prot · G109131 · 1977-12-31 00:00:00 — kan naturligtvis inte tyckas vara speciellt mycketpengar, men det är ändå värdefullt för dem som inte har annat att leva av änjust det här kontanta arbetsmarknadsstödet. Sedantog också upp frågan om de framlida finansieringsformerna förarbetslöshetsförsäkringen. Det vore ju bra om man kunde bestämma sig för närutredningen skall bli klar och vi fick veta vilken finansieringsform man fränert håll tänker tillgripa för att klara den allt högre arbetslösheten i det härlandet. Jag yrkar bifall tillsamtliga socialdemokratiska reservationer. Kontantstöd vid arbetslöshet, m. m. I detta anförande instämdeRune i (s) och (s). EVAWINTHER (fp) kort genmäle: talade om vikten av arbetslöshetsförsäkring, och den ärvi helt överens om. Han talade också om det arbete socialdemokraterna hadenedlagt i det här landei för att genomdriva alla reformer. Vi får kanske frånfolkpartiet i all ödmjukhet säga att vi också har varit pådrivande när detgäller reformarbetet i vårt land. Närdet gäller motionen 277 är del riktigt att nu gällande regler förkvalifikationstid för arbetslöshetsersättning inle är bra för de deltidsarbetande.Men det är väl ändå mot all praxis i riksdagsarbetet att göra ändringar när etlutredningsarbete snart är klart - lägger fram sitt förslag päförsommaren. behandlar såvitt jag vet även de här problemen. Enallmän arbetslöshetsförsäkring skall ju gälla all arbetskraft. Sedanvar vi väldigt restriktiva och inte generösa alls när vi sade nej till de tvåhögsta dagpenningklasserna. Men om jag har läst socialdemokraternas motion rättså räknar ni med att den genomsnittliga kassaersätiningen skall vara 180 kr.per dag, och med utgångspunkt i . per dag beräknar ni det anslag sombehövs. Beträffandegruvarbetarna i så tror jag att de också kommer att få kompensationgenom det förslag som vi nu lägger fram. Om man tittar på den procentuellaförändring som har skett förderas löner 1978 såfinner man att den är 5,4 96. Det är den lönekoslnadsökning man har fått inomgruvor och mineralbrott. Kontantstöd vid arbetslöshet, m. m. SUNEJOHANSSON (s) kort genmäle: Jag vill naturligtvis inte förneka atl har varit med ochjobbat fram vissa sociala reformer i det här samhället, del är kanske ettfaktum. Men del har också varit vissa andra tillfällen, exempelvis i fråga omatt förespråka vilken väg man skulle ta när det gällt samhällsekonomin ochsysselsättningsfrågorna. Det är ett känt faktum att det fanns en folkpartiledareförr i tiden som tyckte att man skulle kunna acceptera en arbetslöshetsnivå avviss storieksordning för att få bukt med infiationen. Det ärju bra att man frånfolkpartiets sida tycks ha tänkt om i det avseendet. Jagvill också säga till att när vi nu går ul och begär en högstadagersättningsklass om . så gör vi detla i medvetande om alt de erkändakassorna sedan har rätt att röra sig inom ramen av . Vi vet att med denhöga infiationstakt vi har kommer man snart att slå i taket när del gällerersättningarna - så pass förutseende är vi dock trots alll. Närdet gäller försvar av utskottets ställningstagande lill motionen277 står jag fast vid vad jag tidigare sade, nämligen att det är en dåligkonsekvens i borgeriighetens agerande från det ena utskottet lill det andra - ivissa fall är man beredd att lösa sådana här problem, i andra fall inte. Herrtalman, jag skall inle ytterligare förlänga denna debatt. Det som sagts härfrån vårt håll borde ändå ha klargjort atl alternativet i det här landet förmänniskor som behöver inkomstlrygghet vid arbetslöshet är socialdemokratin ochinte den borgerliga politiken. Utskottets ordförande har inte kunnat övertygamig eller någon annan om motsatsen. EVAWINTHER (fp) kort genmäle: I sammanhang med motionen 277 kan det, , vara intressantatt notera att och motionerade om ändring avarbetsvillkoret i lagen om KAS för atl få en förbättring för delårs- ochdeltidsarbetande. Det dåvarande inrikesutskottet konstaterade i sitt betänkande1975/76:6 att frågan skulle komma atl prövas av . Då fann tydligeninle anledning att ta något initiativ med anledning av motionen. Det skeddealltså på den socialdemokratiska regeringens tid. Då var man uppenbarligenberedd att avvakta resultatet av utredningen, men nu-närdet återstårett parmånader-är man inle beredd att avvakta. () kortgenmäle: Om del sista sade var ett besked konstaterar jag attutredningens resultat kommer att föreligga . Detär många frågor som tagits upp i motioner här i , och det är klart attmotionerna fått den behandling som svarat mot deras aktualitet. När vi nu tarupp frågan om en översyn av de bestämmelser som gäller för deltidsarbetande,sker det i då allt fler människor arbetar deltid, dels beroende på attvi genomfört delpensionsreformen och många människor därigenom fått störremöjligheter att arbeta på dellid, dels beroende på att deltidsarbeteför många, särskilt för kvinnor, är det enda som står till buds. Vihar dessutom på arbetsmarknaden fått etl helt annat system än tidigare föröverenskommelser om arbetstiden Vi har fåll konstruktioner som gör det möjligtatl åstadkomma etl så effektivt utnyttjande som möjligt av företagens totala produktionsresurser.Det gör att den här frågan är av mycket större betydelse än för något årsedan. Det tycker jag att borde kunna inse. Kontantstöd vid arbetslöshet, m. m. Talmannen anmälde att anhållit atl tillprotokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytteriigare replik. ALFLÖVENBORG (apk): Det mesta har sagts i den här debatten, och jag tycker därför att jagkan fatta mig kort, även därför att tiden är långt framskriden. Vårasynpunkter är sammanfattade i motionen 1819. Vi anser alltså att de höjningarsom föreslås i propositionen är helt otillräckliga med hänsyn till de stigandelevnadsomkostnader som vi kunnat notera och som drabbararbetslösa - unga såväl som gamla - lika hårt som alla andra. Alllfler rhänniskor är tvungna att lita till olika stödformer vidarbetslöshet. Atl de hamnat i den situationen rår de själva inte för. Del är enföljd av den kapitalistiska kris som drabbar även värt land och dessarbetarklass. Unga och gamla kastas ut i arbetslöshet, och priser och hyrorstiger på ett oroväckande sätt. Del är i dagens svårt atl klara sig påen vanlig arbetariön, och det är ännu svårare för dem som tvingas leva på detekonomiska stöd som utgår vid arbetslöshet. År1976 beslöt att komplettera antalet dagpenningklasser iarbetslöshetsförsäkringen med tre nya klasser - 140, 150 och . Nuföreslår regeringen ytteriigare två nya dagpenningklasser - 170 och . 1vår motion säger vi att det här är en helt otillräcklig åtgärd. Vi delar denuppfattning som har kommit till uttryck i skrivelse från arbetslöshetskassornassamorganisalion, där man hemställde om fyra nyadagpenningklasser-170,180,190 och . Den kraftiga inflationen har medförtatt flertalet arbetslöshetskassor har höjt sina dagpenningbelopp till f. n.maximal nivå. Vid den justering som förbereds måste det vara logiskt att tahänsyn till realiteterna. av de försäkrade tillhör redan dagpenningklassen160 kr. framhåller rden tidigare nämnda skrivelsen att ersättningeninom sjukförsäkringen har stigit så kraftigt att en motsvarande procentuellhöjning av arbetslöshetsförsäkringens högsta dagpenningbelopp skulle innebäraen höjning till . Med hänsyn till att basbeloppet förmodligen kommer attha stigit ytteriigare innan de höjda dagpenningklasserna kan tillämpas och dåen allmän arbetslöshetsförsäkring, som man har ulloval, kan vara i tillämpningtidigast 1980, anser samorganisationen att den maximala nivån för dagpenningenbör höjas till . Vi inom apk anser att det förslaget är absolut minimum,som bara kan godtas i Kontantstöd vid arbetslöshet, m. m. avvaktanpå de ytterligare förbättringar som signaleras. Vi tycker också alt det är avstörsta vikt att slutförs, så att får taställning till dess förslag. Nugäller det också del kontanta arbetsmarknadsstödet. Det föreslås höjt från 55till . Det är en komplettering till arbetslöshetsförsäkringen,och det är framför allt arbetslösa ungdomar som är beroende av den stödformen.De har kastats ut i en kärv arbetsmarknad, och mänga har ställts pä sidan om.De som har slutat skolan är ofta färdigutbildade men finner inget arbete. Sä ärju läget i det här landet . Ungdomen i Norrlandslänen drabbas mycket hårt,inte minst i mitt eget hemlän. Vihar alltså sagt att den höjning som departementschefen förordar är heltotillräcklig. Jag vill fråga: Vem kan klara sig på . Jaghade egentligen inte tänkt polemisera med och det av flera skäl,inte minst för atl spara tid. Men helt kan jag inte låta bli del, när hon sägeralt det här är en fråga om fördelning av resurserna. Det är klart att detalltid gäller att fördela resurser, men varför tänkte inte på detnär hon var med om att lättvindigt slänga i väg 300 milj. kr. pä ettsvindyrt flygplansprojekt, som i sin förlängning kan komma att kosta 20miljarder kr. Bara satsar man f ö. på vår militärapparat,den dyraste i väriden. Då är det inte fråga om hur man fördelar resurserna. Jagtycker alt hon borde ha valt atl hjälpa de arbetslösa i stället förgeneralerna, men det gjorde hon inte. Jagvill avsluta mitt anförande med att säga att den socialdemokratiskareservationen också innefattar ett yrkande om bifall till vår motion. Jaginstämmer i detta yrkande. Närdel gäller det kontanta arbetsmarknadsstödet har vi föreslagit en höjning till100 kr. Vpk har föreslagit en höjning till . och har även utarbetatlagtext. Det finns ingen anledning för mig att ställa något särskilt yrkande ombifall till vår motion, eftersom vi självfallet inle har något emot ytterligareen tia per dag. Vi kommer alltså att rösta på motionen 1821 i detla sammanhang. I arbelsmarknadsutskotieis betänkande nr 32 behandlas motionen 611, somväcktes av mig m. fl. under den allmänna motionstiden. Motionen tar upp ettproblem, som många unga föräldrar möter på grund av brist på kommunalbarnomsorg. Det är räU vanligt aU blivande föräldrar anmäler sitt barn förplats i den kommunala barnomsorgen sä fort man fått graviditeten bekräftad. Närföräldraförsäkringsliden gått ut och kvinnan - och jag säger kvinnan, för viskall ha klart för oss att det här till 99,9 96 gäller kvinnor - vill återgåtill arbetslivet, får hon uppleva att plats inte finns inom den kommunalabarnomsorgen. När hon berättar detta på arbetsförmedlingen, får hon besked atthon inte kan få kassaersättning, eller KAS, eftersom hon inte står lillarbetsmarknadens förfogande. Den arbetssökande modernkan tillhöra en erkänd arbetslöshetskassa sedanlänge eller uppfylla villkoren för att få kontant arbetsmarknadsstöd. Men pågrund av atl kommunen inte har barnomsorgen ordnad blir hon utan arbete, ochhon får inte heller den ekonomiska trygghet som hon egentligen är berättigadtill. Detkan hända all hon har ett arbete att återgå till, men det kan också vara så,att hon är utan arbete och arbetsförmedlingen inle heller har något arbete atterbjuda henne. Det ärju mycket troligt i dessa tider. I varje fall blir honutan ersättning från kassa. Det här tycker jag är helt orimligt, och det är,som jag tidigare sade, enbart kvinnor som drabbas av dessa regler. Nuhar ell enigt utskott ansett atl motionen inte skall föranleda någon åtgärd.Ulskottet utgår från att problemet las upp i det fortsatta beredningsarbetet iALF-utredningen, den utredning som syftar lill att införa en allmänarbetslöshetsförsäkring. Jag är väl inte så säker pä detta. Jag hade hellresett atl utredningen gavs sädana tilläggsdirektiv att denna för kvinnorna sådiskriminerande fråga kunde lösas. Jagvill ställa en fråga till utskottets talesman . Kan man räkna medatt i sitt fortsatta beredningsarbete även behandlar dettaproblem - utan att ha fått tilläggsdirektiv? Jag vill bara ha svar på min fråga, och jag har inget yrkande. Kontantstöd vid arbetslöshet, m. m. Det är givet att del problem som motionärerna lar upp är väldigtbesvärligt för dem som drabbas av det. Som svar pä frågan skulle jag bara viljareferera vad dåvarande inrikesutskotlet skrev i sitt betänkande 1975/76:6 medanledning av en motion av m. "Hurde praktiska reglerna skall utformas i anslutning till denna princip"-alltså atl rätt till arbetslöshetsersättning förutsätter att sökanden stårlill arbetsmarknadens förfogande - "utreds f n. inom . Denav motionärerna vackla frågan bör därför, som LO och TCO hävdar i sinaremissyttranden, inte brytas ut ur sitt större sammanhang och prövas i enseparat utredning. Därtill kommer alt lösningen av det aktuella problemetytterst har samband med den takt i vilken barntillsynen byggs ut." Detlasades alltså 1975/76 av inrikesutskotlet, som då hade socialdemokratiskmajoritet. Jag tycker att del svaret kan gälla även . Del finns destostörre anledning till del, eftersom vi nu kan vänta ett förslagfrån . Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avBirger m. fi., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Kontant stöd vid arbetslöshet,m. Densom vill atl kammaren bifaller arbetsmarknadsulskoltets hemställan i betänkandet nr 32 mom. 1röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen nr 1 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då BengtFagerlund begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 157 Nej - 148 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1821 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förta propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 32 mom. 2röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1821 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då KariHallgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 290 Nej - 15 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1821 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsulskoltets hemställan i betänkandet nr 32 mom. 3röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1821 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dä KariHallgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 290 Nej - 15 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avBirger m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i belänkandet nr 32 mom. 4röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av Vid omröstning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 157 Nej - 148 Kammarenbiföll vad utskottel i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 avBirger m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i belänkandet nr 32 mom. 9röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av Kontant stöd vid arbetslöshet,m. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesVotering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 157 Nej - 148 m. inom exekutionsväsendet 1977/78:33 med anledning av propositionen1977/78:162 om godkännande av konvention om migrerandearbetstagares rättsställning §10 Distriktsindelning m. m. inom exekutionsväsendet Föredrogsciviluiskottets belänkande 1977/78:26 med anledning av propositionen1977/78:129 om dislriktsindelning, arbets-och personalorganisation m. m. inomexekutionsväsendet jämte motioner. Ulskottet har haft att behandla bl. a. en irepartimotion av AlfWennerfors m. fl. i vilken man tar upp särskilt de problem som haroch som inte kommer så mycket närmare en lösning i och med den föreslagnaorganisationen av exekutionsväsendet. Delhar gjorts en kraftig upprustning av skatteadministrationen när detgäller taxering i första instans. Denna förstärkning bygger hell logiskt på attStockholms kranskommuner också ingår i storstadsområdet och alt hela området ärlika svårbearbeial. Som motionärerna påpekar tjänar det inte myckel till med enaldrig så korrekt taxering och debitering, om de inte resulterar i motsvarandeskatteintäkter. Med den resurstilldelning som kronofogdemyndigheterna iStockholms län fått har de ingen möjlighet att klara den uppgiften. Redan1971 gjordes en utredning om exekutionsväsendets organisation. Dä föreslogs bl.a. en minskning frän 81 till 35 distrikt. Civilulskottel godtog principerna iförslaget men förordade en ny utredning för att utveckla frågan om servicedelenoch för att utarbeta förslag till fler distrikt i ytstora län. Dennya utredningen kom 1973 fram till och motiverade väl ett förslag om 36distrikt, i stort sett ett distrikt per län. Med hänsyn till geografiskaförhållanden, ojämn arbetsbelastning m. m. gjorde man vissa undantag:Stockholms län skulle t. ex. indelas i sju distrikt, i tre osv. Dettaförslag hade arbetats fram i samråd med de fackliga organisationerna och detinnefattade också förslag lill arbets-personalorganisation med bemanning.Utredningen tog fasta på de arbetsuppgifter som redan åvilade kronofogdemyndigheternamen sneglade också på kommande uppgifter till följd av planerade reforrner -bl, a. ligger en ny utsökningsbalk på lagrådsremiss, vilken överföröverexekulors arbetsuppgifter till kronofogdemyndigheterna. Den föreslagnaminskningen, frän 81 lill 36 distrikt, fick kritik från kommuner ochlänsstyrelser, och någon proposition blev det inte heller då. I ställettillsattes en pariamentarisk översynsulredning, som bl. a. skulle klarläggavilka åtgärder som behövdes för att kronofogdemyndigheterna skulle kunna lämnaallmänheten god service. Kronofogdemyndighetsulred-ningen - KFMU, förenkelhetens skull -lade fram sitt betänkande . Den redovisade bl. a.en undersökning, där man fastställde i vilken mån de olika personalkategoriernakommer i kontakt med allmänheten. Del visade sig att kronofogdar ochkronokommissarier i ringa grad har sådana kontakter, medan den exekutivapersonalen och kontorspersonalen svarar för dessa med ca 50 resp. 32 96.Kronofogdarna svarar huvudsakligen för de stora, principiellt viktiga ärendena.Utredningen drar slutsatsen att de därför inle skulle behöva vara placerade sånära allmänheten. Det förslag om 65 distrikt som KFMU alltså för fram innebären kompromiss mellan den tidigare utredningens förslag om 36 distrikt och dennuvarande indelningen i 81. Likvälföreslås i propositionen all man bibehåller distriktsindelningen oförändrad.Efter åtta års utredande där alla förslag går, sä att säga, i samma riktningkör på den här punkten departementet över såväl experter som parlamentarikeroch fackorganisationer. För innebär den föreslagnaorganisationen oacceptabla konsekvenser. Indrivningsväsendet får en bemanningsom är lägre än den genomsnittligt är i landei i övrigt, trots att man arbetarunder utomordentligt svåra förhållanden. Storstadsområdenamed sitt ökande våld, med sin anonymitet, med komplicerade konkurser etc.erbjuder ett hårt klimat för personalen. Deras medmänsklighet kan sättas påprov i konfrontationer med betryckta eller desperata människor; just i sädanagrannlaga uppgifter måste det anses olämpligt att arbeta under ständigtidspress. Om man ser så krasst på saken, är det för staten en dålig affär altavstå från de inkomster som ett bättre indrivningsresultat ger. Om indrivningeni höjdes till samma nivå som i landet i övrigt, skulleresultatet bli en inkomstökning med ca 55 milj. kr. Ipropositionen 129, i motionen 1863 och i civilutskottets betänkande konstaterasalt kronofogdemyndigheterna i har ett uppdämt personalbehov ochstora eftersläpningar. Det föreligger nu risk för att man kommer ytterligare påefterkälken. Jag skall inte redogöra för all den statistik som bekräftar dettautan bara nämna några jämförelsesiffror som belyser dilemmat. Stockholmskommun och har ungefär samma arbetsmängd, men länsdelen får 37tjänster mindre. svarar ensamt för mer än 40 96 av allareslförda skatter i landei, men man har bara 25 96 av personalstyrkan.Länsstyrelsen har förordat atl och tilldelasytterligare 155 tjänster; av dessa får man endast 34. Riksskatteverkethar på departementets uppdrag gjort en bemanningsplan, först med tanke päKFMU:s förslag om 65 distrikt men senare -enligt nytt uppdrag - för deloförändrade antalet 81 distrikt. Utgångspunkten tycks ha varit att rätta tillförhållandena för de distrikt som är underbemannade. m. inom exekutionsväsendet m. inom exekutionsväsendet ochförstärkning föreslås för storstäderna och för genomomfördelningar eller indragningar av personal i distrikt med överkapacitet. Mendepartementet följer inte riksskalteverkets bemanningsplan. exekutivtjänst dras in, utan målet är att successivt överföra tjänster som blir ledigatill hårt belastade distrikt - i och för sig ett sympatiskt tillvägagångssätt.Men detta kommer för vidkommande att ta orimligt , ochmedan gräset växer kan kon dö. Under1978/79 skall dessutom eU ADB-sysiem för redovisning, del s. k. REX-systemet,införas i . Såsom påpekas i motionen 1863 tycks man redan iförväg ha tagit ut de rationaliseringsvinster som förväntas. Det kan nämnas alli de distrikt som redan infört har inte några som helstpersonalinskränkningar gjorts. , som alltså inte ens har normalbemanning, är illa rustat all gä in i etl nytt redovisningssystem. Det hadevarit önskvärt att länet åtminstone under etl övergångsskede tilldelats störrepersonalresurser. Somjag nämnt innebar förslag 155 tjänster för hela län.Riksskatteverket föreslog 105 tjänster, varav 72 för länsdelen. Enligtpropositionen beviljas alltså sammanlagt 34. För vissa distrikt kommer dettaall innebära en minskning, eftersom de under hand fått sig tilldelade extratjänster, som inte är redovisade i underlaget och som utgår i och med den nyaorganisationen. Dimensioneringenbygger på statistik . Utvecklingen visar en accelererandeökning av antalet ärenden. Allra mest ökar de i , och kommunernaSollentuna, , min hemkommun och Handen är mest illa ute. Densenaste tidens utveckling motiverar statistiskt sett en ännu större ökning avantalet tjänster än den som KFMU ansåg erforderiig. Deförhållanden som jag pekat på kan bidra till att uppluckra den allmänna skattemoralenallteftersom det blir känt atl myndigheterna saknar resurser alt driva inuppdebileringar. En sådan tingens ordning måste med naturnödvändighet sätta igång en ond cirkel. Det är svårt atl rekrytera exekutiv personal tillStockholms kranskommuner. I min hemkommun har sedan , 1974 10 tjänstemän av 14slutat sin tjänst. Fem av dem har sökt arbete pä orter utanför ,och de övriga fem har gäll över i privat tjänst.