prot · G10998 · 1977-12-31 00:00:00 — om trovärdighet,och jag vill citera följande: "Vi kan konstalera att verkligheten visat all och dess politik varit myckel mera trovärdig än socialdemokraterna och deras politik. decentraliseringspo litik är alternalivel lill socialdemokraternas centraliseringspolilik." Beträffandelokaliseringspolitiken framhållsatt det aren fråga som fått stöd för. "1944 log initiativ lill att en aktiv lokaliseringspolitik bordeinföras för atl klara omställningen i näringslivet och arbete tillavfolkningsbygderna. Det möttes av oförståelse från alla häll. erkännslokaliseringspolitiken, eller som den numera benämnes, regionalpolitiken, såsomoundgänglig." Närcenlerparlisiernai regeringsställning log industriminislerposten för alt de ansåg att de kundede frågor som hänger samman med sysselsättningen -de hade ju lovat så många nyajobb - trodde jag alt de skulle nå längre än de har gjorl . Jag troddefaktiskt all åtminstone centerpartisterna från skulle ha varithär. Förragången när vi diskuterade skrevs en insändare därhemma om inläggen.Författaren tyckte att vi av och till hade gjorl för bleka inlägg för atl stöttaupp sysselsättningen i tekoindustri. Beträffande en av deborgeriiga ledamöterna, jag skall inte säga vem, skrevs: Han är alldeles förvördnadsfull och undfallande inför sin industriminister. är de såvördnadsfulla och undfallande all de inte ens stöder oss med atl lyssna ikammaren. Socialdemokraterna i näringsutskottei har följt upp yrkandena i våramotioner. Jag yrkar därför bifall till samtliga s-reservationer. m. m. Idelta anförande instämde , och (samtliga s). vice talmannen (): Efter alt nu ha hört denna långa debatt om tekoindustrins problemharjag etl visst intresse av alt säga några ord, dåjag haren långt livserfarenhet av arbetet inom densamma. Dennaindustri sysselsätter ju mycket folk i förhällande lill omsättningen. Därförblir också problemen så allvarliga vid företagsnedläggelser. Näringen har åandra sidan spelat en mycket stor roll för att skapa sysselsättning. Detta ärväl en av orsakerna till alt den också synnerligen ofta blivit föremål förlokaliseringsintressen både från kommuner och även från statens sida. Härhar vi någon del av den konkurrenssnedvridning som branschen fåll vidkännasunder årens lopp. Denandra komponenten som skapat problem är vårt höga kostnadsläge i förhållandelill omväriden. Speciellt under de tre senast gångna åren harkoslnadsulvecklingen i vårt land varit så våldsam alt arbetsintensiva näringarav detta slag haft synnerligen svårt att hänga med. Vidare har vårt land sedanårtionden översvämmats av billiga textilprodukter- inte sällan av myckel lågkvalitet - från länder med mycket låga arbetslöner. Medan andra industriländerförstått all avskärma sig från alltför stora mängder av denna import har Försörjningsberedskapenpå lekoområdel, m. in. vi däremot per capitalagit emot särskilt slora kvantiteter. Detla har också efter hand inneburit atlantalet anställda inom teko minskat i mycket hög grad. Jaghar försökt alt varna för den utveckling som försiggått,bl. a. genom motioner om atl regeringen på ett mer effektivt sätt skulle minskadenna import från låglöneländerna. Jag har inte begärt annat än alt man skullegöra det inom ramen för våra åtaganden inom handelspolitiken. Del har andraliknande länder kunnat göra, och då borde vårt land också ha kunnat göra pålikartat sätt. Tyvärr har mina motioner mötts med kalla handen. Densocialdemokratiska regeringen lyssnade inte på de här varningarna. , sedanman kommit i opposition, har emellertid ett nyvaknat intresse förimportbegränsningar gjort sig kraftigt gällande. Jag är glad för att det är så.Nu går man ut och kräver de åtgärder som man lidigare sagt nej till när detkrävdes från branschens sida. Detär emellertid glädjande att nu kunna konstatera att den nuvarandehandelsministern med kraft har tagit itu med dessa problem och även nåttuppgörelse med de sex största exportländerna, innebärande avsevärdabegränsningar i importen till vårt land. Särskilt värdefullt ärdet att man nulyckats få igenom avtal om alt det skall gälla alla varor inom ifrågavarandeområde, varigenom man tar bort möjligheten att byta lill andra varor när enblir hämmad. Vidarehar branschen utsatts för en snedvridning av konkurrensen genom de mångaselektiva inhoppen från statsmakternas sida. På det området har det blivit enbättring, då det s. k. äldreslödet är generellt och innebär alt alla får sammafördelar. Det har från arbetsmarknadssynpunkt ansetts synnerligen värdefullt -del har också bekräftats från arbetsmarknadshåll. Mentyvärr fortsätter man med åtgärder som innebär snedvridningar av konkurrensen.Dagens ärende gäller en sådan åtgärd. Tyvärr rör man sig här med så storaenheter med så många anställda som riskerar sin sysselsättning att vi nutvingas till åtgärder. HansNyhage och jag har i vår motion varnat för de allvarliga verkningar som dessaåtgärder kan få. Man kan allvarligt befara alt denna stora subvention till etthelstalligt företag kommer alt medföra all många mindre företag, som i dagklarar sig, blir utslagna på grund av priskonkurrens från detta stora statligaföretag. 1 denna bransch har del visat sig att de effektivaste förelagen är demindre och de inte alllför stora enheterna. Jag tror därför alt man nu begåretl misstag när man slår ihop alla dessa förelag till en jättekoncern med alllvad delta kommer att innebära av byråkrati och stor förvaltningsapparat. Dethade varil bättre all salsa på mindre företag - men naturligtvis inte påkonkursföretag, som sker i alllför stor utsträckning. Vihar redan nu erfarenhet av att del inte är statsägda förelag som är lösningen.Jag tycker atl detla visas inte minst av resultatet av SweTecokon-cernen.Utvecklingen här har inte varil den bästa trots alll stöd från Investeringsbanken.En föriust på inte mindre än 32 miljoner talar sitt tydliga språk. Detla resultat visar också alt en snedvridning av konkurrensen måste haförelegat. Detsom förvånar mig särskilt är att man nu trots en subvention på inte mindre än190 miljoner inte ställer krav på att all produktion skall ske i Sverige.Skattebetalarna i vårt land kan näppeligen ha intresse av att man genomstatliga bidrag ökar produktionen i andra länder och till vårt land inför varortill priser som svenska arbetare inte kan producera dem till. Jag ber få instämma i det yrkande som framställts av HansNyhage. m. m. GÖRDISHÖRNLUND (s) kort genmäle: talade om att motionerna om importbegränsning möttes avkalla handen av den socialdemokratiska regeringen. Det är väl ändå inte helasanningen! Det var faktiskt så, - det tyckerjag är värt altunderstryka - atl majoriteten av riksdagsledamöterna också i de borgerligapartierna gick emot när del gällde dessa import begränsningar. Taletom den snedvridna konkurrensen kommer tillbaka. Jag får återigen fråga: Varförgäller inte del också de privata förelag som får subventioner, t. ex. degrundtextila företagen? När det gäller dem tycker man inte alt del är fråga omnågon snedvridning av konkurrensen, utan där är man beredd all lämna 200 miljoner.Men den slalliga koncernen vill man ge sämsta tänkbara utgångsläge. Skulle TageMagnussons och Hans Nyhages motion bifallas, sä alt man fick 95 miljoner istället för 190, skulle nedläggningarna i och de andra områdenaske ännu snabbare. Det är också värt att notera. Andrevice talmannen () kort genmäle: Vad jag har förespråkat är inte någonling annat än att jag vill hagenerella subventioner. Detla har man nu gått in för, och då löper vi interisken an få denna snedvridning av konkurrensen. GördisHörnlund sade all om vi nu inte satsar alla pengarna på den nya storalekokoncernen riskerar vi atl ännu fier människor blir arbetslösa. Jag tror,, att det blir tvärtom. Genom all sätta in selektiva åtgärderriskerar vi att många människor som haren säker sysselsättning i småförelag ute i vårt land blir ulan jobb. Del är riktigt att det ingalunda var någonmajoritet som slöt upp bakom min motion. Det har jag heller aldrig påstått. Vadjag har sagt är att den då ansvariga regeringen inte hade någon förståelse föratl begränsa texiilim-porten i den utsträckning som hade behövts. I så fallhade det kanske inte varit så illa ställt som det är . () kortgenmäle: Jag tyckte del var nödvändigt atl klariägga detla; del har många gångerlåtit som om de borgerliga var helt eniga om att vi måsle haimportbegränsningar, medan socialdemokraterna hela liden har gått emot detta.Så har ingalunda varit fallet. En majoritet av de borgerliga i Försöijningsbered-skapenpä leko-områdei, m. m. harocksågåttemolimportbegränsningarunder1960-talel-då hade vi förstås också helt andra förhållanden. Beträffandede generella subventionerna, som tycker så bra om, vill jag änen gång påpeka alt de största nedläggningarna numerärt sett har gjorts under då den borgeriiga regeringen ändå har infört generellasubventioner, som har kommit företag till del oavsett om de behövt pengarnaeller inte. Andrevice talmannen () kort genmäle: Jag beklagar all jag måste återkomma. NärGördis påstår all nedläggningarna har gjorts sedan den nya regeringenkom lill ärdet väl i alla fall att tumma på sanningen. Faktum är alt denedläggningar som har sketl nu har berott på åtgärder som har vidtagitslidigare och inte på de generella åtgärder som har vidtagits. Det s. k.äldrestödet t. ex. utgår lika lill alla företag, och del har omvittnats atl detäven från arbetsmarknadssynpunkl har spelat en utomordentligt stor roll. Enframstående man inom arbetsmarknadsverket sade till migall om del stödet skulle upphöra skulle det innebära en katastrof -då skulle det bli massor av varsel som skulle slälla till ofantliga problem.Därför är del nödvändigt all vi slår vakt om etl syslem där alla får sammastöd. Tredje vice talmannen anmälde att all till protokollet få antecknat alt hon inte ägde rätt lillylteriigare replik. Industriministern ärju känd för atl tillsätta analysgrupper,delegationer, utredningar och allt vad det kan kallas. Därför håller naturligtvisinte industriministerns resonemang om att han skall avvakta riksdagensställningstagande när del gäller socialdemokratins krav på en långsiktig planför tekoindustrin. Hade viljan funnits hos regeringen, hade vi i kammarenkunnat diskutera en sådan plan. Tyvärrärdet så all regeringens politik -eller kanske snarare brist på politik - ledertill alt det enbart skapas förvirring och osäkerhet inför framliden. Inte minstindustriministern själv har medverkat härtill, när han i propositionen 73 sägeratl man förhandlar om nedläggning av fabriken i . Vem vill ha ennedläggning? Inte är det de anställda. De har med olika medel försökt tala omalt förelaget kan överleva om en vettig verksamhet bedrivs. Menindustriministern slår alltså fast i propositionen atl produklionen i Brasladskall avvecklas. Jag tycker del är anmärkningsvärt atl man i en propositionskriver atl man förhandlar om en nedläggning, när delta ingalunda är klartännu. Sådanauttalanden leder till alt människorna på dessa orter känner otrygghet införframtiden. är 1978 ett rekonstruktionsår. Man har gjort rationaliseringar ochflyttat över produktionen från . För att klara vårproduk- lionen har man måst vidtaden unika åtgärden atl man nyanställt sömmerskor. Delta sker somNils Åslings direktör i de slalliga förelagen talar om nedskärningar inomTiger-Rang. Sådana uttalanden leder naturliglvis lill atl osäkerheten införframtiden blir slor hos såväl förelag som anställda, leverantörer och kunder. Riktlinjernaborde i stället vara atl man sluter upp kring den framtidstro som trols alltfinns inom flera förelag och att man ger besked om vilken inriktning ochstorlek verksamheten skall ha. Regeringensförslag atl det skall vara nollresultat är ganska stelbent. Vilkakonsekvenser skulle del få? Hur går del för t. ex. om 1979 skullebli ett föriusiår? Skall man då lägga ned detta förelag? Och vad skulle delinnebära för de människor som arbetar i förelaget? Vad skulle del betyda församhället i uteblivna skaller och avgifter? Förelagsledningen säger att man nubetalarin I4ä 15 milj. kr. i skaller och sociala avgifter. Skulle dessamänniskor ställas ulan arbete fick samhället på andra vägar garantera derastrygghet. Detviktiga är naturliglvis att man i stället titlar på de långsikligaförutsätlningarna och undersöker vilka behov vi har i vårt land när det gällertekoindustrin. Låtmig la några siffror. omsatte 1977 omkring 40 milj. kr. Ca 18 milj.kr., alltså nära hälften av omsättningen, gick på export, den största delentill . har man framför allt från moderat håll diskuteratkostnadssituationen - skatter, avgifter och andra pålagor. säljer en kostym till innebär inte del atl man lyckaspriskonkurrera med lågprisländerna,eftersom man i kan köpa kostymerbilligare från , och andra lågprisländer. En kostym frånTiger-Rang kostar i . Del finns naturligtvis billigarekostymer i . Men vad är del då som gör att man lyckats öka sin export tillUSA? Det har naturliglvis fiera orsaker. Det främsta skälet är naturiigtvis på detta företag syr en utmärkt kostym - man säljer på sin goda kvalitet.Dessutom har man en bra medarbetare som kan sälja företagels produkter. Detfinns alltså förutsättningar för en ökad exportmarknad. Tyvärr tycks det varaså, alt ledningen inte backar upp exporlförsäljningen i tillräckligutsträckning. Det är naturligtvis viktigt att man samordnar exportverksamhetenpå elt bättre sätt än vad man nu gör. Närdet gäller den framtida verksamheten på etl statligt förelag som vardet inte speciellt genomtänkt att man beslutade att Slälla folkutan arbete i för alt flyiia över produklionen i och altdirektörerna därefter talade om att man kanske även här måsle lägga nedverksamheten. Det blir, inte minst efter dagens debatt, stor förvirring,osäkerhet och otrygghet. Det är den borgerliga regeringen som bär ansvaret förden här förvirringen. m. m. 1 detta anförandeinstämde () och (s). området, m. m. I motionen 605 uttrycker vi inledningsvis vår tillfredsställelse medatt regeringen har framlagt ett förslag om ökat statligt ägandeengage-mang,vilket vi anser är i full överensstämmelse med tidigare socialdemokratiskaställningstaganden. Men tyvärr kan vi inte sträcka vår tillfredsställelselängre när det gäller regeringens framlagda förslag. Vad som inger ossallvarliga bekymmer och vad vi också i vår motion har givit uttryck för är attregeringen redan vid tillskapandet av den statliga tekokoncernen utgår från atlsysselsättningen vid förelagen i denna koncern skall minskas med I 500-2 000anställda, i procentsiffror en minskning med under entvåårsperiod. Koncernensbildande borde ju i stället ha fått resultera i en vitalisering av den svenskatekoindustrin och en uppbromsning av nedläggningarna. Regeringens ambitionborde ha varit atl känna elt större ansvar för utvecklingen av den svenskatekoindustrin med hänsyn till sysselsättnings-, regionala- ochberedskapspolitiska aspekter. Motbakgrund av de här framförda åsikterna har vi i vår motion tagit upp Eisersbeslut om nedläggning av Brasons byxfabrik i , som vi och många andra -inte minst de anställda i företaget - betecknar som myckel olyckligt ochomotiverat. Efter nedläggningsbeslulel har kommun, och deanställda genomfört aktiviteter för alt rädda företaget. Det hade varitintressant atl ha fått ge regeringens representanter en information om dessaaktiviteter. Men efter regeringsskiftet är statsrådsbänkarna tyvärr intebesatta, när vi diskuterar sådana här allvarliga frågor. Industriministerntorde ändå inte vara helt okunnig om dessa aktiviteter-kommunen och deanställda har ju uppvaktat industriministern. Av den anledningen är detanmärkningsvärt att man i samband med propositions-skrivandet inte har lagitnågon hänsyn lill de anställdas och kommunens åsikter. Delär inte mindre anmärkningsvärt atl den borgerliga majoriteten inäringsulskotlet helt har förbigått våra i motionen 605 framförda krav på etluppdrag åt regeringen att medverka till atldet av AB Eiser fattade beslutet omnedläggning av Brasons fabrik i blir upphävt. interpellalionsdebatt här i kammaren redogjorde jagnoggrant för de uppseendeväckande förhållanden som varit rådande beträffandemoderbolagets sätt att leda fabriken i . Av den anledningen skall jag nuinte ylteriigare gå in härpå - dessa förhållanden är väl kända för riksdagensledamöter. Men låt mig som en sammanfattning få framhålla följande förattbevisa att goda förutsättningar finns fören fortsatt produktion. Företagelstillverkning är av myckel hög kvalitet. Man har en bra och modem maskinpark.Vid fabriken finns yrkesskickliga sömmerskor och en bra arbetsledning.Slutsatsen blir alt del inte kan vara samhällsekonomiskt försvarbart att låtaEiser lägga ned fabriken i och låta drygt 130 personer bli arbetslösa ien region, som för tillfället är mycket hårt drabbad av sysselsäitningsminskning. vill jag yrka bifall lill samtliga socialdemokratiskareservationer men i första hand till reservationen 7, som innebär en garantiför att även sömmerskorna vid Brasons fabrik i får behålla sinaarbetstillfällen. MAJPEHRSSON (c): Jag kan bara konstalera den stora oro som råder för de sysselsatta inomtekoområdet. Vi vet all totala antalet sysselsatta inom teko har minskal med merän hälften och uppgick lill 44 000. Boråsregionenhärpå 70-lalei förlorat 10 000 arbetstillfällen och kommun 6 000 inomteko. Del här inger myckel stor oro. Nuskriver utskoltet alt tekoindustrins svåra läge till stor del beror på enkraftigt ökad imporlkonkurrens från lågprisländerna. Det gäller främst i frågaom kläder, medan importen av textila insatsvaror har ökat långsammare tillföljd av krympningen av den svenska tekoproduktionen. Jag anser att del ärvikligl med importbegränsande åtgärder, och vi hörde av industriministern attdet också har vidtagits sådana, vilka också har givit visst resultat. Utskottetnämner vidare att ytterligare en faktor som försämrar avsättningsmöjligheternaför de svensktillverkade produkterna är en svag utveckling av konsumtionen avbeklädnadsvaror. Den snabba tillväxten av den s. k. lågprisimporten harunderlättats av detaljhandelns omstrukturering genom starkainköpsorganisationer. Jag menar att det behövs ökad satsning på marknadsföringoch exporifrämjande åtgärder. Statsmakternahar också vidtagit en rad ålgärder av industri- och försörjningsberedskaps-samt sysselsättnings- och regionalpolitisk natur för all förbäliratekoindustrins läge. Del induslripolitiska stödprogrammet omfattar exportfrämjande åtgärder, stöd till utbildning, bidrag till konsult-undersökningar,'lån till ralionaliseringsinvesteringar och statlig lånegaranti. Vi kan ocksånotera alt särskilt stöd, s. k. försörjningsberedskapsstöd, under vissaförutsättningar kan utgå för atl täcka kostnader vid upphandling. Pådetarbetsmarknadspoliliska området utgår stöd i form av bl. a.sysselsättnings-stöd till äldre arbetstagare och statliga stödbeställningar. Delhär är värdefulla åtgärder, och när vi ser att AMS också har föreslagitomfattande åtgärder för stöd till finner vi det i hög gradtillfredsställande. Utskottet konstaterar med anledning av motionsyrkanden altdel råder stor enighet om kraftfulla åtgärder på flera områden och att sådananu är nödvändiga för atl stärka tekoindustrins konkurrenskraft och säkraförsörjningsberedskapen på lekoområdet. Deltaär bra alt kunna notera. Enligi min mening behövs del en ökadförsörjningsberedskap på lekoområdet, begränsningar av importen frånlågprisländer och stöd lill svenska varor. Om vi köper svenskt så visar vi ihandling att vi vill stödja den tekoindustri vi har. Det behövs satsning påmarknadsföring och på exportfrämjande ålgärder, och det behövsslödbe-siällningar från staten. Detär också viktigt alt den strukturförändring som sker inte går för fort utan attdet finns möjlighet att sätta in åtgärderna underen . Försörjningsberedskapenpå lekoområdel, m. m. Försörjningsberedskapenpå lekoområdel, m. m. behövs också kraftfullaåtgärder, så alt och även andra orter som är hårt drabbade avtekokrisen verkligen får andra industrier. Nuhar industriministern här talat om all man satsar på alternativa industrier ochatl regeringen myckel noga följer utvecklingen. Industriministern sade ocksåalt det är viktigt att vi slår vakt om kvarvarande industrier i hemlandet. Och,fortsatte , svenskt arbetsliv behöver den här grenen. Vikan alltså konstatera att regeringen har många ålgärder på gång. Vi hoppas allde skall bli av stor nytta för tekoindustrin i framliden. Jaghörde socialdemokraterna säga alt de problem som finns innebär slorasvårigheter för samhälle och kommuner och slora sociala problem. Det äralldeles rikligl. De säger vidare att del måste bli en kraftfull satsning påatt främja sysselsättningen och skapa nya industrier. Allt detta är ocksåriktigt. Jag ville bara poängtera för socialdemokraterna att problemet inte haruppkommit . Det har skett en minskning med över 40 000 anställda från 1965lill 1970. Jag yrkarbifall till utskottets förslag. HILDINGJOHANSSON (s): Jag känner elt starkt behov av att gå in iden här lekodebatlen efter deunderrättelser som nått mig under debattens lopp. Jag har nämligen blivitunderrättad om att Stigtex i Stigen hotar att lägga ned sin verksamhet. Detgäller 180 anställda. Stigtexär den enda industrin i Stigens samhälle. Hela samhället är uppbyggt kringdenna industri. Del är ingen tvekan om att det innebär en katastrof församhället om denna nedläggning kommer atl bli verklighet. Katastrofenblir så myckel större som det är svårt alt finna arbetstillfällen inäraliggande samhällen. För min del anser jag del vara en skyldighet förregeringen atl göra något och rädda induslrisysselsättningen åt Stigen. Nuvill jag via kammarens protokoll vädja till regeringen och framför alll lillindustriministern och arbetsmarknadsministern att här vidta snabba ålgärder.När företrädare för kommunen och de anställda kommer lill kanslihuset hoppasjag all man inte bara skall ha vackra ord, ulan att man också kan erbjuda någolsom skall kunna förhindra denna katastrof Efter alt ha lyssnat lill och andraföreträdare för reservanterna måsle jag också konslalera, atl etl bifall tillreservationerna skulle innebära bra myckel bättre möjligheter för samhällen somdrabbas av katastrofer av den art som hotar Stigen. 1 höstas väcktejag en motion tillsammans med partikamraterna pålänsbänken om åtgärder för försörjningsberedskapen i den svenska skinn- ochläderindustrin. Utskottet har positivt behandlat en av de tre ansatser somfanns i motionen, nämligen att man hos regeringen skulle begära utredning omden svenska skinn- och läderindusirins framtida dimensionering samt om hur denstora skinn- och läderimporten påverkar skinnin- Jagborde kanske vara nöjd med detta, men jag känner en viss oro, eftersomförhållandena så snabbt förändras och att branschen behöver stöd medan enutredning pågår. Jag hade nämligen också i motionen föreslagit all riksdagenredan under utredningstiden skulle begära en beredskapsplan som jag ansåg bordeomfatta ca 200 000 plagg. Detta anser jag nämligen skulle behövas för altgarantera ett framtida yrkeskunnande och ett rekryteringsunderlag som behövsför branschens framlid. Jag önskar att den utredning, som nuförhoppningsvis kommer alt uttala sig för, snabbt tillsätts av regeringen ochalt dess arbete också bedrivs mycket snabbi. Branschens storiek tål inte någonytterligare minskning. Därför krävs också importbegränsningar påskinnindustrins område. Jaghar , herr talman, inget annat yrkande än om bifall lill vad utskottet harsagt på den punkt som behandlar min motion, men jag ämnar följa utvecklingenmycket noga och återkommer om så behövs. m. m. Överläggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avIngvar m. fl.,och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposiiion: Densom vill all kammaren bifaller näringsulskottels hemställan i betänkandet nr41 mom. 1 röstar ja, ' den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av m.fl.