prot · G109152 · 1977-12-31 00:00:00 — förädlingen och sedanförsöker att steg för steg planmässigt ersätta den övriga delen av den lungaproduklionen med lätt produklion -som i regel också ger bällre och säkrareexportmöjligheler och som dessutom har framtiden för sig - kan man alltsåstegvis komma därhän atl man försl drar ner ökningen i den totala energiförbrukningenoch därefter åstadkommer en stabilisering av den totala energiförbrukningen menändå kan öka sysselsättningen. Men detta kan bara åstadkommas med en vissplanmässighel och en viss styrning. Jag förslår alt del på den punkten ärnågonling hos som inte slammer, eftersom man med en liberalpolilik aldrig kan klara en sådan ulveckling. Tillsist villjag ställa en fråga; Varför tycker att det som vpkförespråkar här är så mystiskt? var ju veterligen en av dem som1975 häri röstade föratt man skulle inrikta sig på alt efter 1990 haett stabilt totalt energiinlag. Har glömt del? harglömt det -del har vi fått höra tidigare. Har också glömt det, såär det en väldig glömska i regeringspartierna. RUNEÅNGSTRÖM (fp) kort genmäle: Svens.son talar fortfarande om siiuationen omkring . Denomställning av industrin som han talarom liggeri tidsperspektivet 15 ä 20 årframål. De energikällor som menar all vi skall använda iframliden får reell betydelse först 15 ä . Jag tror attJörn väljare och svenska folkel i allmänhet är intresserade av att fåveta hurenergiförsöOningen enligt energiprogram skall klarasunder liden fram till dess. Det var en rak fråga om detla som jag slällde. Pålal om alt hyckla, , vill jag nämna all jag dellog i ettenergimöte på strax före valet . Då avgav en deklarationinför auditoriet där. Han visste att publiken var a v den läggningen alldeklarationen skulle gä hem, och han sade: Får vpk tillräckligt inflytandeefter valet , så kommer vi att stänga av samlliga kärnreaktorer dagen eftervalet. AnserJörn att det våren realistisk ståndpunkt? Jag har ordagrant återgetlvad ni sade. Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat atl han inte ägde rält lill ytterligare replik. , som har arbetat , har lagt nermycket stor möda på att sammanställa ett rikhaltigt material. När nu dennaomsorg lagts ner skall givelvis materialet behandlas med den allra störstarespekt. a. beaktat den energibesparing som kan göras genom Oärrvärmeproduklionvid kärnkraftverk. Kylvaltnet tas därvid till vara, och även om elproduktionenblir något lägre är besparingen mycket stor. Därtill kommer att det är den iframliden i större ulslräckning än svåråtkomliga oljan man sparar. Kommissionenhar betonat att etl beslutsunderlag måste föreligga . I densocialdemokratiska moiion där behandlas har vi begärt att riksdagenredan nu skulle uttala sig lill förmån för en sådan lösning.Utskottsmajoritelen delar uppenbarligen vår mening men nöjer sig med attkonstalera att en ulredning om saken nämnts i ell interpellationssvar. Delta ärenligt vår mening inte tillräckligt. Vi vill att nu skall uttala somsin mening vad på den här punkten begärt. Delta är vad viframhåller i reservationen 4 till betänkandet nr 67, och jag yrkar bifall tillden reservationen. Reservationen5 i samma belänkande gäller en hell annan fråga, nämligen Gollands elförsöOning.I höstas beslöt att elförsöOningen på framgeni skall ske medhjälp av nyinsiallerade dieselaggregal. Från vår sida framhöll vi redan då allbäsla lösningen av problemet med elförsöOning var att lägga ut enelkabel från fastlandet, men vi röstades som bekant ned i kammaren. Vi anserattutsläppen från dessa dieselaggregal, som bl. innehåller svaveldioxid menockså sotparliklar, är av den storleksordningen att de kan medföra enäventyrlig påspädning av föroreningarna och orsaka sämre miljö såväl förlevande varelser som för de ovärderiiga byggnadsminnen i kalksten, särskillkänsliga för sur luft, som flnns på . Ävenbelräffande denna fråga nöjer sig utskottsmajoritelen med alt konstatera attden utreds och att tilIsiåndsprövning kommer all ske. Vi menar anden föreslagnalösningen bör vägas mot de alternativ som kan finnas, bl. a. den av osssocialdemokrater föreslagna kabeln, och vi vill ha etl tillkännagivande häromav . Fören liten stund sedan log energiminister upp den här saken i ellanförande och undrade hur vi från socialdemokratiskt håll egenlligen skulleklarat elförsöOningen på . Han såg betänkligt anklagande ut. Jag hadetillfälle all , när frågan debatterades, diskutera den här saken medOlof . Del hade varil skäl för - när han flck la lag ide här frågorna i regeringen för nu - att ta sig anproblemet på det sättet all han hade beställt den elkabel som vi rekommenderar.Han har lidigare anklagat oss - i debatten i Ool - på den här punkten och sagt:Vad giorde ni från socialdemokratiskt håll? Ni giorde platt ingenting i den härfrågan. Jag vill passa på allerinra om vad som egentligen har förevarit. Energiforskning,m. Energiforskning,m. nyaanläggningar inne på var föremål för prövning enligt 136 a joch beslutet kom som bekant försl en bra bit in på 1976. Hade vi ock.så eftervalet haft en socialdemokratisk regering hade beställningen av elkabeln varitgiord för ett och et t hal vt år sedan. Då hade vi kanske sluppit atl ha en delarbetare uppe i arbelslösa -de hade haft någonting nyttigt atlsyssla med. Det dieselaggregal som skall installeras kommer troligen inte atträcka lill. Jag skulle därför vilja ge industriministern en rekommendation:Beställ elkabeln, ju fortare desto bättre. Den kommer alt behövas. Detla leder mig fram lill atl yrka bifall lill reservationen 5 ibelänkandel nr 67. Våraalunskiffrar ulgör en stor och brytvärd naturtillgång, förvisso en betryggandesäkerhet för de stora utlandsupplåningar som förekommer numera. Det reses dockfrån olika håll motstånd mot alt skiffrarna skall brytas. Motståndet beror väldels på att spåren från krigsårens brytningar i ännu förskräcker, dels påatt skiffrarna innehåller uran. Utskottet har hört berörda grupper och hardärvid kunnat förvånas över atl sår efter skifferbrylning i sägs varaförödande medan sår efter diabas- och kalkbrytning i samma omgivning inte harföranlett motsvarande invändningar. Debattenom skifferbrylning - även i - har helt övertygat i vaOe fall mig om attvaOe tanke på energiskogar eller torv som alternativ till oljeimport kommer atlstöta på orimligt stort motstånd från den goda jordens vänner eller kanske frånhjorironplockarnas riksförbund. Forskningpå området motiveras trots detta av, som jag ser del, all vi i ved och torv ietl kris- eller krigsläge, när alla andra intressen får slå lillbaka, kanskehar den enda råvarubasen för kemisk industri. Vårsträvan har varit atl nå så samlande lösningar som möjligl, vilket ocksåframgår av näringsutskoliets betänkande nr 69, och atl komma fram till så bralösningar som möjligl med de undersökningar och den forskning och prospekteringsom genomförs. Detla har f ö. framgått av vad min partikollega sagt. Men på en punkl har våra meningar gåll isär. Det gälleravsnittet i vår partimotion 1818, där vi lar upp frågan om hur forsknings- ochutvecklingsarbete skall bedrivas kring alunskiffrarna. Vi menar atl för att ettmeningsfullt utvecklingsarbete skall kunna åstadkommas, måsle en induslriellproduklion lill och atl en inriktning på restprodukter från tidigarebrytningar är otillräcklig. Delta ger vi också uttryck för i vår reservalion. Iett särskilt yltrande lill betänkandet 69 uttalar vi vår anslutning lill attSKBF:s uranprospekleringsprogram bör fortsätta, och vi anför att Vattenfallsframställning om medel därför bör handläggas skyndsamt. Detta tyckerjag ärangeläget alt få understryka. Ibelänkandel 70, som behandlar stödet till prospektering efter olja ochnaturgas, har vi från socialdemokratiskt håll inte kunnat dela de avutskottsmajoritelen och i propositionen framförda tankegångarna att staten i såhög grad skall vara beredd att stödja privala intressenters prospektering efterolja och naturgas. Vi har det statliga Svenska . Dit bör ocksåenligt vår uppfattning medlen från oljeprospekleringsfonden i sin helhet gå.Jag yrkar alltså bifall till reservationen 1. Ikonsekvens med del nya finansiering.ssystem som införs kommer ingel särskillanslag i statsbudgeten lill oljeprospektering atl behövas. Vi vill därförattriksdagen skall få en årlig redogörelse för oljeprospekteringsfondensverksamhel. Utskottsmajoritelen avvisar denna begäran mol bakgrund, säger man,av del intresse som energipolitiken tilldrar sig - det kan, menar man lydligen,lätt sippra ut något som inte bör komma ut. Men del är jusl mot bakgrund av detstora intresset för dessa frågor som vi vill ha en åriig redovisning. Jag yrkar också bifall lill reservationen 2 i näringsutskottetsbetänkande nr 70. Energiforskning,m. Jag vill bara ta upp den gamla följetongen en gång lill. och jag har diskuterat frågan lidigare. Tyvärr verkar det inte som omvi kommit varandra närmare. Men jag vill repelera några skäl som förelegat förden lösning vi kommil fram lill och synpunker i övrigt. För det första har vihuvudskälet - vilket funnils under åtminstone hela 1970-lalel - att uOämnataxorna mellan fastlandet och . Detta har vi alltså uppnått fr. o. . Från rättvisesynpunkt är det naturligtvis det viktigastei sammanhanget. Fördelandra hardet alltid förvånat mig när jag tittat på det här problemel att manulan atl ha någon uppgörelse med distributörerna och produktionsapparatensinnehavare på utlovade den här kapacitetsökningen för Cemenla. Manlovade delta utan atl ha energifrågorna lösta. Därmed hade man satt sig själv ietl underläge i de förhandlingar man visste att det var nödvändigt att föra. FördelIredje harjag kunnai konstatera-och ingen har kunnai säga emot mig -alt någotbud om inköp av anläggningarna på aldrig gavs under densocialdemokratiska regeringens tid. Därmedär vi framme vid den lidpunkt då regeringsskiftet inträffade.- Vad jag då förslgjorde var att igångsätta en utredning om de ekonomiskarealiteterna. Den visade all den lösning vi nu vall är den ekonomiskt bästa.Det är ett av skälen till att vi har valt dieselkraft som en övergångslösning.Del finns ytterligare ett skäl. Även om man bygger en ny elkabel lill ,så krävs det reservkraft på ön. På den punkten ärjag intresserad av att frågaHugo : Hur hade ni tänkt all lösa den saken? Hur hade ni, som inte ensgav något bud och alltså inte hade någon försäkran om alt kunna förvärvaanläggningarna, kunnat klara att producera en ny elkabel, lägga den i sjön ochfå systemet att fungera på , innan de verkligt stora behoven för Cementakommer ? 9Riksdagens prolokoll 1977/78:152-153 Energiforskning,m. HUGOBENGTSSON (s) kort genmäle: återkommer i vaOe debatt om denna sak till frågan hur vipå socialdemokratiskt håll skulle ha klarat delta. Jag försökte i miu tidigareinlägg lala om för alt vi inte hade stora möjligheter att ageraföre valet. Prövningen av ärendel enligt 136 a >; blev färdig just i sammaandetag som valresultatet blev känt och vi fick en borgerlig regering. HadeOlof och den nu sittande regeringen vid det tillfället beställt denhär kabeln, skulle problemen säkerligen inte ha varit så stora. Det har dess. Jag vågar inte ha någon alldeles bestämduppfattning om den tid som uppger att det skulle ta atl fö denhär kabeln, dvs. Men med den kapacitet som finns lediginom svensk industri på detta område tillåter jag mig tvivla på att det skullebehöva ta den liden. nu på nytl tar upp den här saken beror på atl miyöfrågorna har aktualiseratspå ett helt annat sätt än lidigare. Det råder väl inget tvivel om atl detkommer att bli en hel del utsläpp om elströmmen skall produceras idieselaggregal. Vi harockså i tidningsartiklar kunnat konstatera atl miljö-ochkulturmyndigheterna i har sagt atl detta kan komma all bliförödande för en rad gamla kulturbyggnader i . Molden bakgrunden har vi den här gången i reservationen skrivit atl vi anser attdessa prövningar med hänsyn till miljö- och kulturaspekterna skall göras innanman verkställer beslut. Vi vill först ha det beskedet. Ja visst, det sker också i samband med den myndigheispröv-ning som ären förutsättning för atl man skall fö tillstånd att etablera endieselanläggning. Den prövningen tyckerjag inte atl man skall föregripa här iriksdagen. Vattenfallhar planerat alternativa lokaliseringar. Får man inte tillstånd i Visbyplacerar man anläggningen i . Varför försalle man sig vid behandlingen avprövningsärendel enligt 136 a ij om tillstånd för Cementa att utöka sinkapacitet, vilket skulle ha lett till elt ökal energibehov, i ett så dåliglförhandlingsläge gentemot motparten. Man borde ha haftbåde ett bud givet och en förhandling avklarad om övertagande av anläggningarnapå , innan man kom i ett tvångsläge. Del tvångsläget överlät ni tilloss. Men det gick ändå att klara det inklusive en ny ulredningom ekonomin. Ni hade haft på er. () kortgenmäle: Jag vill fästa uppmärksamhet på vad har sagli denna fråga, nämligen att man kan klara delta med provisorier fram lill 1980.Hade energiministern varit handlingskraftig och beställt denna kabel för etloch , hade inga som helst problem kommit att uppstå. BIRGITTAHAMBRAEUS (c): Enligt den uppdelning som vi har gjort inom utskottet kommer jag atltala om näringsutskottels betänkande nr 67, som bl. a. rör vattenfallsverkelsbudget, och nr 69, som bl. a. rör uranprospektering och forskningsverksamhet iRanslad. På s. 18 i sitt betänkande nr 69 slår ulskottet föst: "Elldefinilivi siällningsiagande lill kärnkraftens roll i den svenskaenergiförsöOningen kommer all ske i samband med del energipoliliska besluielvid riksmölel 1978/79. I avvaklan på detla beslul är det viktigt atthandlingsfriheten pä alla områden bibehålls." Jaglycker all della är rimligl. Vpk:s förslag alt falla det nya energipoliliskabeslutet här kan jag därför inte biträda. Atl välja elt nytt energisystemär etl stort beslul. utredande kan inte anses för mycket för att sökafö fram elt grundligt beslutsunderlag före delta viktiga beslut. Bådevpk och socialdemokraterna tycks ha svårt atl förstå detta. Båda kräver etlomedelbart ställningstagande, trots att de själva deltar i den pågåendeulredning som skall la fram beslutsunderlaget. Båda anklagar o.ss, men den enaför att vi inte avvecklar kärnkraften med en gång och den andra för atl vi intebygger ut tillräckligt fort. Jaghar också svårl atl förslå att socialdemokraterna är så ivriga att nu forlsätlakärnkraflssaisningen för full maskin utan att ta hänsyn till att dettaantagligen kommeratt innebära onödig kapitalförstöring. Alltmerlalarförallkärnkraften är en döende teknik. Det var ell misslag vi gjorde på 1950-talel.Alla partier var då med och alla trodde på denna spektakulära energikälla, somforskarna lovade skulle bli billig och trygg. Vi misstog oss alla. Det ärmycket snarl dags atl dra konsekvenserna härav och gå in förde energisystem somär framtidens. Altsom socialdemokraterna föreslår i sina reservationer 2, 3 och 4 lillbelänkandel nr 67 fortsätta som om ingenting hänt med utbyggnaden av Forsmark 3är slöseri och oförnuft. Det kan inte heller vara ett meningsfullt arbete fördem som jobbar där. AndersWijkman har berört den första socialdemokratiska reservationen i sammabetänkande. propagandaskrivelser lill regeringen närdet gällerkostnaderna för att inte ta i drift som planerat är fögaövertygande. Ulskottet skriver; "Av vad nu sagts följer att vadvattenfallsverkel har anfört om beräknade kostnadskonsekvenser av ensenarelagd idrifttagning av måste betraktas som räkneexemel." Strålskyddsinsliluleloch kärnkraftsinspektionen har haft allvariiga invändningar mol reaktornskvalitet, och oberoende av avfallshanteringen har stor tveksamhet räll om manborde sätta i gång ännu en reaktor, som i likhet med kan komma atlutsålla den personal som skall ulföra reparalioner av ånggeneratorerna när derostar för oacceptabelt höga stråldoser. godkännandeinnebär att aggregatet måste byggas om. Det har inte varilmöjligt att få en kostnadsuppskattning. Över huvud tagel är det svårl alt fåtrovärdiga uppgifter om del pris på el man Energiforskning,m. Nr 152 har alt vänta om kärnkraften skulle bli en större del i vårenergiförsöO- den "'"§' 25 mai 1978 "ovissheten om den framtida energipolitiken är plågsam för många. Det ärmånga som längtar efter besked. Det är t. ex. viktigt att byggnadsar- Enersiforsknins belarnai Forsmark och ASEA-Atoms personal så fort som möjligt får 1 " klarhet.såalt de kan slälla in sig på en meningsfull verksamhet. myckel glädjande altutskottet enhälligt markerar all man är beredd all la ställning tillkärnkraftens framtid under nästa . majoritet villevänta , vilket skulle vara mycket olyckligt. Beslutetatt avveckla kärnkraften skulle enligt min uppfattning innebära en eruption avskaparglädje och beslutsamt arbete överallt i landet. Näringsliv, myndigheteroch kommuner tvekar nu inför vilken väg man skall slå in på, innan detenergipoliliska beslutet har fötlats av . 1Skellefteå kunde man t. ex. välja all salsa kapital i Forsmark och planerabostadsområden för elvärme. För det alternativet finns en professionell ochivrig marknadsföring. Eller man kunde ha satsat kapital i sin egen kommun föratl starta torvbrytning, samla in skogsavfall och bygga ett kraftvärmeverk somproducerar el och värmer bostadsområdet med varmvatten, samlidigl som mansatsade på solvärme. Genom det valel skulle man ha utnyiOat kommunens egnanaturtillgångar och skapat arbetstillfällena i den egna kommunen.FörsöOningstryggheten skulle ha blivit större och priset antagligenkonkurrenskraftigt , för all inte lala om i framliden. Teknikenfinns lillräckligl långl utvecklad, men här saknas akliva, pådrivandeintressenter. Det blir annorlunda när vi bestämmer oss för alt avvecklakärnkraften! Delfinns väl knappast etl företag med självaktning som inte mer eller mindrei hemlighet håller på och utvecklar olika system för alt ta lill vara deförnyelsebara energikällorna. Många har kommit långl. men marknaden finns inteidag. Så länge oljan är billig och energimiljarderna går till kärnkraft, blirdel ingen fart på vare sig hushållning eller ulnyujande av alternativaenergikällor. Elt beslut att avveckla kärnkraften och successivt höjaoljepriset skapar marknaden för alternativen - en betydligt effektivare metodän planhushållning. Vihåller på atl lära oss all energihushållning mest handlar om att användaenergin effektivt och att anpassa energins kvalitet till användningsområdetsbehov. Hälften av vårt energibehov är uppvärmning av hus och varmvatten. Idetfallet går del bra med låggradig värme. Elektricitet har för hög kvalitet fördel ändamålet. Och med litet högkvalitativ energi kan vi "samla ihop"den lågtemperalurenergi som finns naturligt lagrad runt omkring oss och som vii dag inte använder alls. Solen förser jorden kontinuerligt med 30 000 gångermer energi än vi använder. Här finns oändliga möjligheter. Lagringsproblemet finnerockså alltmer raffinerade lösningar. har här i dagnämnt all man har kommil långl på den vägen och är nära Om man kan la lill vara solvärmen när den finns och bevara den fördel lillfälle då den behövs, kommer uppvärmning av bosläder, lokaler och varmvatten alt kunnaske ulan några problem. Det här betyder nya produkter för vår industri, chanserför oss att skapa själva, att bidra med egna goda idéer, inte bara försökakopiera den storskaliga, dyra teknik som andra kommil på. Man inser lätt vilkenstimulans vårt näringsliv skulle få -att nu under en lågkonjunktur se etl helt nytlfäll öppna sig förnya velliga produkter. Vi importerar olja för mer än 15miljarder kronor , och det finns omättliga behov i världen för system somkan ersätta oljan. När vi på allvar böOar ställa om vårt energisystem förhushållning inom de förnyelsebara energikällornas ramar, kommer vi också atlkunna öka det utvecklingssamarbete som vi har med fattiga människor iu-länderna. Det behövs en "mjuk" teknik, småskalig och därför billigoch län alt masstillverka av u-landet självt, en teknik som gör det möjligtall la till vara energiflödet i det egna landel, och som gör atl man intebehöver bli beroende av stora utlandslån. sådant utvecklingssamarbetekommer atl ge verkligt meningsfulla arbeten: vissheten om atl det man ägnar sigål hjälper dem som har stora otillfredsställda materiella behov. När vi lär oss alt alltmer intelligent ta till varasolenergin öppnar sig möjlighelerna alt påverkanaturen positivt, inte som nuatl behöva räkna med negativa biverkningar av det energisystem vi använder. Ökenutbredningen är elt av de fruktansvärda problemen påjorden. Genom att kyla heta, torra områden kunde vi få öknen att böOa blomma.Del gälleratt skapa en grönare värld där basen, själva förutsättningen förproduklion, blir god för framliden. Genom export av teknik för de förnyelsebara energikällornafrämjar vi freden, medan export av uran skulle hota den. Det är därför myckettillfredsställande att utskottet enhälligt slår fast på s. 19 i belänkandet nr69 att man inte räknar med uranexporl. Vi har gått med pä att uranprospekteringen får fortsättadetta är tills det energipolitiska beslutet fattas som avgör kärnkraftensframlid. Men utskottet säger: "Om fortsatt uranprospektering i visar attdel finns brytvärda förekomster, bör dessa enligt utskottets uppfattninganvändas för atl täcka det inhemska behovet av uran. Någon export av uran ärsålunda inte aktuell." Som många här sagt innebär det alt om kärnkraftenfortsätter och det finns uran som kan brytas ulan alt miljön förstörs, är detrimligt att uran bryts. Om vi däremot bestämmer oss för, som jag hoppas ochtror, atl del enda vettiga är atl avveckla kärnkraften,då kommerdet inteheileratt brytas någon uran i . Om vi exporterade uran skulle vi inte kunna garantera attvårl uran inte användes i atombomber. Export av svenskt kärnkraftskunnandeskulle också kunna öka risken för spridning av atomvapen lill fler länder. Inteså alt atomkraftverk ärdet tekniskt selt enklaste sättet atl skaffa atombomber.Men praktiskt kan del vara det. Beställer man ett kärnkraftverk får man kapitaloch Energiforskning, m. m. Energiforskning, m. m. tekniskhjälp atl bygga upp sin atomindustri och sin atomkompetens. Därefter kan mansjälv göra bomberna. Den inlernationella kontrollen har stora brister, detsäger lAEA själva. Etl avtal kan tyvärr brytas. Och etl desperat land som ärberett att använda atomvapen kan också vänlas bryta avtal. De norriändska kommuner som ser uranbrytning som enmöjlighet att skaffa arbetstillfällen begår av allt att döma ett allvarligtmisstag. Man kan aldrig skapa trygghet genom en så osäker och moraliskt suspektverksamhet. Då har man större glädje av de 10 milj. kr. som regeringen föreslårför prospektering av andra i AOeplog. I har kommunerna fattat ett klokt beslut, attgenom det kommunala vetot förbjuda vidare uranbrylning. Regeringen har inteheller gett bolaget tillstånd enligt v; 136 a byggnadslagen fördel planeradeRansiads-projeklet. frågade mig om jag anser alt brytningen iRanstad skall få sådan omfattning att resultatet kan testas i industriellskala. Svaret är nej. Varken i proposilionen eller i utskollsmajorilelensskrivning går man med på en industriell produktion. Kommunerna harju också sagtnej till detta. Självfallel ger vi inte tillstånd till brytning mol kommunernasvilja. Däremot får man pengar för fortsatt forskning under en treårsperiod.Det är därför regeringens och utskotlsmajoritetens förslag anslår mer pengar änsocialdemokraternas. Det gäller elt forskningsprojekt som man stöder här. Det är viktigt all undersöka och praktiskt visa om man kanåterställa de sår i landskapet som redan har. Vad kostar det och hurblir det med bördigheten i den rekultiverade marken? Har bakgrundsstrålningenfrån de krossade skiffermassorna ökat så, atl området är ohälsosamt att bo i?Här finns viktiga miljöfrågor att bringa klarhel i. Det är också viktigt att undersöka om skiffern ärvärdefull eller ej. går uppfattningarna slarkl isär, från dem som menarattskiffern inte är värd mer än vanligl grus - . per kubikmeter har nämnts avexpertis i departementet - därför att de ämnen man skulle kunna ta lill varafinns i så svag koncentration, lill dem som talar om en guldgruva.