prot · G109158 · 1977-12-31 00:00:00 — Genom det särskilda Ibrskningsavdragel vid taxeringlill statlig inkomstskatt ges företagen en möjlighet alt minska kostnaderna förutvecklingsarbete. På budgeldepariementet görs f n. en översyn av detsärskilda forskningsbidraget, varvid även alternativa möjligheter atlskattevägen främja företagens innovationsverksamhei kommeratt prövas. Jag fickden uppfattningen all här förutsatte att det skulle lauppemot tre åran göra den här översynen, men jag vill korrigera på den punktenoch säga atl jag tror atl del kommer att gå snabbare, eftersom man i budgeldepariementetär beredd att arbeta med all tänkbar skyndsamhel med frågan, som har en vissstrategisk betydelse i det här arbetet. En annat sätt att främja den tekniska innovationsprocessenäratt minska risken för ett ekonomiskt misslyckande. De bidrag eller lån medvillkorlig återbetalning som lämnas av STU och statens utvecklingsfond hardenna Nr 158 effekt. Genom att stödet inte behöver betalas lillbaka, om projekiei Onsdaeen den misslyckas,minskas risken för atl elt innovaiionsprojeki blir lörlusibring- 31 mai 1978 .indelör företaget. Beslutet all regionalisera produkiuivecklingssiödet till 24 nybildaderegionala utvecklingsfonder tillsammans med an dessa fonder ges Forsknings- och ''betydande resursförstärkning, jämfört med de medel som f n. står till utvecklingsarbete statens utvecklingsfondsförfogande, bör ytterligare stimulera produktutvecklingen i de mindre ochmedelstora (Öreiagen. I själva verket tror jag också andel i självaregionaliseringen ligger en viss icke oväsentlig dynamik och en viss möjlighetlill avsevärt förbättrad kontakt, som jag tror kan vara ell värdefullt inslagnär det gäller all aktivera den här verksamheten. Motbakgrund av företagens problem med lönsamhet och soliditet har frågan uppkommitom riskkapitalstillförseln. De regionala ulvecklingsfonderna får här storbetydelse för de mindre och medelstora företagen. Frågan om statligt stöd tillutvecklingsarbete i större förelag är föremål för fortsatt beredning iregeringskansliet. Beredningsarbetet syftar bl. a. till alt kartlägga i vilkenutsträckning större utvecklingsprojekt möter finansieringsproblem trots väntadlönsamhet. Resultatet av detla beredningsarbete kommer all redovisas underkommande budgetår. Jaghar nu berört några av de områden inom vilka statsmakterna kan påverkainnovaiionsklimalet. Andra viktiga områden är den tekniska utbildningen ochkunskapsspridningen. Föratt göra en allsidig bedömning av den näringspolitiskasituationen och föreslå lämpliga åtgärder har regeringen tillsatt en särskilddelegation, som skall utreda del svenska näringslivets utvecklingspotential idagslägel och . Delegationen skall ges stor handlingsfrihet i sillarbeie, som del heter i dess direktiv. Särskild uppmärksamhet skall ägnas ålden försämrade produktivitetsutvecklingen. Olika förslag skall lämnas lillprodukliviielsfrämjande åtgärder. Delegationen skatt vidare töreslå hurmarknadsföringen av svenska produkter kan förbättras och ange möjligheter tillnya marknader och produkter. 1 direktiven står det vidare all delegationenskall undersöka vilka krav sorn måsle ställas på vetenskaplig forskning ochutbildning för att innovalionsverksamheien skall stimuleras. Parallelltmed della arbeie har två likalydande utredningsuppdrag lagts på IVA å ena sidanoch STU och statens industriverk å den andra. Utredningarna avser atl belysasvensk industris komparativa fördelar och ge förslag till ålgiirder för atlförstärka svensk industris konkurrenskraft. har näringspolitiskarådet tillsammans med en grupp statliga och privata förelag uppdragit åt delamerikanska konsultföretaget atl ulföra utredningar omSveriges ekonomi och näringsliv. Denna studie gäller industriellanäringsliv och dess utvecklingsmöjligheter i jämförelse med andra ländersnäringsliv. Del svenska näringslivetsframtidsmöjligheter utreds således ur olika infallsvinklar. Genom denna bredd börslalsmakterna kunna la tillgång till elt allsidigt underlagsmaterial för utformningen av den framtida näringslivspo litiken. Avsikten ärju all inför före framlägga 110 ett brett näringslivsprogram lör 1980-ialei,och därkommer självfallet frågor omforskning och utveckling all spela en central roll, eftersom forskningen ochutvecklingen inom näringslivet aren strategisk fråga för framliden. Låt mig slutligen någol komplettera den debatt vi har lyssnat till härbeträffande STU:s verksamhet och påpeka, att det för alt möjliggöra lörstatsmakterna atl få en mer målinrikladsiyrningav STU:s verksamhet nu föreslåsen ny programsirukiur. Den bör la sin ulgångspunkt i de tre roller somstatsmakterna har angelt för STU och som fortfarande bör gälla, nämligen attfrämja den tekniska utvecklingen inom olika samhällssektorer, alt främjaindustrins innovaiionsnivå och tekniska kvalitet och atl höja den tekniska forskningensnivå och öka kunnandet inom skilda områden. Detvå första rollerna uppfyller STU genom alt lämna stöd till innovalionsverksamheienoch den tredje rollen genom all stödja teknisk forskning. Det är därför som delnu föreslås atl en program för industriellt och samhällsinriktat teknisktutvecklingsarbete och ett annat program för kunskapsutveckling skall upprättas.Under del förstnämnda programmet inrättas delprogram med insatsområden förslörre konkrela målinriktade projekt, som sträcker sig . Genom ettsärskilt program för rena forskningsprojekt, vilkas mål bör vara att ta fram nykunskap, ökar möjligheterna för den grundläggande och långsiktiga forskningenalt konkurrera med mera kortsiktiga forskningsinsatser. ()kort genmäle: Industriministern tyckte inte om den jämförelse som jag gjorde i miltinledande inlägg och som rörde satsningen på defensiva resp. offensivaåtgärder. Han hävdade att del inle existerar en sådan klar gränsdragning mellandefensiva och offensiva satsningar som jag ville göra gällande. Jagkan ge industriministern delvis rätt i delta, i varje fall när del gäller desatsningar som måsle göras på krisbranscherna. 1 den mån man där har utrymmeöver finns del möjlighet alt satsa på nya produktidéer. Om man har sädanaförutsättningar kan industriministerns resonemang delvis vara riktigt -industriministern anförde i del sammanhanget elt exempel som avsåg och dären sådan satsning varit möjlig, och det är ju bra. Men, industriministern, vimåste också räkna med atl vi för de branscher som har problem måstelångsiktigt ställa in oss på minskade möjligheter på exporlsidan. Tyvärr är detså, och då måste delta exporluirymme fyllas ut med export från andra, meraoffensiva branscher. Om vi då inle går in med stöd från samhällets sida för atlstimulera dessa branscher till extra risklagande för atl få fram nya produkter,då uppnår vi inte de mål vi har satt upp i fråga om handelspolitiken och ifråga om exporten. Del är därför del är så viktigt - och del vidhåller jag -att vi satsar mera offensivt bl. a. genom åigärder för alt stödja tekniskforskning och ulveckling. Del räcker inte med en ökningstakt på 73 miljoner omåret. Det är alldeles för litet. Jagvill också återkomma till vårt förslag avseende ökningen av det generellaforskningsavdraget. Regeringen vill utreda den frågan. Vi menaratl den åtgärdvi föreslår är en temporär åtgärd som man snabbi kan sälla in för Nr 158 attåstadkomma en ökning av framför allt de större företagens satsningar på Onsdieen den forskningoch ulveckling. Den skulle kunna få en mycket betydande effekt i 31 mai 1978 dethär läget. Menskall man utreda frågan och först lägga fram förslag,då lappar man . Det är glädjande att det inte kommer att la tre Forskninss-och ' "" ' '' 'PP'''"' "' '''*'"'' '"ö'"sig , men hur som helst förlorar utvecklingsarbete "''''" P ''"' 'e'- dokumenterar - såsom också . Anderssonpåpekade lidigare - ett nyvaknat intresse för dessa frågor frånsocialdemokratiskt håll. Del hälsar vi självfallet med tillfredsställelse. Meni detta nyvaknade intresse ligger en fara att socialdemokraterna övervärderarinsatser i form av utvecklingsplaner och nya fonder, dvs. det institutionellamomentet i delta. Delär i själva verket så all vi inle säger nej till några industriellautvecklingsprojekt, även om vi inte har någon spektakulär utvecklingsfond althänvisa lill. Ta exemplet med civilflygets projekt och utvecklingen avkomponenter till som var involverat i! För att stödja ettinlressani utvecklingsprojekt anvisade vi ju i del fallet elt villkorslån. Viställs ständigt inför överväganden av den karaktären. För dessa fordras enflexibilitet, och man får ingen undermedicin genom att bygga upp speciellafonder eller utvecklingsinsatser av den karaktären. Del fordras också fantasinär del gäller atl placera in utvecklingsinsatserna i industripolitiken, ochden fantasin är vi beredda att mobilisera. Självfalletskall vi emellertid pröva också de institutionella lösningarna för framtiden.Som jag sade tidigare bereder vi inom regeringens kansli frågan om de störreindustriella utvecklingsprojekten, och det kommer initiativ från regeringenssida i den frågan. 1 det här sammanhanget vill jag upprepa del som ocksåframgick av den tidigare debaiten häri kammaren, nämligen atl vi, när komoch diskuterade en utvecklingsfond, sade att vi var beredda att medverka påvissa villkor för att skapa de utvecklingsinsatser som behövs för svenskbilinduslri, även om det formella underlaget för en sådan insats inte fanns förstunden. Närdetgäller frågan om forskningsavdraget skall man först och främst ha klart för sigatt detta inle ger någon snabb effekt. Med tanke på socialdemokratins normalaattityd lill skatteavdrag förmodar jag alt har en vissförståelse för den argumenteringen. Sedanpågår också ett brett arbete med översyn av vår skattepolitik. Det är juangelägel all forskningsavdragen prövas i samband med all man lägger uppskattepolitiken i hela dess vidd. Vi slår inför avgöranden i delavseendet, och man kan förutsätta att också forskningsavdragen kommer upp närmare prövning i det sammanhanget. LENNARTPETTERSSON (s) kort genmäle: Industriministern tackar för socialdemokratins nyvaknade 112 intresse på det här området. Om jag ändå hadekunnat säga samma sak till industriministernoch den regering han representerar, hade det varit alldeles utmärkt! Vistår nu inför en mycket besväriig omställning i svensk industri och svensktnäringsliv. Det gälleratt snabbi ta itu med den situationen genom att se tillatt del blir tillräckliga resurser för företagens satsning på teknisk forskningoch utveckling. Där har samhället en viktig roll att spela genompenninginsatser av olika slag. Industriministernanklagar oss för att övervärdera planer och olika organisatoriskakonstruktioner. Jag tycker att industriministern har klart fel på den punkten.Vad vi för fram är konkreta förslag om ökade anslag - 700 milj. kr. - medan nibara kommer dragande med era 73 milj. Jag tycker att den jämförelsen sägerallt. Påriksdagens bord har vi falt en mycket ordrik proposition om teknisk forskningoch utveckling. Om det någonslans talas om planer och utredningar och del enamed det andra, så är del i den. Jag tycker att industriministern skall titta påsin egen proposition i det avseendet, innan han säger någonting till oss. Jagvill också säga atl om Volvoaflliren skall vara elt tecken på handlingskraftfrån regeringens sida när det gäller att ta itu med industrins utvecklingsproblem- del var ju industriministerns påstående i hans senaste replik till mig - trorjag att industrin ber bevara sig för den handlingskraften. Ni ansåg alt den tidsbegränsade ökningen av det generellaforskningsavdragei till förelagen inte var någon snabbt verkande åtgärd och atlden därför bara var ett slag i luften. Låt mig då bara, herr industriminister,citera vad , som just har krävt detta, säger - ochdetla trodde jag att industriministern möjligen var underrättad om - i enskrivelse till regeringen: "Blandde tänkbara siimulansmedlen förordar förbundet en tidsbegränsad ökning av delsärskilda FoU-avdraget. Särskilt öknings- men även grundavdraget bör höjas.Mer selektivt stöd via STU eller SUFO ger alltför långsam effekt eftersompersonal måste nyrekryleras och utbildas innan stödvolymen kan ökas." Det är alltså tvärtemotmot vad ni hävdar, herr industriminister. dokumenterar här på ett övertygande sätt sittnyvaknade intresse för forsknings-och utvecklingsfrågorna. Men när han lalar omen besvärlig situation för näringslivet, som fordrar nya former etc, bortserhan från att en betydande del av de industripolitiska insatser, som vifortlöpande genomför för atl kunna klara sysselsättning och utveckling inäringslivet, har ett väsentligt inslag av utvecklingsresurser ochutvecklings-intressen. Jag skulle t. o. m. vilja påstå att det är någontingkarakteristiskt för vad som sker i denna smått dramatiska process i svensktnäringsliv, t. ex. beträffande varven, där man har gjort en massiv insats föralternativ produktion och där man blir tvungen att gå vidare på den vägen, ävenom det proiokoll 1977/78:158-159 knappastär anslag som redovisas som FoU-anslag i egentlig mening. Jag nämnde nyssSvenskt Stål. Jag skulle också kunna åberopa vad som sker inom svenskdataindustri etc. Härsker alltså fortlöpande, på regeringens initiativ och med den målmedvetnaindusiripoliiiska satsning som vi gör, en insats för forskning och ulvecklingoch förnyelseav svenskt näringslivsom saknar tidigare motstycke - och som ivarje fall aldrig den socialdemokraliska regeringen framförde förslag om ochverkställde. Motbakgrund av den massiva insatsen är relationerna beträffande fonderna somLennart åberopar av ganska underordnad betydelse. Jag kan försäkraLennart alt vi kommer tillbaka. Det är inte förslag om fonder, kravpå planer som vi lider brist på i det här samhället utan del är brist påkonkreta utvecklingsuppslag och insatser, vilja att satsa på nyaindustriprocesser och innovationer. Det är där som den avgörande insatsen måslesättas in. Vi har prioriterat de konkreta, verklighetsnära insatserna i den härstrukturomvandlingen av svenskt näringsliv. Vihade en deball om Volvoavialei. skrev vi i våruppgörelse med den norska regeringen ett avsnitt om angelägenheten av samarbeteinom bilindustrin. Sedan har den här affären fortlöpande utvecklats. Deninnebär atl får en bättre bas, större hemmamarknad och slörre möjlighettill utveckling. Men man skall inte tro atl svensk bilindustrisutvecklingsfrågor därmed definitivt är lösta. Jag är beredd atl återvända lillvårt förslag till Volvo- som visat sig vara accepterat av socialdemokratini del näringspolitiska programmet - dvs. alt vi skall vidta offensiva utvecklingsinsatsernär del gäller bilindustrin och försöka samla svensk bilinduslri i kraftfullaansträngningar som kan bidra till alt stärka branschen, bidra till den tekniskautvecklingen och förbättra miljö och teknologi inom den sektorn. åberopar som en auktoritet när det gällerFoU-avdrag. Jag noterar det med intesse. Del är klart all Industriförbundetssynpunkter liksom är värda beaktande, men de kan ändå inteförta intrycket av all elt skatteavdrag för FoU-insalser alllid har en fördröjdeffekt som spänner över år och därför inte har den omedelbara verkan som manskulle önska. Det finns därför all anledning alt pröva den frågan där den hörhemma. när man tar upp hela skattepolitiken. Herrtalmani Jag tänker inte lägga mig i diskussionen om skalleavdragensförträfflighet eller inte. Del kommer senare atl behandlas under den härpunkten på dagordningen. Men en sak är väl alldeles klar: Finns del möjligheteratt göra skatteavdrag för forsknings- och utvecklingskostnader i förelagen, såhar man vetskap om della. Det innebär att man i realiteten kan gå lill direktaktion. Ianslutning till näringsutskoltets betänkande nr 75, som behandlas, skall viframförallt diskutera teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete. Jag vill först konstatera att sedan regeringenFälldin kom till makten har, i bjärt kontrast mot vallöftena, sysselsättningeninom industrin sjunkit med 89 000 personer i stället för all öka med 250 000 avde 400 000 nya jobb som lovade i valrörelsen. De 250 000 jobben skulleju vara i industrin, skröt man med. Medden borgerliga regeringen drabbade eländet . Del är med stor framgångsom den borgeriiga politiken har förts, och den drabbar nu löntagarna i formav: Omfattande arbetslöshettrots stora arbetsmarknadspolitiska insatser. 1977 sjönk reallönen för industriarbetarna med mellan 6 och 796. Denlönlagarfientliga politiken har lyckats. Årets resultat av lönerörelsernavisar- i den mån de nu är klara - att de borgerliga angreppen mot löntagarnahåller i sig. Med utomordentlig fräckhet har regeringen med direktkonfiska-loriska grepp förändrat förhandlingsförutsättningarna genom att slopaarbetsgivaravgiften. Det är mot denna bakgrund som vi nu skall bedömainsatserna för forskning och ulveckling. Deborgeriiga partierna brukar berömma sig av att vilja satsa på en utveckling avföretagen. Framför allt har man pläderat för de små företagen.Uppfinnare har också vid högtidliga tillfällen omnämnts med uppskattning avföreträdare för de borgerliga partierna. Proposilionen111 är ell nyll exempel på den halvhjärtade inställning som de borgerligapartierna har lill statligt stöd till forskning och utveckling. Denutomordentligt valhänta hanteringen av Volvoaffären visar hur motbjudanderegeringen anser det vara med statliga initiativ och engagemang iindustripolitik och utvecklingsarbete. Mot bakgrund av de svårigheter som densvenska industrin råkat in i, delvis beroende på påverkan utifrån men ocksåberoende på den felaktigt inriktade politiken med bl. a. devalveringarna,sänkningen av arbetsgivaravgifterna och andra åtgärder borde väl tekniskutveckling och forskning bli den räddningsplanka som regeringen skulle satsapå. Propositionen 111 innehåller inget nytänkande som kan rädda densvenska industrisysselsättningen och stärka den tekniska utvecklingen iSverige. Visocialdemokrater föreslog att regeringen skulle ta initiativ lill bildandet avett utvecklingsbolag på bilområdet, där även de två stora bilföretagen Volvooch skulle ingå. Med detla menade vi naturligtvis att den svenskastaten skulle gå in och skapa resurser för en ulveckling inom bilindustrin. Vihar nu fått uppleva den svenska industripolitikens mest påtagliga flop genomtiderna. Vi har fltt bevittna en ömklig handfallenhet hos regeringen i konkretasituationer, där staten med sina resurser verkligen kan medverka iutvecklingsarbete. Propositionen111 är liksom den omskrutna småföretagarpropositionen något av kejsarens nyakläder. Motiven för samhällets insatser i syfte alt stimulera innovationer sägsvara att stärka svenskindustris internationella konkurrenskraft för att därmed långsiktigtsäkra sysselsättning och välstånd, atlmedverka till atl ta fram ny teknik och ny kunskap som förbättrar människornasomgivning och levnadsförhållanden och atlta fram ny teknik som bidrar till lösning av vikliga nationella ochinternationella problem, 1. ex. i fråga om energiförsörjning eller lagring ochdistribution av livsmedel. Samtidigtbetonas i propositionen atl dessa mål kan råka i konflikt med varandra. Enavvägning mellan dem måste ske på allmänpolitiska grunder. Det är vad man sägeri propositionen när del gäller målen. socialdemokraliska reservationerna kritiserar vi de brister som finns iföreliggande regeringsförslag. Statens insatser för teknisk ulveckling kan skepå olika sätt. Jag skall här bara ta upp några. Imotionen 1850 har vi påtalat alt uppfinnare och andra som arbetar påutvecklingsområdet ofta har mycket stora svårigheter både med ekonomin och densociala tryggheten i dess helhet. I regeringsförslaget tas inte tillräcklighänsyn till detta. Vi kräver därför i reservationen 1 att en särskild översynskall göras av de enskilda uppfinnarnas nuvarande arbetsvillkor och av deåtgärder som samhället kan vidta. Utskottsmajoritetenhar motsatt sig en sådan genomgripande översyn -hänvisande tillanslagshöjningen, till alt innovatörernas problem analyserats inomindustriverket och till STU:s utvärdering av uppfinnarslöd . Omvi först tittar på industriverkets rapport resulterar del i ell konstaterandeatt en uppföljning måste göras, så att en samlad utvärdering kan ske av detprodukiutvecklingsstöd som erbjuds vid de regionala utvecklingsfonderna. Detär vad man föreslår där. Påsamma sätt föreslås i den utredning som ulskottsmajoriteten hänvisar till skall göra en utvärdering av programmen för produktutvecklingsservice. Delär jältebra för uppfinnarna! Vidare föreslås alt formerna för denlicenssubventionerande och licensförmedlande verksamheten vidutvecklingsfonderna skall utredas närmare. Jag kan inle förslå hur man med endylik motivering kan avvisa elt mycket angelägel krav på översyn avuppfinnarnas ekonomiska och sociala situation. Tittarvi sedan på STU:s fördjupade studie Resultat av uppfinningsstöd 1968-1975 finnervi att det är en enkätundersökning, som naturligtvis är ett bra underlag förden av oss i reservationen 1 förordade genomgripande översynen avarbetssituationen för uppfinnare och andra innovatörer. Vi vill att man därvidockså skall undersöka hur samhällets insatser på detta område kan ökaskraftfullt. På samma sätt vill vi att man uppmärksammar hur kontakterna medforskare och innovatörer samt med avnämarna av nyteknik och nya produkter skallske - alltså en genomgripande översyn av uppfinnarnas arbetssituation menockså förslag till hur man skall kunna utnyttja den kunskap de här människornahar och del som de utvecklar. Ulskottsmajoriteten tillbakavisar detta krav påen allmän översyn av del här området och hänvisar till STU. Vi finner detlaotillräckligt. Genom vår partimotion ochreservationen 2 yrkar vi all en särskild fond för stödlill uppfinnare skall inrättas. Vi kräver atl 5 miljoner skall anvisas tilldetta , men vår avsikt är alt elt årligt anslag skall tillföras den härfonden. Vi är övertygade om alt det skulle kunna bli elt verksaml medel förattfå fram vettiga arbetsförhållanden för många uppfinnare. Inte heller dettaförslag har majoriteten kunnai biträda, och del är väl inte atl hoppas attindustriministerns uttalande alldeles om behovet av nya idéer, nyauppslag och nya möjligheter till produktion kommer all ändra den borgerligamajoritetens inställning i den här frågan. Industriministerns uttalande var juen bekräftelse på att man verkligen nu behöver göra insatser av denna typ föratt la fram det som han efterlyste, nämligen idéer, uppslag och produkter. Vårpartimotion, nr 1640, innehåller krav på statliga initiativ för att komma lillrätta med den stagnerande utvecklingen av forsknings- och utvecklingsarbeteninom förelagen. Efter del inlägg gjort vill jag bara sägaalt vi finner del nödvändigt med såväl generellt verkande åtgärder somtvångsinsalser för atl åstadkomma delta. Vihar särskilt påtalat problemen inom bilindustrin. Vårt krav om inrättande avell utvecklingsbolag för bilindustrin, där och skulle ingå, avstyrkssom jag tidigare sade av utskottsmajoriteten. Regeringens klumpiga handläggningav Volvoaffären har uppenbariigen slagit sönder förutsättningarna för ettsådant samarbete. Regeringensuppträdande börjar alltmer hota sysselsättningen inom den svenska industrin.Detta framgår klarast av hur den borgerliga majoriteten behandlar de andrakraven i motionen 1640, där tre utvecklingsbolag föreslås inom vikliga områdenför samhällets upphandling. Vi menar atl 200 milj. kr. bör anslås för alt bildautvecklingsbolag för transportsystem, medicinsk teknik och hjälpmedel inomutbildningsområdet. Ävendelta avstyrks av ulskottsmajoriteten med följande märkliga motivering:"Två av de områden som det föreslagna utvecklingsbolaget skulle siödjatillhörde insatsområden som STU prioriterat i sin anslagsframställning förnästkommande budgetår." Såvittjag begriper syftar detta märkliga uttalande på insatsområdet för äldre ochlångvarigt sjuka samt insatsområdet för kollekliva persontransporter,ulveckling av bussystem och järnvägsteknik. Vifinner det underligt - inle minst i ljuset av den stora möjlighet somsamhällsupphandlingen erbjuder på de av oss föreslagna områdena-att man intevill satsa på rena utvecklingsbolag.