prot · G1095 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:5 § 1 Upplästes och ladestill handlingarna följande från valprövningsnämnden inkomna Berättelseom granskning av bevis för riksdagsledamot och ersättare Till valprövningsnämnden har från riksskatteverketinkommit bevis om att , , utsetts till ledamot avriksdagen samt atl , , , ,, , , , ,, , Bandhagen, och , , utsettstill ersättare för riksdagsledamöter. Valprövningsnämndenhar vid sammanträde denna dag granskat bevisen och därvid funnit, atl deblivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § vallagen. Berättelseom granskning av bevis Jor riksdagsledamot och ersättare Till valprövningsnämnden har från riksskatteverketinkommit bevis om all , , ulseils till ledamot avriksdagen samt all , och , , utsettstill ersättare för riksdagsledamöter. Valprövningsnämndenhar vid sammanträde denna dag granskat bevisen och därvid funnit, att deblivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 v) vallagen. Det skulle antecknas alt () ochSten-Ove () utsetts att inträda som ledamöter av kammaren i ställetför () resp. () som avsagt sig riksdagsmannauppdragen. Antaletsuppleanter i utskott, m. m. § 2 Ersättare förstatsråd EftersomBlenda Litlmarcks uppdrag som ersättare för nu upphön får jaganmäla att inträder som ny ersättare för . §3 Antalet suppleanter i utskott, m. m. Somtidigare meddelats kommer val till talmanskonferensen, utskott. Nordiska rådetoch atl ske vid tisdagens sammanträde. Enligttill kammaren inkommet protokollsuldrag har valberedningen föreslagit att ikonstitutions-, lag-, närings- och arbetsmarknadsutskotten skall utses 17suppleanter, i skatte, jusiitie-, utrikes-, försvars-, socialförsäkrings-,utbildnings-, trafik- och jordbruksutskotten 16 suppleanter samt i övrigautskott 15. Jaghemställer alt antalet suppleanter i utskotten bestämmes i enlighet medvalberedningens förslag, dvs. lill 17 i konstitutions-, lag-, närings-ocharbetsmarknadsutskotten, 16 i skalle-, jusiitie-, utrikes-, försvars-,socialförsäkrings-, utbildnings-, trafik- och jordbruksutskotten samt 15 i vartoch ett av de övriga utskotten. §4 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningarna 1977/78:19-22. §5 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1977/78:23 av IngemarKonradsson (s) lill kommunikationsministern om vissa åtgärder för all förbättrakollektivtrafiken: Av flera olika skäl är det angeläget all förbättrakollektivtrafiken. Stora befolkningsgrupper saknar fortfarande tillgång tillegen bil och är därför beroende av att kunna åka med kollektiva färdmedeltill'arbetet eller lill olika former av service. Till de billösa hör mångapertsionärer och ensamstående med barn. Jagvill också erinra om all förutsättningarna för en ekonomiskt bärkraftigkollektivtrafik har blivit allt sämre. Kommuner och landsting har för sin delkänt elt ansvar när del gäller att slå vakt om trafiken och satsar nu stora beloppför atl stödja verksamheten ute i länen. De kommunala bidragen tillbusstrafiken är långt större än de statliga. Inteenbart sociala ulan också samhällsekonomiska skäl talar för all vi börförbättra kollektivtrafiken. Personbilismen drar med sig höga samhällskostnaderoch skapar betydande miljöproblem i våra tätorter i form av buller, avgaser,trängsel och dålig framkomlighet för bussar och cyklister. Eftersom jag ärlandstingsman vill jag också hänvisa till trafikolyckorna. Förutom atl dra medsig mänskligt lidande medför olyckorna höga samhällskostnader, ca 2,9 miljarderår enligt den s. k, . Påden förra regeringens initiativ tillsattes en lång rad utredningar som bl. a.hade lill uppdrag atl föreslå åtgärder för en förbättrad kollektivtrafik.Utredningarna är lillbaka klara och också remissbehandlade. Jagtänker då särskilt på trafikpolitiska utredningen (SOU 1975:66), utredningenom kollektivtrafik i tätorter, den s. k. KOLT-uiredningen (SOU 1975:47),utredningen om kommunikationsväsendets anpassning till de handikappades behov,den s. k. (SOU 1975:68) samt utredningen om länskort ikollektivtrafiken (SOU 1976:43). Ingen av dessa utredningar har föranlett någraåtgärder från regeringens sida. Inle heller har resultatet av länsstyrelsernasregionala trafikplanering delgivits , detta trots au man haft god lidpå sig för en utvärdering. Jagkan förstå all regeringen med hänsyn till det statsfinansiella läget känner enviss tveksamhet mot sådana långtgående reformförslag som kostar mycket pengar.Men åtskilliga av de förslag som de nämnda utredningarna har presenterat ärinle kostsamma ulan skulle innebära bara myckel blygsamma anslagsökningar. I endel fall är de budgelmässiga följderna obefintliga. Man kan också hänvisa tillatl förslagen kan medföra samhällsekonomiska besparingar. Regeringensdröjsmål med alt genomföra reformförslagen innebär en risk för en försämradkollektivtrafik. Jag vill understryka att dröjsmålet är mycketbesvärande för kommuner och landsting. De finner all olika administrativa ochorganisatoriska förhållanden lägger hinder i vägen för en rationell uppläggningav irafikverksamhelen. Detär mot den bakgrunden angeläget all exempelvis länskorlsulred-ningens förslagom en modernisering av den nu starkt föråldrade yr-keslrafiklagstiftningengenomförs. Utredningen föreslog bl. a. atl den kommunala trafikhuvudmannenskulle ges rätt au inneha trafiktillstånd, varvid själva driften skulle kunnaregleras genom långsiktiga entreprenadavtal. Områdeskoncession borde ocksåinföras. Beslut om SJ:s och postverkets trafiktillstånd borde decentraliserastill . Ett viktigt förslag var också all del borde finnas enskiljenämnd, som vid behov skulle avgöra den ekonomiska ersättningen videnlreprenadirafik. Delär också från många håll omvittnat hur administrativt krånglig den nuvarandeuppdelningen i lokal och regional busstrafik är. Ett enhetligt statsbidragenligt utredningens förslag skulle bidra till en rationalisering och lill ensamordning i trafiken. man också få med ettgemensamt huvudmannaskap för lokal och regional trafik i länen - del kan jagbekräfta från län. Svårigheternaall nå fram lill en avtalsuppgörelse med SJ talar för att regeringen bör tainitiativ till all del utformas centrala riktlinjer för hur kommunalarabattkort skall kunna få giltighet vid SJ;s tågtrafik. KOLT:sförslag om hur betingelserna för kollektivtrafiken i tätorter kan förbättrashar också skapat förväntningar i kommunerna. För statens del innebär förslageni stort sett endast omfördelning mellan redan befintliga statsbidrag ellervissa smärre anslagsökningar. En viljeinriktning lill förmån förkolleklivtranken framstår emellertid som i hög grad angelägen. Jagvill slutligen erinra om vikten av alt inle HAKO-ulredningens förslag glömsbort. Meddessa exemplifieringar av redan utarbetade och remissbehandladeutredningsförslag hemställer jag om atl till kommunikationsministern få ställaföljande fråga; Vilkaåtgärder tänker regeringen vidta för att underlätta för landsting och kommunerall förbättra kollektivtrafiken? 1977/78:24 av (vpk) till bostadsministern om bostadspolitiken: Situationen på bostadsmarknaden blir mer och merkrisartad. Bostadsbyggandet minskar kraftigt. Antalet färdigställda lägenheteri flerfamiljshus blir allt mindre, och antalet påböriade lägenheter harminskat med över en tredjedel jämfört med fjolåret. För flerfamiljshus råder påmånga orter totalt byggslopp. Bosladssaneringens omfattning har minskat ochnästan avstannat. Arbetslösheten bland byggnadsarbetarna ökar liksomsysselsättningsproblemen för hela byggbranschen. Byggmaierialkostnadernahar ökat myckel kraftigt liksom själva byggkostnaderna, bränsleskatterna, dekommunala taxorna och avgifterna samt underhållskostnaderna. Småhusbyggandetökar och har blivit en snabbi och vilt växande spekulationsmarknad.Bostadsbyggandet har därigenom alltmer privaiiserais och de friamarknadskrafterna getts större utrymme. Fastighelsspekulation och svart handelmed bostadslägenheter ökar. De allmännyttiga bostadsföretagen med sitt socialaansvar och därmed följande högre kostnader får en allt svårare situation. Denöppna bostadsbristen har kommit lillbaka. Nära två tredjedelar av kommunernaredovisar viss bostadsbrist. Bostadsmiljöerna i många flerfamiljshusområden ärfortfarande undermåliga. De ekonomiska orättvisorna mellan olika boendeformer,med ränteavdrag bara för privata fastigheter och villor, kvarstår och tilltar.Hyrorna stiger i alll snabbare takt. Hyresutvecklingen saknar motsvarighet iliden efter . Bristerna,orättvisorna och de ständiga hyreshöjningarna slår hårdast mot dem som harminst bärkraft. En ökad åtskillnad mellan människor och social isolering följeri hyreshöjningarnas spår. Många hyresgäster ser nu ingen möjlighet all klaraytterligare höjningar. Pengarna räcker helt enkelt inte lill. Bostadsbidragenhar inte följt med i utvecklingen - de övre hyresgränserna och inkomstgränsernaär för låga. Del som återstår av den sociala bostadspolitiken hotar nu allförsvinna. Motbakgrund av den situation som här myckel kort har beskrivits är del naturligtatl efterlysa vilka åtgärder regeringen tänker vidta för en förändring lill ensocialt inriktad bostadspolitik. Klart är all man inle på en gång kan undanröjaalla brister och orättvisor. Det behövs naturligtvis både omedelbara och meralångsiktiga åtgärder. Förändringaroch förbättringar behövs också då det gäller lagstiftning om markanvändning ochbyggande, där trots tidigare löften från regeringshåll fortfarande ingaförslag lagts fram. För all stärka hyresgästernas ställning och gehyresgästerna elt avgörande inflytande över sitt boende måsle också hyres- ochsaneringslagsliftningen förbättras. Deinitiativ regeringen tagit beträffande bostadspolitiken har emellertidi huvudsak gått i en helt annan riktning - all ge de privata vinstintressena påbostadsmarknaden ökat spelrum. Man har inte kommit med några förslag som kanstoppa den nuvarande hyresutvecklingen eller spekulationen med fastigheter ochlägenheter. Denutveckling som pågår på bostadsmarknaden kan inte få fortsätta. Någraomedelbara krav måsle nu snabbi uppfyllas: Hyresstopp under minst ettår. Fortsatt prisslopp ochprissänkningar på byggnadsmaterial. Sänkning av dengaranterade räntan för allmännyttiga bostadsföretag. Ränle- och amorteringsfrialån till allmännyttan. Förbättrade bostadsbidragoch lika avdragsrätt för olika boendeformer. Ökat bostadsbyggande iflerfamiljshus och sanering av äldre hus. Ökad satsning påkollekliva boendeformer och bättre boendemiljö. Obligatoriskbostadsförmedling - åtgärder mot fastighets- och lägen-hetsspekulalion. Ökadeanslag och bättre villkor för kommunernas markförvärv och lomlrätlslån. Förbättrad bygg-, mark-,hyres- och saneringslagsliflning. Utöverdessa omedelbara åtgärder för att mildra verkningarna av den fördabostadspolitiken måste man ta itu med orsakerna lill de höga hyrorna, dedåliga bostadsmiljöerna och hyresgästernas underläge mot fastighetsägarna. Manmåste göra slut på de privata vinst- och spekula-lionsintressena på helabostadsmarknaden. Del måsle ske på kapitalets och vinsternas bekostnad, genomsamhällsinsatser och ingripanden då det gäller kapital, mark, byggnadsmaterial,byggande, ägande och förvaltning av flerfamiljshus. Till dessa meralångsiktiga krav hör; Statlig bosladsbank medlåg och fast ränia. All mark i kommunernasägo, upplålelse endast mot tomträtt. Förstatligande av byggmaterialindusirin.Statliga och kommunala byggföretag. Alla hyreshus i kommunaloch/eller bostadskooperaliv ägo. Med hänvisning lill det anförda vill jag lillbostadsminislern ställa följande frågor; Delar bostadsminislern uppfattningen all situationenpå bostadsmarknaden är krisartad och all ett prisslopp på hyrorna nu måsteinföras? Kommer regeringen all föreslå fortsatt prisstopp påbyggnadsmaterial och söka åstadkomma prissänkningar? Har regeringen för avsikt alt föreslå någonsänkning av den garanterade räntan och/eller ge särskilda lån och bidrag lillde allmännyttiga bostadsföretagen? Vilka åtgärder tänker regeringen föreslå för atlöka bostadsbyggandet i flerfamiljshus, saneringen av äldre hus och byggandet avkollektivhus? Planerar regeringen några åtgärder i syfte atlkomma åt den tilllagande fasiighetsspekulalionen och handeln medbostadslägenheter? Är regeringen beredd att föreslå sådana ändringarav miljöförbäti-ringsbidragen all de kommuner och bostadsföretag som bästbehöver dem också får råd att utnyttja bidragen? Överväger regeringen något förslag i syfle atlavskaffa de ekonomiska orättvisorna mellan olika upplåielseformer i boendet? När kommer del förslag lill förbättring avbostadsbidragen som aviserats, och vad kommer det all innehålla? Vad avser regeringen all göra för alt förbättrakommunernas möjligheter atl förvärva mark och upplåta den mot tomträtt? Förberedsinom regeringen några förslag till lagändringar då det gäller bygg-, mark-, hyres- och saneringslagstiftningen, och när kan i så fall sådana förslag förväntas? 1977/78:25 av GretheLundblad (s) till jordbruksministern om kontrollen över hanteringen av kemiskaämnen; har framkommit uppgifterom sådan hantering av fariiga ämnen, de flesta klassificerade som gifter, vidföretaget i Teckomalorp, att man mycket allvarligt måsle ifrågasättaom kontrollmöjligheterna för övervakning av luft- och vattenkvaliteten ärtillräckliga. Lagenom hälso- och miljöfarliga varor är en ramlag, som främst lägger ansvaret förproduktion och hantering av ämnen som kan medföra skada på människor eller imiljön på producenten eller importören. Länsstyrelse och hälsovårdsnämnd skallutöva tillsyn över att lagens grundläggande bestämmelser om hantering av hälso-och miljöfarliga varor efterföljs, och produklkonirollnämnden kan lämnaföreskrifter och utfärda tillstånd eller meddela förbudbeträffande hantering och import. Iallmänhetens ögon har de ansvariga för hanteringen av farliga bekämpningsmedeloch avfall från dessa vid fabriken i icke vidtagit de åtgärdereller försiktighetsmått som lagen kräver, och lill-synsorganen synes för längeha litat på lämnade uppgifter från producenten ulan atl utnyttja sinakontrollmöjligheter. Helahandläggningen av frågan om avfallshantering och utsläpp från BT Kemi ger enskrämmande bild av den maktlöshet som kontrollmyndigheter och allmänhet kännernär misstankar om miljöfarlig hantering av kemiska ämnen skall undersökas. Frånansvarigt håll inom kemibranschen har man enligt tidningsreferat uttalat atlman inte kunde utesluta atl "dumpning" av kemiskt avfall skett genomnedgrävning av tunnor eller andra behållare även inom andra industrier - ettförfarande som helt sker på producentens ansvar med hänsyn lill skadeverkan ochmiljöfarlighet och där kontrollmyndigheterna har mycket små möjligheter lillkontroll i efterhand. Detta uttalande öppnar skrämmande perspektiv. Finns det ivåra tätorter flera potentiella förgiftningsrisker från avfallsgropar? Iriksdagen har ofta och gjorts uttalanden om viktenav att hanteringen av kemiska ämnen som kan innebära fara för hälsa och miljögörs säkrare och atl registrering och kontroll skärps. År1975 uttalade bl. (JoU 1975/76:15); "Med hänsyn lill denstora vikt som måsle tillmätas strävandena alt så långt möjligt förebygga atlnu ifrågavarande varor orsakar skadeverkningar på människor och i miljön, inteminst på arbetsmiljöns område, utgår utskottet emellertid från alt regeringenoch berörda myndigheter ägnar hithörande frågor den största uppmärksamhet ochbl. a. tillser att arbetet med att utvidga det effektiva verkningsområdet förlagstiftningen bedrivs i så snabb takt som möjligt. Enligt uiskoltels meningkräver den snabba utvecklingen på förevarande område ett oavlåtligtframflyttande av positionerna från de produktkonlrollerande samhällsorganenssida." Och i samma betänkande utgår utskottet ifrån "all arbetet medall yllerligare finslipa kontrollförfarandel i enlighet med utvecklingens kravbedrivs med all möjlig skyndsamhet och effektivitet". Jaghar tidigare haft tillfälle atl ifrågasätta om ramlagens möjligheter allföreskriva villkor för hanteringen av kemiska ämnen och eventuellt meddelaförbud utnyttjas i nödvändig omfattning, och jag finner anledning att isamband med förhållandena vid BT Kemi i Teckomalorp lill jordbruksministern nuställa följande frågor; Kommer jordbruksministern all utnyttja sin räll altålägga produklkonirollnämnden all utfärda stränga regler för destruktion avbekämpningsmedel och avfall från produktion av giftiga varor? Tänker jordbruksministern ta initiativ lill enundersökning av hur utsläpp, avfallshantering och destruktion skötts avbekämpningsmedelsindustrin ? Kan missförhållandena vid BT Kemi i Teckomalorppåskynda upp- rättandet av ettfullständigt register över sammansättningen av kemiska ämnen som hanteras iSverige, och kommer ämnen innehållande dioxin all prioriteras vid dennaregistrering? 1977/78:26av (vpk) lill statsrådet om den psykiatriskavården; upprördes opinionen avdel s. k. fallet , som bloiiade grovt orimliga förhållanden inom denpsykiatriska vården i landet. AUen svårt sjuk människa i ännu kunde beläggas med bojor,förvaras liggande på en brits i ett isolerat skjul, vara svept i plastpåse, spolasav med slang vid ivällning osv. blev för opinionen en chock, ty offenllighelenhar effeklivi undanhållils informalion om denna del av tillvaron på landetsmånga ivångsinsiitulioner. Intervjuerna i press och etermedia med de för falletansvariga avslöjade också värderingar och inställningar som icke kan lämnasopålalade. Merän någon annan under sessionsuppehållei inträffad händelse aktualiserar falletElisabeth del politiska ansvaret och den offentliga insynen inommenlalvårdsseklorn. har denna fråga skjutits undan från sakdebatt. Nukräver förhållandena all lar sill ansvar. Men-talvårdens villkor ochgrundprinciper är en poliiisk fråga, icke en ex-perlfråga. Det är icke enexperlfråga huruvida fall som kan få inträffa eller ej. Del är ickeen experlfråga hur många människor som skall drabbas av LSPV och annantvångslagstifining som upphäver grundlagens medborgerliga fri- ochrälligheler. Det är icke en experlfråga huruvida menlalvården skall bygga påvetenskaplig grund eller på den ke-misk-tekniska industrins försäljningsbehovoch vinstbegär. Del är icke en expertfråga huruvida patienter skallbehandlas i enlighet med elt primitivt siraff-belöningslänkande. Två ting är mot dennabakgrund oundgängligen nödvändiga. Delsmåsle en omfattande inspektion av de aktuella förhållandena på de psykiatriskainstitutionerna genomföras. Del måsle fastställas hur situationen är.Riksdagen måsle få information härom. Delsmåste en principdebail genomföras i rörande depolilisk-principiella riktlinjerna för behandlingen av dem som hänvisaslill de psykiatriska institutionerna. Denna debatt formar sig nalurligen diskussion om myckel av del allmänna problem som utslagningen i det rådandesamhället utgör. Motdenna bakgrund vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Avser regeringen all initiera en allmän inspektionav förhållandena vid de psykiatriska inslilulionerna? När avser regeringen låta diskutera den psykiatriskavårdens principer? 3.Anser regeringen all tvångslagen LSPV och del omfattande upphävandet avmedborgeriiga fri- och rättigheter är tillfredsställande? 1977/78:27av () till statsrådet om kravet på tillståndtill förvärv av hyresfastighet; har (CU 1976/77:20) med anledning av enav mig m. fl. väckt motion (1976/77:924) gett regeringen till känna atl enytterligare utredning bör göras för atl belysa behovet av en utvidgning avtillämpningsområdet för kravet på tillstånd till förvärv av hyresfastighet.Ci-vilulskottel anförde bl. a. alt uppgifter om fastighetsöverlåtelser i andrakommuner än där kravet nu ställs tydde på överväganden om huruvida enutvidgning av tillämpningsområdet borde aktualiseras. Dennafråga har sedan riksdagsbehandlingen fåll en förnyad aktualitet. UtskoUelförutsatte visserligen all undersökningsmaierialet redovisades i lämplig form.Upprepade kontakter från skilda håll har emellertid föranlett mig all anhållaom kammarens tillstånd att lill statsrådet framställa följandeinterpellation: redogöra för de åtgärder som vidtagits eller skall vidtas för attutreda behovet av en vidgning av kravet på tillstånd till förvärv avhyresfastighet samt ange när regeringen avser all förelägga eilförslag i detta ärende? § 6 Meddelande om frågor Meddeladesatl följande frågor framställts 1977/78:45av () till industriministern om åtgärder för att bevarasysselsättningen i : Bastkärns gruva är i farozonen. Den ligger iLjusnarsbergs kgmmun, som tidigare drabbats av flera industrinedläggningar, t.ex. Slällbergs, Mossgruvans och gruvor, skofabrik etc.Kommunen är liten och tål ej flera nedläggningar. Ersättningsindustrier ellerandra speciella åtgärder är nödvändiga för kommunens fortbestånd. Vilkaåtgärder avser statsrådet vidta för ? 1977/78:46 av KarinFlodström (s) lill industriministern om utbetalningen av ersättning lillöversvämningsdrabbade industrier: har i län och devårflodsdrabbade industrierna inlämnat räkningen lill induslrideparlemenlel förde skador och kostnader som uppstod vid vårflodskataslrofen 1977. Vilkamöjligheter har de översvämningsdrabbade industrierna all snabbi få sin begärdaersättning? 1977/78:47av () till jordbruksministern om åtgärder för all minska antaletbåtolyckor: dödades 78 personervid olyckor med fritidsbåtar, vilket är mer än dubbelt så många som undermotsvarande tid . Olyckorna längs kusterna och på öppna havet harökat mer än i insjöarna. Antaletfritidsbåtar ökar ständigt och är nu över 700 000. a. lypprovning, registrering och avgifter för alt främja ochkontrollera en sund utveckling av båtlivet. Utredningen om registerfråganremissbehandlas f n. Mot den bakgrunden vill jag fråga statsrådel: Vilkaåtgärder planerar statsrådet vidta för att minska antalet båtolyckor och hursnart kan förslag föreläggas ? 1977/78:48av (vpk) till statsrådet om åtgärder motmarknadsföring av mjölkersäitningsmedel för spädbarn i : har stor uppmärksamhetägnats åt atl flera multinationella livsmedelsförelag, bland dem ochandra bolag med skiftande svensk anknytning, ägnar sig åt atl föra inmjölkersäitningsmedel för spädbarn på olika u-landsmarknader. Bortsett frånall marknadsföringsmetoderna är djupt kränkande och ansvarslösa slår det klanalt dessa mjölkersäitningsmedel är direkt farliga för barnen i . a. lill all spädbarn dör i olika infektionssjukdomar. Jag vill mot dennabakgrund fråga statsrådet: atl i olika internationella organ, exempelvis WHO, arbeta för alldenna verksamhet från livsmedelsbolagens sida stoppas? 1977/78:49 av GeorgAndersson (s) \.\\\ utbildningsministern om sammansättningen av styrelsen förstatens kulturråd; uttalade , bl. a. ianledning av parlimotioner från moderata samlingspartiet och , allstyrelsen för bör ges ett parlamentariskt inslag. Dennamening gav en enhällig riksdag Kungl. Maj:i lill känna. Den sammansättning somutbildningsministern nu geit synes inte slå i överensstämmelsemed detta uttalande av . I anledning därav ber jag att tillutbildningsministern få ställa följande fråga: Varförhar utbildningsministern inle beaktat uttalande vid tillsättande avledamöter i ? 1977/78:50 av DanielTarschys (fp) lill utrikesministern om åtgärder för all förhindra avvisningfrån av vissa svenska medborgare: eftersträvar på alla områden godaförbindelser med . Elt störande element i de svensk-polska relationernahar emellertid varit alt - i uppenbar strid med andan i överenskommelsenmellan de båda länderna om viseringsfrihel - vägrat ett stort antal svenskarsom varit polska medborgare all resa in i landet. Detta har flera gångerpåtalats från svensk sida, senast vid polske utrikesministern i . Statsrådet omtalade då i Aktuellt den 9juni att man från polsk sida förklarat sig beredd att arbeta vidare medproblemet och söka minska antalet avvisningar. Fyramånader har förflutit sedan den polske utrikesministerns besök. Medanledning härav ber jag alt få ställa följande frågor: Har upphört med sin stötande praxis all vidgränsen avvisa svenskar som varit polska medborgare? Om så inte ar fallet, vilka yllerligare åtgärderavser regeringen atl vidta?