prot · G109142 · 1977-12-31 00:00:00 — Att tesluta härom ulanföregående ulredning lorde inie överensstämma med hittillsvarande praxis iarbetet inom regeringens kansli. Underdetta anförande överlog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Jag skymtar ett ambitiöst arbele bakom svar på min ganskaomfattande interpellation. Jag är givelvis lacksam för della men lycker nog allambitionen fått en sned fördelning: svaret berättar ganska uiförligi om vad somgjorts på utbildningsområdet, och då frestas också alt la ål sigäran av både påbörjade och beslulade förändringar under den socialdemokraiiskaregeringen. Och del är ingen dålig del av svarel, vilkei givetvis ocksåinterpellanten lycker, Däremoi är del mycket litet,ja, ingenting preciserat omvad jag verkligen avsett all fö svar på, trots alt jag också lämnat en ganskautförlig bakgrund till mina fem frågor, Allafem frågorna var framåtsyftande. Jag ville få kännedom om vad statsrådet hadeför planer för olika områden med hänsyn till olika svårigheier -regeringensvisionerså all säga. harju inför Lärarnas riksförbundtalat om att "visionerna är nödvändiga för all ulveckla skolan i rättriktning". Men del tycks bara gälla i högtidstal vid kongresser. Jag kaninte tolka brislen på framförhållning på annat säll än all regeringensplanering inle går längre än lill . Del är ändå en posiiivtolkning. För vore jag rikligl negaliv, skulle jag tolka bristen på egnafunderingar för framliden som ell utslag av den konservatism som alllid präglathögerpolitik på skolområdel. Eftersom jag vel atl alltsedan sinainsalser i SlA-ulredningen skolpolitiskl placerar sig lill vänster om sinpartiledare, så skall jag dock inle tolka svaren så. Men med en närmasterådgivare som sitter kilomelervis lill höger om partiledaren är det inle såalldeles säkert alt det går Fast nog bör del ha varil välgörande för enskolminister atl ha suttit med alla de progressiva människorna i SIA-gi:uppernaunder utredningsarbetet. Lät intrycken också slå igenom i praktiskt handlande! Såtill svaren på de fem frågorna. Slalsrådel hävdar all i den mån ökade resurserkunde tillföras utbildningsområdet skulle dessa avse i första hand förskolanoch vuxenutbildningen. Det är väl därför man räknar upp studiecirkelbidragetmed bara 8,7 96 och priocirklarna för koriulbildade, handikappade ochinvandrare med bara 6,6 96, medan inflationen låg på 13 %1 Del är väl ocksådärför som regeringen ville sätta ett tak för sludiecirkelverksamheten, så altökningen av antalet studielimmar skulle begränsas lill 2 96. Det är hittillsförsta gången en sådan begränsning föreslås av en regering sedan anslaget kom1947. Som turar för vuxenutbildningen, gav regeringen bakläxa på denpunkten. Detär väl för alt salsa på vuxenutbildningen som man också förvägraralfabeliseringsundervisningen etl par miljoner eller vägrar föreslå alt KOMVUXför ingå i skolhälsovården. Det är väl för att salsa på vuxenundervisningensom man inte heller varil beredd alt ge statsbidrag lill lokaler och utrustningför denna undervisning. Även på den punkten har nu beställt enulredning för att hjälpa regeringen med prioriteringen. dessutom påslår: "Regeringen har i sin regeringsförklaringangelt att när ytterligare resurser kan tillföras skolan, skall åtgärder förall minska skolornas och undervisningsgruppernas storlek prioriteras", såhandskas hon vårdslöst med sanningen. 1 deklarationen står det: "Reformpolitikenpå skolans område förs vidare. Den skall syfta till en god ulbildning anpassadlill elevernas skiftande anlag och intressen. Små skolenheter och mindreklasser eftersträvas." Dennapassus om mindre klasser tillkom naturligtvis föran locka lärare tro att enborgerlig regering är något att "hålla i handen". Hela lärarkårenkänner sig nu mer eller mindre lurad. Del kan man bl. a. läsa om iLärarlidningen,där ledarrubriken apropå budgetpropositionen är:"Dagtingade med regeringsdeklarationen." Ledarskribentenkonstateraralt iden/öVs/aborgerliga budgeten blev det "bara endeklaration, där statsrådet deklarerade att hon räknade med enkonsekvent strävan mot mindre skolenheter och mindre undervisningsgrupper.Några resurser atl genomföra detta fanns dock inle. 1 regeringens andrabudget", skriver tidningen vidare, "har man fjärmat sig ytterligarefrån regeringsdeklarationens innehåll vad gäller mindre elevgrupper ellerklasser. De slarka önskemålen om mindre klasser kommer sålunda inte att kunnamötas med generella åtgärder av typ sänkta delningslal, deklarerar nustatsrådet ." ISkolvärlden nr 30/1976 har statsrådet tvingats gå ännu längre och erkänna:"Observera alt skrivningen mindre klasser är felaktig." är ellmycket modigt erkännande och överglänser klart dagens försök att misshandlasanningen i interpellationssvaret. Jag kan följaktligen bara tolka svaret påfråga 1 som en bekräftelse på alt regeringen inle har några som helst planer påatt infria löftet om mindre klasser. Det hade varit klädsamt att säga delrent ut och inle linda in det som en del av regeringens dåliga affärer. Minandra fråga, om statsrådet var beredd alt lämna utfästelser av sådan art, atlresurser avsedda för elever med skolsvårigheter också tillförsäkras dessa,föranleddes av oroande ullalanden om att skolans satsning på begåvningarna ärför dålig. Inte med ett ord nämner statsrådet något om dessa i sill svar - inleen slavelse om alt förstärkningsresursen i första hand skall gå lill elever medskolsvårigheter, inte ett enda lugnande besked på denna punkt lill alla despecialundervisningens föreirädare, som oroas inför tendenser till all användaspecialundervisningen som en resurs alt jämnt fördela för mindre klasser.Slalsrådel hänvisar visserligen till utskoltels skrivning, där det betonas attbara en del av förstärkningsresursen får användas för delta. Här hade verkligenetl varningens statsrådsfinger varil på sin plats till skydd förde svaga iskolan. Jag tror atl statsrådet tillhör de moderater som gärna lalar förde svagare i skolan. I varje fall gör statsrådet del i anföranden inför olikaaudiiorier. Däremot finns det inle ett ord om specialundervisning imoderaternas utbildningsprogram inför valet (stencil ),sä det kanju vara bara en tillfällighet alt man i statsrådets manus ibland finner sådanainslag. Jagdelar statsrådels uppfattning all kommunerna är bäst skickade att fördelaresurserna. Men visar man på den punklen förtroende för kommunerna, så bör manväl rimligtvis göra del också på andra punkter. När det gäller tillsättning avlärare l. ex. gäller inle förlroendel. Pä den punkten är tråkigt nog bådautbildningsministrarna rörande eniga, enligl artiklar i Skolvärlden. Statsrådetmenar också atl SIA-reformen, som införs , kommer att vara braför svaga elever. Det vore förmodligen ett heltäckande svar om del vore så allvi finge en -skola den . Vad vi får är ett förändrat statsbidrag, somtorde innebära smärre förändringar i detta avseende. Hade lärarna genomregeringens lillskyndan fått ett arbetstidsavtal, istället föratt i uttalandenav regeringens rådgivare inte ges plats i framtidens skola, och hade nyaläroplanen också börjat , så kanske fått rätt. Haderegeringen dessulom inle dragit in statsbidraget lill den allmänna fritidsverksamheten,dvs. föreningarnas verksamhet i anslutning lill den samlade skoldagen, sä hadefru tips ännu säkrare gått in. Men som det utvecklats under del gångnaåret lär det dröja två till, innan vi får en verklig SIA-skola. Och dåförutsätts förmodligen dessutom en ny regering. däremot är snabb nog atl plocka fram den s. k. nivågrupperingen somett medel för de svaga, använder hon etl uttalande av ulbildningsuiskollel,tillkommet som en kompromiss i jämviktsriksdagen. I vilket syfte gör statsrådetså långtgående tolkningar av begreppet nivågruppering? Är del inie dags atlkasta förhoppningarna om återinförandet av det linjedelade högstadiet, somVisbykompromissen tog bort? Det är emellertid anmärkningsvärt allnivågrupperingen i svaret kopplas till segregationen i skolan, som jag iinterpellationen ganska ingående belyst med forskningsresultat under senaretid. Enligt statsrådet har regeringen på olika sätt sökt motverkaen sådan ulveckling. Dessulom övervägs yllerligare ålgärder. Min nyfikenhel vetinga gränser: Vad är del regeringen gjort och vad övervägs ytterligare? Del varju det fråga 4 egentligen gällde! Och därför skulle jag gärna vilja veta ocksåvilka ålgärder regeringen överväger "för alt ge problemskolor en erfarenoch stabil lärarkår". Det borde också ha ingått i svaret om det är piskaneller moroten eller - för att uttrycka sig konserva-livpedagogiskl - rottingeneller guldstjärnor som blir regeringen radikalmedel. Närdel gäller den enorma brislen på speciallärare medger statsrådet attutbildningskapaciteten hållits oförändrad. Sedan den socialdemokratiskaregeringen /77 ökade kapaciteten har den borgerligaregeringen inte föreslagit någon ökning. 20 96 behöriga ärskäligen skralt. vill jag dock nämna all hon enligl budgetpropositionenavser föreslå generösare bestämmelser för inrättande av ordinarie tjänster somspeciallärare. När kommer detta förslag? meddelar hon också all en viss formav styrning av speciallärare skall göras lill kommuner som har mycket fö elleringa sådana. Del skall lydliglvis ske via urvalet bland sökande lillulbildning. Inte heller när detta skall ske ger hon besked om. Kommer månne detvå förslagen i ett sammanhang - eftersom en ökning av antalet ordinarietjänster väl också måste följas av ökad utbildningskapacitet? Delallra tunnaste svaret för jag emellertid på fråga 5, som gällerspecialundervisningen i gymnasieskolan. Del är visserligen bra all BriU Mogårdhänvisar lill socialdemokratiska moiioner, i del här fallet gällande enuppkommen reservalion under anslaget SÅS-medel. Men kan verkligen ett statsrådkänna sig nöjd med etl sådanl svar? Ingen lorde sväva i okunnighet om atlalltför många elever har enorma svårigheier i gymnasieskolan. Utslagningenligger på 8 96 och är speciellt hög på de yrkesinriktade linjerna. Många avdessa elever har i föll specialundervisning och käni denna som ellslöd för sina sludier. På gymnasieskolan får de ingen eller mycket litetspecialundervisning. Det vel Briil Mogård men har inga åisikter om detta annalän alt del pågår ell arbele i kanslihuset för atl lösgöra en liten pott pengar,somblivit överav SÅS-medel. Hur ointresserad fåregenlligen ell statsråd vara?Menar verkligen att hon inle har för avsikt att vidla några somhelsl åtgärder för all hjälpa elever med svårigheter i gymnasieskolan lillrätta? Dethär är en mycket allvarlig fråga, och den hänger ihop bl. a. med atlgymnasieskolan saknar tradition när det gäller elever med särskilt behov avstöd och stimulans. T. o. m. måste veta all de möjligheter somskolförordningen erbjuder i 8 kap. 40-47 ! ; inte är i pakt med tiden och, vadvärre är, inle utnyttjas i den utsträckning som är möjligt. Del senare berorlill en del på kommunerna men lill slörsia delen på ulbildningsdeparlemenleloch SÖ, som inle lar itu med detta. Säg bara inte alt man litar på kommunerna,för del sägs ju bara när det passar slalsrådel, som jag lidigare sagl. Ochvarför använder man inte stöd- och specialundervisningen inom gymnasieskolan?Jo, enligt gymnasieinspektörerna beror del på: 1. formelll krångligasladgeanvisningar 2. schemalekniska svårigheier 3. brist på lämplig personal Punkierna1 och 3 är som gjorda för etl utbildningsdepartement som i flera frågor mer ochmer tycks vilja la över SÖ-arbete. SÖ har f ö. jusl färdigställi en promemoriaom della, så börja gärna med en beställning! dessa båda punkier utcentralt, är jag övertygad om all de schemalekniska svårigheterna löser sig ulei kommunerna. Jag vill bara påminna om vad som hände i , när kommunernafick upp ögonen för specialundervisningens möjligheter där. Men gör någol, ochbörja inle med all hänvisa lill gymnasieulredningen! Rälla åtminstone till bestämmelserna, så alt kommunerna i förstahand uppmuntras all satsa på integration av elever med svårigheier i vanligundervisning! Som del nu är uppmuntras inrättande av specialklasser. svar på denna ganska enkla fråga är så torftigt trots ett verkligtomfattande beslutsunderlag, är del väl knappast all förundra sig över alt jag iinterpellationen hyser farhågor angående regeringens förmåga att hanleraskolans problem. Givetvisär det för att dölja denna oförmåga som tillsätter en mängdulredningar. Det är ett beprövat sätt atl förhala reformer och passar givetvisutomordentligt väl in i utbildningspolitik. "Vadgöras skall är allaredan gjort. I herredagsmän, reser icke så fort! "skulle man kunna säga, därest vi inte hade ett kvinnligt statsråd. Och delvärsta är all hon själv har varil med och gjort en del av della iSIA-uiredningen, som f ö. lill övervägande del inte alls tillkom som resultatav moiioner från de nuvarande regeringspartierna. Redan under andra halvan av1960-lalel var många av specialundervisningens företrädare personligen ochskriftligen i kontakt med dåvarande utbildningsministern för all för förstagången fö en översyn gjord av specialundervisningens roll i . Läserman direktiven skall man också finna atl de till slörsia delen riklar sill intressemot gruppen elever med skolsvårigheter. Om det kom en eller annanborgerlig moiion, så kanske det påskyndade utredningen. Av svaren på frågorna förslår man kanske att intresset från de borgerligas sida var större då äni dag. Utmärkande för dem alla är atl de lar väldigi lång lid altstarta. fick bemyndigande all utreda elevvården.Ännu finns inga direktiv och ingen kommitté. De frågor som skall tas uppär hell kommunala och borde göras av . Eller avserBritt Mogård all börja ge statsbidrag för denna hell kommunalaverksamhet? SÖ har redan undersökt skolkuratorernas och skolpsykologernasroller, har en mängd syo-rapporler och arbetar, enligt etl lidigareinterpellationssvar jag fått av statsrådet, med uppföljning ochrekommendationer till skolhälsovårdsbeslutel. Del gäller egentligen bara att syihop alll delta i stället för alt fortsätta utreda. Vad samarbelsfrågornamellan alla berörda av barn- och ungdomsfrågor inom kommunerna beträffar finnsutredningen klar: SlA-betänkandel s. 805-825. har dessulommånga fina synpunkter på delta. Den här uiredningen aviserade imitten av mars inför psykologers förening. Har vi råd. medbåde tid och pengar, all låla slalsrådel avisera en ny ulredning så fort hondeliar i några av personalkategoriernas konferenser eller kongresser? Vaddet gäller uiredningen angående integration av handikappade i skolan - OveKarlsson har jusl fåll svar på en fråga om detta - så är den säkeriigenbefogad. Tyvärr måste emellertid sägas atl forskningen på detta känsliga områdeinie är lill fyllest, vilket också pedagogiska nämnden konstaterar i sinsenaste verksamhetsberättelse. Det var den som ingen av utbildningsministrarnahade tid alt la emot , så jag kan förstå om del inle funnits lid atlläsa den heller. Tyvärr ärdet dessutom så alt regeringen stoppat nya anslagtill det pedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetet därför atl del skallutredas. Det betyder atl de ca 12 96 av FoU-anslaget,som bl. a gärtill forskning om integration av handikappade, blir naggat i kanlen och skjutetpå framliden. Förhalning ger förhalning. Vadavser då denna ulredning? Jo, statsrådet framhåller att frågan om i vilkenutsträckning lärarnas egna initiativ till försök och ulveckling av nyaarbetsmetoder främjas av den nuvarande uppläggningen av FoU-verksam-helen skallutredas. Detta visar an slalsrådel inte vel något om de pedagogiskautvecklingsblocken i ell tiotal kommuner och inle heller något om hur projekiläggs ut i skolor f ö. Jag vill föreslå att departementets ledning gör ettbesök i några av dessa utvecklingsblock eller i andra kommuner där projekifinns. Då kommer den också att begripa atl vad som göras skall redan är gjon. Vadslutligen uiredningen om normer och värderingar belräffar så kan del aldrigskada atl diskussion om dessa kommer lill stånd. tyckteskolöverstyrelsen detsamma och gjorde en liknande utredning om arbets-trivselni skolan, vilken gick ul som en central broschyr och blev utskälld efter allakonstens regler. Jo, därför atl normer och värderingar aldrig kanfastläggas cenirall ulan är en uppgift för människorna på fältet. På den härpunklen borde verkligen lita på kommunerna. Ytterligheternaberör f ö. varandra. Jag har uppmärksammat alt också nu skall satsa merapå ordning och reda i skolan. Har man möjligen nåtts av propåer?Samband måsle finnas för har kungjorts all slalsrådel Mogård skallåka till . Månne som expert? Sammanfattningsvis torde många beslut på ulbildningsom-rådet gå attfalla med föreliggande beslutsunderlag från lidigare ulredningar, om del är enviljekraftig regering. Jag är inle så övertygad om atl inle propositioner lagtsfram av den sittande regeringen grundade på avsevärt sämre beslutsunderlag utanall del på någol sätt brulii den praxis slalsrådel lill sisl lalar om. Påuibildningsområdel finns just nu mycket atl göra. i slällel för altutreda! INGA (vpk): Departementet har begått etl fel, för jag har fakliskl inle förrän fåll reda på alt min fråga kopplats samman med eninterpellation. Jag har inte fått ta del av del svar där min fråga är besvaradtillsammans med interpellation och har alltså inle förberett migför en interpellalionsdebatl. Jag lycker au man måsle ha möjlighet allförbereda sig när departementet omvandlar en frågedebalt lill eninlerpella-lionsdebatt. Debatten från min sida blir nu improviserad, och jagbeklagar mycket denna departementets miss. Jagtackar emellertid för svaret, även om del kom på fel sätt. Del är inte förslågången jag frågar vad hon tänker göra åt utslagningen i skolan. Förnågon lid sedan kom ytterligare etl bevis pä hur starkt sambandet är mellan hurolika elever lyckas i skolan och föräldrarnas sociala och ekonomiska bakgrund,nämligen i rapporten och särbehandling i , som gjortsvid . har liknande undersökningar och rapporterdokumenterat den sociala utslagning som sker i skolan och som vpk i många årtalat om och varnat för. Så har skell t. ex. i SÖ:s undersökning Vem slutarefter . Där visas atl föräldrarnas utbildningsbakgrund lill slor delstyr i vilken utsträckning elever sluderar vidare i gymnasiet. Denna rapportvisar också att siudiebenägenheien är myckel slörre hos ungdomar med välutbildadeföräldrar och all den varierar med fädernas yrken. Detta är etl alldelesorimligt förhållande och visar all vi har en myckel ojämlik skola . annan rapport från , som heter Lågt betyg i 9:an, visas atlelever med lågutbildade föräldrar för låga tetyg och all elever med låga betygi mycket mindre utsträckning läser vidare i gymnasiet. Ju lägre betyg man hardesto vanligare är del all man förvärvsarbetar efter eller att man- som situationen nu är på arbeismarknaden - är arbetslös. Del visas också iden här rapporten all ju lägre betyg man har desto vanligare är det att manblir arbetslös. Föräldrarnas inkomslstorlek har också samband med hur eleverlyckas eller mi.sslyckas i skolan. Jag lycker att dessa utredningar på etlskrämmande säll visar hur felaktig skola och skolpolitik vi har här i landet . Iundersökningen Segregaiion och särbehandling i visas hur eleverfrån s. k. högre .socialgrupp i förhållande till sina behov får mer del avresurserna än barn från lägre socialgrupper. De kan alltså utnyttja de resursersom finns på etl mycket bätie sätt än barn från mindre bemedlade hem. Vissaelever har klart sämre utgångsläge , och detta sätter spåräven efter skolgången. Skolan behandlar barn från olika sociala skikt olika,orättvist och ojämlikt. I undersökningen visas också hur starkt segregeradskolan är med tanke pä olika bostadsområden. Det är i och försig ingel nytt atlbarn som bor i villor i t. ex. eller klarar sig bältre änbarn som tor i flerfamiljshus i t. ex. eller . Detheter i rapporten att flertalet arbetarbarn går i klasser där det finns fåeller inga alls barn från socialgrupp 1 och alt flertalet barn från socialgruppI och 2 har få klasskamrater från arbetarhem. Del är alltså en sirikiuppdelning när det gäller status på klasserna i vår skola. Jaghar frågat vad hon tänker göra för all motverka den utslagning ochden segregation som finns i den svenska skolan. Som vanligt kan man konslaleraall del inle föreslås några ålgärder som kommer all förbättra den situation vi har på skolområdet. Tvärtom kanman befara, med den poliliska inriklning .som företräder, all vi fåren förvärrad skolsitualion. Det heter i svaret på s. 2: "I SIA-reformen ingår enmera verklighelsförankrad läroplan,ell annorlunda arbetssätt iskolan,arbetsenheter och fiexibla elevgrupperingar." Jag vet inte vad delär som gör alt kan skriva och tro .så här. Det har fakliskl inlefallals beslui om några konkreia ändringar i det praktiska skolarbetet. Det bliralltså inle, som det slår i svaret, en avsevärt bättre situation för mångaelever. Sedan har man från regeringens sida förl fram tanken päflexibla elevgrupperingar. Man skall alltså ha en individualisering igen, ochvi är tillbaka i den gamla skolan, där man ännu mer än i den nuvarande sorterarut elever. Man fär en ny elitskola, och del är i och för sig hell i linje medmoderalernas polilik i andra sammanhang. Jag irorall del här är ell säll all fåyllerligare utslagning i skolan av de elever som har det väldigtarbetsamt. Sedan kom i svarel in på segregationen iboendet. Skolan hänger samman med andra förhållanden i samhällel,arbetsmarknadspolitik, bostadspolitik m. m,, och det sägs i svarel atlsegregationen i boendet självfallet har slor betydelse i del här sammanhanget.Det måste man verkligen hålla med om. Vidare .sägs del atl regeringen på olikasätt har sökt molverkaen sådan ulveckling. Med vilka åtgärder? Ärdet med allsalsa på en småhusproduklion som ligger på av nyproduktionen, eller vadärdet för ålgärder som totalt har gått förbi i alla fall mig? Sedan tror atl del nya systemet för statsbidraglill skall lösa skolans problem. Man skall lillämpa en friareresursanvändning för all kommunerna skall kunna salsa mer av resurserna på deskolor där del finns problem. Men i kommuner där man har näslan baraproblemområden, typ och , är inle de åtgärderna tillräckliga.Det räcker inte alt låta kommunerna fördela resurserna när del egentligen iniefinns några resurser atl fördela. Del är också klart utsagt all vi skallgenomföra SIA-skolan utan några extra resurser. Del säger sig.självt all medden ekonomiska siiualion som de flesla kommuner- framför alll de kommuner somhardet allra jobbigast på del här områdel -befinner sig i är man väldigi långlifrån den skönmålning regeringen gör i svarel, där del hävdas all SIA-skolanskall lösa alla problem. Del kan man inle påslå, eftersom del över huvud lagetinte finns några pengar för alt genomföra SIA-skolan. Del framgår av svarel all inte är teredd all lanågol inilialiv i syfte all införa en ökad statlig styrning. Del skall visjälvfallet inte ha! Jag håller hell med om alt det är kommunerna som skallbesluta om resursanvändningen, men de måsle få ekonomiska möjligheter an göraden här resursfördelningen, och del får de inle. Del finns, menar jag. hellandra ålgärder som man måsle vidla för all få siopp på den ulslagning som skeri skolan förulom all kommunerna måsle få ekonomiska möjligheier all genomföraSIA-skolan. Del behövs t. ex. en mycket högre lärartäthet, del behövs en annanarbetsform för lärarna, så all de kan arbela i arbetslag. menaratldel skall vara obligatoriskt all liirare arbetar i arbetslag och all ocksåannan personal ingår i dessa arbcislag. Vimenar också au man måsle minska undervisningsgruppernas storiek - del harjuvaril etl av de borgerliga partiernas slagnum mer all kräva minskade klasser.Vi menar all man måsle förberala sig för del genom all sänka delningsiaiet. Densaken debatierade vi för någon vecka sedan. Jag fick ingel medhåll av fruMogård när jag framförde vpk:s krav all man skulle sänka delningsialel så på sikl kan minska undervisningsgruppernas storiek. Delmåsle också lill en förslärkning av de pedagogiska åigärderna i skolan. Delbehövs etl annal innehåll i undervisningen.