prot · G109104 · 1977-12-31 00:00:00 — (vpk): 1 delta betänkande behandlas under den punkt som är rubriceradKommunikationsdepartementet en motion från vpk om att 5 milj. kr. skall anvisasför forskning om handikappanpassad kollektivtrafik och att skalluttala att såväl när det gäller det kortsiktiga som del mer långsiktiga arbetetmed handikappanpassning av kollektivtrafiken skall handikapporganisationerna haell reellt inflytande över del forskningsarbete som vi föreslår i motionen samtatt det arbetet bör ledas av en styrgrupp, där handikapporganisationerna harett avgörande inflytande. Vpkhar föreslagit detla därför att det nu gått HAKO-utredningenlade fram sitt belänkande om handikappanpassad kollektivtrafik.HAKO-utredningen presenterade en bra probleminventering och drog upp vissautvecklingslinjer. Utredningen pekade pä att det finns ca 1 miljon människorsom har stora svårigheter att bruka allmänna kommunikationsmedel. Av dessa är250 000 gravt handikappade ur kommunikationssyn- Utredningenvisade på de hinder som möter de handikappade när de skall förflytta sig t. ex.i gatumiljön och hur hela samhällsplaneringen är klart handikappfientlig -problem som enkelt skulle kunna lösas men som på grund av nonchalans och dåligakunskaper inte åtgärdats. Utredningen pekade på fördtjänstens betydelse ochutveckling, möjligheterna att kunna utnyttja låg, buss och andra kollektivakommunikalioner samt inriktningen av denna verksamhet och en rad tekniskalösningar. HAKO-utredningenskulle enligt vpk:s förmenande ha blivit föremål för ettförverkligande. Tyvärr har så inte varit fallet, och det ser ut att skjutas änmer . Utskottet har avstyrkt vpk-yrkandena i motionen 887 sombehandlas i detta betänkande. Vaddet nu gäller är all följa upp de problemställningar som kom fram iHAKO-utredningen. Oavsett om man beslutar om handikappfrågor enligt detta betänkandeeller ett annat, så behövs ett forskningsarbete för hur man skall lösa frågornaom de handikappades färdmöjligheler på både kort och lång sikt. Del finnsalltså ingen motsättning mellan att besluta om anslag lill forsknings- ochutvecklingsarbete nu och att senare behandla yrkanden beträffandehandikappanpassad kollektivtrafik. Manskulle direkt vilja fråga varför utskottet inte vill biträda anslag lillforskningsarbete,som vpk-motionen föreslår. Ärdet bra som delar , eller ärdet en allmänt kylig inställning till de handikappade? Varför vill inteutskottet heller tillstyrka att de handikappade själva skall tillförsäkras ettreellt inflytande över forskningsarbete som gäller deras egen situation? Minkänsla är att de handikappade, de som i dagens samhälle inte är fullteffektiva, ställs på undantag. De handikappade är en grupp som behöver störreinsatser än andra i vårt samhälle, därför att de ligger så långt efter.De behöver mer service för att kunna fungera på lika villkor som andra. Mankan avläsa att i de kapitalistiska konjunkturerna avspeglas också intresset föroch viljan att hjälpa de handikappade. tillkom hösten 1975.Den lågkonjunktur vi upplever nu inträdde strax efter denna tidpunkt -enlågkonjunktur som ännu inte har vikit och som troligtvis inte heller för gemeneman och de handikappade i synnerhet kommer att vända uppåt igen.HAKO-utredningen har,som vi skriveri motionen,legal på departementetoch samlat damm. Mankan också under sådana här konjunkturer se hur de reaktionära strömningarna förgöra sig breda i handikappdebatlen. SJ-vagnarna är ett skrämmande exempel. Härkan ansvariga myndighetspersoner, ansvariga politiker, försvara enhandikappfientlig politik utan att blinka. Talet om ett solidariskt samhälleoch solidaritet med de svaga och utslagna är tomma ord när del konfronteras medden kapitalistiska verklighet och det samhälle vi lever i. Dehandikappades situation är direkt dålig inte bara när del gällerkommunikationer; del gäller för hela samhället och dess inställning. Samma sakgäller arbetslivets betingelser-de arbetshandikappade ställs utanför. De harsvårare all fö jobb. I den kris vi upplever nu ställs de sociala frågorna och Anslagtill vägväsendet, IV. Nr 104 handikappfrågorna på undantag. Vi måste med öppna ögon se att detta den samhällssystemtydligen inte förmår klara de grundläggande kraven, att ge "medborgare drägliga, likställda sociala förhållanden och därmed service, a. färdmöjligheler. Anslå"lill vägvä- utskottet haft viljan hade man naturiigtvis gettsin mening till känna i sendel, m. ni. Vad vill man åstadkomma? Hur skall vi ha det med utvecklings-ochforskningsarbetet i fortsättningen? Hur skall de handikappade få någotinflytande? Nej, i stället är det ett blankt avslag på vpk-motionensvälmotiverade krav. Hur vill utskottet möta dereaktionära utspel mot de handikappade som förekommer i samhället och som föllsin tyngdpunkt i diskussionen om de nya SJ-vagnarna? Skall tåg och bussar iframliden konstrueras likadant som ? Vilka skall komma med lösningarna?Var finns det arbete, och är det tillräckligt? Det är frågor som utskottetskulle ha berört i behandlingen av motionsyrkandena. Jag yrkarbifall till vpk-motionen 887, yrkandena 3 och 4. Det behövs en ny syn på dehandikappades färdmöjligheler och deras situation i samhället, nya värderingardär människorna sätts före de kapitalistiska lönsamhetskraven. De handikappadessituation måste snart förändras radikalt. Utskottet, berörda myndigheter ochdepartement har inte varit med om att skynda på denna utveckling. ARNEPERSSON (c): Del finns ingen anledning till någon längre debatt med anledning avtrafikutskottels betänkande nr 11, av den orsaken att betänkandet är enhälligti fråga om utgifterna på driftbudgetsidan inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde - med ett undantag. Detta undantag är också unikt: densocialdemokratiska motionen och reservationen yrkar på en sänkning av anslagetlill Bidrag lill drift av enskilda vägar m. m. med 1 milj. kr. Jag har undermin lid i aldrig upplevt att motioner krävt en sänkning av anslag somäskats av till värt vägväsende. Visserligen harregeringen räknat upp anslagen i det här avseendet, men jag vill påstå att såhög är inte uppräkningen att det finns anledning att föreslå en minskning. Mankan säga att generellt sett har anslagsäskandena förbättrats i jämförelse medtidigare år. Beträffande anslaget till Drift av statliga vägar föreslås sålundaen uppräkning för som kommer till del med 255 milj.kr. Detta innebär att förutom normala servicearbeten för möjlighetatt utföra förbättringsarbeten i större omfattning än . Underrubriken statliga vägar har uppräkningen varit mindre, men här bör man ha i minnet att regeringen anmält alt ramen för beredskapsarbeten på vägar bör höjas med 300 milj. kr. lill 500 milj. kr. Delta innebär en ökning av beredskapsarbetena, vilket i sin lur medför tidigare läggning av ett stort antal projekt som ingår i det ordinarie vagbyggnadspro- 52 grammet. Andra projekt kan därför också igångsättas med ordinarie Driftbidrageltill byggande av kommunala vägar och gator har höjts med i runt tal 60 milj.kr. Detfinns sålunda inga yrkanden från utskottet om uppräkning av anslag tillvägväsendet utöver regeringens förslag, och det finns heller inga reservationerpå della område. Däremothar det i den socialdemokratiska reservationen 2 yrkats på en sänkning avanslaget lill Drift av enskilda vägar med 1 milj. kr., vilka pengar i sin turskulle överföras lill trafiksäkerhetsverkets informationsverksamhet. Låtmig säga alt del är berättigat att, om resurserna tillåter det, ytterligarehöja anslaget till trafiksäkerhetsverket, men att ta de pengarna från ett annattrafikområde - i del här fallet från enskilda vägar - är helt felaktigt tänktav den socialdemokratiska gruppen. Man kan också konstatera att anslagen tilltrafiksäkerhetsverket successivt har höjts och praktiskt lagetsjudubblats . För /69 var anslaget 2 milj.kr., men det uppgår till . för /79. Det gäller förtrafiksäkerhetsverkets informationsverksamhet, vari kan omnämnas sådanakampanjersom "Till och från arbetet", "Jobbet bakomratten", "Människan i trafiken", etc. Planerade kampanjer och istort sett även andra kampanjer kan således genomföras inom ramen för detförslag som föreligger i budgeten. 1fråga om anslag till drift av enskilda vägar bör känna till attbudgetförslaget innebär en minskning i förhållande till vägverketsverksamhetsalternativ med drygt 20 milj. kr., och vill läggapå ytterligare en minskning - om jag så får uttrycka mig - så att det kommeratt röra sig om 21,5 milj. kr. i förhållande till verksamhetsalternativ. Desocialdemokratiska reservanterna säger att ökningen är kraftig. Jag kan hållamed om att ökningen är stor i förhållande till , men detta beror päatl dessa anslag hållits tillbaka och sålunda medfört ensiandardförsämring för del enskilda vägnätet. Och trols ökningen kan behovetinte tillgodoses helt för det eftersatta underhållet av denna vägka-tegori. Änen gång: Det är helt obefogat med en sänkning av anslaget på denna punkt. Delborde vara riktigt att nämna i sammanhanget atl för bidrag tillbyggande av enskilda vägar enligt verksamhetsalternativ I äskat 90 milj. kr.men erhåller 30. Här har tydligen regeringen bedömt det viktigare att satsa pådriftsåtgärder liksom också skett i fråga om de statliga och statskommunalavägarna i dessa penningbristens lider. olika vägförvaltningarna ute i länen ligger anslagsansökningar från enskildavägföreningar om driftsbidrag och väntar . Bara i hardet legat ända upptill 600 dylika ansökningar och väntat på grund avmedelsbrist. finns det efter denna anslagshöjning förutsättningar för atteftersläpningen kan elimineras. Jag vill tillägga att för att iståndsäita,belägga och klara av driften av det enskilda vägnät som är bidragsberättigatkrävs ytterligare medel utöver vad regeringen i det eko- Anslagtill vägväsendet, IV.111. Anslagtill vägväsendet, m. ni. nomiskaläge som vi befinner oss i ansett möjligt all avsätta. Del är därför högstanmärkningsvärt att kräva minskning av anslaget, vilket görs i densocialdemokratiska reservationen. Dettorde vara riktigt att i detta sammanhang erinra om - och statsrådet haromnämnt detta -den arbetsgrupp som kommunikationsministern tillsatte i oktober1977 för att närmare undersöka förutsättningarna för och lämpligheten av altbygga vägbroar av stål. Resultatet av gruppens arbete är att regeringenuppdragit åt att upphandla ett antal broar i stål, vilkabeställningar härigenom kan tidigareläggas. Det gäller t. ex. Stallbackabronvid . Där vet lika bra som jag att förarbeten med anslulningsvägaroch liknande har påböoats och att anslag för detla ändamål utgått av AMS-medel.Det gäller vidare utanför , i ochLullehovsbron här i . Kostnaden är beräknad till 265 milj. kr. Vissa arbetenär som jag nämnde redan påbörjade, och projekten beräknas ge sysselsättning åt35000 man . NärKurt påstår att arbetena kunde påbörjats tror jag att hanockså härvidlag talar mot bättre velande. Dessa frågor har diskuterats ivägverkets styrelse, där det var generaldirektör som så att säga kom medförslaget. Det är inte så oerhört länge sedan detta började diskuteras, och detmåste ju ändå ta sin tid att projektera dessa annorlunda broar jämfört med attbygga vanliga betongbroar. Dettamedför som sagt att brobyggnaderna kan tidigareläggas, vilket sker, och gesysselsättningsobjekt även ät den drabbade varvsindustrin, som skallsammansätta stålkonstruktionerna. Därvid kommer också en avyttring av en del avdet svenska stållagret att ske. socialdemokratiska reservationen I tar man upp den långsiktigavägplaneringen m. m. Kommunikationsministern har redovisat regeringensställningstaganden i del avseendet och meddelat alt förslag kommer atlframläggas . Nya fleråriga fördelningsplaner för väg- och gatuhållningenupprättas under innevarande år och nya planer kommer att fastställas vidkommande årsskifte för . Inför planupprättandet harregeringen meddelat direktiv. F.n. pågår således planering av väg- och gatubyggandet för den närmastetioårsperioden. Denna planering sker inom ramen för ett förbättrat planeringssystemoch med förbättrade planeringsmetoder-förändringar som har sin ursprungligagrund i de förslag som KLV framförde i sitt betänkande. 1samband med upprättandet av flerärsplanerna kommer följande åtgärder, som jaganser vara mycket viktiga, att särskilt beaktas. Åtgärder för att förbättraden kollektiva trafikstandarden. Åtgärderpå det mindre och medelstora vägnätet som underlättar jord- och skogsbruketssamt det övriga näringslivets transporter. Åtgärderför att utöka det belagda vägnätet. Härvid kommer att eftersträvas att vägarmed mer än 250 fordon per årsmedeldygn förses med beläggning. Åtgärder för att minskatrafikinskränkningar under tjällossningstid. Vad avserfördelningsplanen kommer åtgärder som är ägnade att förbättra denkollektiva trafikstandarden alt särskilt beaktas. Motbakgrund av den investeringsinriktning mot de större vägarna som förekommitunder och , kommer den nu revideradeinriktningen att medföra en behövlig upprustning av det mindre och medelstoravägnätet, som trafiksäkerhetsåtgärder på hela vägnätet ges högprioritet. Det är sådant som vi tryckt pä och här hardiskuterat som tydligen kommer att kunna förverkligas. Det finns ingen anledning att ytterligare fördjupa sig i dennaproblematik, utan jag ber med det sagda att på samtliga punkter fö yrka bifalllill ulskollets hemställan i trafikutskoltets betänkande nr 11. m. m. Underdelta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. () kortgenmäle: i Heden, utskottets talesman, säger alt det är högstanmärkningsvärt att socialdemokraterna begär en reduktion av anslaget tilldrift av enskilda vägar med I milj. kr. Varför gör vi det? Jo, därför att vianser att del skall vara ett reellt oförändrat anslag tilltrafiksäkerhets-verkets informationsverksamhet. Del är fel när här i talarstolen att irafiksäkerhetsverkel kan genomföra de kampanjersomverket avser atl genomföra. Vi fick klart verifierat av trafiksäkerhetsverketsgeneraldirektör vid hans besök i irafikuiskotiet alt trafiksäkerhetsverket, somen följd av att anslagen reellt minskar med över 1 miljon nästa budgetär, intekan genomföra den informationsverksamhet som man planerat. Man kan ickebibehålla en volym motsvarande den som man har . Eftersomökningen av anslag i genomsnitt är 11,6 96, om jag minns rätt, ochökningen av anslaget till drift av enskilda vägar är , är visocialdemokrater beredda att - även om varenda krona behövs till drift avenskilda vägar - ta en miljon frän detta anslag för att klara trafiksäkerhetsverketsinformation. Så angelägel anser socialdemokraterna det vara att sätta in allalänkbara åtgärder för atl öka trafiksäkerheten pä våra vägar. Visocialdemokrater accepterar icke den höga trafikolycksfallsnivån på våra vägar.När vi behandlade denna fråga i utskottet erbjöd vi de borgerliga ledamöterna attta fram en miljon på annat säll. Vi var beredda alt diskutera, men det fannsinget intresse från den borgeriiga sidan. Del är ytterst beklagligt, inte minstmed lanke på de fasansfulla resultat som trafikolyckorna på våra vägar ger. Sedansäger som ett inlägg i stålbrodiskussionen att det måste ta enviss lid alt komma i gång. Vi hade en diskussion omkommunikationsdepartementets anslagsäskanden . nämnde då just , och sade följande: "Regeringenprövar nu frågan" - dvs. frågan om att ta fram pengar till bron. "Därigenom kan bron " - - "möjligen komma attutföras snabbare. Jag kan tillägga atl enligt den redovisning jag fått frånvägverket i mitt län slår norr om högt påprioriteringslistan. Anslagtill vägväsendet, IV.m. Den kommer atl påbörjas inom en mycket snarframlid." Del stod här och sade . det måsle ta ,ochnu kommerdet hela inte i gång förrän tidigast eller möjligen inte förrännästa år. Närdet gällt frågan om denframtida vägpoliliken har utskottet alltid varit enigt om alt förslag skallkomma fram snabbi. väldigt nöjd med att detkommer en trafikpolitisk proposition först . Förra årel utlovade ArnePersson en . ARNEPERSSON (c) kort genmäle: Får jag fråga varför man skall ta den aktuella miljonenfrån det enskilda vägväsendet, som bevisligen har legat sämst lill under allaår. Under den gamla regeringens tid var anslaget ytterst lågt, vilket gjordealt vi låg efter då del gällde möjligheterna att bevilja anslag lill detenskilda vägnätet. Varför skall man då, , ta de pengarna från detenskilda vägväsendet, som bevisligen behöver dem bäst? Det enskilda vägnätetinnehåller en stor del av antalet vägkilometrar i del här landet, och detrepresenterar en betydande del av det transportnät som har en stor och viktiguppgift bl. a. när del gäller transporter av förnödenheter: livsmedel,skogsprodukter osv. Därtill kommer de många skolbarnsresorna etc. Det enskildavägnätet ökar dessutom i kilometer räknat. Sedanvill jag gärna säga till att den moiion av socialdemokraternasom behandlades i trafikutskottet om anslagshöjning med 50 milj. kr. men sominte följdes upp i någon reservation av socialdemokraterna i utskottet skulle,om den bifölls, innebära en försening av brobyggnaiionen. har del kommitandra anslagsmöjligheter genom AMS osv. Sedan vill jag säga, , attStallbackabron är påbörjad. Man har bonat bygga anslutningsvägar, vilket måstegöras innan man kan komma fram med stålkonstruktionen och sätta upp den. Jagtror verkligen all i det avseendet talar mot bättre vetande. () kortgenmäle: Om det är sant som säger avslutningsvis, att bygget avStallbackabron har påbörjats, begår man tjänstefel inom . Man harnämligen fött i uppdrag alt upphandla och alt lägga fram förslag hösten 1978.Stallbackabron är inte påbörjad! Att man sedan med hjälp av AMS-medel harpåbörjat vissa vägar i anslutning till den kommande bron är en helt annan sak.Men själva brobygget, , är ingalunda påbörjat. Regeringen har gettvägverket i uppdrag atl påbörja en upphandling. Varförskall vi ta en miljon från anslaget för drift av enskilda vägar? Vi har sagt att i en svår situation prioriterar vi trafiksäkerheten.Vi vill inte minska del reala anslaget till trafiksäkerhetsverkets informationsverksamhel.Vi gav i utskottel tillfälle att ta fram en miljon från andraområden, men var inte intresserad. har möjlighet attgenom att rösta på reservationen 3 stödja trafiksäkerhetsverket så alttrafiksäkerhetsverket får ett oförändrat realt anslag för sin informa- Om ArnePersson menar allvar med sitt tal om att minska trafikolyckorna på våra vägarskall alltså stödja reservation 3. Om har ettstatsfinansielll ansvar och inte vill ytterligare försämra budgetläget stöderhan även reservation 2. ARNEPERSSON (c) kort genmäle: måsle vara en underlig man, som tror alt man kan byggabroar ulan att ha byggt några anslutningsvägar. Del går inte alt köra frammaterialet lill bron med helikopter! Jag vel hur del ser ut där bron skallbyggas i . Jagkan meddela all 5,5 milj. kr. innevarande budgetår har avsatts lill Stallbackabron.Arbetena påbörjades . Om man inte kört dit stålkonstruktionen medhelikopter har man i varje fall påbörjat vägarna, vilket är den förstaförutsältningen för alt kunna bygga bron. Jag förställde mig all en ledamot avvägverkets styrelse skulle förslå den saken. Ävenom det är av största betydelse med propaganda, upplysningar om trafiksäkerhetosv., så är del ännu viktigare atl rätta till de vägar som är de störstaolycksriskerna, där trafikolyckor lätt inträffat, i synnerhet sådana vägar därdel , , transporteras tusentals skolbarn. Det är ännuviktigare än propaganda och upplysning, hur viktigt del sistnämnda än är.Därför förslår jag verkligen inte atl och socialdemokraterna villförsvåra möjligheterna att förbättra det enskilda vägnätet och lägga pengarnapå någonting annat. vice talmannen anmälde atl anhållit all till protokolletfö antecknat alt han inte ägde rätt till ytterligare replik. I del här betänkandet behandlas också vissa samordningsfrågor närdetgäller vägplaneringen. Vi har också framhållit vikten av att eti effektivtsamarbete sker mellan länen i vägplaneringsfrågor. Del gäller givelvis i förstahand de länsvägar som berör mer än ett län. Resorhar ju på sista liden varil ell kärt samtalsämne och även elt kärt ämne altskriva om. Jag vill hävda att del är en skyldighet för oss som ledamöter avtrafikutskottet att åka ut i landet och träffa representanter för de regionalamyndigheterna och kommunerna och få deras syn pä verkningarna av de beslut vifattar här i . Det är ändå åtskilliga miljarder inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde som genom beslut i denna kammare slussas ut i de olikaregionerna i landet. Då är det naturiigtvis viktigt för utskottel att vid resorute i landet konstatera hur de medel vi beslutar om används. Vi har vid våraresor ute i landet kunnat konstalera att det brister i samarbetet mellan deolika länen i planeringsfrågorna. En väg inom ett lan kanske bedöms ha storbetydelse för en ons eller en regions industriella utveckling. Av denanledningen har den hamnat högt på prioriteringslistan och genomgått envälbehövlig upprustning. Men i del angränsande länet har den kanske inte haftsamma betydelse och har därför därbefunnit sig i mycket dåligt skick. Detla är naturligtvis ett klartotillfredsställande förhållande. Deisenaste exemplet på detta fick utskottet vid sitt besök i . Detgällde som har stor betydelse för näringslivets transporter norr utmot Sundvall från nordvästra . Den vägen befinner sig i gott skickinom men däremot inte i just av den anledning somjag har redogjort för. Detta har uppmärksammats i motionen 577 av ÅkeGillström. Jag skulle kunna plocka fram fler exempel från andra håll i landet,men jag nöjer mig med detta. Medanledning av motionen och den brist pä planeringssamarbeie som i vissa fallråder även pä andra håll förutsätter också utskottet "att del existerandesamarbetet över länsgränserna beträffande sådana vägföretag som berör flera länintensifieras". 1 sista hand är det ändå den centrala vägmyndigheten somhar samordningsansvaret. som arbetade med en översyn av länsindelningen varinne på tanken att sammanföra tvä eller flera län i planeringsregioner för attdärigenom fö en mer övergripande handläggning av den sekloriella planeringen, ivilken vägplaneringen är ett viktigt avsnitt. fullföljdes aldrig dessatankegångar, men sedan fattade vi här i beslut om ettnytt vägplaneringssystem. En av förändringarna innebar att prioriteringen avåtgärder på länsvägnätet, som tidigare beslutats pä central nivå, nu harflyttats ned till i resp. län. Detta innebär otvivelaktigt atlvägverkets möjligheter atl påverka samordningen av vägplaneringen mellan länenminskar i förhållande lill vad som har gällt tidigare. Risken är alltså altbristerna i samarbetet ytteriigare ökar. Detär mot den bakgrunden som man får se utskottels klara markering atl samarbetetöver länsgränserna beträffande vägföretag som berör flera län måsteintensifieras. Betydande statliga belopp ställs dock till förfogande förlänsvägnälet, och länen har beslutanderätt över dem. Då bör de naturligtvisockså leva upp till delta ökade ansvar. Jagvill ha sagt detta när vi nu skall böria tillämpa ett nytt vägplaneringssystem.Eftersom kommunikationsministern nu finns i kammaren skulle jag vilja frågahonom: Om mina farhågor skulle besannas, är statsrådet då beredd atl vidtasnabba åtgärder för alt eliminera de brister i samarbetet som kan uppstå? Jag nöjer mig med detta och yrkar bifall till de reservationer som ärfogade vid betänkandet och i övrigt till utskottets hemställan. Med anledning av direkta fråga vill jag säga detsamma somjag sade i en frågestundsdebait här i kammaren , då ÅkeGillström hade ställt en liknande fråga till mig. Enligtinstruktionen skall yttra sig över förslag tillflerårsplan innan den fastställs. Detta förfarande äger rum just för att manskall ha tillfälle till en sådan samordning över länsgränserna av de i planeningående vägprojekten som talar om. Jag tycker att det är alldelessjälvklart att del skall ske. Men eftersom vi redan har sådana föreskrifteranser jag atl det inte behövs några ytterligare instruktioner, såvida vägverketföljer de här föreskrifterna.