prot · G10915 · 1977-12-31 00:00:00 — Återhämtningen ien del av industriländerna har under senare lid snarasl mattats av. Del bordedock finnas förutsättningar för en fortsatt återhämtning, om bl. a. de storaindustriländerna - jag länker främst på och - bestämde sigför en mer expansiv politik. En lika återhållsam politik i dessa länder somhittills kommer däremoi med all sannolikhet all yllerligare förvärra denmassarbelslöshel som redan är ell faklum i många av länderna i Väsleuropa. Ävenvårt land skulle i så fall få ännu svårare all klara sysselsättningen. Manmåste räkna med fortsatta avsättningssvårigheter för den svenskaexporlinduslrin och likaledes hård konkurrens från importen på vår hemmamarknad.En sådan ulveckling motverkar givelvis också de anslrängningar som vi självagör för all la igen den konkurrenskraft som har gåil förlorad genom de inhemskakosinadsökningarna. Del är klokl all siälla in sig på all förlusien avmarknadsandelar för svenska förelag såväl på exporlmarknaderna som påhemmamarknaden inte kommer all kunna ålervinnas ulan slora ansträngningar. Underskotteti utrikesaffärerna sälier bestämda gränser för hur hög akliviiel somvi kan driva upp inom vårt eget land genom rent inhemska ålgärder. Ökadkonsumiion innebär under sådana omständigheter atl vi måsle fortsätta all laupp stora lån i utlandet, dvs. atl vi tar på oss en ytterligare skuldbörda somså småningom skall betalas igen. behöver en siörre del av de resursersom finns tillgängliga avdelas för produkiiva invesieringar i industrin ochnäringslivet i övrigt Elt krafligi växande anlal pensionärer och behovel av allförbälira servicen och den ekonomiska siandarden för barnfamiljerna innebärockså del krav på resurser, inte minst i kommunerna. Sammanlaget medför dessaförhållanden atl det under de närmasle åren kommer all finnas ulomordeniligllilel ulrymme för en ökning av den privala konsumtionen. Densituation som vi just nu slår mill uppe i fordrar insaiser på många områden föratl man skall kunna klara syselsällningen, dämpa prisstegringarna ochåsladkomma bäitre balans i ulrikesaffärerna. Delkrävs åtgärder som underlättar exporten och ger svenska varor bätlremöjligheter all konkurrera med importen på hemmamarknaden. Devalveringen hadejusl det syftet - sänkningen av arbetsgivaravgiften likaså. meddevalveringen upplöstes kronans hårda anknylning till den tyska marken i den s.k. ormen. 1 forlsällningen skall värdel på kronan i siällei faslslällas iförhållande till elt vägt medelvärde av alla vikligare valutor i vårutrikeshandel. Även den åtgärden bör underlälla försvenskaföretag i konkurrensen med utländska medtävlare. Devalveringsbeslulelhar kriiiserals av socialdemokralerna. Del har kallals ell hoi mol de breda löntagargruppernasstandard. Dessutom har socialdemokraterna ägnat sig åt en helt orimligmytbildning om alt oppositionen inle på sedvanligl säll skulle ha underrällalsom regeringens avsikler i förväg utan ha ställts inför fullbordat faklum. Fårjag slå fasl: Regeringen hade kontakt med oppositionen i förväg. Isjälva sakfrågan har oppositionen hela liden tagit lätl på kostnadsproblemenoch på de svårigheter som dessa har skapat för ulrikesaffärerna - inte bara förvaruexporten utan exempelvis också för sjöfartsnäringen och turismen. Ingen kanrimligen mena allvar med beskyllningen atl åtgärder för att irygga jobben fördem som arbetar i gruvorna, stålverken och skogsindustrin skulle ulgöra ett hotför löntagare eller andra folkgrupper i elt läge när det ena jobbet efter delandra försvinner i dessa näringar på grund av vikande efterfrågan på de svenskaprodukterna. Det värsta som kan hända är naturiigtvis att jobben försvinner.Ingen lär heller kunna bestrida att devalveringen och övriga ålgärder nu hållerpå all ge resultat: det blir lättare atl sälja, och man ser mera optimistisktpå situationen. Detär anmärkningsvärt atl socialdemokraterna trots sin hårda krilikinle har lyckals presentera några som helst konkreta alternativa ålgärder, somskulle kunna underlätta avvecklingen av de stora lager som gruvföretagen,stålverken och massainduslrierna ligger inne med. att kunnasälja sina produkter kan självfallet inget företag i längden hålla verksamheteni gång. I den situationen är del likgiltigt vem som är ägare till etl förelag.Svårigheterna är av samma natur. Utan möjligheler alt sälja vill heller ingelförelag anställa mer folk. köpare av produkterna blir företagen försiktigamed utbyggnader och andra investeringar. Därför går det inte ihop närsocialdemokralerna exempelvis anser sig kunna lösa krisen i det hårl drabbadeNorrbotien med investeringar i de slalliga basindustrierna, ulan all samiidiglvara beredda all vidla några som helsi ålgärder för alt irygga avsäilningen. Enannan handlingslinje måsle vara all forisälla den omfaliande arbelsmarknadspolitikenoch all fortsätta att stimulera investeringarna. Den risk förinvesteringsnedgång i industrin som föreligger utgör utan tvivel ett hot. Detär mol den bakgrunden som regeringen har beslutat förlänga och i vissaavseenden också utvidga de tidigare sysselsältnings-och utbildningsinsatserna.Stal och kommun kan genom dessa ålgärder tidigarelägga byggen och inköp avutrustning och varor för omkring 600 milj. kr. Industriföretagen får samtidigtmöjligheter att hålla kvar övertalig arbetskraft förspecialuppgifter eller ulbildning genom bl. a. föriängningen av den s. k.25-kronan. Det blir också ett ökat antal beredskapsarbeten, bl. a. i form avvägarbeten, och en utökning av arbetsmarknadsulbildningen. Sist men inle minsthar regeringen satt in omfattande arbetsmarknadspolitiska ålgärder för allhålla nere ung- domsarbetslösheten.Därigenom kan etl ökat anlal ungdomar få sysselsättning i produktionen ellergenom studier. Den loiala kostnaden för detla arbelsmarknadspoliiiska programuppgår till . Tilldetla kommer specialinsalser lill de värst drabbade landsdelarna. upp silualionen i Norrbollen, och han drog sig inte för all påstå all vi iregeringen sagt atl norrbottningarna får klara sig själva. Sanningen är allNorrbotien bl. a. har fåll utökad skolbyggnadskvoi saml mer pengar lill vägarnaoch kraftverksbyggena. Del pågår också undersökningar om möjligheterna atlsätta i gång fler invesieringar i de statliga företagen inom basinduslrierna.Socialdemokraterna har föreslagil en investeringsram på 2 miljarder för sådanainvesteringar. Man skall då ha klan för sig all det krävs en summa av densiorieksordningen redan för att täcka föriusterna i trestörsta industrier, , NJA och . Det om något visar vilka ekonomiskainsatser det behövs för all klara problemen såväl i som i övrigadelar av vårt land. Förall underiälta industriinvesteringarna fortsätter regeringen ocksåstimulansåtgärderna på detta område. De redan utgående investeringsavdragenoch motsvarande bidrag kommer alltså att kunna utnyttjas även . Undersamma tid får företagen fritt la i anspråk sina investeringsfonder. Motdessa selekliva ålgärder har opposilionen - i varje fall socialdemokralin -såvitt jag vet, i slorl selt inle haft något all erinra. Men man skall då haklarl sig för alt sådana insatser inte blir lika effektiva ulan atl generellaålgärder läggs i bollen - och den lypen av ålgärder vill socialdemokralerna avnågon anledning inte godta. Dentredje gruppen av ålgärder är de olika branschprogrammen för direklkrisdrabbade näringar. Sådana branschprogram har redan anlagils för bl. a.varvsnäringen och vissa delar av lekoindusirin. Regeringen pre-senterade i gårålgärder för andra delar av lekoindustrin och kommer au lägga framförslag lill ålgärder för andra delar av tekoindustrin och förspecialstålindustrin. Arbele pågår likaså för all hitta lösningar förhandelsslålsseklorn och gruvindustrin. Detrör sig i dessa branscher inte bara om konjunkturproblem ulan i hög grad ocksåom strukturproblem, som stat och kommun, företag och fackliga organisationergemensamt har alt la sig an. Inle sällan krävs del också en bantning avbranschen som helhet Det får dock inle förleda oss all dödförklara dessanäringar på del sätt som socialdemokraterna exempelvis ville göra med jordbruketpå . Tvärtom finns det - som jag ser det - framtidsmöjligheter förmånga företag även inom så utsatta branscher som teko, stålindustrin ochsjöfarten när omställningsproblemen väl är övervunna. Men det kommer au krävaåiskilligl arbele och slora ekonomiska insaiser för atl klara dessa problem. Sislmen inte minst gäller det att lägga grunden till en mer långsiktig förbättringav det svenska näringslivets konkurrenskraft. Därvid måsle inle minst de mindre och medelstora förelagensutvecklingsmöjligheter las lill vara på ett bättre sätt än under den lid dåsocialdemokralerna var i regeringsslällning. Iell förslå sleg på vägen mol en mer akliv näringspolilik lägger därförregeringen fram ell särskill småförelagspaket Däruiöver förberedsbl. a. en uibyggnad av slödel lill leknisk forskning och ulveckling ochsärskilda åtgärder för atl stödja marknadsföring och exportfrämjandeverksamhet. Jag har med denna relativt ulförliga genomgång av regeringenssysselsäiinings- och näringspolilik velal understryka all det verkligen inlefinns några patenllösningar på dagens ekonomiska problem. Del behövs aklivaålgärder över ell brell fäll - insatser på såväl kort som lång sikl - för altlyckas. Åtgärder på etl håll fordrar som regel insatser även på andra håll föratt bli effektiva. Jaghar med denna genomgång också velat markera, all de syssel-säliningsfrämjandeinsaiserna nu har en omfatlning som aldrig lidigare har förekommil i våri land- inle ens under djupa krislider. Sysselsällningen har salls främsl, såsom mankan fordra i en modern välfärdsslat För ingenting ulgör ett större hot motvälfärden än just arbetslösheten. TillLars vill jag säga alt det fakliskt var 10 000 flersysselsatta än . Men det innebär inte att vi är tillfreds medulvecklingen, atl vi är nöjda - även om vi i en internationell jämförelse kanse all har klarat sig mycket bra när det gäller sysselsättningen. Delblev en uppgång av arbetslösheten , men fortfarande ligger den på 296 i . I nästan alla jämförbara länder ligger arbetslösheten nu påmellan 5 och 8 96, dvs. tre-fyra gånger högre än här i . Detsom jag nu redovisat är också den bäsla dementin på alt den nya regeringenskulle föra högerpolitik. "Sysselsättningen främst" är verkligen intenågol som man förbinder med högerpolitik. är del förvånande all såmånga regeringar med socialdemokratiskt inslag ute i fortsätter all föraen i traditionell mening verkligt konservaliv sysselsällningspolilik. redovisning som jag har lämnal om regeringens åtgärder - arbetsmarknadspolitiken,konkreta insatser för att klara branscher där krisen är ell faktum - liggerockså svaret på den fråga som slällde om vilken ekonomisk politiksom regeringen vill föra för all vända ulvecklingen till det bättre. Dethar naturiigtvis inte heller undgåil atl förvåna, atl den svenskasocialdemokratin under sitt första år i opposition i så lilenutsträckning velat medverka i kampen mot arbetslösheten. I stället harkrafterna förölls på en ensidig och i grunden ganska ofruktbar kritik av näranog alla de ålgärder som regeringen har vidtagit Men del höga tonläget har intekunnal maskera brislen på alternativ. Demonstralioner har för socialdemokralernaunder detla år varil viktigare än konstruktivt tänkande. Närdet gäller inflationsbekämpningen har vi i klarat oss mindrebra, även om den ökade takten i prisstegringarna i första hand måstetillskrivas de åtgärder som måst vidlas för alt få nerprisökningslaklen: momshöjningen, justeringarna av valutakurserna osv. Jag kanbara försäkra att kampen mot inflaiionen kommer all vara ell rättesnöre förregeringen. Detstora underskottet i utrikesaffärerna kvarslår också oförändrat och har t o. m.fortfarande tendenser alt växa. Vill man förenkla, kan man säga atl vi hittillsinie har betalt någonling av den siörre oljeräkning som oljekrisen förde medsig. Den ökade minuspost som vi har fått i bytesbalansen fram till numotsvarar ju ganska exakt höjningen av oljepriserna. Däravkan man möjligen också utläsa all dagens krisiendenser i industrivärlden ärett lecken på en mera varakiig omställning i värids-samfundet Med de högrepriserna på olja, men också på kaffe och andra råvaror, har en del av defattiga länderna ekonomiskt tagit etl sleg närmare de rika. har andrafatliga länder, som är i slark industriell utveckling, alltmer börjat arbetasig in på färdigvarumarknaderna i industrivärlden. Inte bara , ulan ocksåandra länder i , upplevs nu som allt starkare konkurrenter av bl. Del är sannolikt en ändrad konkurrenssituation, som kommer allbeslå. Utan att vi riktigt har länkl på della har del tagits sleg på vägen molen ny ekonomisk världsordning. Delär en utveckling som vi alla officiellt starkt bejakar. Men då måste vi varaberedda all som enskilda individer eller som föreirädare för olika grupper ochnationer ta konsekvenserna av en sådan ulveckling. När kaffepriserna ökar,sliger konsumenlprisindex. Della konsumenlprisindex läggs då som grund förkompensationskrav. Men del finns naturligtvis inle något reellt utrymme föratt lillgodose sådana kompensationskrav; produktionsresultaten i den svenskaindustrin eller i det svenska jordbruket förbättras ju inte genom allkaffepriserna stiger. Om kompensationskraven då genomförs, leder del i ställetlill all den allmänna prisnivån höjs ännu mer eller lill au vi måste låna ännumer pengar i ullandel för all kunna beiala räkningen för importen. Omdel högre oljepriset det högre kaffepriset och den nya konkurrensen blirnågonling beslående - och del är jag övertygad om au vi måsle räkna med - måslevi här i producera siörre mängd egna varor för alt kunna beiala sammamängd import som lidigare, och del måste vi kunna göra till konkurrenskraftigapriser. Inser vi inle del , blir utlandsskulden en allt tyngre börda allbära för det svenska folkhushållet På samma säll som lidigare år med hög inflation slår det klart altarbetsmarknadens parter skulle ställas inför hart när olösliga problem, om inleskatteskalan juslerades med hänsyn lill inflationens verkningar. I det skaiteförslag somriksdagen förelades i går har regeringen så långl del varil möjligt försöktbeakta de synpunkter som organisationerna har fört fram vid överläggningar medregeringen. Fullt ut har del inte varit möjligl all lillgodose alla krav - delförekommer naturligtvis i viss utsträckning motstridiga intressen. Jämfört meddet utkast lill skala som låg lill grund för överläggningarna harsänkningen gjorts någol större, framför alll i de vanligaste inkomsllägena. Detinnebär atl de relativt sell största skattesänkningarna kommer att tillfallainkomsttagarna i låga inkomstlagen och medelinkomsllägen. Dessa grupper fårgott och väl kompensation för den skatteskärpning som inflaiionen kan väntasmedföra under elt år. Inkomsttagare i högre inkomstskikl blir däremot intefullt ul kompenserade för den skärpningen. De som på grund av kort arbetstid,dålig tillgång på arbele, handikapp eller andra orsaker har mycket lågainkomster får en förbäliring genom höjningen av del ganska infördaavdraget på slulskalten. Del höjs från . och kommer iforlsällningen också atl kunna utnyttjas av pensionärer. Därmedkommer det i prakliken inle atl utgå statsskatt på årsinkomster under 15 000kr. Pensionärer kommer atl erhålla en skattereduktion ända upp till . i förhållande lill inkomsttagare i akliv ålder med samma inkomsl. Delkommer i forlsällningen inle all finnas samma möjligheler som tidigare altförbättra låginkomsttagarnas situation genom ändringar i den statligabeskatlningen. En inkomsttagare med . erlägger t. ex. numera inle merän elt par procent av sin inkomst i statsskatt Det innebär all inle ens ellfullständigt slopande av statsskatten i det inkomstläget skulle ge såförfärligt myckel. Därför måsle man i ökad utsträckning söka sig andra vägarför atl förbättra dessa människors ekonomiska villkor. Vadjag nu har sagt innebär inle all låginkomsttagarna skulle vara utanskalleproblem. Tvärtom innebär kommunalskatten men också i viss utsträckninglöneskatterna en tung börda i dessa inkomstlagen. Kommunalskatten lar ju iallmänhet så myckel som av inkomsten ända från första kronan efter detatt grundavdraget är borträknat Jämför man det med siatsskaiten på viden inkomsl på , förslår man kanske bättre all skallelällnader för delägsla inkomsllagarna i förslå hand måsle gå över ändringar i den kommunalabeskailningen. Kom-munalskatlens belydelse även i högre inkomsilägen framgår avatl kommunalskallen numera är högre än siatsskaiten ända upp till en inkomslpå ca . Försl därefter belalar man mer i inkomsiskatl lill sialen änlill kommun och landsling. Nackdelenmed skalleomläggningar av del slag som vi har haft praktiskt taget varje årunder har bl. a. varil atl de i prakliken inle gett utrymme för merän ettåriga löneavtal. Därmed har behovel av ell automatiskt verkande syslemblivit alll påtagligare. Regeringen lägger nu fram förslag om ett sådani syslemmed verkan från näsla år. Del är utformat så att man skall justeraskalleskalan med hänsyn Därvid kommer man dock all bortse från sådanaändringar i index som beror på eventuella momshöjningar, eftersom en sådanhöjning annars skulle utlösa en automatisk kompensation i en annan del avskattesystemet Införandetav ett sådani här syslem fråntar naturligtvis inte regering och riksdag varesig rätlen eller skyldigheten all vid behov ändra den slalliga beskattningen.Men man får med ett sådani syslem ell automatiskt verkande system i bollen,som gör del möjligl för arbetsmarknadens parter alt överblickaskatteulvecklingen än . Däruiöver kan riksdagennär som helst gå in och göra de förändringar som bedöms angelägna avfördelningspoliliska eller andra skäl, t ex. alt man ökar omfattningen avsamhällets verksamhet. Automatikenpåverkar däremot inte skattebördans fördelning mellan inkomsllagare i olikainkomslklasser, som man så ihärdigl försökl göra gällande frånsocialdemokratisk sida. Automatiken är i själva verket helt neutral i detavseendet. Däremoi kan man nalurliglvis formellt hävda atl slalskassan gårmisle om en viss inflationsvinsl när man vidtar en sådan här åtgärd.Erfarenheten visar emellertid med all tydlighet att den "vinsten"under alla förhållanden måste föras lillbaka lill skallebeialarna genom åriigaskalleomläggningar för att det över huvud tagel skall vara möjligt atl kommafram lill några uppgörelser om löneavtal. Skaller och andra ekonomiska frågor pockar av naluriiga skäl på delslörsla intresset jusl . Men del innebär inle all vi får ge avkall pååtgärderna på andra viktiga ämnesområden, t ex. miljöfrågorna. Inleminst det som har hänl i Teckomalorp utgör i del fallel en varning. Händelsernadär visar hur brottslig verksamhet - men också oförsiktig användning och slarvmed gifter och kemikalier som används i dagligt bruk - kan utsätta en intet ontanande allmänhet och t. o. m. ell helt samhälle för direkl fara. Även om delsom hänl i Teckomalorp förhoppningsvis skall vara en engångsföreteelse, måstedel få bli en varning för framliden. Det måste ulgöra en uppmaning lillmyndigheler och be-sluisfallare all göra kontrollen effektivare och få framnoggrannare föreskrifter. En sådan händelse bör emellertid också ha del goda medsig all vi alla blir mer miljömedvelna och uppmärksamma på riskerna med allförsöka rubba naiurens egna sammanhang. I jusl det aktuella fallet får helleringen möda sparas för alt förhindra framlida skadeverkningar. Vihar inie alllid de kunskaper och de politiska instrument som behövs fören sådan politik. För alt få etl samlal grepp om dessa frågor länker regeringentillsätta en ulredning på miljö- och naiurresursområdet Del är som vi ser delhög lid alt ta ell rejält tag i miljöfrågorna, uivärdera den fördamiljöpolitiken och la fram en samlad syn på de här problemen, så au man iforlsällningen kan förebygga miljöförsiöring i stället för atl som oftabehöva ta till brandkårsutryckningar. Avsikten är att både nalurresursfrågornaoch andra miljöfrågor skall ha en central roll i den ulredningen; de hör iniimlihop. 1 framtiden måsle de behandlas i ett sammanhang, om vi skall kunna kommatill rätta med dem. Denmiljöförstöring som vi beviiinar kan lill en del förklaras med vårtresursslöseri. Vårt samhälles inriktning måsle ändras från att förbruka lillall bruka. Del är ell bra mål - men det kommer all la tid innan vi når det. Detär också en utmaning, som vi är tvingade att anta och som innebär många svåraavvägningar mellan olika mål och i en osäker framlid. Närvi ser framåt är det också nödvändigl atl vi på ell hell annat sätt än hillillslåler kravel på en långsiktig och ekologiskt riklig hushållning med våranaturresurser påverka samhällsutvecklingen. Förutsättningarna för atl ävenkommande generationer skall få möjligheler lill en god livsmiljö får på ingavillkor växlas in mot kortsiktiga ekonomiska vinster. della krav kan iell längre perspekliv heller inle vikliga samhällspoliiiska mål somsysselsällning, levnadskoslnadsut-veckling m. m. uppfyllas. Detta gällergivetvis också i ell internationellt perspektiv. Nyhetsförmedlingen från utlandel har dominerats avde iniernaiionella lerrordåden och den sydafrikanska regeringens desperaiaförsök atl kväva alla ansatser till opposition mol apariheidregimen. Bäggefallen kan tas som exempel på atl demokraiiska värden alllid måsle försvaras påett aklivi säll - t o. m. i vår egen del av världen. Möjligheternaatt påverka utvecklingen i går i hög grad genom internationellapåtryckningar. Här är aktivt genom insatserna i FN och genom deinilialiv som vi själva har tagit för alt begränsa investeringarna i Sydafrika.Den politiken gäller det nu atl fullfölja med all kraft för all gefrihelsslrävandena alll del slöd som vi kan ge. Kampenmol terrorismen ställer i samma grad krav på inlernaiionell sammanhållning.Därför är det viktigt att exempelvis frågan om flyg-planskapningarna nu kommeralt las upp i FN. Men del gäller också all övertala alla länder all inle slålill ijänsl med en frislad för internationella förbrytare. Erfarenhetenhar visat hur vikligl del är all inle i kritiska lägen ge efter förterroristers utpressning och hot. Den växande internationella terrorismen får åandra sidan inte tas lill intäkt för främlingshat eller för alt göra vårtsamhälle mera slutet Denviktigaste försvarslinjen mol alla antidemokratiska tendenser ochvåldstendenser är trots alll atl länder som och andra stater iVäsleuropa försöker bevara del öppna samhällssystem som vi alla håller så högt. Vi kan som bekanl se lillbaka på eit år och ivå veckors borgeriigregeringspoliiik. Och ell år och av socialdemokratisk opposition. Jagvill ingalunda förneka atl vi under denna korta tid mött svårigheter. Problemsom grundlagls sedan lång lid lillbaka har plötsligt blivit alltmer kännbara för allt fler avvårt lands medborgare. Vi står i en ny indu-stripoliiisk situation.Betydelsefulla näringspolitiska och energipoliliska frågor kräver lösning.Nytänkande och omvärdering blir nödvändigl i många hänseenden. Krisföreteelsernahar kommil all prägla tidningsrubriker och massmedia. Därigenom har detobestridliga faktum kommil i bakgrunden atl en klar politisk kursomläggning äglrum i vårt land. Den målmedvetna cenlraliseringspolilik som socialdemokralernabedrivii sedan ell liolal år lillbaka har hejdats. Del kolleklivistiskalänkande som präglade den tidigare regeringspolitiken har brutits. Desssträvanden all slyra och reglera med hjälp av en växande byråkralisk apparathar nu ersatts av en politik inriktad på alt ställa den enskilda människan,hennes oberoende, valfrihet och individuella trygghet i centrum församhällsarbetet Mångauppfattar säkert begrepp av det här slaget som enbart vackra fraser. Vibetraktar dem som förpliktande. Vi ser som vår uppgift att låta dem präglautformningen av regeringspolitiken i olika konkreta frågor. Jaghar mött väldigt många människor runl om i landet. Jaghar kunnat registrera olikartade reaktioner inför den nya situation de nubefinner sig i: Dels oerhört slora förväntningar på att regeringsskiflel skulleleda lill omvälvande och snabba reformer.