prot · G109154 · 1977-12-31 00:00:00 — kontinuerligt även ifortsättningen, och vi kan därför inte ha ett miljöpolitiskt resursprogram somär så utformat och fastlagt all del kan följas exakt. Det kommer alltid altändras genom beslut av . Vidarelycker jag man skall vara litet försiktig med atl alllför myckel krilisera delmaterial som man kan se lillbaka på. Jag tycker att socialdemokraterna skalltänka på de prognoser för energikonsumtionen som låg bakom beslut.Samma prognoser ser ju helt annoriunda ut , utan atl man för den skull kansäga att de tidigare prognoserna var mer eller mindre felaktigt gjorda. Manmåsle vara på del klara med alt vi alltid kommer att få arbeia under sådanaförhållanden. BirgittaDahl vill egentligen sätta energisparandet sist. Hon vill att många andrainvesteringar i samhället, som hon tycker är nödvändiga, skall gå före. Blirdet sedan något över på våra resurser, så kan de sättas in på energisparandet. Fårjag också något kommentera vad sade. Beträffandestyrmedlen, somjag inte gick så mycket in på i mitt första inlägg, harjagegenlligen besvarat hans fråga genom den argumentering som jag hade mot densocialdemokratiska reservationen. Men frågade: Finns styrmedlen?Nej, naturligtvis inte. Det var inte någol konstaterande av att de och demedlen fanns tillgängliga , utan vi säger att det är något som densärskilda delegationen har som specialuppdrag alt gå igenom. Energisparplanför befintlig bebyggelse, m.m. () kortgenmäle: sade att vi försöker hitta på restriktioner motenergisparverksamheten och att våra förslag skulle leda till atl den sparverksamhetenstoppades upp. Det är någol som inte alls har slöd i verkligheten. Vi föreslårför det första att pengar skall anslås, så atl verksamheten kan fortsätta. Ochvi föreslår ingen skillnad i anslagsbeloppet. Däremoi pekar vi på att det irealiteten inte är någon ökning i förhållande till tidigare, som regeringen såskrytsamt påslår. Men vi säger ja lill anslaget och lill att verksamhetenfortsätter. Fördelandra underkänner vi regeringens proposition i den meningen atl vi inte anseran den är tillräckligt bra för atl kunna läggas lill grund för det långsikligaenergisparprogram som vi är mycket angelägna om att få och som vi i 1975 årsbeslut förutsatte all man skulle ta fram underlag för till 1978. Och här finnsingenting som ger oss praktiska möjligheler att spara energi bättre ocheffektivare än . Det är det vår kritik grundar sig på. Det är inte atlsälta upp restriktioner; del är att arbeta så gott man kan med de resurser manhar i form av kunskap om hur man på effektivaste och praktiskt bästa sätt nårbäsla resulial. Del är ultryck för alt vi har en högre ambitionsnivå änregeringen, som inte är intresserad av sakfrågan utan bara vill ge sken av altThorbjörn sparplan håller, genom atl presentera detla teoretiskaresonemang, som ju harblivit utsatt loren fullsländigl mördande krilik av deexperter som har talat under hearings i utskottet. Nr 154 (vpk) kort genmäle: Fredaeen den Herrtalman! Det är inte möjligt att se energisparandet i befintlig bebyggelse 26 mai 1978 somnågot isolerat, något som är skilt från annan samhällelig verksamhet, det harjagredan i ett lidigare inlägg sagt. Jag vill till det sade Enersisnarplan illustrera,med hänvisning till föregående diskussion, atl skillnaden i for beftntlis bebvs- energikonsumtion är stor mellan olika sociala skikt i vårt samhälle. eelse m m Kapitalägare och höginkomsttagare användergenomsnittligt mer än dubbelt så mycket energi för sinabosläder, fritidshus, fordon och nöjen än vad som är möjligl för människor urarbetarklassen. Jag vill anföra detta för att markera hur nödvändigt del är altge de styrmedel fullt ul som kan möjliggöra en sådan bebyggelse och förtätningav bebyggelsen som gör det möjligt att också den vägen spara energi. Skillnadenmellan boende i flerfamiljshus och mark- och energikrävande småhus är vid enjämförelse ganska intressant. Och det som har sagts om att man räknar med attha samma energiförbrukning per kvadratmeter lägenhetsyta för småhus som förfierfamiljshuslägenheter kan naluriigtvis ha sitt inlresse. Men vad som ärverkligi intressant ärju att lägenheterna i småhus är så väsentligt myckelstörre än lägenheterna i flerfamiljshus och att förbrukningen därför blir såmycket slörre med en fortsatl inriktning på småhusbyggande. Dessutom kräversmåhusen mer energi vid själva byggandel, också per hus och per lägenheträknat, än vad byggandel av flerfamiljshus gör. Jaghar velat säga detla för atl undersiryka atl hushållningsålgärderna måsle gällaalla områden. Men det är lika nödvändigi all se till atl de hjälpmedel ochstyrmedel finns som skall göra det möjligl att realisera planerna. KJELLMATTSSON (c) kort genmäle: Jag betonade speciellt kommunernas roll därför att den är angelägen -del är ju mycket praktiskt arbete som måsle ulföras på den kommunala nivån -och för all undersiryka all man också kommer alt få den hjälp från centralainstanser som propositionen talar om, och även det ekonomiska stödet, som idetla sammanhang är uppräknat till 60 milj. kr. Detär naluriigtvis som säger, att folk förbrukar olika mycket energi.Men man får ju inte ta upp även fördelningspolitiken som elt argument mot attstarta energibesparande åtgärder i en del av samhället. Det finns många områdendär just fördelningspolitiken, och de förändringar man vill göra där, skallkomma lill sin rält. Del är mera när del gäller löne- och skattepolitik osv.man får korrigera. Avslutningsvis:Birgitla säger alt delta material inte är tillräckligt bra som underiag beslut här i . Och harjag ställt frågan: Vad är det då som socialdemokraterna vill ha som förslag? Går man bara lill reservationerna finner man verkligen inte myckel all hurra för. De ger inte ett dugg inlryck av alt man i detta läge skulle ha klarat av att komma med etl förslag som skulle ha varil så vida överlägset proposilionen. 72 Jag tycker det är en ren oförskämdhet när BirgittaDahl avslutar med atl säga atl regeringen inteär intresserad av sakfrågan. Det påståendet är egentligen så felaktigt all detslår lillbaka som en bumerang mol Birgilia . Att påstå alten regering, somlägger fram en sparplan och som höjer anslagen på del här områdeltill ungefär 1,5 miljard för nästkommande budgetår och sedan räknar med nästan1 miljards ökning vaOe år, är ointresserad av sakfrågan och bara ser delta somett politiskt slagträ, det är att påslå något som inte har någon som helsttäckning i verkligheten och är egentligen helt symtomatiskt försocialdemokraternas agerande i energi-sparfrågan. Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. Förstevice talmannen anmälde all anhållil att lill protokollet fåantecknat all hon inie ägde rätt till ytteriigare replik. Det finns i de här frågorna något av en grinighel hoscenterpartisterna, men den kanske är förståelig med lanke på de angrepp somriktas emot energisparplanen. Å andra sidan är kanske även vår kritikförståelig mot bakgrund av att detta kallas fören plan och att regeringen gårut med den lill människorna och försöker ge sken av att den skall kunna bliverklighet. Eftersom förslaget varken är en plan eller har rejäla förutsättningaratl bli verklighet, så är det inte bara vår rättighet ulan också vår skyldighetatt rikta en hård kritik mot delta mischmasch som kallas för proposition. Jagskall som ledamot av finansutskottet i milt inlägg syssla huvudsakligen medfrågan om det finansiella utrymmet - finansutskoitet harju behandlat frågan omstyrmedlen och frågan om värderingen av den politik som förts . Fråganom värderingen har redan diskuterats här, och del är i del avseendel egentligenbara alt tillägga att den ulgör en alldeles utsökt del av den centerpartisliskaenergipolitiken, som närmast kan karakteriseras genom den bild som visar enblind som leder en icke seende och hur vandringen blir därefter. Del är syndatt vi inte fick den ulvärdering som vi begärde . Då hade vi häftenbelydligt bällre grund all slå på, när vi nu skulle göra allvar av att läggafram en långsiktig sparplan. Ävenfrågan om styrmedlen har diskuterats . Jag skall bara ta upp en sak somfru i sitt anförande hell gick förbi men som ändå är den grundläggandefrågan. Den gäller; Om det över huvud taget skall.bli några åtgärder, såförutsätter del an man slyr de finansiella resurserna dil där de skall vara vidde lillfällen då de behövs. Det är detla som är det grundläggande. Närdetfattas, då är det med all rält vi säger; Det finns inte en chans att styrautvecklingen på det säll som redovisas i denna skrift och som regeringen trorsig om all kunna göra. säger, citerande finansutskottets majorilel,atl del äroiniressanl ur realekonomisk synpunkt finansierar dennaverksamhel. Det kan det i och för sig vara, dock endasl under förutsättning haren system som fungerar, så att rätt byggnad behandlaspå rätt sän. Om inte de finansiella resurserna Energisparplanfor befintlig bebyggelse, m. m. finns, då är det ocksåmeningslöst, även om det skulle vara så alt samhällsintresset och delinitiativtagande privatintresset var förenliga. Ambitioneni sparplanen är del väl i och för sig inget fel på. Men även om del är bra medde 1,8 miljarder som äskas för /79 och som ökas till 3,6 miljarder1980/81, så utgör propositionen en skrift i sanden, om man inte ser till atldes.sa pengar finns tillgängliga. Och nog är det väl en ödets ironi atl när mannu på allvar sätter i gång att bygga ut denna utomordentligt viktigasparverksamhet, då tar man borl det stimulansbidrag som man lidigare lagl inöver budgei. Jag stryker under vad Birgiua lidigare sagt, nämligen attulan alt använda statsbudgeten som styrmedel lyckas man inte med denna uppgift. Genomatl skriva att det kanske kan komma atl behöva vidtas särskilda åtgärdererkänner finansutskottets majoritet att del kan bli problem med finansieringen.Det skulle vara intressant atl få veta vilka särskilda åtgärder som kommer attsättas in, om man inte klarar svårigheterna. Man förutsätter tydligen all demedel som behövs föratt genomföra sparprogrammet skall tas på den reguljärakredilmarknaden, men då kommer det här att trängas med allting annat. Jag skallgärna erkänna att finansutskottels majoritet var skeptisk. När vi använderklartext lalar utskollsmajoriteten om flexibilitet. Men majoriteten är alltsåmedveten om all det finns problem. Då visste man ännu ingenting om denfemårsbudget som senare redovisals. Påen kreditmarknad som är hårt ansträngd, och mot bakgrund av attsparkvoten har sjunkit från 20-25 ''> av BNP till 16-18 ".., skall manalltså låna , eller 200miljarder , på en krcdilmarknad som skall förse även del härprogrammet med de medel som behövs. Om man skall kunna klara delta behövs detsannerligen en hård styrning. Är man inte beredd att sälla in denna hårdastyrning, har man rätt att säga att det inte är fråga om allvar frånbostad.sdepanemeniets sida utan ett sätt atl komma förbi löften och komma ur enproblematisk situation. Det är fromma förhoppningar som är nedskrivna i dettabelänkande och icke förslag lill en realistisk polilik. Härtillkommer atl de insatser som skall göras i pengar räknat motsvarar ungefär 25 ''.av koslnaderna för det totala bostadsbyggandet. Detla innebär att de realaresurserna på byggnadsområdet skall tas fram, trots de svårigheter som vi haratt möta på delta speciella område. Efteren tioårig satsning av den tidigareregeringen-vi hade ju en regering föreden här-lyckades vi komma i balans påbostadsmarknaden. På ett och elt halvi år har man nu genom att låtabostadsbyggandet sjunka fört oss tillbaka in i en krissituation på bostadsmarknaden.Se på villaprisernas, bosladsrällsprisernas och fritidshusprisernas stegringoch det svarta elementets utbredning på hyresmarknaden. Vi är milt uppe i enbostadskris, och vi måste öka bostadsbyggandet. Till de allmännakreditpolitiska problemen kommer alltså problemet att man skall klara det härprogrammei i en situation där man med all säkerhet skulle behöva bygga lill densista byggnadsarbetaren föratt ge människorna tak över huvudet. Del finns, herr lalman,ingen plan, sannolikt inga pengar, men del finns en förlitan på all man kanfortsätta att föra sin ekonomiska politik på samma farliga sätt som , så ur den kvarstående arbelslöshelen skall kunna ta de resurser som ärnödvändiga för alt klara energisparprogrammet. Det är elt högt pris, och vi ärabsolut inte beredda atl medverka till en polilik av delta slag. 1 självaverket är del, som det har sagts tidigare, ell nyii försök all bakom en ridå avtöcken och löften gömma ännu elt sviket vallöfte. Låt mig först notera att ingen ifrån finansutskottets majoritet harutnyujat tillfället au diskutera med . Del lolkarjag på delsaltet atl de ansluler sig till vad han här framfört. av de reservationer jag skall kommentera har etl för kammarens ledamöterfrån tidigare diskussioner och behandlingsomgångar välbekant innehåll. Visstskulle man kanske upprepa och återigen utveckla vad som sagts dåståndpunkterna intogs, men jag har en känsla av alt en majorilel av kammarensledamöter håller mig räkning för alt jag inte gör det. Lålmig därför om reservalionen 7 bara säga atl det är tvivelaktigt omdet blir någon spareffekt med individuell mätning. Iandra sammanhang har höga föredömen sagl att vi skall vänta på kommer med. Om individuell mätning säger kommissionen atlen ulredning av de tekniska och administrativa problem som är förknippade meden övergång till individuell mätning av varmvatten vore bra, och den har ikonsekvens med detla givelvis föreslagit att en sådan utredning skall göras. Atlunder de förhållandena och med sådana kunskaper inte upphäva kraven istödsammanhang och inte låta frågan styras och regleras hell genom normernavore fel, och därför yrkar jag bifall till reservationen 7. Delförhållandel atl åtskilliga mätare finns uppsatta som inte avläses, användseller fyller någon vettig funktion styrker våra i reservationen framförda krav.Dessutom är de mätare som finns ur både drifttekniska och andrasynpunkter tvivelaktiga. Jagyrkar, herr lalman, också bifall lill reservationen 9. Även den har etllidigare behandlal innehåll. Vihar diskuterat och är hell ense om atl del är bra och nödvändigt att kommunernalar ekonomiskt slöd för sina insatser i energisparsyfte. Skillnaden mellan osssocialdemokrater och majoriteten ligger i atl vi vill atl skall fa taställning till de principer efter vilka stödet skall fördelas. Vi måsle nufråga varför man inte vill eller vågar precisera - i konkreta termer och gärnaöversiktligt - de grunder efter vilka stödet till kommunerna skall utgå. Viställer frågan därför att vi tycker alt de som söker stöd, dvs. kommunerna,skall veta vad de kan få stöd för och inte. Men tydligen skall kommunerna svävai lika stor okunnighet harsom de får göra i fråga om vilka regler och principersom gäller inom markpoliliken. Moiion846 lar upp frågan om ulbildning och fortbildning av de yrkesverksamma inomfastighetsförvaltnings-och underhållsledet. Jag kan till slor EnergisparplanJÖr befintlig bebyggelse, m. m. Energisparplan för befintlig bebyggelse, m. m. del hoppa över altutveckla varför en satsning måsle ske här. Lål mig bara notera attnäringsulskottel enhälligl sagl atl det finner motionärernas synpunkter välgrundade och anser det angelägel atl en ökad salsning på vidareuibildning förfislighelsskölare och driftspersonal sker. Majoriteteni civilulskottel fortsätter med alt lägga lill alt även civilulskottel anserden i moiionen upptagna frågan viktig. Men några åtgärder finner den borgerligamajoriteten inte anledning alt föreslå, eftersom planverket, säger man, har föravsikl all genomföra kurser för yrkesverksamma i olika led av byggprocessen.Man skriver "byggprocessen". Jaghar givetvis ingenting emot atl ulbildning och fortbildning sälls in för dessagrupper, men de har inte mycket med förvaltningsledet atl göra. Visst finns deti och för sig samband, men många viktiga yrkesgrupper faller med den ordningenhell uianför. Sötare och fastighetsskötare bygger ju inte särskilt många hus -för att ta dem som exempel. Delblir inte bättre av att majoriteten ytterligare anför ett märkligl motiv försitt avslagsyrkande, nämligen atl kurserna för de yrkesverksamma i byggprocesseni första hand skall avse utbildning av personal för teknisk rådgivning tillfastighetsägarna. Teknisk rådgivning lill fastighetsägarna kanske också är bra.De kan säkert ha nytta av teknisk rådgivning. Men bättre hade del varil om ulskottsmajoritelendiskuterat vad motionen innehåller, nämligen förslagom ulbildning ochfortbildning av personer som sysslar med förvaltning och underhåll avfastigheter. Enfråga kommer då naturligen upp, nämligen: Varför ser majoriteten icivilulskottel inte på motionen på samma sätt som del eniga näringsulskoiietgör? Svaret är viktigt, för jag tror atl vi har myckel av resultatet avinsatserna för att spara energi alt hämta jusl inom bostäderna och just inomden sektor som driften utgör. Civilulskottels majoritet sviker driftpersonalen.Det är märkligt, inte minst mot bakgrund av atl statsrådet själv säger ipropositionen all det är väsentligt att rätta ålgärder vidtas i räll byggnadvid rätt tidpunkt och på rält sätt. En av primfaklorerna i nämnaren här är justdriftpersonalen. vet jag i och för sig atl driftpersonalen i mångt ochmycket gör etl utomordentligt fint jobb, men ingenting är så bra att det intekan bli bättre. Det gäller både sparandel och propositionen. Jag yrkar därför bifalllill reservationen 10. Isitt inledningsanförande räknade bosladsministern upp etl anlal siffror somslöd för talet om ökningen av energisparandet. Del är alldeles klarl all desiffrorna i både absoluta och relativa tal gav slöd föreit sådanl påstående.Men jag vill här säga alt det inte alltid råder likhet mellan ökade kostnaderoch ökat sparande. 6 i ulskotlsbetänkandel framgår det t. ex. att bosladsstyrelsen under våren1978 har lämnat uppgifter om koslnader och beräkning av besparing avenergisparsiödels effekt i bostadshus. Dessa beräkningar bygger på ett urval avbeslul om lån och bidrag lill energibesparande ålgärder i bostadshus. Detframgår av den undersökningen au knappt hälften () av de godkändakostnaderna avser åtgärder för värmeisolering. Av annat material kan mannotera all endasl av de förmedlade medlen gick lillenergibesparande ålgärder i flerbostadshus utöver Qärrvär- Nr 154 meanslutning. Detkan starkt ifrågasättas om denna fördelning har varit rimlig och givit 26mai 1978 önskat resultat i form av energibesparingar. Delfinns länkbara förklaringar till de relativt selt begränsade insatserna för . Del kan t. ex. vara så alt de mest angelägnaåtgärderna för /- ijpfjfjiija bebvs-flerbostadshus inte varil - och istor ulslräckning inie heller är - fpjcp rn m berättigade tilllån och bidrag,elleratl i praktiken väsentligen större krav slälls påansökningar för flerbostadshus - teknisk beskrivning, beräkning av effekter o.d. - än för småhus. Eller kanske de finansieringsmässiga svårigheterna spelarstor roll. Man har svårigheier med förskott, svårigheier med finansieringenöver huvud laget. Jagmenar atl del är utomordentligt viktigt att vi på lämpligt sätt styrinriktningen av energisparandel mot de mest lönsamma åtgärderna. Tyvärr gerpropositionen ingen anvisning om hur detta skall ske. Energisparplanenförutsätter fortsatt stor salsning på bl. a. ytterväggsisolering, trols allnågon hell lillförlillig metod ännu inte är framtagen för åtskilliga typer avfasader. Jag tänker här på t. ex. hus med putsade fasader. Inte minst avestetiska skäl är del diskutabelt att klä dessa med fiisadplåt, vilketlyvärrofia ärett övervägt alternativ. Det krävs alltså satsning på forskningoch ulveckling samt värdenng, kanske t. o. m. av del som vi diskuterattidigare, nämligen någon form av experimenirenoveringsbyggande. Tyvärr,statsrådet , förekommer den uppfattningen atl ger man bara ut pengar ochkallar dem för energisparstöd, så sparar man också energi. Det enda som mansäkert kan säga om det förfarandet är atl man vel att man gör av med pengar.Elvy bevisar egenlligen bara att någonling i löpande priser och volymhar kostat mer. Omdet inte redan är gjort, herr lalman, ber jag att nu få yrka bifall tillreservalionerna som är fogade lill civilulskoltets belänkande nr 31. GÖTHEKNUTSON (m): Timmen är kanske något sen enligt en del ledamöters uppfattning, menstrax före det senaste anförandel gjordes del här elt inlägg, vari det förekompåståenden som var ganska horribla. Det var som frågade hur manskulle klara finansieringen, eftersom det nu inte finns så absoluta styrmedel -så planhushållningsmässiga styrmedel -som socialdemokraterna i sittsocialistiska nit alltid eftersträvar. Ja,hur skall man kunna klara den våldsamma ökning av bostadsbyggandet somsocialdemokraterna pläderar för? På lånekapiialmarknaden finns det alltid enriskvillighet och en benägenhet till investeringar där det föreliggerlönsamhet. Här har man konstaterat atl när det gäller energibesparing i denbefintliga bebyggelsen är det fråga om lönsamma investeringar - vilket äralldeles uppenbart -och då har kapitalströmmen en benägenhet all själv söka sigdil; del behövs ingen styrning därvidlag. Mensedan kom med påståendet att regeringen - den borgerliga regeringen alltså; någon annan regering har vi ju inte - låtit 77 Energisparplan för befintlig bebyggelse, m. m. bostadsbyggandet sjunka.Han utformade sitt lal med drastiska åtbörder. Nej, , del ärinte den borgerliga regeringen som har låtit bostadsbyggandet sjunka! Det varden gamla regeringen, den socialdemokratiska regeringen, som drog nerbostadsbyggandet med bortåt 50 000 lägenheter , vilket var en våldsamneddragning från betydligt över 100 000 lägenheter-jag har inte siffrornatillgängliga här, men om jag minns rält var del bortåt 110 000 - till under 60000. För menar väl inte att bostadspolitiken rimligen kundeläggas om redan under den ? Det är närmast ell under alt den nuvarande regeringen har lyckats hejdadenna våldsamma neddragning av bostadsbyggandet som skedde under densocialdemokratiska regimens sista år och i stället vända denna utveckling så,atl vi nu är på väg uppåt. Siffrorna för , första kvartalet1978, lyder på en uppgång av igångsättningen av lägenhetsbyggen.Delta är någonting hell annat än den beskrivning som gjorde närhan tolkade uppfattningen hos minoriteten i finansutskoitet. Närman lyssnar till den socialdemokratiska argumentationen i den här debattenförstår man atl socialdemokraterna befinner sig i ett dilemma -och i deldilemmat har de uppenbarligen befunnit sig en längre lid. Härgälter del ju förvaOe parti som vill framstå som förnuftigt att inte säga nej till etlenergisparande, varken kortsiktigt eller långsiktigt. Det gäller atl ta vara påalla de möjligheler som slår lill buds för all spara på energiförbrukningen ochför att se till att våra bostäder följaktligen är så energisparvänliga sommöjligt. Bosläder och andra byggnader svarar ju för ca 40 96 avenergiförbrukningen i vårt land. Och enligt alla tillgängliga bedömningar ärdel i denna del av energiförbrukningen som man lotalt selt kan göra de störstabesparingarna. Socialdemokraternafann alliså atl de inte kunde säga nej lill detta energisparande, även om manär aldrig så mycket i opposition mot den borgeriiga regeringen. Det gäller attframstå som förnuftig. Följaktligen måste man säga ja när del nu framläggsförslag lill en långsiktig energisparplan för den befintliga bebyggelsen, dvs.de bostadshus och även induslrier och andra lokaler som finns i vårt land ochsom är i behov av energibesparande åtgärder, exempelvis lilläggsisolering. Mensamtidigt kände tydligen en del socialdemokrater i den politiska praktikensvapensmedjor att det också gällde att kvirra. Den borgerliga regeringen fickabsolut inte framsiå som framsynl och förnuftig, ännu mindre somhandlingskraftig. Följaklligen etablerade socialdemokraterna här ett slagsrevisions- och siffergranskningsarbele. Detta karakteriserar de alldelesulmärkl själva i sin reservation om utgångspunkterna.