prot · G109148 · 1977-12-31 00:00:00 — o. m., tror jag, med fördel kunna ha en samordning inom , om regeringenville ta lag i dessa frågor och arbeta med dem. Men gör det snabbt i sä fall,innan det blir för sent! Se lill alt påverka medan lid är! Dröjer det förlänge, kan det vara för sent att över huvud taget börja syssla med detta. Regeringens chockerande besked alt inte bevilja begärt lån tillBjörkshults glasbruk har skapat slor oro i länet och hos de anställda i helaglasbranschen. Vilket bruk och vilken ort står i tur härnäst? Konkursföreligger ju också beträffande Pukebergs Glasbruk i . Man har dencenterledda regeringens välsignelse för att utan sociala hänsyn lägga nedmindre bruk och lämna bruksorterna åt deras öde. 1 valrörelsen sades del mångavackra ord om de små företagens betydelse och människornas rätt till bosättningäven i glesbygden. Socialdemokraterna beskylldes för koncentrationspolitik ochsmäföretagsfientlighet. Icenterns valprogram slälls två frågor lill dem som inte ställde upp på kravetpå 400 000 nya jobb, nämligen: Vilka grupper av människor skall uteslutas frånrällen lill arbele? Vilka regioner skall uteslutas? Hur känns de frågorna ? Ytterligare vackra ordfinns i regeringsförklaringen: "Regeringenskall föra en politik för sysselsättning och boende i alla delar avlandet." Vidare heter det: "Regionalpolitikenskall förslärkas, så att människor i olika landsdelar ges allsidigsysselsältning och service samt en god miljö. Bebyggelse i glesbygder och imindre läiorter skall underlättas. Samhällsplaneringen inriktas på att i störreutsträckning samordna boende, arbete, service och fritidsfunktioner." Närman nu har tillfälle att kunna förhindra en ulveckling i rakt motsatt riktning,så utnyttjar man inte detta tillfälle. Del är en fråga om politiskt förtroende. Målsättningarna är borta,löftena likaså. Hur ser glasbranschen iövrigl ut ? Antalet anställda är 1 900. valet har man gjort sig avmed 600 arbelslillfällen. Branschen domineras av tvä ägargrupper, Uppsala-Ekebyoch . Vidmotionsbehandlingen här i kammaren frågade jag: Hur kommerdessa ägare atl agera i fortsättningen? Tänker man göra nödvändiga arbetsmiljöinvesteringaro. d. vid de små bruken, eller koncentrerar man insatserna lill några fä orter?Vi kanske får svarel . har bolagsstämma , och ibokslutet antyds alt vissa små glasbruk skall läggas ned. Kommer regeringen atltillåta detta också? Eller tänker man lyssna på de förslag som har förts framfrån de anställda och i ett par motioner här i ? Vihar krävt att det sker en snabb utvärdering av stödet lill den manuellaglasindusirin och att man bestämmer sig för för del första att bevara dennaglasindustri, för det andra atl tillsammans med de anställda gemensamt planeraför branschens framtid och storleken av denna samt för det tredje all göraspeciella insatser för de orter som redan drabbals av nedläggning. Uiöverde samhällsekonomiska aspekterna, människornas räll lill arbele och orternasrätt till fortsatt liv finns ylleriigare en sida av saken. Vi har kvalitet ochyrkesskicklighet och vi har en ur kulturhistorisk synpunkt unik brukstradition.Vi har inte råd att göra oss av med detta kulturarv. Jag tycker altindustriministern skulle la en diskussion med utbildningsministern om huruvidadet är etl väsentligt kulturarv. Det är det enligt min mening. Delhotas dock av den ulveckling som skett i branschen och som har fått regeringensstöd. En bransch som minskar med 200-300 anställda och bara bestårav 1 900 anställda borde ge regeringen anledning lill oro. Jaghar lidigare frågat industriministern om regeringens målsättning för den härbranschen, och jag tycker jag har all anledning att upprepa frågan . Skallvi acceptera ytterligare nedläggningar? Hur många i så fall? Anserindustriministern alt det vore lill fördel med etl enda företag i branschen medproduktion vid kanske två eller tre bruk? Omsysselsättningen inom den glasindustrin vill gärna liksom vid lidigare tillfällen göra delta allmänpolitisk debatl, och det kan i och för sig vara befogat. Men jaglycker kanske alt man dä skall ha en rimlig utgångspunkt för sina frågor. Närdet gäller del här speciella ärendet har vi alltså noga gått igenom densamhällskalkyl som utförts av i , och vi kan vitsorda attden så långt del gällerde samhällsekonomiska kostnaderna är riktig. Men dengrundar sig pä elt myckel bräckligt, för att inte säga felaktigt, underlag närdel gäller kostnaderna förden fortsalla driften vid Björkshulls glasbruk. Manhar i slorl sell lagit för goll de uppgifter som finns i ansökan. Våra analyservisar alt det, med hänsyn till situationen på marknaden och de andra företagsekonomiskaomständigheter man måste beakla i elt fall som detta, inte håller. Detförutsätter alltså alt man går in i elt förfarande med permanentsubveniionering av driften vid glasbruket. Det slår då i slrid mol det Omsysselsättningen inom den glasindustrin riksdagsbeslulsom liggerlill grund fordel branschprogram vi har och som också socialdemokralin gensin anslutning, i varie fall i det principiella avseendet att haslruklurinsatserna riktade mot företag som har en chans att överleva. Annarsutsätter man både bygd och anställda för illusioner och falska förhoppningar omvad som är rimligt och rikligl för framtiden. Minfråga här till Bernl som jag gärna skulle vilja ha svar på -denär grundläggande föratt vi över huvud taget skall kunna diskutera denna fråga -blir dä: Innebär kritik a v mitt svar att socialdemokralinharomprövaisin inslällning till branschprogrammet och atl man nu är beredd attgå in i ett förfarande med permanenta subventioner i den manuellaglasindustrin? 1 så fall är det en mycket anmärkningsvärd kursändring avsocialdemokralin, som man ju inte har förordat i någon annan bransch och somhell skulle rubba förulsältningarna förden industripolitik vi nu har. Närdet sedan gäller det yttrande där ifrågasätter våra expertersopartiskhet, så faller det på sin egen orimlighet. Våra experter är självfalletbranschkunnigl folk i och utanför statens industriverk som kan branschen ochsom inte har några partsintressen. Jag lycker all insinuationen från BernlNilsson om partiskhet är mindre snygg och inte bör förekomma i en sådan härdebatt. Likasåär del en orimlighet när säger att vi litar lillmarknadskrafterna. Den massiva industripolitiska salsning vi hargjort frånregeringen vittnar väl om alt vi om någon är beredda att aktivt medverka tillatt företag som har en chans att överleva också skall få möjligheter alt göradetta. Jagkan också med hänvisning till fråga vitsorda att andra projekt iHögsby, projekl som uppfyller de företagsekonomiska förulsällning-arna,självfallel skall få allt stöd - della harjag haft anledning att meddela bådekommun och fack , eftersom detta ärende har varit föremålför en ganska lång behandling. Jag beklagar verkligen alt glasbruket inte kanräknas till de projekt som bedöms ha en chans atl leva vidare och utvecklas. gjorde elt överraskande påpekande om att denna fråga nu kommer alt laflera år. 1 mill svar antyds att vi redan till nästa budgetär är beredda atllägga fram ett nytl programförslag för den här berörda branschen liksom attgöra revideringar av de nuvarande programmen. Jag vill därför betona för BerntNilsson atl den inom industriverket pågående utredningen sker med all önskvärdskyndsamhet. Vi räknar alltså med all ha underlag för atlgöra nya överväganden belräffande de insatser vi bör göra när det gäller denmanuella glasindustrin. Men,herr talman, skall vi fortsätta den här debatten, så är den centrala frågan, omsocialdemokratin är beredd att gå in i ett långsiktigt subventionsförfarande.Jag är nämligen medveten om atl det finns fiera glasbruk som har en likartadproduktionsinriktning som man har i glashyttan i Björkshult och som har lönsamhetsproblem.Av rena rättviseskäl måste dessa i sä föll kunna komma i åtnjutande av dennanya typ av branschslöd. Jag är för min del inte beredd alt vitsorda ettsådant syslem, men det vore intressant att vela om oppositionen i det härfallet radikalt har omprövat sin inställning. BERNTNILSSON (s); Nej,jag har inte någon trängtan efteren allmänpolitisk debatt, somindustriministern säger. Men det må vara mig förlätet att jag åberopar desynpunkter, löften och idéer som det parti industriministern tillhör gick ulmed i valrörelsen och som man nu glatt överger utan vidare. Sålill frågan om branschexpertisen. Av svaret framgår inte hur denna ärsammansatt, och del skulle i och för sig ha varil iniressanl atl få veta. Avindustriministerns senasle inlägg fick jag nu reda på all representanter förindustriverket ingår. Jag skulle gärna vilja ha namnen på dem som ingår, förhär kan ju finnas motstridiga uppfattningar bland dessa experter i samband medundersökningarna. I varie fall undersökning visar emellertidklart atl man samhällsekonomiskt skulle vinna på all bibehålla förelaget underde tvä första åren. Vidarevill jag säga alt vi från socialdemokralisk sida självfallel inte har anledningatt ompröva vårl siällningsiagande i det avseendel att man kan hålla på ochdriva etl förelag som går med förlusl hur länge som helsl. Men vi har denuppfatiningen att regeringen borde la tag i de här frågorna och mera aktivt påverkaföretagen genom att ställa villkor, så alt hela branschen om möjligt kanbibehållas. Vi iroratt regeringen, om den gjorde del, skulle kunna få lönsamhetpä samtliga de glasbruk som f n. finns -allt beror på hur man hanterar dessafrågor. Men regeringen säger : O.K., vi går in med stöd här, men sedan ärdet företagen som skall styra utvecklingen. Ni ställer inte upp några villkor isammanhangel, ulan det är i princip företagens egna insalser som skall styraulvecklingen. Ni överlåter åt de fria marknadskrafterna alt styra och litaralltså helt på dessa marknadskrafter, trots all ni ser att företagen inte kankomma överens i samband med de här frågorna. Som här har anförts försöker juett par grupper att slå ul alla de mindre företagen i stället för all samarbetasom man borde göra. Industriministernsade atl andra projekt i Björkshults kommun skall få allt stöd. Men min frågavar, om regeringen aktivt vill medverka till all någol företag kan lokaliserastill Björkshult för all pä sä sätt skapa allernaliv sysselsättning för denhändelse glashyttan kommer alt läggas ned. Detförvånade mig alt industriministern sade alt regeringen är beredd alt omprövadet s. k. branschprogrammel före framläggandet av budgelproposilionen 1979/80.I svarel från industriministern slår det att glasindustrins problem skallprövas i anslutning till budgetpropositionen 1979/80. Delta innebärföljaktligen att det skulle förflyta innan någontinghänder. Mendet branschprogram som industriministern talar om innebär ju ingenting annal änatt man ställer pengar till förfogande och låter de privala förelagen inomglasindusirin styra själva. Det är inte på något sätt fråga om någon styrningfrån regeringens sida, och jag vill för min del inte kalla det för etl branschprogram.Här krävs en realistisk utvecklingsplan där samlliga Omsysselsättningen inom den glasindustrin Omsysselsättningen inom den glasindustrin företag är involverade, enplan som går ul på atl vi skall få behålla den glasindustrin. Jagvill också fråga vilka ändamålsenliga åtgärder som åsyftas i svarel och somskulle ha angetts i den förra propositionen. Är det, som jag redan frågat,ändamålsenligt att några hundratal personer försvinner från den här branschenvarje år? Är det så regeringen vill ha det? Jag kan inte se det på annat sätt,då ju industriministern säger alt del har vidtagits ändamålsenliga åtgärder. Ärdet ändamålsenligt alt Björkshult, kanske Pukeberg och senare kanske ännu flerläggs ned? Nej, la tag i de här frågorna på ell mera aktivt sätt och styrutvecklingen, ty företagen har, som sagt, svårt att samarbeta. Jag tror att desnarare motarbetar varandra än samarbetar med varandra. Därför måste regeringenstyra, om man skall kunna komma till rätta med problemen. När säger atl regeringen hoppat av från en tidigarefastlagd politik är det verkligen att ta i. Jag måste säga alt del kandiskuteras vem som hoppat av, för om talar om de 400 000 nyajobben under 1980-talel ärju målet - vilket vi understrukit några gångerlidigare i de här debatterna - arbete ål alla. Härom råder det ju allmänenighet. Föratt markera en viljeinriktning, en beredskap atl verkligen göra någonting i dennäringspolitiska planeringen, har vi tagit fram vad delta reellt innebär i formav nya arbetstillfällen. ifrågasätter detta, och sammainställning har jag märkt hos många andra socialdemokrater. säger mansig acceptera målet arbete ål alla. Del är alltså en motsägelse, och jag tardärför inte riposlerna i det avseendet sä allvarligt. Resonemanget är fögagenomtänkt, . Sedanfick jag då ett svar pä min fråga, vilket svar utgör grund för fortsatt debatl- och det var värdefullt. Socialdemokratin vill inte ompröva det branschprogramsom vi fattade beslut om under förra vårriksdagen. Man vill ha litet allmänttal, man skall vara mer aktiv och man vill inte ha etl subventionsförfarande.Därmed sprack den här ballongen som man försökte blåsa upp när del gällerBjörkshull. , övriga konsulterade experter ochindustridepartementet är eniga om all den enda förutsättningen för atl manskall kunna gå in och hjälpa Björkshull är att det, med hänsyn till denuvarande kalkylerna, finns etl permanent subvenlionsförfarande. Annars skaparman ingen trygghet för de anställda ulan ingjuter bara nya illusioner hos dematt situationen skall kunna med något slags trolleri. Härgäller det realiteter, och i detta sammanhang krävs det subventioner. Men detvill inte heller socialdemokraterna sälta in. Erkänn då, , atl nistår tomhänta när ni lalar om alternativ! Värt branschprogram fungerar ju, ochbranschen har utnyttjat del till en del. Det pågår en rad insalser, om varsändamålsenlighet facket, branschens förelag och industriverket är överens, mensannolikt kommer man mot detta års slul dithän att man blir tvungen altvärdera om och öka dessa insatser, kanske framför alll närdet gällerexportanslrängningarna. Men all bara kräva alt företagen skall styra, vilketBernt menar skulle vara den underbara medicin som löser problemen, ärverkligen att hänge sig åt illusioner. Vad det är fråga om är ändå att avsättaprodukterna. Och hur, , styr man avsättningen av produkterna? Hur styrman exportmarknadens utveckling? Del är en hemlighet somjag skulle vilja allBernl delade med sig av. Den är i så fall det Columbi ägg, som skullelösa hela denna problemalik. Närdet gäller branschprogrammel har vi anvisat en metodik för hur glasinduslrinsproblem skall kunna bemästras. Till principerna för den metodiken gav ocksåsocialdemokraterna sin anslutning när den frågan behandlades här i riksdagen.Att då lala om nya struktur- och utvecklingsplaner för branschen hjälper juinte upp siiuationen. Del gäller inte här att ägna sig åt semantiska övningaroch slagord, utan det är fråga om realiteter som berör människorssysselsättning. Det är allvarliga frågor, och dä skall man inte,som BerntNilsson försöker göra, fara med illusioner. Härgällerdet ändå alt hitta enproduktion som får avsättning och som därmed kan skydda sysselsättningen för deanställda. Del äi vi också med vårt branschprogram febrilt sysselsatta med atlskapa, och vi är även beredda atl reformera dettabranschprogram för all göra det ännu bättre och funktionsdugligare. Omsysselsättningen inom den glasindustrin Jag skall inte ylleriigare gä in pä de svikna vallöftena. Jag har barainledningsvis velal erinra om dem, eftersom de ändå fanns med i bilden. Vidiskuterar den glasinduslrins framlid, och del är en del av denarbelsmarknadspoliliska sits som finns i mitt hemlän. Nusäger industriministern atl vi socialdemokrater markerat atl vi inte villsubventionera glasindustrin, och det är riktigt. Men om nu industriministernoch regeringen i övrigl mera aktivt log tag i dessa frågor och försökte styraulvecklingen på del säll som vi angivit, nämligen för alt genom gemensammaansträngningar få lill stånd betydligt bättre avsättning för produkterna, trorjag att man skulle kunna nä resultat - om man verkligen kan marknadsföra sig. Menalla våra glasbruk är, som jag ser del, alldeles för små för att med någonrejäl framgång kunna gå ut på väridsmarknaden och sälja sina produkter. Jagtror-jag sade del också tidigare - att man med fördel skulle kunna samordnadenna marknadsföring t. o. m. över hela , där vi trots alll i inlernationellasammanhang är ganska små. Vadär det vidare som är så ändamålsenligt i del bransch program somindustriministern talar om? Vi ser ju verkan av det här . Två glasbruk ärfärdiga att gå i konkurs, och ändå lycker industriministern att det är ettändamålsenligt branschprogram som vi har. noterar jag med tacksamhet altindustriministern ändå är beredd alt ompröva insatserna på della områdelidigare än vad som har angivits i svaret. Sedan frågarindustriministern: Hur skall man då styra? Omtilläggsdirektiv till studiestödsutredningen, m. m. ministern intresserad av.Delta harjag tagit upp både , när vi hade diskussion senast, och : Påverka, ställ villkor på företagen och ge dem inte bara pengar och låtdem inte bara själva styra ulvecklingen! Jagförstår inte vad regeringen menar med alt införa exempelvis i dengrå zonen, eftersom man inte gör någonting nu när det verkligen behövs. Mansäger bara: Det är klart att kommer det ett företag så O.K., då får vi välhjälpa lill litet. Mendet kan tyvärr inte gälla för glasbruket i Björkshult. Det anses ändamålsenligtall det försvinner. Nuhar i alla fall gjort en undersökning som visar att detvisseriigen inte är företagsekonomiskt lönande all bibehållaglasbruket. Men samhällsekonomiskt är det en fördel med det, och man tjänarpengar på del. Taett grepp om de här frågorna och styr ulvecklingen mer aktivt från regeringenssida - då tror vi alt det skulle kunna gå att bibehålla de glasbruk som f n.finns. Ge oss riktlinjer för den här utvecklingen, där man gör gemensam maansträngningar för att säkra branschens fortbestånd. Fär det gå som del gör ,kommer vi förmodligen att få uppleva att ytterligare "ändamålsenligaåtgärder" kommer all iniräffa i form av nedläggningar av ylleriigareglasbruk. Överiäggningenvar härmed slutad. § 6 Omtilläggsdirektiv till studiestödsutredningen, m. m. erhöll ordet föratt besvara () den 28 aprilanmälda interpellalion, 1977/78:169, och anförde: har frågat mig om anledningen till att tilläggsdirektiventill studiestödsutredningen försenats och när dessa direktiv kan förväntas.Vidare har frågat mig om jag anser all frågan om ell förslagbelräffande sludiestödels utformning är angeläget och att detdäiför är vikligl alt utredningen ulan ylleriigare dröjsmål kan återuppta sittarbele och om lilläggsdirekliven liksom lidigare direktiv kommer alt ha eninriktning som innebär att social och geografisk snedrekrytering till såvälgymnasieskolan som eftergymnasiala sludier undviks. Sludieslödsulredningensbetänkande (SOU 1977:31) Studiestöd-Allerna-liva utvecklingslinjer har underhösten varit föremål för en omfattande remissbehandling. En lång rad mycketvärdefulla synpunkter på del framtida studiesociala stödets utformning harinkommit till . Arbetetmed att på grundval av dessa remissvar utforma tilläggsdirektiv tillutredningen pågår f n. Tilläggsdirektiven kan förväntas inom den närmasteframtiden. Självklart anser jag delangeläget alt siudieslödsutredningen, utifrån lilläggsdirekliv, så snartsom möjligl skall kunna fortsäita sill arbete med att utforma forslag till eltframlida studiesiödssystem. Degrundläggande målen för nuvarande studiesociala system - alt skillnader iekonomiskt, socialt och geografiskt hänseende inte skall få tillåtas påverkautbildningsvalet - kvarstår oförändrade. DORISHÅVIK (s): Jag ber all få tacka utbildningsministern för svaret pä mininierpellation. Etlenhälligt socialförsäkringsulskotl begärde en allsidig ochförutsättningslös utredning av del studiesociala syslemet i syfte alt försökaåstadkomma de förbättringar som av bedömdes erforderliga. Iseptember 1975 tillsatte dåvarande utbildningsministern enulredning som fick till uppgift all se över del siudiesociala systemet. Jagsaknar just flera av de borgerliga politiker som dellog i eninterpellationsdebalt , där man från samtliga håll ullaladedels alt utredningen tillsattes , med för långt dröjsmål, dels atlutredningens direktiv inte var tillräckligt långtgående för alt man skullekunna få den allsidiga och förutsättningslösa ulredning som ansågerforderlig. Trots utbildningsministern svar, att han bedömde attutredningen inte bara hade möjligheter atl göra en förutsättningslös ochallsidig utredning utan att den även skulle se lill all en sådan gjordes, var manenligt protokollet ändå inte nöjd med svaret. I direktiven - som kanskeförtjänar all påminnas om - skulle utredningen ha som målsättning att utformaett studiestöd lill ungdomar i gymnasieskolan och på moisvarande nivå, vilketskulle främja rekryteringen och minska ekonomiska, sociala och geografiskahinder för sådana sludier. Närstudiemedelssystemet infördes var ell av dess viktigaste syften att göra detmöjligt för studerande från familjer med svag ekonomi att bedrivahögskolestudier. En viss utjämning skedde ochde första åren av 1970-talel, men därefter har utjämningen avstannat.Utredningen kom fram till atl starka skäl talar för atl hemmiljön, bl. a. iform av familjens utbildningstraditioner, föräldrarnas utbildning och liknandefaktorer, spelar en avgörande roll för barnens möjligheter i skolan, deras valav utbildning och val av yrke. Men även ekonomiska förhållanden, t. ex. i formav svårigheier atl finansiera studierna efter , spelar en icke oväsentligroll för vissa grupper av elever. Utredningen blev på det klara med altalltför många föräldrar kommer i en bekymmersam ekonomisk situation när deskall försöka klara ekonomin då deras barn - etl eller kanske flera -fortsätter till gymnasieskolan. Vihar en skrämmande hög ungdomsarbetslöshet i åldersgrupperna , ochman kan inte utesluta an sludiestödet kan spela en roll i delta sammanhang. Vivar i sludiestödsulredningen ganska eniga om alt åtgärder behövde vidtas föråldersgrupperna , och vi var lika eniga om atl detta borde ske snabbt.Det fanns ell önskemål i utredningen att det skulle kunna Omtilläggsdirektiv till studiestödsutredningen, m. m. Omtilläggsdirektiv till siudieslödsutredningen, m.m. ske så snabbt att eltgenomförande kunde äga rum . Ingenting haremellertid hänt. Idirektiven till ulredningen stod också all vi borde avlämna värt betänkandeunder . Sä skedde också, även om det var i elfte timmen-detavlämnades den 30juni 1977. är vi islutet av maj månad 1978, men ännu har vi inte selt några lilläggsdirekliv.Också detta finner jag ganska anmärkningsvärt, mol bakgrund av att någracenterpartister i en motion till detta tagit upp frågan omangelägenheten av att hjälpa 18- och 19-åringarna och deras familjer ur denbesväriiga situation som de befinner sig i. Det fanns självfallet ingenanledning för socialförsäkringsutskotlel atl motsätta sig detta önskemål, ulanvi påpekar i betänkandet - 1977/78:18 - att vi har betonatvikten av en försiärkning av ungdomsstudieslödet. Redan vid 1975/76 årsriksmöte ansåg sig utskottet ha anledning uttala att frågan om stödet tillungdomar mellan i gymnasieskolan borde få en snar lösning - viunderströk angelägenheten av deUa. Nuhar utskottet skrivit - jag skall inte referera alll här - att det enligtutskottets mening bör finnas tillräckligt underlag för ell förslag i frågansnarast. Utskottetsbelänkande var alltså enhälligt. Ännu har dock ingenting hänt. Vi väntarfortfarande på direktiv. De centerpartisliska motionärernas glada tillrop omall man vill att utredningen skall arbeta skyndsamt och att det är angelägelatt frågan bringas lill en lösning samt alt en reformering av studiehjälpen ochstudiemedelssystemet snart kommer till slånd vill vi gärna instämma i. Vi ärinom utredningen naluriigtvis beredda att ställa upp pä detta, och vi skallarbeta så fort vi någonsin kan, men en grundförutsättning för att kunna startaoch göra detta är ju atl vi får direktiv.