prot · G10917 · 1977-12-31 00:00:00 — Slulligen;Del blev inte ell SSA-råd i varje län, men det berodde inte på atl vi råkadeglömma bort det ulan på all vi begrundade det hela och lyckle alt vikanske.inle skulle starta så storartat ulan all försl dra några slutsaiser avverksamhelen. Vi farväl se hur del går i forlsällningen. () kortgenmäle: Självfallel lycker jag inle atl sjukskrivning och skolk är braallernaliv till anpassad sludiegång. I så fall skulle jag inte ha föreslagilden delreformen i SlA-propositionen. Men vad jag nu anklagar regeringen för äralt plocka ett russin ur kakan - och det russinet kan komma atl smaka ganskailla när del inle finns i sill rälla sammanhang. Jag frågar; Var finnsvillkoren för den här verksamhelen? Var finns dei slöd lill kommunerna som deborde ha, uppföljningsåigärder osv? Och var finns handledaren? Vi poängterademyckel starkl både i proposilionen och i utskollsbelänkandei att del måslefinnas en handledare och att del måsle anvisas pengar för denna handledare. Beträffandeföreningslivet vel jag att har haft en annan inslällning än övrigapartier i . Jag har länge uppfattat det som all stått påriksdagsmajorilelens sida. Jag hoppas all del är fallet fortfarande. Del hongjorde - när hon betonade en mängd andra uppgifter under den samladeskoldagen och tonade ned betydelsen av föreningslivets insaiser - är, menarjag, att förfuska reformen. Det får inle ske. Närdet slutligen gäller SSA-råden fattade beslut både om de lokalaSSA-råden, som skulle finnas i kommunerna, och om alt regionala, länsvisa,SSA-råd skulle inrättas. Del fållade beslul om , menregeringen gick emol det beslutet i sin budgetproposition 1977. Vi förväntaross all det kommer i näsla budgetproposition. Jag anser mig nog följa riksdagsbeslutet när jag, som det, tonar ned föreningslivets insaiser. Den proposition som signerat innehåller faktiskt inte bara alt föreningslivei skullevara med under de fria akliviieterna ulan en hel del annat också. Jag tyckeratt det måsle påpekas och jag tror att är väl medvelen om alldel här föreligger en viss missuppfallning uie på fallet Man har uppfallalförslagei så all del enbari skulle gälla föreningarna. Närdel gäller anpassad sludiegång säger all vi plockar russinenur kakan. Det är fakiiskl bl. a. en socialdemokraliskl slyrd kommun, som jagväl känner lill och själv kommer ifrån, som har begärt alt få startaförsöksverksamhet med anpassad studiegång därför att silualionen är olidlig förde här eleverna. Del går inie au säga: Tyvärr, ni får vänta och lidafärdigl - vi kan inle göra någonling. Imolsais lill har jag förtroende för kommunerna; jag Iror alten skolstyrelse i SlA-uiredning och proposilion kan läsa sig lill vadavsikien är och all i varje fall inle regeringen behöver sända ul någonspeciell handledare. Jag lilar pä alt kommunerna kommer att hantera det härinstrumentet som det är avsett alt hanteras. () kortgenmäle: Jag sade redan i milt inledningsanförande atl jag inle var misstänksammot kommunerna i fråga. Men jag är rädd för hur del hela kan komma attutvecklas, när man ur reformen bryter ut en lilen del som så lätl kan kommasnett Det är en balansgång hela liden när man skall låta någon elev ha sinundervisning föriagd till annal ställe än skolan. Då är handledarfrägan yllerslväsenilig. Den fanns såviii jag förslär över huvud tagel inte med iregeringsbeslutet Del behövs pengar lill del. Har man lagil fram de medlen? Delär inle så alt vi utan den anpassade siudiegången della år helt saknar säll allförändra undervisningssilualionen och skolarbeiet för de elever som skolan har svårl all anpassa sig lill. Jag tycker man hade kunnal lugna sig tillsman kunde sätta in också den här delen av reformen i ell siörre sammanhang. Närman inle gjort det får regeringen finna sig i att bli misstänkliggjord. Delär inte bara föreningslivels medverkan som skall finnas med under den samladeskoldagen. Del är sanl. Men den är en myckel viklig del, och den delen äregenlligen del nya. Det är då inle så underligt om just della betonas ochframhävs i deballen. Jagvel all man inom föreningslivei knyler slora förhoppningar lill SIA-reformensamtidigt som man kanske är litet rädd för allt vad det kan komma all innebära.Jag vill varna slalsrådel Mogård för all föra fram resonemang om den samladeskoldagen på del säll som hon nu gör - då kan del i föreningslivei komma atluppfattas så, all man inie längre är välkommen. Jag Iror all skolan har myckelall vinna pä all represenianler för föreningslivei kommer in. Del rör sig inieom någon räu för föreningslivei au komma in i skolan - del är elevernas rällall möla föreningslivei som jag lalar om. För säkerhels skull får jag väl då lov alt konstatera all jag är enigrned om föreningslivels belydelse i skolan. Men del finnsockså annal som bör få plals. I övrigt kan jag bara konsialera allsocialdemokraler i Bolkyrka och fiera andra kommuner slår på elevernas sida,elever som har del oerhört besvärligt, och att uppenbarligeninle gör det. Under den icke-socialisliska regeringens första är har del hänl mycketpå utbildningsområdet Den nya högskolan startade den avdebatter. fattade ett betydelsefullt beslut om den framtidafolkhögskolan. På skolans område fort-salle förberedelserna inför . Lålmig, herr lalman, starta med några reflexioner om den nya högskolan. En grundtanke medhögskolereformen är alt göra högskoleutbildning tillgänglig för nyagrupper av studerande. Ändrade behörighetsregler och närmande av olikautbildningar rent geografiskt till de studerande är medel för atl nå del målet.Riksdagsbeslutet om ell friii område ligger i linje med strävandena altvidga möjligheterna för nya grupper av studerande all få lilllräde lillhögskoleulbildning. Från siuderandehåll drev man myckel rikligt den här fråganhårt. Självfallel ulgör del ell värde för alla behöriga sluderande all veta allom de anmäler sig i lid lill ulbildning som ulbjudils som fri, så får de plals.Tusenlals sluderande har i hösl lack vare den fria seklorn fåll enutbildningsplais som de inle skulle ha fäll med den gamla regeringspoliliken. Mängavar oroliga för all ulbildningarna på de nya högskoleorterna inle skulle fyllasmed ell tillräckligl slorl antal sluderande. En del av högskolereformenskritiker hade ju hävdat all de nya högskoleorterna inle skulle få denaiiraklionskraft som behövdes. au en fri seklor bibehölls skulle också,menade man, leda lill all de sluderande vände de nya högskolorna ryggen och isiällei gick lill de gamla universiieien. Närvi nu kan lilla i elt första facil kan vi konstalera atl kriiikerna hade fel.De nya högskolorna har hävdal sig väl och lockai mänga nya sluderande. Medlanke på inteniionerna bakom högskolereformen är della mycket glädjande. Vi velredan all en slor andel av de sluderande inom de nya ulbildningarna vid de nyahögskolorna är förvärvsarbetande och all spännvidden i ålder bland desluderande är slor. Från högskolornas sida gör man också vad man kan för altlillmöiesgå de nya gruppernas önskemål genom all salsa på kvällsundervisningoch dellidsundervisning i Slor omfallning. Detär också vän att nolera att vissa utländska betraktare ochhöslen har ägnal den svenska högskolereformen sill iniresse. Den anseddaamerikanska utbildningstidskriften ägnade sålunda huvudledaren i sittauguslinummer åt reformarbeiet i . Del var en uppskattande ledare ochslutsaisen blev alt även om inie den svenska lösningen kunde användas i såskulle man där med siori iniresse följa ulvecklingen i . Frånfolkpartiets sida tror vi på högskolereformen i den tappning den fick genomriksdagsbeslutet . Men vi tror inle så blint på den atl vi förnekar attden nya högskolan kan dras med barnsjukdomar. Hös-lens antagningar har visalatt anlagningssyslemel kan förbällras. Elt utvärderingsarbete med sikte pådetta har också siartal inom universitels-och högskoleämbetet Införframliden är bl. a. ire saker mycket viktiga. För det första måsteutbildningsinnehållet nu mer än lidigare slå i cenirum i universilel ochhögskolor och de organisaioriska frågorna får då spela en mer underordnad rollän . För del andra måsle frågan om ulbildningensinlernalionalisering få spela en mer framlrädande roll än lidigare. På denpunkien har UHÄ lagl fram elt viktigt handlingsprogram. För det tredje är detangeläget alt försöka decentralisera besluisfaiiandei på högskoleområdet Härhar redan mycket skell. fallas t. ex. vikliga beslul om ulbildningensinnehåll på lokal nivå, beslul som lidigare fållades ceniralt gäller del augå vidare och försöka yllerligare flytta ned besluisfaiiandei. synpunkisrik och myckel uppmärksammad artikel i den 11sepiember log utbildningsministern upp forskningspolitiken. Han konstateradeatt det är en överdrift att säga att forskningen beflnner sig i en kris men atlden starka framslegsoplimismen och den allmänna tilltron till forskningensmöjligheter fäll en törn. Del är läll all hälla med om della. Del finns leckensom lyder pä atl iniressel för forskaruibildning försvagais under senare är.UHÄ konslalerar i sin an-slagsframsiällning för /79 att enmarkant minskning av anlalel examinerade inom forskarulbildningen har skell bl.a. vid de humanistiska, tekniska och malemaiisk-nalurvetenskapligafakulteterna. Förhoppningsvis kommer forskarutbildningsuiredningens belänkande,som jusl avlämnats, att kunna bilda underlag för konstruktiva lösningar pä delhär svåra problemet. Jan-ErikWikström erinrade i sin artikel om ord en gång i liden auforskningen var den mesl dynamiska fakiorn i sam-hällsulvecklingen. Han slulademed följande markering som det också är lätl all inslämma i: "Det är dagsall erinra om de orden, alt låta dem komma till heders pä nytt och atl skapa enrenässans för tron på forskningens möjligheter. Lål oss ge forskningen enchans." Man kan tillägga att inte minst med tanke på den svenskaindustrins utveckling på lång sikl är en salsning på forskningssidanutomordentligt angelägen. betänkande som grund slog fast anfolkhögskolan i fortsättningen skall ha en viktig plats i del svenskautbildningsväsendet, Besluiei innebar också all frihelen för den enskildafolkhögskolan au utforma sin verksamhel ökade väsentligt. Här finns enparallell till utvecklingen på högskoleområdet. Den reformerade folkhögskolanhar många vikliga uppgifter. En är atl ge dem chansen till ulbildning somaldrig fick mer än sex eller ulbildning i skolan. Mied debehörighelsbestärnmelser som gäller för den nya högskolan blir del lällareän lidigare all skaffa sig en ulbildning i folkhögskola för all sedan gåvidare lill studier vid universitet eller högskola. Kritikenmol den nuvarande skolan är från många håll slark - del har berörts härlidigare i deballen -- och i myckel berälligad. Lärarnas arbelssituation är imänga fall svär. Mänga elever slutar skolan pä grund av skolledaoch bristande intresse. Skollagens första paragraf talar om all främjaelevernas ulveckling lill harmoniska människor och lill lyckliga ochansvarskännande samhällsmedborgare. Vi har en bil kvar till del målet Folkpartietstod bakom riksdagsbeslutet om skolans inre arbete just för atl delskapade förutsättningar för all komma lill rälla med många av de svårighetersom fipns på skolans område . Jag kan försäkra atl detför vår del inle var någon läpparnas bekännelse. Flera av de krav somfolkpartiel drivit tillgodosågs genom detbeslutet Resursanvändningen blir friare. Del sker en kraftigare salsning på altge eleverna baskunskaper. Ökade inslag av praklik pä högstadiel och störrefrihel i undervisningen för både lärare och elever är också positivaförändringar från liberal utgångspunkt Detär angelägel alt betona, lycker jag, all ingen skolreform blir vad den är länklall bli ulan all vi har de människor med oss som är berörda av reformen. Därförär diskussionen kring SIA-reformen så angelägen. Pä den punkien håller jag medLena . Deballen visar all förhållanden och behov är myckel olika ilandet har också un-derstrukils i ell av SSK-uiredningens delbetänkanden.SIA-reformen är riklig därför atl den skapar möjligheler för kommunalpolitiker,personal, elever och föräldrar au få vara med och i större utsträckning änhillills påverka ulformningen av sin skola. Detär också angeläget att ett av föreslaget beslutsorgan i någonform kommer till stånd. Vi kan ju inte kräva ansvarstagande om vi inle låler deberörda ta ansvar. Vi kan inle kräva atl eleverna skall vara fria ochsjälvständiga, om de inte får la ansvar och bli respekterade för sinaställningstaganden. Skolan måsle grundlägga vanan all självständigt pröva.Eleverna måsle få uppleva all samverkan i skolans demokratiska organ kan ledatill vettiga och positiva förändringar. Mångaupplever läroplanens supplemenidel som hell slyrande för undervisningen.Del är inie bra. Del minskar både lärares och elevers möjligheler au självakomma överens om innehållel i och uppläggningen av undervisningen. Dessuiomerhålles en onödig liknklning i fråga om läromedel. Del måsle vara enförhoppning alt läroplansrevisionen skall skapa ökade möjligheter för dem somlillsammans verkar inom varje skola att mer än kunna uiforma och påverkainnehållet i undervisningen. Från liberalt häll har vi arbetat för och i ell par fall hafthuvudansvaret för de reformer pä utbildningsområdet som jag berört i millanförande. Vån engagemang i dessa frågor är naluriigt En gemensam nämnare förreformeringen är nämligen au genom decenlralisering öka närdemokralin.Därigenom fär människor ökade möjligheter all besluta om sin silualion. Delgäller högskolan, det gäller folkhögskolan och del gäller skolan i allmänhetAtt vidga möjligheterna för enskilda människor atl få en adekvat utbildning ärockså någonting myckel tilltalande från liberal utgångspunkt Högskolereformenoch folkhögskolereformen syftar, som jag försökl visa, bl. a. till just detla. Del svenska utbildningsväsendet har under den senasle ljugoårsperiodengenomgåll en högsl omfattande förändring när del gäller både omfattning ochinrikining. har man diskuterat SlA-skolans framlid ochtillkomst, och del finns jngen anledning för mig alt fördjupa mig i dendiskussionen. Beslutet här i är fattat och del åvilar nu i hög gradkommunerna alt förverkliga de in- lenlioner som ligger bakomriksdagsbeslulet Del kommer självfallel alt ta lilet lid och del kommer attkosta pengar, men huvudsaken är alt målsättningen ligger fast, och del gör denenligt vår mening efter det riksdagsbeslut som har fallats. Mångaoch länga uiredningar har föregått besluten - inle bara beslutet om utanäven lidigare beslul på skolans område - och diskussionen huruvida vi har enbra grundskola och en bra gymnasieskola är ständigt i gäng. Del är i och försig inte så märkvärdigt Del är väl få samhällsfunktioner som berör så mångamänniskor direkl eller indirekt som jusl skolan. Ärgrundskolan alllför teoretiskt inriktad? har varit en ålerkommande fråga imånga år. har i uttalanden konstaterat att sä är fallel. En delkonkrela förslag lill förändringar som skulle medföra alt de prakliska inslagenblir bättre företrädda har också molionsledes presenterats . Vihar från lidigl varsnal dessa problem och framlagi konkrela förslaglill ålgärder som skulle ge en bäiire konlaki mellan skola och arbelsliv. Enläroplansöversyn för pågår som en följd av pålryckningar frånriksdagen. Denna översyn vänias bli klar inom den närmasle liden. Oftapekas det på all de lekniska och naturvetenskapliga ämnena inte tillräckligtbeaklas i vare sig eller gymnasieskolan och all della får negaiivakonsekvenser på kunskapsnivån vid högskolorna. Föreirädare för våra lekniskahögskolor hyser slor oro härvidlag. Jag iror dess värre atl denna oro ärbefogad och atl en av de närmasle siörre uppgifterna måsle bli atl på allvar tailu med della problem. Den alltmer ökande konkurrensen från omvärlden kräveratl vi har välulbildai folk inie minsi på den lekniska sidan. Vi får hellenkell inle komma på efterkälken. Del finns anledning au se upp. Huruvidaden oro man känner vid våra lekniska högskolor enbari bollnar i atl detekniska och naturvetenskapliga ämnena har en för svag slällning på förberedandestadier i grundskola och gymnasieskola är kanske tveksamt I varje fall lordeen förändring i delta sammanhang inle vara lillräcklig för all lösa problemeninom den lekniska utvecklingen sett i ell längre perspektiv. Självfallel måslevi ha väluibildade och moli-verade människor för atl klara framliden, men likavikligl är all salsa myckel mer än hillills på forskning. Vi vet hurstaten nödgas satsa miljard efler miljard för au ibland endasi temporärt hållakrisdrabbade företag i gäng för alt inie äventyra sysselsättningen, i och försig en helt nödvändig åtgärd. Delär hög lid atl på elt myckel tidigare sladium än hillills parera en sådanutveckling, och det kan man endasi göra genom alt öka salsningen på forskning.För all uttrycka sig litet onyanserat men kanske för alt ställa problemel pädess spels skulle man kunna säga all någon exlra miljard satsad på forskningborde medföra atl vi framöver slipper alt salsa flera miljarder för alt klarade bekymmer som beror på atl vi - i varje fall delvis - äröverspelade i produktutveckling och därmed i konkurrenskraft. Kravenpå bättre kontakter mellan skola och arbetsliv och mer av praklik i skolan fårinte ses som en motsättning lill önskemålen om en starkare ställning förtekniska och naturvetenskapliga ämnen i . Tvärtom bör de väl gå attförena. Dennya högskolan har börjat fungera efler många års utrednings-ochförberedelsearbete. Det är naluriigtvis omöjligt all efter endast några månaderdra några slutsatser. När fattade beslutet om reformen,framfördes farhågor från oppositionen atl de mindre högskolorna inle skulle fålillräckliga resurser och atl därigenom hela decen-iraliseringstanken skulleäventyras. Från cenlerhåll avvisade vi dessa farhågor, och det har även visatsig att de nya orterna har fått ekonomiska resurser som möjliggjort en bra stani förhållande lill det undervisningsbehov som regislrerals på dessa orler. Enav grundstenarna i den nya högskolan är den successiva ulbyggnaden pä nyaorter och ett ökat lokall ansvar, vilket vi från vårt häll verkligen tillmättestor betydelse i förberedelsearbetet. Visst anser man pä en del håll attutbyggnadstakten är för långsam, och man kan positivl notera den entusiasm somläggs på de nya utbyggnadsorlerna. Det är naturiigtvis viktigt atl ettsä omfattande underiag som möjligt finns innnan man bjuder ut nya kurser ochlinjer. Ingen har nytta av att resurser låses fast med mindre än atlförutsättningar finns för en någoriunda långsiktig verksamhet inom etlämnesområde. Mendella får inle pä någol säll hindra de lokala initiativen när del gällerkursinnehåll och inrikining. De lokala behov som finns skall tillgodoses, ochde enstaka kurserna kan i många fall utgöra inkörsporlar lill allmännautbildningslinjer. Det är i hög grad på det sättet förnyelsearbetet skall ske,och det är också här de nya högskoleorterna har sina möjligheler lillprofilering. Det är, kan man kanske säga, där den tyngsta bilen av filosofinbakom hela den nya högskolan ligger. Denförsöksverksamhet med yrkesieknisk högskoleutbildning som förekommer på etlanlal orter - starten skedde 1975 och verksamheten har sedermera byggts ut -kan nu börja utvärderas. Intrycket man får vid kontakter med den verksamhet sompågår tyder emellertid på ett goll resullal. YTH vänder sig till en ihögskolesammanhang ny grupp med högsl varierande och ofta svagungdomsutbildning men med i arbetslivet. Somelt exempel kan jag nämna atl vid den Verkstadstekniska linjen av yrkesiekniskhögskola som finns i Kariskrona fanns 62 sökande till de 30 platserna.Elevernas ålder varierar från upp till 48. De flesta har endasifolkskola, medan en del därutöver har någon form av yrkesskola. I övrigt rördet sig om utbildning från arbetslivet. Den försöksnämnd som lederverksamheten i anser alt problemen är betydligt mindre än vad manfrån början utgick ifrån. Med relativt lilel stödundervisning klarar elevernaulbildningen ulmärkl - del är en 6 proiokoti 1977/78:17-19 erfarenhei somförsöksnämnden redan anser sig kunna göra när del gäller den Verkstadstekniskalinjen i . Enrad uiredningar är i gång på utbildningsområdet Jag har lidigare nämntläroplansöversynen för . arbetar också engymnasieutredning med ganska vida direkiiv. Från cenlerhåll har framförtssynpunkler och förslag som lar sikie på bl. a. längre prakiik-perioder. Tankenpå elt irelerminssystem i gymnasieskolan finns också med i bilden. Detvååriga yrkesinrikiade gymnasielinjerna har de senasle åren fält en ökandetillströmning. Detla har i vissa fall fåll lill följd en konkurrens lill dessalinjer som varil ovanligt hård, medan man exempelvis till naturvetenskapliglinje ofta kommit in ulan siörre svårighet. Del finns anledning alt observeradetla i samband med elt förändrat system för intagning lill gymnasieskolan.Belygsulredningen ägnar också delta problem stort ulrymme i sitt belänkande,som kom . Frågan om betygens roll isammanhangel har länge diskulerats. minsi gäller delbehovel av beiyg som urvalsinstrumenl lill högre sludier. Del finns de som menar alldet är den enda funktion som betygen har. Andra menar atl de harockså andra funktioner, medan del återigen finns de som anser all vi klaraross hell ulan betyg, i varje fall i . Detfinns säkerl anledning atl tona ner betygens betydelse. , somi och för sig är delad på en del punkler, presenierar dock i ganska storenighet förslag om att betygen skall finnas kvar när del gäller gymnasieskolan.Beiygsutredningens belänkande är nu föremål för en omfattande remiss, och denlånga remisstiden ger alla goda möjligheter att yllra sig i denna vikligafråga. Antingenman har betygen kvar eller inte är det nödvändigl med en utbyggd studie- ochyrkesvägledning. För min del anser jag atl betyg i någon form behövs även iforlsällningen. Del kommer alltid alt finnas linjer på gymnasiet lill vilka detär fler sökande än plalser, och då bör betygen flnnas tillsammans med andra urvalsgrunder,så all man kan komma så nära som möjligl lill den rällvisa som i sin helhei äromöjlig atl uppnå. Vi måste dock få etl annal betygsystem än del nuvarande.Belygsulredningen lägger också i ganska stor enighet fram förslag om ett sådantför gymnasiet, som jag nämnde. Delar av ulredningen vill ha etl liknande systemför högstadiet Ungdomsarbetslöshetenär ell slorl bekymmer, på sina håll myckel stort. Erfarenheien både nuoch lidigare - vi har nämligen haft en påtaglig ungdomsarbelslöshel mångagånger - visar all merparten av de ungdomar som först blir ulan arbete ärungdomar med bristfällig utbildning. Vi måsie alllid sträva efter all ha ell såallsidigl uibildnings-ulbud all ungdomarna söker sig dil. De skall kunna kännaall del finns något som passar jusl dem. måste vara en övergripandemålsättning när vi planerar utbildningspolitiken i vårt land, både vad avserinnehåll och lokalisering. () kortgenmäle: Jag började med all säga all av tradition har vi haft en slor enighet iden övergripande inställningen lill skolfrågorna, och det gäller ock.så SIA.Jag tror del är rätt nyiiigi all de som har atl förverkliga reformen ute ikommunerna vel om detta. Dockhar det ofta varil sä all bromsat. tog upp betygen.Där kan vi verkligen se delta. Skillnader finns inle bara mellansocialdemokrater och borgerliga, utan även inom borgerligheten. Tillde båda senasle lalarna, från och , vill jag dock säga atlvi från socialdemokratiskt håll önskar dem lycka lill i dragkampen inomregeringen i de ulbildningspoliiiska frågorna. gäller särskill de merakonkrela åtgärderna. Det visar sig ändå ofta au jusl när man skall konkreliseravad man menar med reformerna uppstår det menings-molsällningar partiernaemellan. Ellexempel är den anpassade sludiegång som vi lidigare lalal om. Där är delen synnerligen svår balansgång man har all gä mellan att hjälpa eller alt siölaul eleven. Del är naturligt all åtminstone jag här misstror de moderata ochkonservativa krafterna. CLAESELMSTEDT (c) kort genmäle: Jag tackar för atl hon lyckönskar bl. a. mig idragkampen, som hon säger, om reformerna inom regeringen. Jag har hitintillsinte upplevi den dragkampen som särskill hård.