för civilbefolkningen. Vihoppas att del arbete som pågår för att åstadkomma en förhandlingslösningmellan och skall ha framgång. Ett snabbt slut på krigshandlingarnaär en första förutsättning för att den positiva utveckling som pågår i bådeEtiopien och skall fortsätta och öka i intensitet. Samarbeie i ställetför krig skulle gagna folkets intresse i hela regionen. bör vi göravad vi kan för att hjälpa dem som har drabbats av kriget. Del är mot denbakgrunden som vpk föreslår att medel skall anvisas till de nu nämndahumanitära organisationerna. Jag yrkarbifall till motionen 363. Vadslutligen gäller vårt förslag till stöd ål och samarbete med Demokratiskafolkrepubliken torde det finnas få biståndsobjekt, fö länder, som på ettbäure sätt uppfyller kraven och målsättningarna för svenskt bistånd.Demokratiska , eller Sydyemen som det också kallas, är etlav jordens fattigaste länder med en av de lägsta per capita-inkomsternanågonstans. Landet är missgynnat av naturen. Det är ett ökenlandskap med ganskastora höjdplatåer. Nederbörden vid kusten är mycket ringa medan den däremot iinlandet, i bergstrakterna, kan bli våldsam. Detta bäddar för återkommandesvåra katastrofer dels i form av torka som hårt drabbarlivsmedelsförsörjningen, dels paradoxalt nog i form av väldigt kraftigaöversvämningar som har ställt till stora skador. Jag skall senare återkommatill del. Landethar varit koloni, som så många andra, under ett hundratal år. Det har legatunder brittiskt styre , då man efter ett långvarigtgerillakrig fick sin självständighet. har en myckel positivutveckling inletts i landet. Man har genomfört en upprustning av utbildning,sjukvård och annan social service som är enastående med tanke på det dåligautgångsläget och den korta tid som har använts fördetta arbete. Man har framförallt sett till att de fö resurser som finns har spritts och kommit allainvånare i detta ganska vidsträckta och stora land till godo. Det talas iutskottsbelänkandet, apropå vår motion, om att det har beviljatskalaslroföisiånd till Demokratiska . Det är viktigt, ochdet kan man också hälsa med tillfredsställelse. Rädda barnen, som bedriverorganiserad hjälp i landet, som bl. a. innefattar upprättande, kontroll ochförsörjning av framför allt mödra.vårdscentraler, har aktivt bidragit till atthjälpa till att sprida och administrera den här hjälpen. Menlandet behöver ytterligare hjälp. Som jag sade tidigare drabbas del och harnyligen drabbats av stora katastrofer. 1975 var det oerhört kraftigaöversvämningar, som slog sönder vägar och broar och även rev ner hus och helabyar på grund av alt det inle finns någon vegetation eller liknande som tar uppvattenmassorna då det regnar, utan de störtar rakt ner när det blir Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. sådana här skyfall. 1976inträffade sedan den svåra torkan, som har föranlett de internationellahjälpinsatserna. Medan man - alltså -fortfarande höll på attdela ut vete, som man hade fått av FN, bl. a. genom hjälp, inträffadeen ny översvämningskalastrof som på nytt slog sönder de vägar och andraanläggningar som man tidigare hade byggt. Detfinns alltså all anledning att plädera för ytterligare katastrofbistånd tillDemokratiska . Rädda barnens representanter och andratjänstemän och administratörer från internationella hjälporgan intygarenstämmigt alt hjälpen som kommer till detta land verkligen sprids. Den stannarinle, vilket tyvärr händer i så många andra fall, hos ett litet ledande skiktutan den kommer ut lill folkel. Delvore också önskvärt alt på något sätt kunde inleda förhandlingaromvissa bestämda biståndsprojekt lill detta land. Det vore välanvända pengar. Jaghoppas att vi längre fram åter skall få anledning att ta upp de härfrågeställningarna, då med något större framgång och mer positivt bemötande ändenna gång. Jag yrkar därmed, herrtalman, bifall till motionen 681. Det var länge sedan jag deltog i en debatt om vår utvecklingspolitik.Detta beror, herr talman, helt enkelt på alt det finns många i denna kammaresom är experter och som även anser sig vara experter på dessa frågor och pägrund därav ägnar dem mera tid än vad en enkel riksdagsman med andraspecialiteter hinner göra. Delta hindrar emellertid inte att jag denna gångkommer att påtala förhållanden som kommer mig att tvivla på både lämplighetenoch effekterna hos en viss del av den svenska biståndsverksamheten. Jaghar dristat mig föreslå alt biståndsverksamheten till skallupphöra. Bakgrunden är verkligen inte svår att förstå. Kan en vettig ocheffektiv biståndsverksamhet upprätthållas i ett land som inte bara driverkrigshandlingar och är invecklat i omfattande konfiikter utan också genommilitärregimens försorg bedriver ett hänsynslöst ullrotningskrig mot sina egna landsmän- män, kvinnor och barn? land där de mänskliga rättigheterna så till dengrad åsidosatts att barnliken måste staplas ovanpå varandra på gatorna efternätternas excesser! Dessa beskrivningar har lämnats av både svenska ochutländska observatörer, och de är, som jag tror, sanningsenliga. Altnågot sådant förekommer måsle strida mot flera av de grundläggande principersom vi i vårt demokratiska land fastlagt som förutsättningar för vårbiståndsverksamhet. Frågan är: Om vi fortsätter alt lämna bistånd till ettsådant land, hjälper vi då inte militärregimen där att fortsätta dennaverksamhet? Stärker vi dess självförtroende alt fortsätta sin terror ellerunderbygger vi möjligheterna för de fattiga alt trots dessa svåra inreförhållanden återfå tron ? Kan vi ge dem en gnutta hjälp? Mellandessa alternativ slår diskussionen. Såsom jag har bedömtfrågan efter samtal i FN och genom studier av de rapporter sominkommit tror jag att vi genom att inte nu lämna dessa människor bistånd bästhjälper dem i längden. kan inte tolerera den utveckling som sker, ochdärför måste vi upphöra med vår bidragsverksamhet till del landel för all istället fästa världens uppmärksamhet på händelserna i . Dessa är såallvarliga all de borde inverka också på våra diplomatiska förbindelser med detlandet. Delsägs -jag har inte hört del från svenskt håll, men i uttalanden från detengelska pariamentet - att den svenska och den norska ambassadören gudskelovgjort en framställning i frågan till utrikesminister. Jaghar i min hand ett urklipp ur Times där Hans Eerik beskriver händelserna iAddis Abeba. Jag gör en fri översättning här av vad som står, och den som villkan ju kontrollera artikeln: Jagskriver detta från . Staden är indelad i 300 distrikt, vart och ettmed etl fängelse och beväpnade vakter som strövar omkring. Myndigheterna idistrikten har rätt lill "revolutionära bedömningar", dvs. att döda.Fängelserna är fulla. Människor plockas upp och skjuls, och del finns totalt 3000 auktoriserade mördare. Denhär artikeln kommenterades dagen därpå i engelska parlamentet, och uppgifternaverifierades där. I den debatten åberopades också, som jag sade tidigare, attden norska och den svenska ambassadören har tagit upp frågan med den etiopiskeutrikesministern. Detär mot den bakgrunden man skall se min kritik bl. a. mot kubanernas medhjälp idetta land. Den har vissertigen påtalats av socialdemokraterna men på ett,tycker jag, litet halvhjärtat sätt. Kubanerna ger sin hjälp till dessamarxistiska diktaturregimer ulan alt ta hänsyn lill de uppenbara grymheier sompågår där. Eftervad jag nu har sagt skulle jag naturligtvis yrka bifall lill min motion. Pågrund av de av utskottet framförda synpunkterna och biståndsministerns i dagredovisade syn på situationen i och hans uttalande att man kommer attfölja den med stor uppmärksamhet och vidta åtgärder om yttertigare rapporterkommer fram har jag emellertid, herr lalman, inte någol yrkande. Internationelltutvecklingssam arbete m. m. Jag kommer alt i huvudsak uppehålla mig vid p. C 3 i propositionen,dvs. det avsnitt som handlar om informationen. Deninternationellt sett betydande satsning som vårl land gör på bistånd lillutvecklingsländerna måste ha en förankring bland medborgarna. Genom eninformation till allmänheten i syfte alt öka kunskapen om utvecklingsländernasproblem och underutvecklingens orsaker kan en sådan förankring skapas. Destora folkrörelserna har varit starkt pådrivande när det gällt debatten omsvenska insalser i utvecklingsländerna. Organisationernas medlemmar har käntett starkt engagemang. Många organisationer har själva praktiskt deltagit iutvecklingsarbetet såväl med egna projekt som genom rekrytering tillfredskårsarbete. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Redantidigt inledde SIDA samarbeie med folkrörelserna. Inle minst har SIDA settfolkrörelserna som medarbelare när del gälll u-landsinformatio-nen. Sedanbörjan av 1970-talel har anslagen till de enskilda organisationernasu-landsinformation mångdubblats. Att utbudet av information från dessaorganisationer därmed kunnat utökas och varieras är helt klart. Det torde inteheller råda något tvivel om att de informationsinsatser som folkbildningsorganisationeroch andra enskilda organisationer genomfört haft stor betydelse när det gälllalt skapa förståelse för ökade biståndssatsningar. Däremothar man inte konkret kunnat visa i vilken utsträckning de gjorda insatsernauppnått de uppställda informationsmålen. Någon egentlig utvärdering har integjorts. Riksdagensrevisorer har 1976 påtalat delta. Man konstaterar alt den från SIDA delegeradeu-landsinformalionen numera uppgår till betydande belopp och att det därförvore angeläget att en närmare utvärdering gjordes av denna typ av information. Denbiståndspolitiska utredningen har bl. a. haft till uppgift att studera fråganom u-landsinformationen. Utredningens betänkande är nu på remiss. Utredningenbetonar alt det är angeläget att resultatvärderingar ägnas ökaduppmärksamhet i det över biståndsbudgelen finansieradeu-landsinformationsarbetet. Personligentror jag alt en granskning och utvärdering av u-landsinforma-lionen skulle varatill stor nytta för såväl de enskilda organisationerna som för SIDA. Informationsmetoderoch aktiviteter måste sländigt utvecklas. En sådan utveckling underiättas ochstimuleras genom resultatuppföljningar och utvärderingar av de metoder mananvänder. Utskoiielhar lillstyrkl regeringens förslag om ett anslag på . Det är en ökning av anslaget i jämförelse medinnevarande år på 1,1 milj, kr. Socialdemokraternaföreslår i en reservation yttertigare 1 milj. kr. till informationsverksamhet.Höjningen skall ske på anslaget till enskilda organisationersu-landsinformation. Redani statsverksproposition betonades alt anslaget då nått en nivå som medmindre ökningar var försvarlig också i ett längre perspektiv. Det kan vara värtalt notera alt en ökning på 1,1 miljoner som utskottet föreslår är i stort settgenomsnittet för de årliga ökningar som skett . Jaghar tidigare påpekat bristen på utvärdering i fråga om informationsinsatsersom sker med medel från detta anslag. Anslaget har under 1970-taletmångdubblats, och det kan vara skäl att utvärdera resultaten innan yttertigarekraftiga ökningar av anslaget sker. Detkan också vara värt att notera att de socialdemokratiska reservanterna inteföreslår någol ökat totalbelopp när det gäller del internationellautvecklingssamarbetet. Delta sker med hänvisning till det ekonomiska läget. När man nu yrkar på enökning av informationsanslagel gäller det resonemanget inte längre.För att täcka kostnaden är man beredd att skära ned på anslaget till bilateraltsamarbete, dvs. anslaget till direkta biståndsinsatser. Låt mig lillsist säga några ord om bislåndet lill . Botswanagränsar i huvudsak lill , och . Landet är i hög gradberoende av . Utvecklingsansträngningarna är bl. a. inriktade på attpå sikl minska detta beroende. Händelsernai och har direkta konsekvenser för Botswana.Flyktingströmmen från de båda länderna är stor. Trots all landet inte tillåternågra befrielserörelser att agera från sitt område har det hänt alt rhodesiskastyrkor trängt in över gränsen. Det har också hänt att Smilhre-gimens styrkorvid dessa tillfällen dödat och fängslat botswanska medborgare. Ävenom i huvudsak är ett genomslrömningsland för flyktingar som sedantransporteras vidare måste landel i stor utsträckning härbärgera flyktingar.Det sker bl. a. i flyktingläger som ofta måste ta emot mångdubbelt flerflyktingar än vad lägren är avsedda för. För har den starkaflyktingströmmen skapat slora problem, inle minsl ekonomiska. Detfinns ur alla synpunkter skäl att stödja både när del gällerutvecklingen av landet och när del gäller fiyklingproblemen. Regeringenföreslår i sin proposition en ökning av anslaget med 5 milj. kr. till 55 milj.kr. Socialdemokraterna föreslår i sin motion en ytterligare ökning av anslagetmed 5 milj. kr. Underinnevarande budgetår har utöver ordinarie anslag lämnats ytterligare 5 milj.kr. som ell bidrag till utgifter för flykiingar. Eftersommöjligheterna till liknande extra anslag även finns under kommande budgetår, ärskillnaden mellan utskottet och den socialdemokratiska reservationen minimal. Jag yrkarbifall till utskottets samtliga förslag. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. ALLANÅKERLIND (m): Del finns väl inget land i världen som per person räknat ger bort såmycket pengar i s. k. u-hjälp som . Här har den ene talaren efterden andre sagt alt vi skall ge bort alltmer av de pengar som vårt land tvingaslåna utomlands lill dessa ändamål. U-hjälpen har ibland gått lill vettigaändamål, ibland lill tvivelaktiga projekt och ibland till helt förkastliga projekt.