prot · G10939 · 1977-12-31 00:00:00 — Det har möjliggjort en påverkan på etttidigare stadium än vad som annars skulle ha blivit möjligt, Idet här arbetet har jag inte kunnat godta SÖ:s förslag på den viktiga punkt somgäller religionskunskapen ulan - som statsrådet nämner i sill svar -tillsammans med moderata samlingspartiets representant anmält avvikandemening. representant var som redan nämnts i FN, Det är litetanmärkningsvärt när påstår att hans par- tivänner var förvånadeöver vår avvikande mening. Det är anmärkningsvärt därför att vi anmälde ochmotiverade den avvikande meningen under ett tvådagarssammanträde, som avslutadeden första etappen i arbetet med översyn av läroplan. Vi fickockså besked om att formuleringen av den avvikande meningen skulle varainlämnad . Jag blev även uppmanad att i det nummer avLäroplansdebatt som kommer ut under skriva en kortredogörelse för detta. Jag tror att har missuppfattat det hela,och jag tycker att han skall höra efter en gång till hos sina partivänner, Idet avsnitt som innehåller vår avvikande mening framhålls ungefär följande synpunkter: Religionskunskapeningår f. n, på mellanstadiet i OÄ-blocket -ett förhållande som haft sinanackdelar. Den undersökning som SÖ själv gjort visar att religionskunskapenlätt kommer bort i hanteringen, - Det här ärf ö. synpunkter som vi från vårt håll,vi som senare anmälde avvikande mening, framförde på ett mycket tidigt stadiumav arbetet i parlamentarikergruppen. - Utan att ta hänsyn till dessa negativaerfarenheter föreslår man nu samma konstruktion på högstadiet. Situationenblir naturiigtvis inte bättre av att man föreslår slopande avtimplanen. Förslaget om gemensamma riktlinjer och huvudmoment för samtliga iOÄ-blocket ingående ämnen bidrar inte heller till den stabilisering som ändå ärnödvändig. Det kan också innebära att beskrivningarna av de skilda ämnena bliralltför knapphändiga, konturlösa och torftiga. Risken finns t. o. m. att detartegna för ett ämne, t. ex. bibelkunskap, helt kan tappas bort.Erfarenhetsmässigt måste man konstatera att också i fortsättningen lärare ochelever kommer att vara beroende av läromedlen, och innehållet i dem kommer attbestämmas av läromedelsproducenterna. Alltför allmänt formulerade anvisningarkommer därför inte att lämna nödvändigt mått av trygghet för att väsentligadelar av ämnet kommer med. För att föregripa den kommande behandlingen avkursplanerna måste man redan nu poängtera vikten av alt ämnesbeskrivningen förreligionskunskap blir sådan att den ger utrymme för en mer detaljeradbeskrivning av ämnet där sådana viktiga moment som bibelkunskap och över huvudtaget behandlingen av religionernas heliga skrifter omnämns. Den centrala platssom intar i mänsklighetens historia och det centrum han utgör förkyrkornas hela verksamhet bör föranleda ett särskilt omnämnande av honom. Så långt vår avvikandemening. Detär mycket som står på spel. En svårighet ligger i att inte försköna detnuvarande tillståndet. Status quo är inget ideal. Samverkanoch integration finns det all anledning att ställa sig positiv till. Men denfår inte vara av den karaktären att den utplånar ämnet utan skall tvärtomberika och fördjupa det. Enintegration som drivs för långt, nästan in absurdum, för sin egen skull löperrisk att utplåna det som är arteget för ett ämne. Del är ofta ämnets centraladelar, dess egentliga nerv, som blir lidande. Omundeiyisningen i religionskunskap i Omundervisningen i religionskunskap i bort denna hjärtpunkthotas hela ämnet; då återstår bara utanverk, Idet här perspektivet framstår bibelkunskapen och inlevelsen i rikavärld som ytterligt väsentlig. Man bör slå vakt om att läroplanens huvudmoment,riktlinjer, timplaner och ämnesbeskrivningar blir av den karaktären att ämnetinte tillåts försvinna bakvägen, KARL-ERIKSTRÖMBERG (fp): När parlamentarikergruppen behandlade de här frågorna vid ettsammanträde var tyvärr representant, , intenärvarande. Hon var då, som tidigare så riktigt påpekats, i FN i , Omhon varit närvarande hade hon anslutit sig till de tankegångar som dåframfördes av Tilländer och Nyhage, Höriénhar inte möjlighet att vara här heller. Därför vill jag framföra någramera allmänna synpunkter. Varjeförändring av läroplanen relateras naturligt nog til! den rådande situationen.Om det föreslås att ämnet religionskunskap på högstadiet skulle hamna i ettblock, tittar man helt naturligt på den nuvarande situationen på mellanstadiet. Deerfarenheter vi har av mellanstadiet och religionskunskapens ställning där ärskiftande. Det finns positiva sidor, och det finns åtminstone en negativ sida:religionskunskapen riskerar att inte få den tid ämnet borde ha. Därför kan mankänna oro för en liknande ämnesuppdelning på högstadiet, särskilt om ämnethamnat i ett block utan angivande av timfördelning och med en ofullständig ochbristande ämnesbeskrivning. Personligenhar jag den uppfattningen att det är positivt om religionskunskap ingår iblocket orienteringsämnen även på högstadiet. Men om man använder den metodikenmåste man ställa alldeles speciella krav - en hel del av dem var inne på. Ett ämnes egenart och karaktär får inte komma bort. Det ärsärskilt viktigt för ämnet religionskunskap. Fördet första innebär samlad undervisning att nära kontakter mellan olika ämnentas positivt till vara, att alla ämnen får en bredare och mera övergripandebehandling. Det finns ingen motsägelse mellan samlad undervisning och att gevarje ämne en klar profil och bestämt utryrnme. Fördet andra får gemensamma riktlinjer och huvudmoment för alla OÄämnen inteinnebära att stabiliteten inom OÄ-blocket rubbas. Beskrivningen av de olikaämnena rnåste bli noggrann, utföriig och fast. Läroplansförslagetsämnesbeskrivning måste för varje ämne ange roll, syfte och arbetssätt. Detinnebär t. ex. att centrala plats i studiet av ärnnet religionskunskapmarkeras på det sätt som man gjorde 1969. Fördet tredje får inte den frihet som finns i uppläggningen av undervisningen tabort det stöd som lärarna behöver i sin planering. Samladundervisning på högstadiet ger ämnet religionskunskap nya rnöjligheter menskapar vissa risker. Statsrådet har i interpellationssvaret klartuttalat att intentionerna läroplan för religionskunskap skallfullföljas och utvecklas. Det innebär också att den nuvarande versionen av enny läroplan kommer all överarbetas innan den slutligen kommer till riksdagen.Också det har statsrådet slagit fast. De upplysningarna är mycket viktiga ochvärdefulla, och för dem är vi statsrådet mycken lack skyldiga. Jag är medveten om att läroplansöversynen har väckt och kanskeförstärkt oron hos många människor i landet för religionskunskapens ställning.Orsaken är naturligtvis, som nämnde, att läroplansarbetet harskett och sker mycket öppet, att man har försökt stimulera till en bred debattbl. a. genom alt informera i tidskriften och uppmana lärare,elever, föräldrar, organisationer m. n. att föra fram synpunkter under arbetetsgång. Somjag sade i mitt svar har läroplansförslag ännu inteöverlämnats till regeringen, och jag vill inte närmare kommentera det. Det varinte heller det mitt interpellationssvar gick ut på; jag ville deklarera engrundsyn som jag tycker att det fortsatta arbetet med den nya läroplanen börbygga på. läroplansöversyn har dock, enligt vad jag erfarit,bedrivits med avsikten att få en läroplan där undervisningen kan och skall utgåfrån eleverna själva, deras frågor och behov. På det sättet skulleundervisningen på ett närmare sätt komma att beröra eleverna själva och derasfrågor, vilket naturiigtvis skulle höja graden av både engagemang ochmotivation- Det finner jag vara en lovvärd ambition, som jag hoppas skallprägla den nya läroplanen i dess slutliga skick. Riksdagenhar tidigare fattat eniga beslut i fråga om religionskunskapens ställning, ochjag ser ingen anledning att frukta att något annat skulle ske den här gången. Omundeiyisningen i religionskunskap i Vad statsrådet sade nu tror jag att det finns anledning att starktunderstryka. Så långt jag kunnat finna har man i det arbete som bedrivs medläroplanen i en positiv inställning till ämnetreligionskunskap. Anledningentill den här debatten är ju att detta ämne som alla andra ämnen kommer in i dens. Svårigheten blir då för detta som för andra ämnen hur manskall kunna bevara ämnets timantal så att inte andra ämnen tar över - det finnslärare som inte är skickade att sköta den saken. Jaghoppas att den politiska enigheten skall bestå fram till dess vi kan fatta ettbeslut. De uppgifter som jag har fått om det särskilda yttrandet gör mig enaning orolig på den punkten. ULLATILLÄNDER (c): Jag vill bara än en gång klart slå fast för att denavvikande mening som Hans Nyhage och jag har avgivit ingående Ommaskinförarutbildning i gymnasiesko/an diskuterades under dettvådagarssammanträde som den parlamentariska gruppen hade . Detviktiga är naturligtvis själva sakfrågan, och där har vi fått ett klart ochentydigt svar från . Det är jag mycket tacksam för. Underdel nämnda sammanträdet i den parlamentariska gruppen anmälde vi ocksåavvikande mening på en annan punkt. Detvar nämligen så att från SÖ förelåg ett förslag om att 27 S i skollagen skulletas bort. Den ger för vissa trosbekännare en rätt till befrielse fråndeltagande i undervisningen i religionskunskap. Hans Nyhage och jag föreslog dåi en avvikande mening att denna paragraf skulle vara kvar. Vi hade flera motivför vårt yrkande. Antaletbefriade elever i relation till det totala antalet elever i det svenskaskolväsendet utgjorde 0,.. Den befrielsemöjlighet som 27 Jj gerär alltså ett försvinnande litet problem. Enannan motivering var att regeringsbeslutet,, som ger rätt till befrielse förelever tillhörande lutherska bekännelsekyrkan i , pekar på en viktigtillämpning av 27 t;. 27S är dessutom principiellt viktig. Den kan tolkas som ett nedslag i skollagenför principen om religionsfrihet och för föräldrarätten. Ettupphävande av 27 § medför risk att innehållet i religionskunskapen måstebeskrivas så att ämnesspecifika delar inte kan medtagas. Ämnet riskerar då attförlora sig i konturiöshet och brist på substans. 27§ hindrar inte den möjlighet som redan föreligger att lösa frågan praktiskt, t.ex. genom val av hemspråk på religionskunskapslimmarna. Detär av vikt att påpeka att samordningstanken för orienteringsämnena inte skallbetonas så ensidigt att det inte också framgår att moment som måste anses ämnesspecifikafår den tid som erfordras. Efterden diskussion vi hade den dag då vi avlämnade vår avvikande mening finns 27 ;?kvar i det förslag som går till för beslut. Överläggningenvar härmed slutad. § 18 Om maskinförarutbildningi gymnasieskolan StatsrådetBRITT MOGÅRD erhöll ordet för att besvara fris () den 11 novemberanmälda interpellation, 1977/78:68, och anförde: har frågat mig dels om jag instämmer i vada:rbetsmarknadsministern uttalat i propositionen om ny arbetsmiljölagbeträffande behovet av kunskaper och färdigheter för att bl, a, föra kranar,truckar och grävmaskiner, dels om jag är beredd att förordaförsöksverksamhet på gymnasienivå med maskinförarutbildning och att medverkatill att ekonomiska medel ställs till förfogande härför. Låtmig inledningsvis konstatera att jag helt instämmer i arbetsmarknadsministernsuttalande om behovet av utbildning för förare av kranar. truckar och grävmaskiner.Regeringen har av detta skäl bl, a, medgivit att försöksverksamhet får påbörjasmed s, k, transportteknisk gren på fordonsteknisk linje fr, o, m, läsåret1977/78, Utbildningen omfattar gods- och varuhantering, övning i att föra ochsköta truckar, kranar, maskiner och andra fordon, lastning och lossning av godsoch varor samt miljö- och säkerhetsfrågor m, m. Vadgäller maskinförarutbildning enligt maskinförarutbildningskom-mitténs förslagvill jag erinra om följande. Ibudgetpropositionen för /77 angav det föredragande statsrådetatt hon inte var beredd att föreslå medel för utrustning tillmaskinförarutbildning då inte hade tagit slutlig ställning tillutbildningen. Ianslagsframställning för /78 föreslog en vissförsöksverksamhet, där utbildningen i viss mån reviderats i förhållande tillmaskinfdrarutbildningskommitténs förslag. Syftet var främst att nedbringa investerings-och driftkostnaderna. Kostnaden för första uppsättningen stadigvarandeundervisningsmateriel uppgick enligt trots detta till 9,75milj. I budgetpropositionen för /78 angav jag att jag intevar beredd att förorda den föreslagna försöksverksamheten. hade ingenerinran däremot. Ianslagsframställning för /79 har inteåterkommit till förslaget om försöksverksamhet med maskinförarutbildning. Eftersomnågot nytt inte har framkommit i frågan har jag inte någon annanuppfattning i fråga om försöksverksamhet med maskinförarutbildning än den jagtidigare har redovisat inför . Jag vill först tacka statsrådet för svaret på min fråga, även om jaghade hoppats alt statsrådet, efter att hon här säger sig stödjaarbetsmarknadsministerns uttalande i samband med den av nyligenantagna arbetsmiljölagen när det gäller behov av utbildning och kunskaper,skulle ha gett mig ett positivare svar. Tyvärrhar inte maskinförarkåren kommit i jämlik nivå utbildnings-mässigt med andra grupperi samhället. Den försöksverksamhet som regeringen medgivit inom dentransporttekniska grenen på fordonstekniska linjen är inte jämförbar med denutbildning som MUK (maskinförar-utbildningskommittén) föreslagit. Bakom MUKstår 22 organisationer som representerar arbetstagare, arbetsgivare, statligaverk, kommunförbund, armén m. fl. Jagville också få reda på hur årselevunderlaget är baserat i den försöksverksamhetsom regeringen har medgivit. I budgetpropositionen 1976/77 står att SÖ har föravsikt att genomföra vissa försök med maskinförarutbildning under budgetåret1977/78. Som har sagts här var statsrådet inte vid del tillfället beredd attföreslå medel för utrustning 6 protokoll 1977/78:390 till maskinförarutbildningeftersom inte tagit slutlig ställning till utbildningen. är det överiämnade MUK:sförslag till maskinförarutbildning på gymnasial nivå till ,och ännu har SÖ inte lagt fram något förslag ens till försöksverksamhet. Statsrådetsäger att "inte återkommit till förslaget omförsöksverksamhet med maskinförarutbildning." Har SÖ kanske resigneratmed tanke på att statsrådet i den nämnda propositionen säger sig intevara beredd all förorda någon försöksverksamhet med utbildning för förare av bygg-och skogsmaskiner? Skogsbruksskolorna har möjlighet att erbjudaviss utbildning för maskinförare. Vilever i ett tekniskt avancerat och högmekaniserat land där kraven på maskinernavad gäller buller, avgaser och förarkomfort är höga. När det gäller utbildningav förare till dessa i många fall avancerade maskiner är det däremot illabeställt. Manpoängterar också alt utbildningen är kostsam. Visserligen vet jag att"läromedlen" i det här fallet är kostnadskrävande, men man måstekunna skära ner på investeringssidan om man lägger en försöksverksamhet ibefintliga skogsbruksskolor. Jaghar en intern utredning i min hand som framtagits av rektorn vidskogsbruksskolan i . Där har man kommit fram till att dagskostnaden förmaskinförarulbildningen skulle bli ungefär lika hög som för skogsbruksskolan -detta trots att maskinförarulbildningen kräver dyrbara läromedelsutrustningar.Att kostnaden inte blev högre än skogsbruksskolans beror på att man i mångaoch långa stycken kan använda samma maskiner, lokaler och lärare. Utbildningsom det finns behov av får inte eftersättas för att den är svårstartad ochkostnadskrävande. Utbildningför maskinförare bör i första hand ske inom skolans ram och inte som i dagligga på förelagen. Har vi råd att inte låtaungdomar utbilda sig till maskinförare? Jagkonstaterar här att när statsrådet ställer sig bakom vadarbetsmarknadsministern uttalat i propositionen om en ny arbels-miljölagbeträffande kunskap och färdighet hos förare av kranar och truckar samtgrävmaskinsförare, så är det endast ett moderatinstämmande ulan tanke påförverkligande. Anser statsrådet att man inte skall lyssna till dem somhar branscherfarenhet och behandla en sådan här utbildningsfråga seriöst? Skalljag nu gå ut till organisationernas folk i maskinförarutbildningskommiltén ochsäga: "Vi har i mitt utskott, socialutskottet, behandlat en nyarbetsmiljölag - som sedan tagit ställning till och därarbetsmarknadsministern skrivit in behovet av utbildning för nyssnämndayrkesgrupp - men någon maskinförarutbildning på gymnasienivå vill intebiträdande utbildningsministern förorda därför attskolöverstyrelsen inte tagit slutlig ställning till utbildningen"? Dettalas och skrivs i varma ordalag om samverkan mellan skola ocharbetsliv. Delta torde innebära mer än att SSA-råd skall inrättas. Del är bl,a. attitydförändringar man eftersträvar - på båda sidor, Ma-skinförarutbildningskommitténmåste med naturnödvändighet uppfatta del som hänt i fråga om kontaktmed skolväriden, inkl, , som något som stämmer ganskadåligt med nämnda varma ord! har i någon mån missuppfattat interpellationssvaret.Det statsråd som inte var beredd att föreslå medel för utrustning tillmaskinförarutbildning på grund av att inte tagit slutligställning till utbildningen var statsrådet , Efterdet har alltså föreslagit en försöksverksamhet. Och jagföreslog i budgetpropositionen att skulle godkänna mittställningstagande att inte förorda en försöksverksamhet -underförstått därföratt den kostar litet för mycket pengar. Anser verkligen att den behandlingen av enfråga inte är seriös? Attdet finns behov är vi naturiigtvis ense om. Men vet mycket välatt väldigt många behov måste tillgodoses. Jaghar svarat - eftersom det inte framkommit något nytt i frågan - att jag inte ärberedd att inta någon annan ståndpunkt än jag gjorde och somriksdagen alltså godkände. Men tycks känna till något nytt.Jag är ledsen alt jag inte kan kommentera det underlag som hon har i sin hand.Jag föreslår alt hon lägger del i ett kuvert och skickar det till mig påutbildningsdepartementet och ställer en ny fråga - såkanske svaret blir något annat. Det sista som statsrådet säger ger mig litet glädje i den här frågan.Det visar i alla fall att statsrådet kommer att tänka om. Ijanuari 1977 fanns det 34 000 maskiner som handhades av förare, och till dettaskall man lägga ett stort antal maskiner som används inom skogsbruket och inombygg- och gruvindustrin. Inom dessa områden kan inte ungdomen fråntas rättentill en gymnasial utbildning, och vi kräver en utbildning för att minskaarbetslösheten . Utbildningsfrågornablir inte lösta om man lägger utbildningen på förelagen, som i många fallsker. Varför skall denna grupp stå utanför när det finns möjligheter tillförsöksverksamhet vid befintliga skogsbruksskolor? Av den utredning som gjortsoch som jag snart skall överlämna till framgår att kostnadernakan nedbringas därför att det finns möjligheter att utnyttja samma lärare, lokaleroch maskiner. Jag vill uttala denförhoppningen att statsrådet snart kommer fram till värderingen attmaskinförarutbildning är ett attraktivt utbildningsalternativ och bör inlemmasi den ordinarie gymnasieutbildningen. Jag hoppas också att statsrådet står fastvid det beslut som fattade , då vi här antog en nyarbetsmiljölag och då full enighet rådde om att täcka behovet av utbildning förförare av kranar, truckar och grävmaskiner. Överläggningenvar härmed slutad. § 19 Föredrogs menbordlades åter Näringsutskotleisbetänkanden /78:14-16, 18, 21 och 22 §20 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1977/78:86-89 §21 Anmäldes och bordlades 1977/78:9 med anledning avpropositionen 1977/78:22 om föriängd till- lämpningav allmänna prisregleringslagen (1956:236) 1977/78:10 med anledning avpropositionen 1977/78:45 om inriktningen av den ekonomiskapolitiken jämte motioner 1977/78:14 med anledning av propositionen1977/78:49 om inflations-skydd för inkomstskaiteskalan, m. m. jämte motioner 1977/78:15 med anledning av propositionen1977/78:52 om förlängning av tiden för utnyttjande av särskiltinvesteringsavdrag, m. m. jämte motioner 1977/78:16 med anledning av propositionen1977/78:54 om nedsättning av den allmänna arbetsgivaravgiften jämte motioner 1977/78:2med anledning av motioner om förmynderskap 1977/78:8 med anledning av motionsyrkande omhöjning av socialför-säkringsavgiften till folkpensioneringen 1977/78:10 med anledning av motion om ersättningför vissa fordonsskador vid olycksfallstransporter m. m, 1977/78:13 med anledning av propositionen1977/78:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1977/78, såvitt propositionen hänvisats till socialförsäkringsutskottei 1977/78:17 med anledning av motionsyrkande omskyldighet för egen-företagare att erlägga socialavgift enligt lagen (1976:381)om barnomsorg 1977/78:15 med anledning av propositionen1977/78:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1977/78 såvitt propositionen hänvisats till kulturutskottet 1977/78:24 med anledning av motioner om vissainvesteringsfrämjande åtgärder 1977/78:14 med anledning av propositionen1977/78:34 om ändring i lagen (1976:600) om offentlig anställning, m, m. 1977/78:3 med anledning avmotion om inriktningen av den ekonomiska politikensåvitt motionen hänvisats till civilutskotlet /78:4 med anledning avpropositionen 1977/78:25 med förslag om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /78 såvitt avser §22 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1977/78:90 av () till arbetsmarknadsministern om ett nytt rättscentrum i , m, m,: Det bedrövliga skick som polishusbefinner sig i har vid upprepade tillfällen påtalats och har under flera årväckt berättigad uppmärksamhet på olika håll i , Denna fråga harupprepade gånger varit föremål för behandling, bl, a, som en följdav en motion som väcktes och där nuvarande vicestatsministern och arbetsmarknadsministern var en avundertecknarna. Dessaförhållanden resulterade i en positiv behandling av frågan, och på densocialdemokratiska regeringens initiativ beslöts också att ett nytträttscenlrum skulle byggas i , En starkt bidragande orsak till denstora uppmärksamhet som visals de undermåliga lokalerna har varit de allvarliga anmärkningarsom yrkesinspektionen gjort. Därför har också detta projekt placerats högst pårikspolisstyrelsens och prioriteringslistor. Kritikenmot de undermåliga förhållandena fortsätter. Bl, a, har , nr 8år 1977, ägnat stort utrymme åt de mycket miserabla arbetsförhållandena i dessalokaler. Arbetsmarknadsskälhar anförts av regeringen som motiv för att liknande byggen i andra delar avlandet fått företräde. Denna bedömning tycks alltjämt vara förhärskande, trotsatt arbetskraftssituationen i numera borde tillåta att dettaoch liknande projekt i regionen fullföljs enligt de bedömningar somrikspolisstyrelsen gjort. Medhänvisning till det anförda anhåller jag om kammarens tillstånd att tillarbetsmarknadsministern få ställa följande frågor: Ärarbetsmarknadsministern beredd att ge kammaren besked om när byggandet av ettnytt rättscentrum i kan påbörjas? Ärarbetsmarknadsministern vidare beredd att orientera om hur övriga planeradebyggen av samma slag - som placerats mycket högt pårikspolisstyrelsens prioriteringslista för denna region - kommer till utförande? 1977/78:91 av HugoBengtsson (s) till kommunikationsministern om SJ:s sektorsplanering: Företrädare för har vid skilda sammanträden medLandskrona, Eslövs samt och kommuner meddelat att SJ planeraratt göra successiva inskränkningar i tågtrafiken på linjernaLandskrona-Kävlinge och och att all persontrafik avses varanerlagd , Motivet härför har sagts vara den nu hårt nedslitna rullandematerielen, som man inte anser sig kunna förnya. FörLandskronaregionens del är sysselsättningsläget bekymmersamt, bl. a. genom denkris varvsindustrin befinner sig i. En arbetsgrupp med företrädare för såvälkommun och myndighet som näringsliv söker analysera den framtida situationenoch finna alternativa lösningar på sysselsättningsfrågorna. Inskränkningar itågtrafiken synes direkt motarbeta dessa ansträngningar, bl. a. genom denpsykologiska effekt som ett sådant förslag medför.