prot · G109154 · 1977-12-31 00:00:00 — Del lycker vi är bra. Socialdemokraternaselva reservalioner i belänkandel är alla, som jag ser del, marginella. 1 vissareservationer säger man samma sak som utskottsmajoritelen, del är bara del atlman använder litet fler ord. Per har här pläderat för några avde reservationerna, och jag skall försöka atl bemöta vad som framförts. Ireservationen 7 tvivlar socialdemokraterna på alt det finns praktiskamöjligheter all uppnå avsedda spareffekter med individuell mätning, och manupplyser om atl inmonterade varmvatlenmätare inte används för individuelldebitering. Varifrån socialdemokraterna har fatt upplysningen all inteinmonterade varmvatlenmätare används vet jag inte, men jag har ingen anledningtvivla på att detta kan förekomma. Men kanske skulle det ändå vara intressantalt här i debatten fa veta i vilken omfattning del förekommer. Deadminisiralivaproblemen kan inte få vara avgörande föratt inte använda sigav individuellvarmvaltenmälning. Min uppfaltningäraltett effektivt sätt att fa fram etlverkligt sparintresse är atl låta vaOe hushåll få sin energiförbrukning avlästoch debiterad. Kravetpå individuell mätning av varmvatten för erhållande av både byggnadslov ochbostadslån bör också finnas kvar. Närdel gäller utbildning eller vidareutbildning för fastighelsskötare framgår detav propositionen alt ett sådant behov av utbildning finns. Ävennäringsulskottel anseratt en ökad satsning på fastighelsskötare och driftpersonalbör ske. Delkan också noteras att statens planverk har för avsikl alt genomföra kurser förulbildning och teknisk rådgivning för fastighetsägare. Även civilutskotlelanser atl den i den socialdemokraliska motionen upptagna frågan är viktig. Dehär uppräknade åtgärderna bör garantera att en godtagbar och ökad utbildningkommer atl ske. Socialdemokraternatycks enligt reservationen 10 hysa farhågor för alt resurserna i praktikenkommer alt minska om verksamheten överförs lill planverket. Huruvida dettaantagande kan bygga på saklig grund eller inte kan inte jag avgöra, och jagtror inte heller socialdemokraterna kan göra del. Delframgår inte vilka yrkesgrupper socialdemokraterna syftar på i reservalionen,som inte skulle få ulbildning i tillräcklig omfattning. Inte heller kan jagfinna alt enligt utskottsbetänkandel någon grupp utesluts som har medfastighetsförvaltning atl göra. Eftersomdetäravslor vikl inleenbart urenergisparsynpunkt utan även ur ekonomisk synpunkl,så kommer säkert utbildning och kursplaner atl väl anpassas lill hela fastighetsförvaltningensproblem, inte enbart inom vissa områden, som socialdemokraterna tycks tro. Socialdemokraternahar i reservationen 11 lagit upp frågan om huruvida energisparstöd skall gesförpermanent bosättning i fritidshus. De anser atl det är fel atl främja enpermanent bosättning i områden med fritidsbebyggelse. Eftersom del enligtgällande lagstiftning inte går alt hindra någon all ordna Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. permanent bostad i eufritidshus, så måsle enligt min mening energisparstöd ges även här. Ulskoitelanser vidare alt syftet all begränsa energiförbrukningen kvarstår med sammatyngd även i dessa fall. Attdet kan försvåra kommunens planering av sparåtgärderna kan jag hålla med om,och det gäller särskill kommuner med stor fritidsbebyggelse. Men som regeltorde del inte beröra kommunernas planintenlioner i någon slörre omfattning. Genomatl utnytOa de möjligheter som denna proposition ger, så Irorjag alt deluppsatta sparmålet kommer atl kunna uppnås. Jag yrkar bifall lillcivilutskoiiets hemställan på alla punkter. LENNARTNILSSON (s) kort genmäle: När det gäller frågan om , , så vill jag sägaatl vi, om man hade gåll på vårl förslag , hade haftresultaten klara och i slörre utsträckning än nu kunnat bedöma vilka åtgärdersom skall sältas in, vad vi skall salsa på etc. Det är det som frågan gäller.Men då sade den borgerliga majoriteten nej med hänvisning till atl del skullekomma ett förslag. Delta har emellertid dröjt. Beträffandefritidsboendel villjag säga atl del visseriigen inte finns någon lagstiftningsom förbjuder folk alt bosätta sig i fritidsområde, men vi vill inte attenergistöd skall utgå till fritidshus, eftersom samhällel måsie medverka genomatt salsa pengar i olika stödformer. ERICHÄGELMARK (fp) kort genmäle: Jag tror att del är ganska bra att den borgerliga majoriteten sade nejtill försöksverksamheten i . Dentidsmarginal som vill göra gällande skulle säkert inte hahållit, utan skulle vi ha befunnit oss i en mycket sämre situation -någon energisparplan hade säkerl inte kunnat ligga på kammarens bord. LENNARTNILSSON (s) kort genmäle: Del, som lycker, lyckliga avslaget bidrar till att övertusen byggnadsarbetare går arbelslösa i . ALFLÖVENBORG (apk): Jag skall mycket kort anlägga några synpunkter i sammanhangel. harvi under större delen av denna dag diskuterat frågan om åtgärder för atl få nedenergikonsumtionen. Energikonsumtionen kan man naluriigtvis få ned på fierasätt, bl. a. genom att värmekällan görs orimligt dyr - vilket ju håller på altske. Vihar i moiionen 1366 lagit upp frågan om de kraftiga laxehöjningarna på elkraftoch den verkan som delta får för folk som bor i eluppvärmda bostadsområden.Dessa människor har fått vidkännas värmekosinader långt utöver det som ärvanligt. Det är som bekani inte billigt i oljeuppvärmda fastigheter heller, meni de eluppvärmda har bostadskostnaderna stigit mycket drastiskt. Vi har i vårmotion som vår mening framhållit att det inte kan vara rimligt atlhyresgäster och andra boende i eluppvärmda bostäder skall drabbas av en sorlsstrafföeskaltning. Vi har i moiionen föreslagit atl skall hemställaom omedelbara ålgärder för alt nedbringa de höga bränslekostnaderna ieluppvärmda bostäder. Utskottethänvisar i sin skrivning till atl frågan kommer alt övervägas i annat störresammanhang och avstyrker därför bifall till moiionen. Ökningarna avelavgifterna innebär naluriiglvis en orättvisa mot alla hyresgäster-och hårdastdrabbas de kategorier som bor i de mer kylslagna delarna av vårt avlånga land.Överkoslnaden i eluppvärmda tostäder måste också läggas till de i övrigl storahyreshöjningar som har inträffat . Dehöga eltaxorna drabbar också många villaägare: pensionärer, låginkomsttagareoch andra som har skaffat sig eluppvärmning medan del var någoriunda billigt.Taxorna har höjts , och del är ett stort problem för mångamänniskor. Nuvill utskottet atl frågan skall övervägas i elt större sammanhang, men vitycker atl man redan nu borde la itu med den. Jag känner ålskilliga människorsom bor i eluppvärmda bostäder. De tycker au de blivit orimligt hårt drabbadeav regeringsskiftet. I och med regeringsbylel blev del nya signaler. Då skulledet sparas energi, bl. a. genom ellaxehöjningar. stimulerade man folkatt övergå till elvärme därför att den var miljövänligare än annan uppvärmningoch bällre på flera vis. Sedan kom del nya herrar och nya signaler, med dekonsekvenser jag har nämnt. Jag vill yrka bifall lillmotionen 1366. Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. Jag skulle vilja belysa vad de ålgärder som föreslås i proposilionenbetyder för kommunerna. Iförra årets budgetproposition förutskickade bostadsministern en fortsättningmed en högre ambitionsnivå beträffande energisparandet. Föreliggande proposition,hur stor publicitet den än fick vid offentliggörandet, är endast eu kapitel ien följetong. Det ligger i sakens natur atl del nya förslagel lill ålgärderbygger på en ulvärdering av redan vidtagna. Del är troligt och fulllförståeligt atl kommunerna kommer alt bli nyfikna på näsla spännande kapitel.Kommunernas ekonomi är, som vi vet, inte så lysande. Jag läste för inte sålänge sedan en tidningsledare, rubricerad Kommunerna, vår näsla krisbransch.Många klarar inte av nya tyngre ålägganden från statens sida. Dess bällreiakttas i propositionen en viss försiktighet i kraven på kommunerna, något somman knappt kan säga om en del av planverkets förslag. Bosladsministern har dessbättre inte gjort dem till sina. Kommunernaskall ha ansvar för planering av energisparåtgärder, och syftet skall vara attklariägga vilka områden och byggnader som i första hand skall komma i fråga. Enförutsättning för slödel till energisparålgärder, som införs om den härproposilionen bifalles, är alt vaOe kommun inrättar en organisation förbesiktning. Ett villkor är nämligen att byggnaden i fråga besiktigas och såsmåningom, när kommunen har besiklningsresurser, atl de åtgärder kommer allvidtas som föreslås vid besiktningen. Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. skall också bedöma om detlönar sig att med uppsökande verksamhet få fastighetsägarna att låla besiktigasina hus. Man skall bedriva en aktiv rådgivning, t. ex. göra en fastighetsägaresom tänker bygga om sin hus uppmärksam på möjliga energisparande åtgärder. Förall kommunerna skall kunna planera för energihushållning krävs en starkareintegrering mellan olika planeringsakiiviteter - som det heter på proposilionssvenska- i kommunstyrelser, byggnadsnämnder etc. Det är uttytt: fler sammanträdandeOänsteman eller mera sammanträdande befinlliga Oänsteman, och det krävsverkligen rationaliseringsvinster för all detla inte skall bli kostsamt. Planverkethar framfört den uppfattningen att lagen om energiplanering bordekompletteras med etl åläggande för kommun all upprätta ett energisparprogramför befintlig bebyggelse. Bosladsministern följer på den punktenKommunförbundets rekommendationer och avstår från förslag lill lagstiftning ochreglerande anvisningar men uttrycker naluriigtvis den förhoppningen atlenergihushållningen i befintlig bebyggelse ändå kommeratt samordnas medkommunernas planering för energiförsöOning, sanering etc. ligger nämligeni kommunernas egel inlresse. Redannu bör kommunerna enligt vad som framhålls i propositionen kunna samordnahanteringen av fastighetsägarnas ansökningar om energisparstöd med eventuellaansökningar om byggnadslov för de tilltänkta åtgärderna. I näsla kapitel avenergisparföljelongen - om inte förr- kommer sannolikt förslag om atl anförtrokommunerna uppgiften alt också fatta beslul i en del låne- och bidragsärenden. Vadbesiktningen beträffar kan denna lämpligen ligga hos byggnadsnämnderna, men vaOekommun lämnas frihet all finna den lösning som passar respektive kommun bäst.Kommunernas energisparkommitléer skulle här kunna fylla en viklig funktion.Likaså överiämnas det ål kommunerna att allt efter egna förutsättningarorganisera besiktningen och rekrytera personal därtill. Planverkethar aktualiserat ytteriigare uppgifter för kommunerna, nämligen dels enutvidgad byggnadslovsplikl, dels krav på en ansvarig arbetsledare också förenergibesparande ändringsarbeten som inte är byggnadslovspliktiga, dels ocksåkrav på periodisk besiktning av vissa installationer. Dessa krav förs intefram i denna proposition utan skall försl ul på remiss. Berördastatliga myndigheter förutsätts underiätia genomförandet av kommunernasenergisparande med hjälp och rådgivning. I gengäld förutsätts kommunernaredovisa sina ålgärder, men i direktiven till den nya delegationen, vilka harpresenterats , framhålls atl kommunerna inte bör tyngas med ytterligarebyråkrali utan atl insamlandet av uppgifter bör samordnas med kommunernasövriga uppgiftslämnande. Statligamyndigheter kommer, som vi har hört, att lillhandahålla ulbildning avbesiktnings- och rådgivningspersonal och förmedla ny teknisk kunskap ochaktuella forskningsresultat till kommunerna. Vilken ekonomiskersättning får då kommunerna för sina insatser? Förutom de 40 miljoner somde får för egna byggnader beviljas sammanlagt 60 miljoner, som kan avse deåtgärder jag nämnt men också t. ex. informalion till allmänheten och utbildningav personal och förtroendevalda. Dessa medel kommer av regeringen alt fördelasmot bakgrund av kommunernas redovisningar av nuvarande och planerade insatserför rådgivning och service. I propositionen antyds också möjligheten allkommunerna lar ul besiktningsavgifter - under förutsättning alt besiktningenresulterat i energisparande -varvid avgifterna skulle räknas in i låne- ochbidragsunderiaget. Trotsdel goda uppsåtet och de ökade statliga insatserna kommer energisparplanenotvivelaktigt alt vålla kommunerna åtskilligt huvudbry, och det är nog klokrealpolitik att inte på nuvarande stadium ålägga kommunerna en rad obligatorierav del slag som planverket, socialdemokraterna och kommunisterna förespråkarutan att i stället låta verksamheten byggas upp stegvis med en fortlöpandeömsesidig stallig och ulvärdering och etl erfarenhetsutbyte, som kanbli fruktbringande . Slutligenmåste man för alt genomföra elt sparprogram av denna storleksordning hakommunerna med sig, och jag vill inte tro alt landets kommuner-värken deborgeriigl eller de socialistiskt styrda - skulle välkomna ett statligt diktatpå den här punkten. Jag yrkar bifall tillutskottets hemslällan på samtliga punkter. Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. () kort genmäle: Det var tydligen somskulle redovisa vad energisparandel belyder för kommunerna. Det var många ordmen inte en enda kommentar lill den i och för sig mycket intressanta frågan omman skall redogöra för kommunerna i förväg efter vilka principer de skall kunnafå stöd. Inte heller lämnades någon kommentar lill frågan i reservationen 9 om huruvidadet kan anses rikligl alt anslag skall ges utan atl får la Slällninglill de principiella grunderna för stödets fördelning. I del nu aktuella belänkandel behandlas motion nr 1376 av mig och StinaEliasson angående möjligheterna all erhålla statsbidrag för inköp ellerulnyujande av värmekamera. Eftersom uppvärmningen av våra bosläder svarar fören slor del av energikonsumtionen är det viktigt och angeläget atl allamöjligheler vidtas för atl väsentligt reducera energibehovet. Eltutmärkt hjälpmedel vid besiktning av fasligheter, såväl äldre bebyggelse sornnybebyggelse, utgör fotografering med värmekamera. Utan tvivel är det på delsättet att blotta medvetandet om att värmekamera kan användas har enkvalitetshöjande effekt på byggandet. Genom atl i ell tidigt skede av enbyggnadsetapp värmefolografera de första småhusen kan man avslöja systematiskafel. Dennaerfarenhet kan då utnytOas i det fortsatta projekterandet och byggandel. Vidaremedför metoden atl många onödiga tvister kan undvikas. OmUmeåfiliaten för arbetsmedi-cinska avdelningen vid arbetarskydds-styrelsen Utskottet hänvisar i sittyttrande lill de möjligheler som enligt regeringens skrivelse av den 26 april1978 redan finns i och med all man kan utnyttja de generella bidrag som utgårtill kommunerna för informations- och rådgivningsverksamhet. I skrivelsenrekommenderas vidare att kommunerna i stället för egen anskaffning avvärmekamera kan anlita statens provningsanstalt och andra förelag medauklorisation på området. Delär naluriigtvis värdefullt all kommunerna har denna möjlighet, men med lanke påde begränsade resurser dessa har torde det ändå vara mera realistiskt att deslörre kommunerna skaffar en egen ulrusining - del för alt verksamheten skallfå den kontinuitet och omfattning som är nödvändig för att nå bästa möjligaresultat. Jagvill i delta sammanhang understryka vad utskottet har uttalat angående tekniskrådgivning och besiktning på s. 21 i belänkandel: "Ulskottetansluter sig till den i propositionen anförda meningen att en väl utbyggdteknisk rådgivning och hjälp med besiktning av fastigheten har avgörandebelydelse för all uppnå ambitiösa sparmål. Ulskoitel delar därför ocksåmeningen alt en service för dessa syften snabbi bör byggas upp." Meddetta som bakgrund bör enligt vår uppfattning statsbidrag kunna utgå även förinköp av ulrustning för termofotografering. Utskottet avslutar sitt yttrandeöver motionen med att förutsätta att regeringen kommer att pröva lämplighetenav alt kommunerna i vissa fall får disponera tillgängliga medel för inköp avulrustning. Jag utgår ifrån att så blir fallet i praktiken, och om ulvecklingenskulle bli någon annan avser jag alt ålerkomma i frågan. Fördagen harjag, herr talman, inget annal yrkande än bifall lill utskottetshemslällan. Idetta anförande instämde (). På förslag av andre vice talmannen beslöt kammarenatl uppskjuta den fortsatta överläggningen om detta betänkande samtbehandlingen av återstående på föredragningslistan upptagnaulskoltsbetänkanden lill kammarens nästa sammanträde. § 7 OmUmeåfiliaien för arbetsmedicinska avdelningen vid arbetarskyddsstyrelsen ArbetsmarknadsministernROLF erhöll ordel för att besvara () den 14 aprilanmälda interpellalion, 1977/78:164, och anförde: har frågat mig dels varför Umeåfiliaien som enda enhetinom arbelarskyddsverket de facto satts på snålkosi då det gäller utveckling,dels om det finns någon plan för belräffande ulbyggnaden avUmeåfilialens verksamhel. Efterriksdagsbeslut inrättades i den en filial till denarbetsmedicinska avdelningen vid arbelarskyddssiyrelsen. a. på förslagfrån arbeismiljöulredningen. Filialen skulle omfatta ell 40-tal anställda ochutbyggnaden skulle fördelas . finns 41 Oänster vid filialen. Dessutom är sex personer projektan-ställdaför olika forskningsuppgifter. Filialen har därmed fier anställda än vad arbeismiljöulredningenföreslog och har alltså inte satts på snålkost. Denarbetsmedicinska avdelningens filial i har inneburil elt belydandetillskott till den arbetsmedicinska forskningen. Möjligheterna för arbetstagareoch företag i att få tillgång lill arbetsmedicinsk expertis samt atlfå mätningar och analyser utförda har ökat väsentligt. Utbildningsverksamhetenvid filialen kommer alt utökas till alt omfatta grundutbildning förskyddsingenjörer och fortbildning för olika personalkategorier inomförelagshälsovården och forskarutbildningen. Detankommer på arbelarskyddssiyrelsen alt inom ramen för sina ordinarieanslagsframställningar pröva behovet av resursförstärkningar vid filialenliksom för styrelsens övriga enheler. OmUmeå filialen för arbetsmedicinska avdelningen vid arbetarskyddsstyrelsen Jag lackar arbetsmarknadsministern för svaret på min interpellalion omden arbetsmedicinska avdelningen vid arbetarskyddsstyrelsen i . Arbetsmarknadsministernssvar andas en viss belåtenhet över den utveckling som har varil vidinstitutionen och säger all den har gått enligt planerna. När beslutet logsangavs atl storieken på den här institutionen skulle vara ca 40 Oänster, någotsom uppfyllts. Men utvecklingen på detla område har gåll myckel snabbt ochbehoven är mycket större än de var när riksdagsbeslutet fattades. Jagvill också konstatera all behovel i Norriand är alldeles speciellt slorl.Problemen är omfattande, inte minsl på miljöområdet. Förde delar av filialen som är i funktion har utvecklingen i hög grad besannatvad man lidigare förutsåg, nämligen att utvecklingen skulle vara mycket snabbpå delta område. Vid den kemiska enheten har stora insalser gjorls for altutveckla metoder, som är lämpade för de arbetshygieniska undersökningarna. Vidde arbetsfysiologiska och tekniska enheterna har man påböOal ell högklassigtprakliskl vetenskapligt arbele som givil väldigl fina resultat. Man har ocksåen specialitet, nämligen bullerområdet. Här är filialens resurser unika iSverige. Det är den enda laboratoriemässiga enhet som finns i landet. När mandiskuterar utvecklingen inom filialen, är del väl närmasl med lanke på behovetnu och som man har atl anföra vissa farhågor. Den arbetsmedicinskaenheten får endasl en Oänst av de tio Oänster som är placeradevid den arbetsmedicinska enheten. skrivelse från arbetarskyddsstyrelsen, daterad , talar man omhur planeringen är inför framliden. Där slår: "För filialen i tordedel inte bli fråga om några större förändringar i fråga om antaletanställda." Jag tycker alt della är ett märkligl uttalande från den planeradeenheten, om man ser det i följande perspektiv. 8 prolokoll 1977/78:154 Norriand är väldigt stort och upptar avSveriges yta. Vi barett kraftigt tryck på arbetsmedicinen just genom denindustristruktur som finns i . Arbetsmedicinska filialen i är påbullerområdet arbetarskyddsstyrelsens enda forskningsenhet. Arbetsmiljö ocharbetsmedicin fär en allt starkare koppling lill varandra, och del finns siarkakrav från medborgarna på att samhällel har resurser att sälta in då del gälleralt skydda dem från skador i arbetslivet. Enrimlig begäran från oss norriänningar är alltså att resurserna i dennorrländska filialen ges en proporiionerlig tillväxt. Jag hoppas atl arbetsmarknadsministerndelar denna uppfalining. Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Om åtgärdermot rasdiskriminering ArbetsmarknadsministernROLF erhöll ordet för all besvara70/? Beigqvisis (s) anmäldainterpellalion, 1977/78:170, och anförde: har frågat mig om regeringen är beredd att till riksdagenlämna förslag till etl samlat program för alt bekämpa rasfördomar ochrasdiskriminering. harockså frågat mig om jag är beredd atttillsätta en utredning om den hittillsvarande tillämpningen av lagbestämmelsernaom förbud mol rasdiskriminering och om jag är beredd all ta initiativ till enkontinueriig uppföljning av dessa bestämmelser och lill en karlläggning avinvandrarnas rättsliga ställning i allmänhet. Lagstiftningen om förbud motrasdiskriminering handläggs inom regeringen av justitieministern. Jag hardärför samråtl med juslilieministern om detla svar. Bakgrundenlill frågor är skildringar i massmedia om diskriminering ochfördomar mot invandrare och medlemmar av minoritetsgrupper i . Jagdelar oro över atl vi saknar en allmän överblick över i vilkenutsträckning del i förekommer diskriminering på grund av ras, hudfärg,nationellt eller etniskt ursprung eller trosbekännelse. Det samladekunskapsunderiaget om varför rasfördomar uppkommer och om hur de kan molverkasär också bristfälligt. Jagskall först i korthet redovisa vilka åtgärder som har vidtagits i isyfte atl motverka rasdiskriminering och fördomar på etnisk eller nationellgrund. Därefter skall jag ta upp de frågor som ställs i interpellationen. År1970 infördes i en särskild straffbestämmelse mot olaga diskriminering.Bestämmelsen återfinns i 16 kap. 9 ij och innebär atlnäringsidkare, som i sin verksamhet diskriminerar någon på grund av hans ras,hudlarg, nationella eller etniska ursprung eller trosbekännelse genom att integå honom lill banda på de villkor som näringsidkare lillämpar i förhållandetill andra, kan dömas till böter eller fängelse . a. anställd i näringsverksamhet samt anställd i allmän tjänst, variden anställde har alt gå allmänheten lill banda. ex. hotell- och pensionalverksamhel, resiau- Nr 154 rang- och kaférörelse,detaljhandel, kommunikationsmedel samt yrkes- Fredaeen den mässigförsäljning och upplåtelse av fastigheter och bostäder. vid tillträde till allmänsammankomst och offenllig tillställning kan också bestraffas enligt sammalagrum. Genom all bestämmelsen infördes i svensk q Qioärder mot lagstiftning har kunnat ratificeraFörenta nationernas konvention om rasdiskriminerins avskaffande av alla formerav rasdiskriminering. Fråganom åtgärder mot rasfördomar och rasdiskriminering har också varil aktuell underarbelel med våra grundlagar. När den nya regeringsformen antogs år 1974infördes sålunda en bestämmelse som gav skydd mot diskriminering på grund avbl. a. ras och hudfärg. Etl förstärkt skydd infördes sedan genomgrundlagsändringar . SedanböOan av har också ell mera systematiskt arbele inletts i vårt landföratt genom opinionsbildning och informalion motverka sådanafördomarsomliggertill grund för rasdiskriminering och rasmolsättningar. Enpositiv utveckling har enligt min mening skett i vad gäller sådana insatser.Medvetenheten om hur angeläget del är all öka informationen om andra länder,folk och kulturer och om invandrarna i i syfte alt förebyggafrämlingsfientlighet har ökal. I denna upplysningsverksamhet medverkar såvälstatliga och kommunala myndigheter som massmedia, fackliga organisationer,ideella organisationer och enskilda opinionsbildare m. fl.