prot · G109104 · 1977-12-31 00:00:00 — Fördelenmed en sådan åtgärd är- förutom att den minskar koslnadsbelast-ningen påMälartrafiken -att den leder till en ökad lolsningsbenägenhei och därmed ökadsjösäkerhet på . Jagsade i den förra riksdagsdebatten att vi frän kommunikationsdepartementetssida noggrant skulle följa utvecklingen av trafiken på och . Deåtgärder som jag nu redogjort för har vidtagits efter kontakter med företrädareför trafik- och hamnintressenterna i och . Syftet har härvidvarit att sätta in åtgärderna på sådana områden där största möjliga effekteruppnås för trafikanterna. Jag är övertygad om att så också kommer att ske. Jagvill avslutningsvis framhålla att jag tidigare i kammaren sagt all jag varitangelägen all så snabbt som möjligt genomföra positiva åtgärder förkanaltrafiken. Så har också skett. Jag har också sagt alt den dag del finns ettbättre och mera allsidigt underlag kan del finnas skäl att gå längre. 1978 harjag också velat betrakta som ett prövoår. Väner-och Mälartrafiken måste ses i ett sammanhang. När det gäller kanalkompliceras frågan genom den kommunägda Hammarbyslussen. De överväganden sombehöver göras anser jag skall kunna ske , och jag har för avsiktall är slut komma med förslag lill som innebär attinsjöhamnarna i avgiftshänseende fr. o. m. 1979 fullt ut skall jämställas medkuslhamnarna. Jag kommer då också all redovisa hur bortfallet av kanalavgiftenbör kompenseras med höjning av andra sjöfartsavgifter, så att densamhällsekonomiska effekten blir så positiv som möjligt. Dessamina förslag harjag diskuterat med regeringen, som helt ställer sig bakom de avmig föreslagna åtgärderna. Deåtgärder som vi redan nu vidtar är således temporära och syftar lill alt -underden förhållandevis korta period som återstår tills kanalavgifterna helt slopas- säkra de nuvarande kanaltransporierna och bädda för en positiv utveckling avinsjöfarien. Som ni alla vet är det en rad problem som måste få en lösninginnan kanalavgifterna helt slopas. Lösningen av dessa kommer naiuriigen alt taen viss lid. Med hänsyn till alt ett förslag skall lämnas ärden tidsplan vi nu arbelar efter starkt komprimerad och förutsätterett intensivt arbete inom departementet. Den höga angelägen-heisgrad jagtillmäter frågan är ett uttryck för den vikt regeringen tillmäter kanaltrafikoch den inrikes sjöfarten i allmänhet. Låtmig i delta sammanhang säga all del inte torde finnas någon annan metod att iavgiftshänseende få insjölrafiken jämställd med kustlrafik som snabbare ledertill målet. Reservanternas förslag, som enbart avser hur inläklsbortfalleiskall kompenseras, kräver också det ingående uirednings-och förhandlingsarbeteoch kan därför inte ge omedelbara kosinadsmin-skande effekter förtrafikanterna. Sammanfattningsviskan jag således konstatera att vi under loppet av stegvis med olikaåtgärder främjar utvecklingen av kanal- och insjötrafiken i landet.Åtgärdsförloppel ligger helt i linje med vad som sagts i propositionen,ulskoiisullåtandet och i förra riksdagsdebatten. De åtgärder vi vidtagit harvarit så långt gående del varit praktiskt möjligt vid de olika lidpunkterna.Den tidsplan vi nu arbetar efter är som nämnts starkt komprimerad, och entidsfrist för att lösa de speciella problem som föreligger blir behövlig. Meninnan årets slut är det dock min bestämda avsikt att återkomma till riksdagenmed förslag om slopande av de särskilda kanalavgifterna och en redovisning avhur inläklsbortfallei skall täckas. Anslagtill vägväsendet, m. m. Vår kommunikationsminister har tagit ett nytt och intressant grepp isvensk politik. Hans inledningsanförande här , som helt handlade ominsjöfartens problem, var en massiv argumentation för bifall till reservationen4, som är fogad till utskottets betänkande av socialdemokraterna. Vad vikräver i reservationen 4 och som senare kommer att utvecklas här i debatten avBirger Rosqvisl är just att insjöfarten skall jämställas med övrig sjöfart. Jag skall inte uppehålla mig vid den här frågan ytterligare, eftersomBirger Rosqvisl senare kommer alt tala om just dessa problem. Dagensdebatt om driftsbudget kommer all i storutsträckning handla om del svenska vägväsendet. Jag vill därför, herr talman,inledningsvis ge uttryck för den sorg vi alla känner genom den förlust statensvägverk drabbats av genom alt dess avhållne och utomordentligt skickligegeneraldirektör, , för alllid lämnadesin post.Inte minst vi i irafikuiskotiet, som i vårt arbete så ofta kom i kontakt medSven-Göran Olhede, skall alltid minnas den beredvillighet han visade oss ochmed vilken skicklighet och personligt engagemang han företrädde svensktvägväsende. Föratt en väghållare skall kunna fullgöra sina uppgifter ändamålsenligt krävs enfastställd vägpolitik. Först då kan en planering ske som kan överföras lillrationella handlingsprogram. Medel, som svarar mot dessa program, måsle sedanställas lill förfogande, om de angivna vägpolitiska målen skall näs. Dessauppfattningar har gett uttryck för i sina petita under senare år.Även irafikulskotlel och har i skrivelser till regeringen begärt, Anslagtill vägväsendet, m. enhälligt,all förslag lill riktlinjer för den fortsatta viigplaneringen och eltlångsiktigt program för den framlida vägpoliliken föreläggs . Förrahösten presenterade regeringen för propositionen 1977/ 78:10, ivilken man redovisade sina ställningstaganden i fråga om den framtidavägplaneringen. De avsnitt i propositionen som avsågs utgöra ett program lörden framlida vägpoliliken underkändes av ett enhälligt trafikutskott, ochriksdagen begärde i skrivelse lill regeringen all den skulle återkommamed ett sådant förslag. Så har inte skett, och vi har från socialdemokratiskthåll ånyo krävi att måtte begära detla. Underalla år tidigare då frågan behandlals i utskoitel och i har vi varitfullt ense i denna fråga. Del iir därför ytterst beklagligt alt denna enighetinte kunde forlsätla . Detta är anledningen till all vi tvingas föra framriksdagens tidigare enhälliga krav i en reservation lill det föreliggandebelänkandet. Deparicmenischcfenanför i budgetpropositionen all utformningen av ett långsiktigt vägpoliiiskiprogram är beroende av vissa övriga ställningstaganden på trafikpolitikensområde. kan val till viss del vara sam, men del ar egendomligt all manför fram della argument . kunde man lägga en proposition, somvisserligen underkändes av , men då fanns inget behov av någonkoppling lill trankpolitiken i övrigt. Utskottsmajoritelensäger nu att elt långsiktigt vägpoliiiski program skall redovisas i ensammanhållen trafikpolitisk proposition. En sådan skulle ha redovisats förriksdagen , och min fråga till kommunikationsministern blirdärför: När kan man vänta sig en, som majoriteten säger, sammanhållentrafikpolitisk proposition och vad kommer den att innehålla? Engod standard på väg- och gatunätet är av väsentlig betydelse för landetsnäringsliv och för de många människor som , individuellt med personbileller kollektivt med buss, måsle färdas på våra vägar. Vägpolilikens uppgift arall motade krav som ställs. Inom ramen för tilldelade resurser skall åtgärdervidtas för an öka trafiksäkerheten, minska vägtrafikens störningar, sänkatransportkostnaderna främst i områden där dessa hämmar utvecklingen avnäringslivet, utjämna resiidsskillnaderna mellan olika regioner i landet ochöka tillgängligheten lill arbete, service och fritidsaktiviteter förmänniskorna. Vägpolilikenbör därför som minimikrav i varje fitll inrymma all nuvarande väg- ochväghållningsslandard vidmakihålles - delta inte minst med hänsyn tilltrafiksäkerheten och lill all det kapital som vägnätet utgör måste bevaras.Drift- och byggnadsåtgärder måste utföras i den omfattning som svarar mot dentrafikutveckling som trafikpolitiken skapar. Del är också angelägel alt på siktförstärka och belägga de mest trafikerade grusvägarna. Förvägväsendeis verksamhet föreslås i årets budgetproposition elt lolalanslag på3852,9milj. Den nominella ökningen på 404,4 milj. kr. eller iförhållande lill föregående års budgetproposition innebär på grund avkostnadsökningarna all lotalanslaget i del närmaste blir realt oförändrat. Dennominella ökningen med ca 400 milj. kr. kan jämföras med den föreslagna ökningenav bensinskallen med per liter. Denna skaitök-ning torde tillförastatskassan 1 200milj. , d. v. s.ett nettotillskott på ca 800 milj.kr. Den argumentation som för elt antal år sedan fördes från borgerligt håll omall de medel som las ut från bilismen också skall gå till vägväsendet lyser numed sin frånvaro. Iverkels petita har i verksamheisaliernaiiv 11 - del av verket föreslagna lägstaalternativet - krävts ett anslag uppgående lill 4 587 milj. kr. Budgetförslagetligger alltså 734,1 milj. kr. eller 16 '« lägre an del alternativ som anser varadet lägsta. Medhänsyn lill del stalsfinansiella läge som den borgerliga regeringen försattlandet i har vi från socialdemokratiskt håll i stort sett tvingats accepteraden kraftiga prutning på vägverkels äskande som regeringen gjort i åretsbudgetförslag. På elt par punkter har vi dock motionsvägen framfört förslagtill förändringar i medelstilldelningen för nästkommande budgetår. Fördet första krävde vi i vår partimolion om ekonomin att anslaget för byggande avstatsvägar skulle räknas upp från föreslagna 900 milj. kr. lill 950 milj. kr.Bakgrunden lill della krav var dels behovet av all öka den statligainvesteringsverksamheten i nuvarande konjunktursituation, dels de angelägnabehov som föreligger på vägsidan att tidigarelägga av föreslagnabrobyggnadsprojekl. krav hänför sig till en skrivelse från ijanuari månad till kommunikationsministern, i vilken skrivelsevägverket presenterade en lång lista på brobyggnadsprojekl som med relativtsnabb planering skulle kunna komma till utförande. Genom all låta uppföra dessabroar i stål skulle man bereda sysselsättning för såväl stålindustrin .somvarven vid sidan av enireprenadpersonal, då främst byggnadsarbetare. Ifebruari 1977, alltså för mer än eii år sedan, följde jag upp förslaget iriksdagen med en fråga till kommunikationsministern, som i sitt svärden 17februari meddelade att frågan var föremål för beredning inom regeringen men allbesked skulle komma . Kommunikationsministern gav vidfrågestunden också uttryck för den uppfattningen all del var en uiomordeniligibra och intressant förslag som presenterat. Tidengick emellertid och inget hände förrän , då regeringen tillsatte dens. k. stålbrogruppen inom departementet som skulle utvärdera lämpligheten ochkonsekvenserna av alt bygga vissa vagbroar i stål. När inget hände under förraåret, väntade vi oss från socialdemokratisk sida att regeringen i åretsbudgetproposition skulle anvisa medel för dylika brobyggen. Någon sådanmedelsanvisning föreligger emellertid inte, i budgetförslaget, varför vimotionsledes krävde att sådana medel skulle tilIdehis . är alltsåbakgrunden lill vårt molionskrav all räkna upp anslaget för byggande avstatsvägar med 50 milj. kr. Dageninnan trafikutskoltet skulle slutjusiera del betänkande vi nu debatterar komregeringen med sitt s. k. utsjiel i brorrågan,.som näsian till Anslaglill vägväsendet, 111. Anslagtill vägväsendet, ni. hundra procentöverensstämmer med del förslag som socialdemokraterna presenterade i sin moiionoch som jag månad förra årel aklualiserade här i riksdagen.Del är en minst sagt besynnerlig metodik den borgerliga regeringen börjartillämpa. När man finner att den medelsanvisning man tagit upp i budgetpropositioneninte kommer all accepteras av , då presenterar man budgetförslaglöpande under årel. Del nu redovisade exemplet är ingalunda unikt. Detsammahände med medelsanvisningen till SJ, vilket senare under dagens debatt kommeratt belysas av . Vid inledningen lill dagens debatt fick viett nyit exempel. Nar kommunikationsministern finner an han sannolikt inte fårgehör i , tänker han komma med en förslag för att klarainsjöfarlens problem. Ja, del är verkligen en mycket egendomlig metodik som denborgerliga regeringen nu börjat tillämpa. Eftersomregeringen nu aviserat att man skall låta ulföra de här fyra angelägnabrobyggnaderna i stål och givit i uppdrag all påbörja upphandling avde aktuella broarna, har vi från socialdemokratisk sida avstått från attreservera oss till förmån för vår motion, även om inte vet hurfinansieringen skall ske. Vitycker det är bra att regeringen äntligen bestämt sig för an satsa på stålbroarpå del sätt vi föreslog. Men vi beklagar all det skett först , ett helt årefter all kommunikationsministern i sagt an förslag varutmärkt, konstruktivt och bra. Del är nu som vi med alla medel måstefö i gång investeringsverksamheten. Det är nu vi måste få fler människor ijobb. Frånsocialdemokratiskt håll har vi i våra motioner om den ekonomiska politiken ochnäringspolitiken presenterat en framlidsinriktad och offensiv ekonomiskpolitik. Satsningarna på affärsverkens investeringar är en viktig del i dennapolitik. Nusom först skall broarna upphandlas, och inte förrän i slutet av årel kanklarsignal ges för byggande. Hade kommunikationsministerns entusiasm förprojektet omsatts i handling tidigare, kunde den angelägna sysselsättning somdessa brobyggen innebär ha realiserats ungefar nar vi fördenna debatt. Närdel gäller finansieringen av stålbroarna förutsätter vi vidare allkommunikationsministern efter upphandlingsförfarandel återkommer lill riksdagenmed förslag om medelsanvisning för projektet. Allaanslag i budgetpropositionen till statens vägverk avser ,med undanlag för programmen Drift av slalskommunvägar och Drift av enskildastatsbidragsvägar, där bidragsdelen avser . Under flera århar man från påpekat de problem ur planeringssy npunkl som detinnebär all dessa båda anslagsposter har en från övriga anslagsposter avvikandelidsperiod. Från socialdemokratiskt håll har vi i en moiion krävi all allavägverkets anslagsposter skall omfatta verksamhetsåret efter del all medlenbeviljas av , bl. a. för all underlätta planeringen för kommunerna ochi särskild grad för vägföreningar och vägsamfälligheter. Utskottethar enhälligt ställt sig bakom socialdemokraternas grundsyn och uttalarenhälligt: "Även utskottet finner del vara av vikt att en förändring ianslagsgivningen i den riktning motionärerna angivit kommer till stånd.Utskoitel förutsätter därför att möjligheterna för en sådan förändring-eventuellt etappvis - ingående prövas i samband med den åriiga budgelbehandlingsom sker inom regeringens kansli." Jag förutsätter att kommunikationsministernuppfattar denna utskoneis enhälliga skrivning som en direkt beställning. Ensådan ändring av anslagsperioderna för de två anslagsposterna innebär ju intenågon realbelasin/ng för samhällsekonomin. Jag vill avslutningsvis beröra reservationerna 2 och 3 som är fogadetill utskottets betänkande. Endyster konsekvens av vår vägtrafik är irafikolycksfallen på våra vägar. Även omman kunnat glädja sig ål en relativt sett sjunkandetrafikolycksfallsfrekvens är antalet irafikdödade och trafikskadade på enoacceptabelt hög nivå. Ytterligare ansträngningar måsle därför göras frånsamhällets sida för all dämpa trafikolyckorna på våra vägar. En viktig del idella arbete är den informationsverksamhet som bedrivs av statens trafiksäkerhetsverk.Det är därför med något av bestörtning vi i årets budgetproposition kunnatkonstatera att regeringen vill minska de reala resurser somirafiksäkerhelsverkei har för sin informationsverksamhel. Visseriigen sker enuppräkning med , men den uppräkningen motsvarar på intet sätt denkoslnadsfördyring som informationsverksamheten är utsatt för. Vihar mot denna bakgrund från vår sida sagt att man åtminstone bör bibehålla ettrealt oförändrat anslag nästa budgetår, och vi föreslår en uppräkning avanslaget med 1 milj. kr. utöver regeringens förslag. Jag yrkar därför bifalltill reservationen 3 vid ulskollets betankande. Medhänsyn lill det stalsfinansiella läget anser vi att kostnaderna för enuppräkning av irafiksäkerhetsverkets informaiionsanslag måste läckas inombudgetramen. För att klara detta har vi föreslagit att anslaget för drift avenskilda vägar skall minskas med I milj. kr. i den situation som uppståttgenom regeringens missriktade sparsamhet när del gäller irafiksäkerhetsverkel. Viär medvetna om att medlen för drift av enskilda vägar väl behövs, men eftersomanslaget för del ändamålet är det anslag inom område som fått denkraftigaste uppräkningen - mer än 30 " i - har vi lagi fram della förslagi reservationen 2 för att klara trafiksäkerhetsverkets angelägnainformationsverksamhet, vilken vi behandlat i reservationen 3 som jag nyssyrkade bifall till. Jag yrkar , herr talman, även bifall till reservationen2. och kommer senare under debalien attytterligare belysa socialdemokratins inställning till olika frågor ibetänkandet och kommer närmare att utveckla våra synpunkter i anslutning lillreservationerna 3 och 4. Jag för min del yrkar bifall lill samtligareservationer som är fogade till utskottets betänkande -jag har ju f. ö. redanyrkat bifall lill några av dem - och jag vill starkt understryka de synpunkter Anslagtill vägväsendet, ni. somsocialdemokraterna fört fram i del särskilda yttrande som är fogat tillbetänkandet. Herrlalnian!Eftersom riktade ett par direkta frågor lill mig tillåter jag migall för ell par minuter la kammarens lid i anspråk. frågade: När kan man vänta sig en sammanhållen trafikpolitiskproposition? På del svarar jag att den kommer att lämnas i så god lid att denkan behandlas av . frågade också: Vad kommer denna proposition all innehålla? Av ganskasjälvklara skal, vilka jag utgår från alt är helt införstådd med,svarar jag inte på den frågan. Visstkan man, , använda mera pengar lill att bygga vägar och underhållavägar och förbättra vägar, men med hänsyn till det ekonomiska läge somregeringen ärvde efter den socialdemokratiska regeringen - för all nu litetgrand travestera eget uttryckssätt -tillåter intesamhällsekonomin större uppräkningar av anslagen än dem jag har föreslagit ibudgetpropositionen. Så några ord omstålbroarna! Jaghar fortfarande och har hyst samma entusiasm för del projektet somjag hyste , då och jag diskuterade denna fråga.Jag tycker det var ell ulmärkl uppslag som generaldireklören Olhede kom med,och vi har arbetat för alt förverkliga det. Men del är möjligt atljag vid denlidpunklen, alliså , inte riktigt hade klart för mig hur långtid behövde för att omkonstruera tidigare tänkta betongbroprojekilill stålutförande. Del ärdet vi har fått vänta på, och del är ganskanödvändigt - det måsle val hålla med mig om - att man har detklart t. o. m. innan man låter slålbrogruppen la ställning lill ett förslag omvilka broprojeki som skall komma lill utförande och tidigareläg-gas. Jag kanförsäkra att del inte har funnits någon möjlighet att göra dettidigare än vad som skett, och det har aldrig varit möjligt att få i gång någrasiålbroprojekt tidigare än , då de också kommer att sällas i gång.Jag kan stödja mig på flera fakta, bl. a. ett brev till mig frångeneraldireklören , där han nämner att de tidigaste projektenkan påbörjas . Det är vad vi har haft all rätta oss efter, och vikommer att fullfölja arbetet med obönhörlig konsekvens. () kortgenmäle: Jag skall inte plåga kommunikationsministern med trafik-propositionen.Men när vi debatterade frågan sade kommunikationsministern medskärpa till trafikutskottets ordförande , som hade talat om den"eventuella trafikpolitiska proposition" som skulle komma hösten1977: Tala inte om någon eventuell proposition, det skall komma en 1977. Förett tag sedan hörde vi att del skulle komma en proposition . I dagheter det att vi skall faen proposition för behandling under vårriksdagen Osvuret är väl bästherr kommunikationsminister. Sedantalade kommunikationsministern, som den nuvarande regeringens ledamöter alltidgör, om att man ärvt en dålig ekonomi, varför man inte kunnat räkna uppanslagen till ytterligare. Vi skall inte diskutera orsakerna till detstatsfinansiella läget, men man kan inte komma ifrån att den nuvaranderegeringen har ett tungt ansvar all bära för den situation vi befinner oss i.Från socialdemokraternas sida har vi, herr kommunikationsminister, i stortsett accepterat anslagstilldelningen. Men eftersom vi inte fick något besked omstålbroarna, elt projekt som vi anser vara utomordentligt angeläget både frånvägsynpunkt och från sysselsättningssynpunkt, hade vi inom oppositioneningenting annat att göra än att i motioner till årets riksdag kräva enuppräkning. Viär tacksamma för att det lagts fram ett förslag men beklagar att det kommit såsent. Jag tycker att det är nästan litet fräckt av kommunikationsministern attsäga att det beror på , då sadeatt byggena kan sättas i gång efter det att beslut har fattats. Haderegeringen fattat sitt beslut , hade byggena också kunnat vara igång. Och varför tillsatte man f ö. inte stålbrogruppen förrän ?Kommunikationsministern kan väl ändå inte komma ifrån alt man drog ut på tidenonödigt . Med lanke på den entusiasm som kommunikationsministern ifebruari förra årel utvecklade både i massmedia och här i kunde välden här slålbrogruppen ha tillsatts och inte först i oktober1977. Detär utomordentligt olyckligt alt den här förseningen inträffat, därför alt vikunde ha kommit i gång med byggena, och del är just nu vi behöver skapasysselsättning inom stålindustrin, varven och byggnadsindustrin. m. m. Jag har inte, , "varit så fräck" att jag sagtatt det är fel. Däremot har jag sagt att konstruktionsarbetet somutfördes av var så komplicerat och tog så läng tid. Jag beskyllerinte på någol sätt för della. Del är en faktum att det var ett stortarbete. Från början missbedömde jag kanske-eller hade inte tillräckligt sattmig in i frågan, om ni så vill -och trodde inte att det skulle vara elt såstort arbete. Del var kanske därför som jag hade förhoppningarom alt man skulle kunna vara färdig tidigare. Menvilken försening är det som har inträtt, ? Det har inte inträttnågon försening alls. Jag har citerat chef, som sade att ingasiålbroprojekt kan komma i gång tidigare än 1978. Det visste vi från början,och de kommer också i gång pä . Vad skulle stålbrogruppen ha gjort,om vi hade tillsatt den tidigare? Den hade inte haft något arbetsmaterialförrän omkonstruktionerna hade varit klara. Del var inte stor idé alt tillsättaen stålbrogrupp som inte hade någol alt arbeta med. När det fanns en konkretuppgift för gruppen tillsattes den, och den arbetade snabbi. Dess verksamhethar lett till det resultatet att stålbroprojekten kommer i gäng hösten 1978ulan någon som helst försening. Del är sanningen. 4 proiokoll 1977/78:104-105 Anslagtill vägväsendet, m. ni. KURTHUGOSSON (s) kort genmäle: Eftersom jag haft möjlighet alt följa denna fråga inte bara itrafikutskottet utan även i styrelse vet jag att det från den hade bestämt sig skulle det ta ungefär för att komma i gång medbyggnadsarbetena, under vilken lid man kunnat klara den aktuellaomkon-slruktionen. Jagvill fråga: Talade mot bättre vetande i frågestunden här ikammaren , då han sade följande: "Att jag inte kunnatsvara mer konkret beror, som naturligtvis förstår, på altberedningen ännu inte är helt avslutad och regeringen alltså inte har fattatnågot beslut. Men kan vara lugn." Dåfick man det intrycket alt beredningen strax skulle vara klar, och herrTuresson måste då ha talat mot bättre vetande. Jagnoterar vidare att kommunikationsministern i de replikskiften vi har haft ickemed ett ord har kommenterat minskningen av anslaget till trafiksäkerhetsverketmed I milj. kr. Jag tycker det är fjuttigt att man inte kunde se till atttrafiksäkerhetsverket får samma anslagsvolym för sin informationsverksamhet somdel har för innevarande är. Kommunikationsministern har heller ickekommenterat huruvida han kommer att försöka följa de anvisningar som ettenhälligt utskott har givit när del gäller anslagsperiodernas längd. Låt mig bara kort säga till att han kan vara lugn ocksånu. Del blir siålbrobyggen, som inte kommer alt vara ett dugg försenade. Vad beträffar det förhållandet att jag inte tagitupp alla punkter i inledningsanförande sammanhänger detta medatt jag av hänsyn till utskottetsrepresenlanlerinte vill ta upp allt ulan villlämna någol också till dem.