prot · G109101 · 1977-12-31 00:00:00 — Ej heller inom detta områdefinns det sålunda anledning att räkna med några förändringar i positiv riktningför de anställda. Inteminst mot bakgrund av de goda erfarenheter som erhållits från de områden, därstyrelserepresentation för de anställda genomförts, är denna slagnation iutvecklingen mycket allvarlig. Slyrelserepresentationen var en viktig ochintegrerad del av det förelagsdemokratiska program som LO antog på kongressen1971. När detta program är på väg att genomföras genom tillkomsten av nyaarbelsrätlsliga lagar och avtal, är det särskilt allvariigt alt vissaföretagsformer, som omfattas av övrig lagstiftning och kommer att omfattas avmedbestämmandeavtal, inte kommer all få den inflytandemöj-lighet somslyrelserepresentationen ger. Möjligheterna alt bevaka och förverkliga ettdemokratiskt medbestämmande blir med andra ord sämre i de företagsformer sominte omfattas av styrelserepresentation. Medhänvisning till vad som här anförts hemställer jag om kammarens tillstånd atttill arbetsmarknadsministern ställa följande frågor: Anser arbetsmarknadsministern att styrelserepresentalionsreformenskall omfatta även stiftelser och företagsformer som formellt inte utgör enekonomisk förening men står denna nära? Avser arbetsmarknadsministern att vidta sådana åtgärder att deanställda i företagsformer, som har styrelse men inte omfattas avstyrelsere-presentalionslagen, bereds möjlighet till representation? Anser arbetsmarknadsministern att den insynslyrelserepresentations-lagen ger också bör ges motsvarighet i företagsformersom nu saknar formell styrelse? Avser arbetsmarknadsministern att vidta sådana åtgärder attstyrelse-representation för de anställda blir möjlig i handelsbolag ochkommanditbolag genom tillskapande av interimistiska styrelser i avvaktan påatt frågan om permanenta styrelser i dessa bolag blir löst? 1977/78:149av i Röslånga (fp) till industriministern om verkningarna av attföretag och produktion flyttas från en kommun till en annan: 1 ett pressat sysselsättningsläge blir"raggningen" av förelag kommuner emellan alltmera påtaglig. Del ärbegripligt, dock inte försvarbart när det 3 protokoll 1977/78:101-103 gäller flyttningar av förelag och produktion från en orttill en annan. Ur nationalekonomisk synpunkt har man då anledning all bl. a. ställa sig följandefrågor: Vad vinner man på att skapa sysselsättning i en region då mansamtidigt skapar motsvarande arbetslösheti en annan? Kan det vara rimligt att stat och kommuner skall ställa upp med olika stödåtgärder, då företag för egen skull flyttar sintillverkning mellan olika kommuner? avser att upphöra med produktionen i sin fabrik -- iSvalöv för att flytta produktionen till . Denna åtgärd innebär att 70 personer friställs i Svalövmedan får ett tillskott av motsvarandeantal arbetstillfällen. Nya sysselsättningar skapas inte härigenom. Det rör sig mer om en flyttning avundersysselsäiining olika kommuner och regioneremellan. Mot denna bakgrund och med följande av fackklubbarna inhämtadefakta ler det sig oförsvarbart att flytta produktionenfrån till . Den kollektivanställdapersonalen utbildas i under första halvåret1978 med hjälp av "25-kronan". Ny utbildning av personal i är planerad med hjälpav AMS-medel. Koncernenbegär statliga lokaliseringslån förnyetablering i . Svalövregionen liksom i övrigt har stora sysselsättningsproblem. På det nedläggningshotade varvet i Landskronahar 340 personer bosatta i sin anställning. Med hänvisning till det framförda anhållerjag om kammarens tillstånd att till industriminister . Åsling ställa följande fråga: Kan det ligga i linje med regeringens näringspolitiska filosofi att med olika statliga stödåtgärder medverka till att flytta företag och produktion från en kommun till en annan, då nettoeffekten i sysselsätlningshänseendeär praktiskt taget noll? 1977/78:150av () till statsministern om orsakerna till vissavalutaspekulationer: I samband med devalveringen iaugusti 1977 framfördes från socialdemokratiskt håll kritik mot regeringens sätt att skötadevalveringen. Orsaken till kritiken var att regeringen genomekonomiminister gjort uttalanden somkunde tolkas så att en devalvering var att vänta. Det visade sig också sedermera att mångaföretag och enskilda handlat ienlighet med en sådan tolkning. har riksbank genom två ekonomer redovisat en undersökning om omständigheternakring devalveringen och om storieken av spekulationseffekterna. Denna undersökning visar att vårtlands valutareserv utan spekulation skulle ha varit 6-8,större. Den av ekonomiministem i det närmaste aviserade devalveringen resulterade således i det härangivna valutautflödet. Det framstår för alla som ett faktum att regeringenhar det självklara ansvaret för det inträlTade, liksom det fulla ansvaret förde grundläggande orsakerna till oroligheterna kring den svenska valutan och förde omfattande valutaspekulationerna. Med anledning härav vill jag ställaföljande frågor till regeringschefen: Delar statsministern uppfattningen att regeringens företrädare genomoförsiktiga uttalanden underiättat de omfattande valutaspekulationerna, somåsamkade valutaförluster och som i sista hand drabbade Sverigesskattebetalare? Vilka åtgärder ämnar statsministern vidta för att liknande händelsericke skall upprepas? 1977/78:151 av JörnSvensson (vpk) till industriministern om den statliga tekopolitiken: Regeringens industriminister besöker på torsdagsvensk lekoproduktions geografiska hjärta - i Sju häradsbygd en.Detta sker i ett läge när tekokrisen är allvarligare . Trots dettasaknar industriministern och regeringen alltjämt varje antydan till politiskmålsättning beträffande den svenska tekoindustrin. Bristenpå mål i svensk tekopolitik har urartat till skandalös underiåtenhet. Underhela den tid av det socialdemokratiska regeringsinnehavet, som såg tekokrisensutveckling, framlades icke något som helst program eller förslag till styrningoch inte ens en allmän målsättning. Den borgerliga regeringen å sin sida harbrutit ut frågan om beredskapsförsörjningen och SweTeco ur det störresammanhanget. Man har behandlat dessa frågor - inkl. frågan om neddragningen avantalet arbeten i den statliga koncernen med 2 000 - utan att ha angett någonmålsättning för tekoindustrin i dess helhet. har varslen haglat ochförhållandena för tekoregionerna blivit alltmer tryckta. Ensärskild beredningsgrupp arbetar med underlag för en statlig tekopoli-lik.Emellertid kan regeringen knappast undvika att ta politisk ställning genom atthänvisa härtill. Ett internt organ inom statsapparaten kan väl lämna underiagoch teknisk-organisatoriska förslag men inte gärna utforma tekopolitikens ramaroch huvudmålsättningar. Detta måsle ankomma på regering och riksdag ensamma.Regeringen måste här ha en politisk åsikt, en värdering. Denna måste kunnaredovisas. Målsättningen kan givetvis inte vara särskilt detaljerad. Men denmåste kunna avse t. ex. ting som den totala sysselsättningen, hur många arbetensom ännu skall slås ut, var neddragningen skall stanna, hur importpolitikenskall föras etc. Motden nu anförda bakgrunden vill jag efterlysa besked av industriministern inämnda huvudfrågor för svensk tekopolitik. Jag tillåter mig till statsrådetställa följande frågor: 1.I dag arbetar knappt 45 000 människor i tekoindustrin, och det sämstaprognosalternativet förutser ett framtida antal av 6 000. Vid vilken nivåmellan dessa tal anser industriministern att svensk tekoindustri skall Varföravslog både regeringspartierna och socialdemokraterna vpk:skrav på att skydda nuvarande nivå på sysselsättningen inom tekoindustrin? Vidvilken nivå anser industriministern att importandelen inom konfektion och trikåskall stanna? Är denna nivå högre än dagens? Arbetarregeringen med någon plan för att tillskapa alternativa arbeten inomSjuhäradsbygden? Om så ej är fallet, varför gör man det inte? §19 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 20mars 1977/78:360 av IngvarCarlsson (s) till statsrådet om syftet med viss arbetsgrupp förlösningar på kärnkraftens avfallsfrågor: Professor har meddelat att hananser sig tvingad att lämna den arbetsgrupp som tillsatts med uppgift att påinternationellt plan pröva förslag till lösningar på kärnkraftensavfallsfrågor. Grunden för avsägelse tycks vara att han inte anseratt kraven på vetenskaplig objektivitet i granskningen uppfylls. Med anledning härav villjag fråga energiministern: informera om syftet med den tillsatta arbetsgruppen? 1977/78:361av () till socialministern om följderna avmellanölsförbudet: Mellanölsförbudet, som infördes för att i förstahand stävja alkoholmissbruk bland barn och ungdom, hälsades på många håll somen viktig alkoholpolitisk reform. Alkoholvanorna främst bland barn och ungdomantogs påverkas positivt av förbudet. Enligten genomförd Sifo-undersökning skulle dock resultatet avmellanölsförbudet ha blivit en starkt ökad alkoholkonsumtion bland12-15-åringar. Dessa dricker i ökad omfattning starkare drycker. Med hänvisning till detanförda vill jag fråga socialministern: att närmare undersöka om mellanölsförbudet fått de följder för barnsoch ungdomars alkoholbruk som Sifo-undersökningen antyder? 1977/78:362av () till industriministern om domänverkets leveranspriser påvirke: Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att fösvensk industri konkurrenskraftig. Arbetsmarknadens parter på den privatasektorn har visat stortansvar i den uppgörelse som träffats och större delen av 1979. Skogsindustrinkämpar f. n. med stora problem. Regeringen är nu beredd att ge stöd istorleksordningen I miljard kronor till skogsindustrin. De privata skogsägarnahar gått med på kraftigt sänkta leveranspriser. Enligt säkra uppgifter vägrardock domänverket att i detta läge sänka sina priser på virke. Det statligaverkets agerande hotar enligt min mening sysselsättningen inom rätt stora delarav skogsindustrin. är som bekant en stor skogsägare, i synnerhetinom de norra skogslänen, och barett stort ansvar för sysselsättningen. Med hänvisning till vadsom anförts vill jag fråga: det riktigt att ett statligt verk agerar på detta sätt i ett lägedär alla goda krafter måste ta sitt ansvar för att åstadkomma en ökad export isyfte att bibehålla och helst utöka sysselsättningen inom industrin? Jag vill dessutom fråga:Vilka åtgärder kan industriministern vidta? 1977/78:363av () till statsrådet om etableringen avprivatpraktiserande läkare: Efter framställning av harsocialstyrelsen hos förhört sig om möjlighetenför privatläkare att fö etablera sig i och . Landstingetssjukvårdsstyrelses majoritet har i yttrande över framställningen motsatt sigetablering av privatläkare i nämnda orter. Medhänvisning till det anförda vill jag till statsrådet ställaföljande fråga: den uppfattningen att man genom politiska beslut skallförhindra etablering av privatpraktiserande läkare? 1977/78:364av i (fp) till handelsministern om utredningen angåendeförbud mot kapitalexport till : beställde en"skyndsam" utredning med uppgift att utarbeta ett lagförslag medförbud mot kapitalexport till . Närberäknas utredningen om kapitalexportförbud till framlägga sittförslag? Påhemställan av talmannen beslöt kammaren att ajournera sinaförhandlingar till , då de till dagens bordläggning anmäldautskotts-betänkandena väntades föreligga. § 20 Då förhandlingarnakl. 18.00 återupptogs anmäldes och bordlades betänkande 1977/78:19 med anledning av propositionen1977/78:89 om särskild ersättning till kommun jämte motioner den /78:38med anledning av propositionen 1977/78:115 om slopande av den '' radavgiften på tips jämte motion Social försäkri ngsu tskottets betänkanden 1977/78:18 med anledning av propositionen1977/78:100 i vad avser anslag för /79 till studiestöd m. m.jämte motioner 1977/78:19 med anledning av motion om underiagetför uttag av arbetsgivaravgifter 1977/78:11 med anledning av propositionen1977/78:100 såvitt avser utgifterna på driftbudgeten för /79inom verksamhetsområde jämte motioner 1977/78:16 med anledningav propositionen1977/78:100 såvittavser anslaget till Transportstöd för m. m. jämtevissa motioner 1977/ 78:17 med anledning av propositionen1977/78:100 såvitt avser anslaget till Transportstöd för jämte motioner 1977/78:19 med anledning av propositionen1977/78:100 såvitt avser anslaget till Ersättning till fördrift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. jämte motioner 1977/78:44 med anledning av propositionen1977/78:101 med förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /78 i vad avser teckning av aktier i ett bolagför export av tjänster till jämte motion §21 Kammaren åtskildes .