prot · G109158 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:158 §1 Justerades protokollet för den 23 innevarande månad. §2 Åtgärder mot ungdomsarbetslöshet (forts.) Fortsattes överläggningen om arbetsmarknadsutskottets belänkande 1977/78:40, Denborgeriiga majoriteten i arbetsmarknadsutskottet har avstyrkt densocialdemokratiska motionen 1894, 1 vår motion vill vi att systemet medobligatorisk platsanmälan nu skall utvidgas lill alt omfatta även ,Del är ett väl motiverat krav med hänsyn lill de särskildasysselsättningssvårigheier som finns och tenderar att kraftigt öka i , Undermotionens behandling har ytterligare skäl - som jag längre fram skallutveckla-framkommit, Ulskottsmajoriteten har emellertid inte låtit sig påverkasav dessa sakskäl utan hänvisar till det utvärderingsarbete som pågår. Hur längedetla utvärderingsarbete skall pågå vet man inte. I varje fall har deborgerliga inte brytt sig om att närmare precisera sig i liden, utan bara korthänvisat till pågående utvärdering. Motivenför alt omgående införa obligatorisk platsanmälan i är starka ochfrämst dessa två: Fördel första det utomordentligt besvärliga läget päarbetsmarknaden i vårt nordligaste län. särskilt för ungdom. För det andrafinns de tekniska försutsäiiningarna alt införa anmälningsskyldighet förarbetsgivare i länet. Del är nämligen så alt daiorbaseradeplalslislor nu införsi . Avförsöksverksamheten i de aktuella länen framgår all systemet med allmänplalsanmälan ökat tillflödet till arbetsförmedlingen med ca 40 96. En sådanobligatorisk plalsanmälan drar inga extra kostnader, den ger tvärtom en extraeffektivitetsvinst då personella resurser kan frigöras för andra uppgifter.Länsarbetsnämndens ledamöter i är därför, oavsett partitillhörighet,enhälliga i sitt ställningslagande för obligatorisk plalsanmälan. Hurdel tidigare besvärliga arbetsläget ytterligare förvärrats i framgårav statistik från länsarbetsnämnden. Arbetslösheten i ligger nu merän 3 96 högre än riksgenomsnittet, 1 slutet av fanns 8400 registrerade arbetslösa vid länets arbetsförmedlingar. Del var en ökningmed ca 1 000 jämfört med 1977, Av de arbetslösa är 2 765 i åldrarnaunder . Del innebär att var tredje arbetslös är ungdom . Trolsmassiva insatser från länsarbetsnämnden har Därtill lyder alla tecken på en ytterligare ökning. Genomanställningsstopp vid länels basindustrier har ungdomar ingen möjlighet nu attdär 11 arbete. Vid Tornedalskommunernas förbunds årsmöte under veckoslutetredovisade den största kommunen 500 arbetslösa ungdomar. Om en veckafördubblas ungdomsarbetslösheten ytterligare då 500 ungdomar lämnar sinskolutbildning. Ingen av dem kan beredas något varaktigt arbeie. Utöverde 5 000 feriearbeten som efterfrågas i Norrbollen kommer totalt 3 000 ungdomarfrån skolavslutningar ut på arbetsmarknaden. Som del nu är, är ett fast arbetei hemorten eller i länet för de flesta ungdomar en omöjlighet, 1en rad socialdemokratiska motioner har insatser föreslagits föratt skapasysselsättning i arbetslöshetsdrabbade kommuner. Hadedessa förslag realiserats skulle inte längre produktionsfaktorer varaöverflödiga utan erhålla en funktion på hemmamarknaden genom produktion föratt fylla verkliga behov. Frånmitt ordinarie arbeie har jag år upplevt allvaret i arbetslösaungdomars situation, hur ungdomar med verklig iver och ambition gått in försitt studiearbete för att därigenom lägga en gedigen grund för sill framtidaförvärvsarbete och en självständig försörjning. Attsedan efter avslutad utbildning, som sker i samråd med yrkesvägledare,konstatera såsom nu att det inte finns arbete, måste kännas smärtsamt för enung människa. Det har jag exempel på. För ungdom av är det viktigt attuppleva samhället såsom starkt, alt frågan om inte bara utbildning utan ocksåarbete tillfredsställande kan lösas. Och del är angelägel att ungdom uppleversamhället generöst eller, såsom de själva uttrycker del, "reko",rättvist. Vidden pågående upplever man 1930-lalet i fråga omarbetslöshetssiffror. Det förhåller sig så att vart tionde ombud av de 300 ärarbetslösa. INorrbotten upplever man nu ungdomsarbetslösheten som ett synneriigen allvarligtproblem. Att fl ett arbete är inte bara ett problem för ungdom utan också förföräldrar, som oroas av den negativa utvecklingen på arbetsmarknaden. Vad blirföljden av att ungdomar inte fär jobb ulan far gå länge sysslolösa?Pessimisterna talar redan om bl. a. ökad brottslighet, som följer iarbetslöshetens spår. 1 så fall är del en skrämmande utveckling. Det allvarligaläget, som för ungdomar kan leda till katastrof, har man uppfattat i såvälkommuner som landsting. gör därför enstorsatsning för att göra vad som över huvud laget är möjligt förungdoms-sysselsättningen. satsar 7 milj. kr. för att ge minst 500ungdomar arbete. Genom bidrag stimulerar primärkommunerna att ordnamed jobb åt arbetslös ungdom. På enahanda sätt uppmuntrar landstingetungdomsorganisationer att anställa folk genom att betalar resp.organisations egen insats. Vidare anställer 50 arbetshandikappade ihalvskyddade arbeten. Det är en berömvärd insats som landsting och kommuner gör i Norrbottenoch som ungdomsorganisationerna och ungdomarna uppskattar. De vet att kommuneroch landsting av begränsade resurser satsar mer än någonsin föratt dämpa densvåra ungdomsarbetslösheten. Men det räcker ju inte. Större resurser måstetill. Och det brådskar. Motden bakgrunden är ställningstagandet av den borgeriiga majoriteten iarbetsmarknadsutskottet svårförståeligt. Närvi socialdemokrater i delta kärva läge motionsvis kräver effektivareplatsförmedling,obligatorisk plalsanmälan-ja,då framhärdar borgerligheten ochsäger nej. Formuleringenatt hänvisa till pågående utvärdering känns väl igen från sammanhang då maninte finner en fråga särskilt viktig. Men genom det under det senaste åretuppkomna arbetsmarknadsläget, just nu särskilt beträffande ungdom, i Norrbollenär vi socialdemokrater ute i ett angeläget ärende. Det är så viktigt, att denborgerliga utskottsmajoritelens negativa ställningstagande uppfattas somnonchalant av ungdomsorganisationer och ungdomar, som drabbas av en meromfattande arbetslöshet än . De kan i varje fall inle förståde borgeriiga riksdagsledamöter från som bara kan säga nej till enmotion, en åtgärd, som enligt en enhällig länsarbetsnämnd och andra organskulle effektivera arbetsförmedlingen i ett särskilt drabbat län. Ungdomaroch ungdomsorganisationer i upplever hur det politiska klimatetförändrats och hårdnat. Man säger att det trots en tidig sommar blivit kallareoch nonchalantare. Ungdomen får inte jobb. Man hör myten och talet om detindividuella "lyftet",om konservativa människo- och livsideal frånborgerliga aktivister. Situationeni vårt nordligaste län är nu sådan alt inte ens den mest hårdhjärtade bordekunna avstå från någon som helst åtgärd för alt förbättra arbetsmarknadsläget,särskilt för ungdom. Vad det gäller är att bland unga människor öka tilltrontill samhällets vilja och förmåga att lösa ett så angeläget problem som -arbete. Jag yrkar bifall till den socialdemokratiska reservationen 4. dettaanförande instämde (). EVAWINTHER (fp) kort genmäle: Jag kan hålla med om att det är viktigt att ungdomarnakänner att samhället är reko, men jag vill gärna påminna henne om alt ungdomartyvärr alllid har haft det svårt i . Det är inget försvar förandehardet svårt , men även under den socialdemokratiska regeringens tid var detvungna all flytta från för att få arbete. Jaghåller också med om alt situationen i är besvärlig. Personligen trorjag att obligatorisk plalsanmälan är bra, men vi har ju i nyligenfattat ett beslut om att vi skall utvärdera de försök som pågår i tio olikalän. Det är väl då rimligt alt man får tid på sig för den utvärderingen, varesig del lar eller . kanjag faktiskt inle ange. Vi har ju också beslutat om plalsanmälan även iandra län än dem där sådan redan tillämpas. Beträffandeobligatorisk plalsanmälan vill jag också säga alt statliga och kommunalamyndigheter samt landsting redan anmäler sina lediga platser tillarbetsförmedlingen. Vi har i många sammanhang tidigare konstaterat att deflesta arbetstillfällena i kommer från statliga offentliga myndigheter.Så jag tror inte alt den ökning med 40 96 som redovisats från andra håll kommeratt bli lika stor i . Sedantalade myckel väl om i , och det tycktejag var trevligt, eftersom jag själv är landstingsledamot och har varit med omatt falla beslut orn att vi skall satsa på ungdomarna och försöka ge demarbeie. Men då är all märka att får ett kraftigt stöd av deförbättrade statsbidrag som den förkättrade borgerliga majoriteten harföreslagit. Man får 75 96 av lönekostnaden , och del bidrar lill alllandstinget kan göra den här insatsen, F,ö. skulle jag bara vilja påminna om att del förslag som vi nuantar innebär en förbättring av yrkesvägledningen. Beslutet om uppföljning för den som sliitar i har ju faltals lidigare, men ålgärdenförstärks ytterligare. Vi ger utrymme för ett ytterligare ökat antal platser iAMU-kurser, de korta yrkesinriktade kurserna inom gymnasieskolans ram ökar iantal, och planeringsråden och distriklsarbetsnämndernas uppgifter förstärksgenom att de skall ta fram en förbättrad planering och skapa beredskapsarbetenför ungdomarna, Beträffimdede motioner som socialdemokraterna har väckt och som den borgerligaulskottsmajoriteten avstyrkt vill jag säga, att anledningen till vårt avstyrkandeär alt mycket av det som ni har föreslagit redanär på gång eller är åtgärdat. KERSTINNILSSON (s) kort genmäle: glömmer bort all den positiva utveckling som ägt rum iNorrbotten under 1970-talel har vänts i sin molsais efter regeringsskiftet.Aldrig har så många haft arbeie i som , men efterdet borgerliga regeringstillträdet har läget blivit det motsatta, EvaWinther och borgerligheten i övrigt har i olika sammanhang uttalat att man, istället för den stora socialdemokratiska .satsning som skulle göras iNorrbotten, skulle utveckla småföretagsamhel för att skapa försörjning förlänels invånare. som man brukar uttrycka det, skapa en region ibalans. En obligatorisk platsanmälan vid arbetsförmedlingar skulle fungera såall man fick fram uppgifter om lediga arbeten vid de små företagen. Det är justi sådana sammanhang som denna typ av syslem har sin siora beiydelse. Efter20 månader av borgeriigi styre borde väl den småföreiagsamhei som man inomborgerligheten talar så myckel om ha utvecklats så väl, all den kunde geförsörjning ål länets invånare. Eller är del kanske så all vi skall gå överKölen till en arbetarregering i ett annat land, skapa ett "stålverk, i Lusekofta"? EVAWINTHER (fp) kort genmäle: Bara några ord. säger all utvecklingen har vänt efterregeringsskiftet och alt det har blivit så eländigt i Norrbollen. har lika väl som jag sen lagren av stålämnen på NJA:s gård. Kanske harhon inte sett lagren av malm i och . Vi behöver faktiskt kunnasälja de varor vi producerar, om del skall kunna bli några jobb i vårt land. KERSTINNILSSON (s) kort genmäle: Jag har i ett annat sammanhang sagt att det är just underlågkonjunkturen som man skall göra förutseende framtidsinvesteringar. Under enlågkonjunktur kan man satsa på uppbyggnad av företag. Av resullaisiffror somjag har sett och bedömt vet jag, all bl. a, NJA har skurit ned investeringarna till en tredjedel av debudgeterade. Det är inte en framåtsyftande politik som har förts. LARSWEINEHALL(c): Låt mig inledningsvis instämma med arbetsmarknadsministern i denneskommentar i går. alt propositionen inte innehåller något revolutionerande. Delfinns ingen trollformel föratt lösa de problem vi nu behandlar. I dagslägel ärvi bäst betjänta av att jobba vidare och förbättra den arsenal vi förfogar överinom arbetsmarknadspolitiken. Efteralt i olika sammanhang ha lyssnat på socialdemokraterna hade jag väntat mignya, friska idéer från oppositionen - det har ju påannonserats en hel del fråndet hållet. Men när man läser s-motionen och reservationerna blir man någolförbryllad. Del är bara marginella skillnader mellan socialdemokraterna ochregeringspartierna. Opposilionsföreirädareyttrade i går all det skulle varit möjligt att nå så myckel längre, om manbifallit de socialdemokratiska förslagen, men de har inte lyckats fylla dessaförpliktande uttalanden med ett lika tungt innehåll. Man behöver ju inte låtasom om man tänker åka ända till , om man tänker siiga av tåget redan iSödertälje, Vikan inle bortse från alt samhällets politik i stort har bäddat för den svårasituation på ungdomens arbetsmarknad som vi upplever . Genom ennäringspolitik som prioriterat rationalisering och mekanisering i stället förmer arbetsintensiva lösningar under 1960- och 1970-lalen harrekryterings-poster skalats bort. De små företagen har haft stor benägenhet attrekrytera unga människor, 1 de mindre företagens produktionsprofil har det gåttbra att anställa icke yrkesmeriterad ungdom. Ungdomsarbetslösheten har såledesförvärrats av all den lidigare regeringen salte småförelagen på svältkost, SmålÖreiagarproposilionen,som nu tagit, och förslaget lill sänkning av arbetsgivaravgifternainnebär att unga människor får en förbättrad möjlighet på arbetsmarknaden. Nuskriver vi 1978. Vi har en omfattande ungdomsarbetslöshet. Det är allvarligtatt statistiken inte visar några tecken på nedgång trots alt vi satsar mer ännågonsin tidigare. Låt mig göra några reflekiioner med anledning avpropositionens förslag. Arbetsförmedlingarnasarbetsuppgifter har ökat i sådan omfattning all man frånförmedlingarnas sida inle bedömer del möjligi att fullgöra sina meralångsiktiga åligganden, utan man får ägna all lid och kraft åt akuta problem, AMSbegäran om ytterligare personallörslärkningar är välmotiverad.Arbetsmarknadsministern utlovade i går en utökning av AMS personalstab. Jagnoterar delta löfte med tillfredsställelse. Del ärju ändå så all vi genom dennaproposition kommeratt ålägga distriktsarbelsnämnderna och därmed förmedlarnaännu mer arbete - lål vara att det förhoppningsvis kommer alt förändraarbetsbördan, när samordning och planering börjar ge resultat. Distriktsarbelsnämndernabehöver lid all finna sin arbetsform. Vi har använt det gångna året till altfinna arbetsformer och tränga in i problemen. Självklart betyder det uppdragsom dagens riksdagsbeslut innebär en stor konkret utmaning för alladistriktsarbelsnämnder. Vi får se vad som är möjligt att göra - vad gällerberedskapsplanering och praklikanskaffning på frivilligheiens väg. Mendistriktsarbelsnämnderna behöver kansliresurser för att nämndernasledamöter skall kunna fullgöra sina arbetsuppgifter på ett bra sätt. Jag hoppasatt arbetsmarknadsministern har delta i åtanke när han utarbetar kommandepropositioner. SSA-råden,som har fungerat , har begränsade SYO-resurser. För att i någon mänkompensera detta har vi i det SSA-råd som jag arbetar i låtit ledamöterna irådet fl konkreta arbetsuppgifter i stället. Jag tror all del ligger en bratanke häri: detla partssammansatia organ har i sig stora tillgångar som -beroende på vilka arbetsformer SSA-råden väljer - kommer lill sin rält ellerglöms bort. Det är viktigt alt SSA-råden inte blir sammanträdesmaskiner utansamarbeismaskiner. Justdärför har vi tillsalt arbetsgrupper med bestämda arbetsuppgifter, där en avgrupperna har fltt praktikfrågorna på sin lott. Delär för tidigt att bedöma om frivilligheiens väg är framkomlig eller ej.Jag tror att man inte skall underskatta att del på arbetsgivarsidan finns ettstarkt intresse för alt ställa upp föratt slippa den byråkrati och denbelastning i övrigt som ett obligatorium skulle leda till. Men, herr talman,jag tror att vi längre fram kommer all behöva obligaloriet i platsanmälan, ipraktikanskaffningen och när del gäller beredskapsplaneringen. Jag tror allerfarenheterna kommer att visa det. Men jag ställer upp på enperiod av frivillighei. Ungdomsarbetslöshetenfår mycket snart allvarliga regionalpolitiska konsekvenser. Framtiden håller -bildligt talat - på att flytta ifrån de undersysselsaiia områdena. 1 del inrestödområdet far en ytterligare uigles-ning - som då adderas till den tidigareavfolkningen - myckel besvärande effekter. Här krävs särskilda insatser - ochdel som krävs är främst nya insatser från landsting och kommun. Därför är det angelägetmed en skatteomläggning som i första hand inriktas påall åstadkomma en effektiv skalleutjämning. Genom att kommunalskalleutjämning priorileras framför marginalskatlesänkningar får reformen ensocial profil. Härigenom kan kommuner som har stora ekonomiska problemgöra insatser både för att åstadkomma beredskapsjobb och för att skapa nyapermanenta arbetstillfällen inom vårdsektorn, barntillsyn, service etc. Eneffektiv skatteutjämning är en viktig åtgärd för att stärka kommunernasmöjligheteratt bekämpa ungdomsarbetslösheten. Förattviskall kunna klara ungdomsarbetslöshetsproblemen underett litet längretidsperspektiv är det främst två områden som måste samverka: allmännasysselsättningsskapande åtgärder och en utbildningsreform som förverkligar envarvad utbildning i ungdomsskolan. Jagavser inte att ytterligare fördjupa mig i en näringspolitisk analys. 1 ställetvill jag kort beröra den varvade utbildningens möjligheter. 1980-taletsskola kommer att få mycket stora arbetsuppgifter. Den skall inte bara förmedlakunskap enligt traditionellt synsätt: lära ut räkning, skrivning, läsning ochdylika kunskaper. Den skall dessutom klara ut den svåra uppgiften att varaarbetslivsförberedande. Den skall ge en social fostran. 1980-talelsskola skall inte bara komma lill rätta med det problem som ligger iöverteoretisering och isolering från samhället i övrigt. Den måste dessutomutformas så all den blir yrkesförberedande på ett helt annat sätt än hittills.För framtiden kommer en allt större del av de unga att beredas jobb inomtjänstesektorn. Delta ställer i sig mycket stora krav på en yrkesförberedandeungdomsskola. Delär inlressani och värdefullt alt det numera finns en bred uppslutning omkringden varvade utbildningens fördelar, 1 propositionen slås fasl att vi genomkombinationen leoriperiod-praktikperiod når både pedagogiska och samhälleligafördelar - för att inte lala om de fördelar som ungdomarna förväntas uppleva.Jag är övertygad om all den försöksverksamhet som skall sätta i gång kommeratt visa allt detta. Jag har i denna del av regeringsförslagei bara enrandanmärkning: Varför begränsa denna ulbild-ningsform till ungdomar som harvarit arbetslösa ? Vad är det för poäng med all först låta dem gåarbetslösa efter nian, innan de skall få rätt lill dennautbildningsform? Den erfarenhet vi har från kommun -där vi 1976 gjorde enförsök med precis denna utformning - var att ungdomar som tröttnat på nian varintresserade av den varvade utbildningens möjligheter och stimulerades avdetta. Detvore värdefullt om det i försöksverksamheten gavs möjlighet för kommunerna altanta även ungdomar som lämnat nian men inte vill fortsätta i den ordinarie gymnasieutbildningenoch låta dem komma med i försöksverksamheten. Avslutningsvisvilljag redovisa ett förslag till varvad utbildning som haren annan inriktningoch en annan utformning än propositionens. Det viktiga med den modell lillvarvad utbildning som utarbetats av är alt den skallses som en väg till komplett gymnasieutbildning och att den skall omfatta helaungdomsskolan. Nr 158 Enligt denna modell skulle läsåret indelas i tre terminer: under tvåav Onsd'ieen den terminernaskall man läsa i skolan och under den tredje terminen skall man 31 mai 1978 praktiserai arbetslivet. Praktiken skall fördelas mellan olika samhällsområ- den:exempelvis första läsåret inom vårdsektorn, andra året inom service- Åtsärder mot ung- '"5'"''' ' tredje läsåret inom industrisektorn, for all alladärigenom skall domsarbetslöshet kunna ges en mångsidig bild avarbetslivet. Jagär övertygad om alt den arbetslivserfarenhet som den varvade utbildningen gerupphov till ärav stort värde.oavsett om man skall agna sig åt teoretisk ellerpraktisk verksamhet som yrkesverksam. Kanske ärdet så all de som har en klarteoretisk intresseprofil bäst behöver praktiken. Värvningskulle alltså vara en utomordentlig yrkesvägledning, den skulle gedirekierfarenheierav arbetslivet. Det skulle förebygga skollröiihel och geredan skoltrötla elever ny stimulans. framhåller ligger det nu på gymnasieutredningens bord all utforma1980-ialels ungdomsskola. Förväntningarna ute i landet på en reform enligt denmodell jag skisserat är stora. Jag är övertygad om all en ulbildningslösning avdelta slag skulle skapa en radikalt annorlunda situation än dagens. Frågan ärom inle dess viktigaste effekt skulle vara all återknyta en naturlig kontaktmellan unga och gamla -och därmed ge ungdomen en ny självkänsla, att bygga påoch utveckla för framtiden. Meddessa förhoppningar vill jag, herr talman, yrka bifall till utskottetshemställan, Baranågra fa ord angående vad sade. Han har givit ettframtidstestamenle för 1980-laleis skola, som skall bli yrkesförberedande. Detär ju inga nyheter i egentlig mening. Jagbegärde ordet på grund av vad sade om försöksverksamheten. debatterade vi den frågan. Jag sade då, och vi säger i reservationen:Varför låter man inte den försöksverksamhet som bedrivs exempelvis i Göteborgfå fortsätta? Varför gör man en så obetydlig satsning på en försöksverksamhet,med endast 200 platser, om nu talar för den borgerligamajoriteten? Del ärju dena som är skillnaden mellan oss och den borgerligamajoriteten. Ni använder ord - men ni måste göra någonting praktiskt. 1går i debatten sade jag till : Ungdom är ungdom under en mycketkort lid. Det går inte alt hålla på och lala om dessa problem - vi måste lösadem praktiskt . Del är del som vi föreslagit i reservationen. Omdet är som säger, ge då nu korten beskrivning a v vad ni hargjort i de här frågorna, och vad ni tänker göra, mer än detta att peka på1980-talels skola som en yrkesförberedande ungdomsskola och detta alt uttalaförhoppningen att den nya gymnasieskolan skall lösa de här problemen. Deldröjer ju sex innan vi ser någol resultat av del. Del är inle nödvändigt alt upprepa den debatt som ochBengi hade i går. Jag känner ingen anledning all göra det, och jag troralt den skulle få samma slul. Vadjag har velat understryka med milt inlägg är den långsiktiga väg som vi måstegå för att åstadkomma en bättre situation . Jag är övertygad om allde erfarenheter som vi kommer all få av den försöksverksamhet som skallgenomföras kommeratt bana väg för en stor gymnasiereform med just deninriktning som jag har talat om. Beträffandeherr synpunkter på försöksverksamheten ber jag att fa hänvisa till dentidigare diskussionen. Väsentligt är att det förslag som regeringen harframlagt inte innebär en sådan begränsning i omfånget som socialdemokraternahar velat göra gällande. Däremot gäller begränsningen den vetenskapligautvärdering som skall göras av försöksverksamheten. Det är en väsentligskillnad mellan de två sakerna. '.ärder mot ungdomsarbetslöshet PÄRGRANSTEDT (c): Det är synd att har ett så kort minne. 1 går ägnade bådejag och flera andra rätt mycket möda åt alt förklara för vadutskottsmajoritelens belänkande egentligen innebär på de här två punkterna somhan tar upp. Närdel gäller försöksverksamheten i innebär inle utskottsmajoritelensförslag all den skall behöva avbrytas. Vi hänvisar lill de pengar som finnsreserverade hos och som kan användas för del ändamålet. Beträffandeförsöksverksamheten med korta yrkesinriktade kurser innebär inle 200 platsernågot tak för hur många elever som kan antas, utan det är betydligt fler.Regeringen har redan lidigare anvisat 3 700 årselevplatser. Dettahöll vi på och tjatade rätt utförligt om i går, och det är tråkigt alt höra allBengt hade glömt alltsammans när han klev upp ursängen påmorgonen. BENGTWIKLUND (s): säger all del han och de borgerliga har sagt skall banaväg för en stor gymnasiereform. När blir den verklighet, ? Svarapå den frågan, så skall jag nöja mig med del! Det kommer kanske. , att varavälsignelsebringande för oss all ha ett kort minne från debatten i går, då PärGranstedt sade att det blir byråkrati i de regionala planeringsråden för tillsätter en sekrelerarljänsl på halvtid.