prot · G109116 · 1977-12-31 00:00:00 — Anledningen till att vårt uttalande icke har tagit formen aven reservation är främst alt del ingångna avtalet i alla fall är på väg attförsvinna. Men vad vi icke kan fatta är all socialdemokraterna här hemma trotsCubas bidrag till krigshoten på jorden, trots fördömandet av den kubanskapolitiken från ledare världen över, däribland deras egna partivänner, på allvari dag påyrkar all det svenska biståndet till skall fördubblas till 70milj. Jag ber alt få yrka bifall till utskottets förslag på alla punkter. () kort genmäle: Herr ordföranden i utrikesutskottet var mild i tonen i sin roll somordförande, men i sak var han inte lika mild. Framförallt gjorde han i sin rollsom moderat riksdagsman och ledamot av utrikesutskottet åtskilliga skarpaulfall mot vad som har förekommit i utskollet, I den socialdemokratiskagruppen har vi emellertid gjort den arbetsfördelningen alt de frågor som togsupp i utskottet kommer att beröras närmare av andra ledamöter. Därför lämnarjag dessa frågor därhän och kommer egentligen bara att la upp den fråga somgäller arbetet med de olika propositionerna i det här sammanhanget. Jagvill börja med alt säga till alt vi i utskottet gång på gångförsökte alt klara ut när propositionen nummer två skulle komma. Först i allrasista stund fick vi besked på den punkten, och del gör att vår arbetsordninghar varit en smula osäker. Men vi har verkligen försökt att få en annan ordningtill stånd. Jag uppfattade ordförandens inlägg som om biståndsfrågorna skullekomma tillbaka till kammaren eller . Får jaguppfatta den senaste ordalydelsen så, att utskottet kanske inte behöverfullfölja behandlingen av den här propositionen inom den tidsram som vi trottskulle gälla? Får vi mera lid att arbeta med dessa frågor? Sedantill talelom alt den biståndspoliliska utredningen var så väl känd och alt delfinns ledamöter i utskottet som tillhört utredningen och att utredningen i stonär enig om att den förda biståndspolitiken varit ändamålsenlig och riklig.Utskottets alla ledamöter skall dcu Utredningen har pekat på en lång rad olikafrågor som behöver diskuteras. Sådana frågor har för resten tagits upp här . Det gäller t. ex. de biståndsmål som satts upp, jämförda med de resultatsom uppnåtts. Skall vi göra någonting åt detta? För att exemplifiera dessasvårigheter har det här nämnts sådana ländersom och ,Ärintedelfrågorsom vi behöver ägna oss åt? Vi skall då lägga märke till attdenna utredning lämnades . F. ö, fanns den inte tillgänglig för vanliga människor, t, ex.riksdagsledamöter, förrän . Det fanns något exemplar för visningför pressen, men jag tror alt vi andra fick vänta mer än . innehåller stora nyheter och det är dem som det är intressant alttränga in i, eftersom del i praktiken är fråga om en helt ny inriktning avbiståndspolitiken. (vpk) kortgenmäle: talade om verksamhet i något latinamerikansktland och menade att den verksamheten är värdefull med tanke påarbetslillfällena här i . Dettastämmer inte, och jag tycker att man skulle sluta med den här sortensmytbildning. Antalet anställda i L M Ericsson-företag i minskar jukatastrofalt . Man kan som exempel nämna , ,eller vilken ort som helst - överallt sker en ständig minskning. Enmotsvarande ökning kan man däremot notera i de latinamerikanska länderna, l.ex, i , Detgäller inte bara arbetarna i del här landet. Del gäller arbetarna iexempelvis . vet mycket väl under vilka fruktansvärdaförhållanden de lever, där bl. a, svenska företag, som , äransvariga för den situation som den alltmer ökande skaran av fattiga befinnersig i. Jag är överens med om alt del finns och harfunnits inslag där i utvecklingen som jag inte kan sympatisera med, bl. Jag är helt överens med på den punkten. Men manmåste också ha klart för sig från vilka utgångspunkter de tvingades genomföraförändringen i , Det var från en feodal struktur med oerhörd förnedringoch fattigdom för folkflertalet, där feodala grupper, grupper kring dentidigare kejsaren, till varje pris försökte försvara sina tidigare privilegier.Och det skapade problem. Menherr kan inte heller komma ifrån att det har skett en positivutveckling i . Ta den jordreform som genomförts som exempel! Detidigare jordlösa har fått jord. De har fått tillbaka sitt människovärde. Ochni säger ju själv i utrikesutskottet exempelvis att de insatser som görpå landsbygden fungerar mycket bra. Vad jag förstår av de uppgifter jag har såfungerar det svenska biståndet på ett mycket bättre sätt nu än underkejsartiden. Och sade inte någonting om den brutalekejsarens metoder och hur tvivelaktigt det då var med det svenska biståndet. Sedantill : Ni får tycka vad ni vill om , , Jag anser all Cubagör rätt - deras solidaritet med fattiga och förtryckta tycker jag är riklig.Men ge mig svar beträffande situationen i och ! Hur kan nisitta och föreslå höjningar av biståndet till dessa länder, väl medvetna om densituation som råder där? Jag vill ha ett svar på den frågan av vad ni vill om , men svara också på den här frågan! Internationelltutvecklingssamarbete m. in. () kortgenmäle: Jag vill säga till beträffande svenska företag iLatinamerika - eftersom han åberopar dessa - att frågan är inte omarbetarantalet i minskal eller inte. utan frågan är hur mycket den hademinskat om icke hade kunnat expandera utomlands och därmed gesysselsättning i . Beträffande otroligaförhållanden för arbetare i vissa länder så har jag ingen Internationelltutvecklingssamarbete m. rn. närmarekännedom därom och vill inte uttala mig. Jag betvivlar inte all vissa uppgifterär riktiga. Men jag vill ge den personliga erfarenheten att vid förfrågan hosen fackföreningsledare i ett latinamerikanskt land om han skulle vilja arbetai ett företag som var ägt inom det landet eller i ett svenskt företag i landetså svarade han tveklöst: Självfallet i det svenska företaget. Det kan ju belysaen liten faktor av problemet, som jag eljest inte bestrider. Beträffandede olika länderna inom saknar jag anledning att ingå på någon störreexercis med . Jag vill bara säga: Det är säkerligen storamissförhållanden där. De belystes ju genom erfarenheter somutrikesutskottet gjorde under en resa, och det föranledde också en hel deländringar i det svenska biståndet. BeträffandeEtiopien skall ingen bestrida att lägel för många var svåruthärdligt, för attanvända ett ringa ord, under den tidigare regimen. Men del förargliga är attdet inte blivit bättre, utan att terrorn uppenbariigen är sådan att den utgörett skrämmande bevis på vad maktgalenskap resp, andra impulser kan ställa tillmed just . Tillfru vice ordföranden vill jag bara säga att hon nog missuppfattade vad jag sadeom del faktum alt vissa av utskottets ledamöter var med i utredningen. Detinnebar inte att problemen därmed var undanskaffade. Det innebar all det fannsinformationer på ett tidigt stadium för dessa utskotts-ledamöter. Ochi fråga om behandlingen i utskottet vill jag säga: Att jag använde uttrycketnågra veckor eller någon månad beror på att det funnits olika uppgifter. Enligten uppgift skulle det vara fråga om att utskotlsbelänkandel skulle behandlas ijuni, och då blir det bra nära några månader. Enligt en annan uppgift värdetfråga om den30maj,ochdåblirdet något mindre än , men i varje fallganska nära. (vpk) kortgenmäle: Det som sade om de svenska förelagen och som hanförsökte lägga fram som ett försvar bevisar ingenting. Man kan lika gärna ha desvenska företagen kvar i det här landet. Till det säger kanske , men del är fråga om vårexporl, att vi skall sälja. Därför är dennaverksamhet nödvändig. Men det är en ytterst liten del av sanningen om de häralltmer ökande utlandsinvesteringarna. Den verkliga orsaken är nämligen att desvenska förelagen såväl som amerikanska, västtyska m. fl, etablerar sig i dessaoerhört reaktionära på grund av alt där finns billig arbetskraft - 1dollar - där finns ingen fackförening, man har polis och militär somskyddar bolagen från "störningar" osv. Det är ett faktum. HerrHernelius säger att arbetarna i det och det latinamerikanska landet föredrarall arbeta i ett svenskt företag. Det bevisar inte att förhållandena är bra,alt allt är frid och fröjd, att företagen skulle uppträda som gentemotarbetarna. Det bevisar ingenting. Ta som ett exempel, AllanHernelius. Den katolska kyrkan i har lagt fram ett oerhört avslöjandematerial om på vilket sätt utländska förelag uppför sig gentemot Jaghar sagt att och de andra borgerliga politikerna får ha denuppfattning de har om . Jag förstår myckel väl varför ni har den. Vi vetvilken sida ni slår på. Från den sidan måste ni attackera när del landetställer upp för länder vilkas självständighet hotas, t, ex. ochAngola, Vi vet vilka länder det var som kastade sig över , Det varSydafrika och , med direkt stöd av , På begäran av regeringgick in och ställde upp solidariskt. MenAllan skall inte krypa undan ansvaret. Som ordförande iutrikesutskottet bör klart motivera hur det kan vara möjligtatt man fortsätter engagemanget i och , Del går inte alt krypaundan detta ansvar genom alt bara peka på att "vi har vidtagit vissaåtgärder". Vad då för åtgärder? Är det åtgärder som skulle innebära alt desom blir fattigare och fattigare i nu skall få del av svenskabiståndsmedel? Är del sådana åtgärder ni har vidtagit, ? Jagefterlyser fortfarande svar i denna fråga. Det är en principiellt viktigfrågeställning. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. () kort genmäle: Det är intressant att lägga märke till att ordföranden iutrikesutskottet vid diskussionen om behandlingsgången uppehåller sig endastvid den del av den nya propositionen som handlar om biståndspolitiken och somär grundad på den biståndspoliliska utredningen. Jag vill återigen säga alt detär inte det som är kärnan i del här problemet, utan det är naturligtvis dendelen som handlar om industribiståndet. Del är del som aren avgörande ny fråga. Men i budgetpropositionen, som vi behandlar ,görs den av regeringspartierna till något underordnat. Man föreslår ett anonymtanslag på 40 milj. kr. som skall gå till detta ändamål. Och när man diskuteraranslaget med tanke på den slutliga propositionen, vill man tydligen också göradet till en underordnad sak. Jag hävdar alt det är precis tvärtom. Inom delsocialdemokratiska partiet uppfattar vi att det är fråga om att välja en ny vägför vårt biståndssamarbete, så som delta industribislånd är utformat. Det måsedan i pengar räknat vara blygsamt, men det är ändå en helt ny väg vi väljer. () kortgenmäle: Självfallet är industribiståndet en myckel viktig fråga, även om pengarär av underordnad betydelse i detta sammanhang, i varje fall vad gäller åretsoch kommande års budgetar. Jag tror att andra talare kommer att la upp fråganom detta i denna debatt, och jag skall därför inte fördjupa mig i frågan. Jagvill emellertid bara säga så mycket, att jag har uppfattat det som angelägetatt frågan om industribislånd kommer till snabbi avgörande i , ickeminst med hänsyn till de pockande krav som kommit från vid kongressefter kongress, vid sammankomst efter sammankomst och vid enskilda samtalmellan regeringsledamöter och representanter för InternationelltlUvecklingssainar-bete m. in. dessa , om attSverige slår in på denna väg. Det är skäl nog för att gå skyndsamt fram ochicke tveka . HerrMåbrink hade krav på att jag skulle försvara varför vi ger bidrag till Indienoch . Jag är inte benägen alt följa krav från , jagtycker inte hans allmänna attityd till frågorna är av den arten att jag villgöra del. Jag tycker icke heller att den monolog han regelbundet för i dessasammanhang är av sådan kvalitet all en diskussion skulle bli av större värde.Vi har uppenbarligen helt olika uppfattningar om demokrati och folkstyre, ochdå är det svårt alt diskutera dessa ting. Jag vill dock säga till ,för att i alla fall uppfylla något av hans krav, alt bistånd till ochBangladesh utgår efter den svenska princip enligt vilken bistånd skall ges tillde fattigaste länderna. Ingen kan bestrida att och hör tillvärldens fattigaste länder. Talmannenanmälde att anhållit alt till protokollet få antecknat att haninte ägde rätt till ytterligare replik. När presenterar sin biståndspolitik brukar han försökaverka okontroversiell. Hans ledmotiv är ständigt att del råder stor enighetkring biståndsinsatser i de fatliga länderna. Han lägger ned stor mödapå alt skapa intrycket att underden borgerliga regeringen fortsätter allt igamla hjulspår. Densom söker sanningen i denna fråga gör naturligtvis klokt i all närmare granskafakta. är ju en skicklig propagandist. När vi nu behandlar denborgerliga regeringens andra bisiåndsproposition finns del all anledning attställa frågan: Har regeringen gett den svenska biståndspolitiken enborgerlig profil? Den svenska biståndsprofilen blir alltmer borgeriigt markerad. Del ärinte bra för vårt lands anseende i världen. Och vad värre är: del är inte braför de fatliga i - som ju våra biståndsanslag är avsedda att hjälpa. Regeringenberömmer sig själv av alt den fullföljer volymmålet avbruttonationalprodukten. Men till följd av regeringens egen ekonomiska politikblir det bistånd som nästa budgetår når klart lägre än tidigare -räknat i reala termer. Det som är viktigt när man diskuterar biständsvolymen ärju vad som realt når de faltiga i . Till följd av den sjunkandesvenska bruttonationalprodukten och till följd av nedskrivningen av densvenska kronans internationella värde administrerar nu en klartminskande svensk u-hjälp. Skrytet om enprocenlsmålet kan inte dölja dettafaktum. Detär inga små belopp det handlar om. Den 15-procentiga nedskrivningen av kronansvärde som ekonomiminister berömmer sig av, betyder att värdet av vårtbistånd till de faltiga länderna minskar med över 500 milj, kr. SIDA har i sinasenaste peiita - som lämnades in före den senaste stora devalveringen - kommitfram till att del skulle behövas flera hundra miljoner mer än vad regeringen nuföreslår för alt behålla realvärdet. Beräkningarav det här slaget kan göras på många sätt, men kvar står faktum att regeringensekonomiska politik reducerat värdet av vårtinternationella bistånd med fiera . Men det är inte barabiständsvolymen som minskal. Regeringens politik har inte endast lett till enminskad kvantitet bistånd, ulan förändringarna har också inneburit en lägrekvalitet på det svenska biståndet. Regeringen politik drabbar därmedinte bara de mest utsatta grupperna i vårt eget land, ulan den försämrar ocksåframtidsutsikterna för många av de fattigaste människorna i . Jagskall i fortsättningen ange några exempel på kvalilelsförändringen i biståndet. Närdet gäller det bilaterala biståndet kanske någon tycker alt de förändringar visocialdemokrater föreslog och föreslår inte är särskilt stora, ochser man bara på siffrorna är väl detta riktigt. Man bör inte göra några tvärakast i del bilaterala samarbetet. skulle emellertid våra förslag gevårt direkta bistånd en annan inriktning. liksom föreslår vi ettstörre stöd till befrielserörelserna i södra , mer biståndspengar tillAngola, , , och . anser vi attdel svenska biståndet till och kan trappas ner. Av särskildayttranden från framgår att de helst skulle vilja dra ner biståndettill och snabbare. RegeringenFälldins direkta bistånd har inte en klar viljeinriktning mot ekonomisk ochsocial utjämning. Den satsar för litet på länder som utsätts för yttre trycksom hotar deras självständighet. Målet att främja ekonomisk och socialutjämning bör enligt vår uppfattning styra valet av samarbetsländer, men denborgerliga biståndspolitiken styr oss mot ett mer neutralt länderval ochminskar därmed biståndets effektivitet och kvalitet. Del aren illusion att troatt bistånd utifrån kan vrida rätt en skev fördelningspolitik inom ett u-land.Däremot kan man med ett bistånd utifrån förstärka en medveten inhemskutjämningspolilik i ett samarbelsland. Närbisiåndspropositionen behandlades i Ool var ännu inte storleken av bidragettill internationella utvecklingsfond, , bestämd. Visocialdemokrater föreslog då ett bidrag på 320 milj, kr. De borgerliga hade bestämt sig för oförändrad andel,dvs, , vilket i kronor innebar 413 milj, kr, . Vi socialdemokraterhävdade att dessa närmare 100 milj. kr. skulle komma till myckel större nytta,om de sattes in som direkt bistånd i södra . Iår föreslår vi inte ett lägre årsbidrag till eftersom regeringen vårt land vid ett treårsavtal om 413 milj. kr, per år-vi anser att avtalskall hållas, I ett särskilt yttrande markerar vi emellertid all vårinställning till del svenska IDA-bidragets storlek inte förändrats. Världsbankensinternationella utvecklingsfond tillämpar ofta snävt ekonomiska - bankmässiga- kriterier på ett sätt som är främmande för svensk biståndspolitik. MångaIDA-satsningar kommer inte de fattigaste folkgrupperna till godo.Mottagarlandets fördelningspolitik styrs ofta på ett otillbörligt Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. in. U-ländernasinfiytande på IDA:s verksamhet är svagt. Världsbankensoch styrs ytterst av privaikapiialisliska intressen. Menu-länderna tvingas vända sig till Väridsbanken av del enkla skälet att privatastorbanker - som är det enda alternativet - ställer hårdare lånevillkor.Sverige bör fortsätta att stödja krav på reformer inom ,som vår höga andel av bidragen till bör minska vid nästa s. k.påfyllnad. Vibör arbeta för alt stärka för att ge en annan kanalför kapilalbislånd, en kanal som de själva har ett avgörande inflytande över.Det föreslår vi i reservationen I. Världsbankenhar ställt sådana krav på låntagarländerna att detinneburit all de faltiga i dessa länder fått det sämre. Världsbankensuppträdande mot är beryktat. Detär inte särskilt sannolikt alt , som fungerat ,kommer all förändras radikalt , , som svarar för deulan jämförelse största kapitaltillskotten, kommer också i fortsättningen alldominera verksamheten. Efter påtryckningar i kongressen instrueradepresident representanter i bankens ledning all rösta emot lån tillsvenska samarbetsländer som , , , och . Deskall också försöka förhindra lån till produktion av socker, palmolja,apelsiner och citroner i de fall sådana lån "kan skada producenter iUSA". Dessa instruktioner från president är bara den senasteillustrationen till hur ser på institutioner som , Interame-rikanskautvecklingsbanken , Asiatiska och andra liknande organ. Tillsaken hör att ännu inte betalt färdigt sin andel av den s. k. fjärdepåfyllnaden, en skuld på - och ännu inte börjat betala sinandel av den s, k, femte påfyllnaden. slår ju i begrepp att beslutaom det andra årsbidraget till den femte påfyllnaden. Detförefaller därför faktiskt som om nu är mer angeläget än alt slåvakt om en så totalt USA-dominerad institution som och dessdotterorganisation , detta trots att inte alls uppfyller dekriterier som uppställts för inriktningen av det svenska biståndet. Entusiasmenför fortsatta höga svenska bidrag till är en av de klarastmarkerade borgerliga inslagen i vår biståndspolitik. Somytterligare ett exempel på den borgerliga biståndsprofilen - till nackdel förSveriges anseende i världen och till nackdel för de fatliga i - villjag peka på den "fond för industriellt samarbete" som de borgeriiga kommer att anslå 35 milj, kr. Denna fond innebär att krav somtidigare framförts i motioner från och folkpartietnu blir påtaglig verklighet, Induslriulvecklingsfondenkommer att förslärka beroende av utländska företag -det är raktmotsatt de mål enhälligt beslutat om för del svenska biståndet.U-länderna har aldrig begärt en fond av det här slaget. Vad de har begärt ärmer bistånd på industriområdet i så obundna former som möjligt. Regeringensfondförslag innebär att svenska bistånds- medel sprids till ännufler länder, vilket motverkar effektivitet och koncentration av biståndet. Tidigarehar det alltid hetat att biståndet skall utgå från mottagarländernas behov ochönskemål och alt svenska kommersiella intressen inte skall styra biståndet isin riktning. Den sammanblandning av företagens intressen medbiståndsverksamheten som blir oundviklig kan minska biståndsviljan hos densvenska allmänheten. En del löntagare kan komma att uppleva all svenska företagmed hjälp av biståndsmedel flyttar produktion till utlandet. Det fackligainflytandet i fondstyrelsen görs mycket svagt. Bislåndsperso-nalen ute påfältet får en dubbelroll genom att dels söka efter intressantainvesteringsobjekt för svenska företag, dels söka bistå mottagarlandetsutvecklingsprogram. De minimikrilerier för gåvoandel i biståndet som DAC uppsatt uppfylls inte. Därmed skulle biståndsmedelanvändas för ändamål som internationellt inte klassificeras som bistånd. Detär mot denna bakgrund naturiigt att vi i reservationen 4 yrkar avslag på attpengar reserveras för sådana ändamål. Detstora flertalet av remissinstanserna har också avvisat förslaget alt ta ianspråk bislåndsmedel för dessa ändamål, däribland LO och TCO. Men däremot ärSveriges , , och andraföretagarorganisationer entusiastiska. Det är mycket avslöjande för den nyainriktning som den svenska biståndspolitiken fått under regeringen . OlaUllsten har skickligt administrerat en klar högervridning av den svenskau-hjälpen. Del är inte förvånande att var så nöjd och belåtenhär i talarstolen . Slutsatsenblir alltså att genom regeringens inriktning av vårt bilaterala bistånd får viinte de utvecklingsresultat som skulle vara möjliga vid ett annat val avsamarbetspartner. Genom ett överdimensionerat svenskt bidrag tillVärldsbanken-IDA förlorar vi ett hundratal miljoner som alternativtskulle kunna satsas på projekt som bättre svarar mot de mål som uppställts förvårt bistånd. Slutligen:Genom att börja ge bistånd till svenska företags investeringar tar regeringenännu ett stort steg mot kvalitetsförsäniring av det svenska biståndet. Dennasenast nämnda åtgärd ger så låg kvalitet att det enligt , , normer inte ens får rubriceras som bistånd. Innebördenav denna borgerliga biståndspolitik är alltså att biståndet minskar i realatermer och att det bistånd som ges blir allt mindre värt för de fattiga iu-länderna. Både kvantiteten och kvaliteten försämras i den svenskabiståndsverksamheten - men något annat var väl inte att vänta. Jag yrkarbifall till de socialdemokratiska reservationerna. () kortgenmäle: Får jag bara ställa en kort fråga till med anledning avatt han klandrade regeringens ekonomiska politik, som alltså skulle varaunderlag för ett försämrat bistånd. Han anmärkte särskilt på Är StureEricson emot de devalveringar som har företagits? Det har varit ett ganskastort mummel i de socialdemokratiska leden när de frågorna har förts på tal påsistone, inte minst efter klara omdöme om den goda verkan ochnyttiga effekt som den senaste devalveringen hade. Sedanmåste jag säga, herr talman, att man kan råka ut för olika omdömen, StureEricson sade att jag var nöjd och belåten när jag stod i talarstolen. En annantalare har förut här talat om vilt raseri. Jag får väl själv bestämma mig förvilken attityd jag intog. STUREERICSON (s) kort genmäle: Jag talade om enprocenlsmålet. Vi har inte fört fram något krav påhögre volym, men när man tittar på om enprocenlsmålet har uppfyllts skall maninte nöja sig med att bara se på summorna här i . Man skall se efter vadpengarna är värda i mottagarländerna. Del var det milt resonemang gick ut på.Del värdet har sänkts radikalt genom den usla ekonomiska politik som förts ochsom lett till sjunkande bruttonationalprodukt och genom de devalveringar somden nya regeringen har genomfört, som naturligtvis har lett till att densvenska kronans värde är myckel lägre i utlandet nu än . Detär ju den bas man beräknar på som gör alt värdet blir så mycket lägre äntidigare. Nufrågar om jag är emot devalveringar. Jag är del inte i princip,men jag är givetvis mycket starkt emot all man för en ekonomisk politik som göralt man tvingas till devalveringar. Bl, a. partiordförande hargjort tabbar som har påskyndat devalveringsprocessen. Hade man fört denekonomiska politik som vi socialdemokrater har föreslagit här i riksdagenskulle lägel ha varit helt annorlunda, och av vårbrultonalionalprodukl skulle vara bra myckel mer värt i än det är ,