prot · G10956 · 1977-12-31 00:00:00 — Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels denna motion, ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Utskottets hemställan i övrigt Bifölls. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 7 avIngvar m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr34 mom. 14 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 7 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för Ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja - 161 Nej - 148 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 8 avIngvar m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill all kammarenbifaller näringsulskoltets-hemställan i betänkandet nr 34 mom. 19 c röstar Ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 8 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. Propositionergavs på bifall till dels utskotlets hemställan, dels reservationen nr 1 avErik m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förraproposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 19mom. 1 röstar Ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m. n. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då ErikWärnberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 161 Nej - 148 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 177 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande Ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. Den som vill att kammarenbifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 19 mom. 2 röstar ja, dendet ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 177 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då Cari-HenrikHermansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 297 Nej - 10 Mom. 3 och 4 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avValter , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 19mom. 5 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen nr 2 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då ValterKristenson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad ulskoitet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avErik m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill all kammarenbifaller skalteutskottets hemställan i betänkandet nr 19 mom. 8 röstar Ja, dendet ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då ErikWärnberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 162 Nej - 148 Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa morhenl hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avLennart m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 8mom. 1 röstar Ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då LennartAndersson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 162 Nej - 148 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hgmslällan, dels reservationen nr 2 avLennart m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande Ja besvarad.. Se.tan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill att kammarenbifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 8 mom. 3 röstar ja, den detej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då LennartAndersson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 163 Nej - 147 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avInger och , och förklarades den förra propositionen varamed övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 8mom. 4 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då JoakimOllen begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. §6 Inrättande av regionala försäkringsrätter (forts.) Fortsattesöveriäggningen om socialförsäkringsutskotlets betänkande 1977/78:15. Låt mig börja med att framhålla att jag kanske inle flnner kammarensarbetsmetodik särskilt rationell, när vi nu först sent på efter- middagen skall återupptaden överläggning om socialförsäkringsutskotlets belänkande nr 15 som avbrötsvid midnatt. Den ganska långa debatten i går om detta belänkande gälldehuvudsakligen omfattningen av lekmannainflytandel i de föreslagnaförsäkringsrätterna och lokaliseringen av dessa. Milt anförande kommer allskilja sig från de tidigare därför att jag ifrågasätter inrättandet av dessaförsäkringsrätter. Förstvill jag emellertid säga att mot förslaget om inrättande av en mellaninslansför besvärsprövningen av socialförsäkringsmål finns inget alt invända. a. från rättssäkerhetssynpunkt tvärtom positivt alt den nuvarande modellen,där en administrativ myndighet - - verkar både sombesvärsinstans och som tillsynsmyndighet, upphör. Del är uppenbarligenerforderligt med en instans, en domstol, för överprövning av sådana ärenden somhandläggs av försäkringskassorna. Denna domstols beslut kan i sin tur prövasav försäkringsöverdomstolen. Jagär emellertid inte övertygad om all vare sig departementschefen eller utskottethar hittat rätt väg när del gäller utformningen av den nyabesvärsorganisalionen. Förslaget om försäkringsrätter innebär att det skallinrättas tre nya specialdomstolar. Utredningen angående "översyn avbesvärsorganisationen inom socialförsäkringen m. ", vilken ligger tillgrund för proposilionen, har inte behandlat möjligheten att anknyta den nyainstansen till den redan befintliga domstolsorganisationen. Den frågan har emellertidtagits upp av ett antal remissorgan. Det är väl klart all här är fråga om målav sådan karaktär all de inte hör hemma hos de allmänna domstolarna, men myckeltalar för att de kan och bör handläggas av de allmännaförvaltningsdomstolarna. Vissa av remissinslanserna diskuterar om man kananknyta besvärsprövningen till länsrätterna eller till kammarrätterna. För anser jag all starka skäl talar för en anknytning lill kammarrätterna, ochdel är den uppfattningen jag vill utveckla något. Föredragandedepartementschefen tar i propositionen 20 upp ett resonemang om en anknytningtill i första hand kammarrätterna. Såvitt jag kan se är del egentligen ett endaskäl som gör att han avvisar kam-marrätlsaliernalivel, nämligen kammarrätternasstora målbalans och hårda belastning genom rådande måltillslrömning.Departementschefen säger all om socialförsäkringsmålen fördes lillkammarrätterna, skulle mål-tillströmningen öka med och all en sådanstor målökning skulle medföra organisatoriska och praktiska problem i ett läge,då kammarrätterna redan har svårt all klara sina nuvarande mål. Motdet argumentet vill jag peka på alt målbalanserna vid samtliga kammarrätter harminskat väsentligt under detta år. var antalet oavgjorda målvid kammarrätterna ungefär 27 000, medan antalet var nere i 22500. Det här är en reducering av antalet balanserade mål som väsentligtöverstiger vad man tidigare räknade med. Kammaren har förut diskuteratfrågan om att eventuellt inrätta ytterligare en kammarrätt, i så fall i förstahand i , men protokoll 1977/78:56 såvitt jag kan förstå ärden frågan f n. inte aktuell Just på grund av all del numera inte kan antasfinnas arbetsunderlag för ytterligare kammarrätter. Motdenna bakgrund menar Jag att det argument om en stor målbalans inomkammarrätterna som måhända tidigare kunde ha viss tyngd inte längre föreligger.Prognosen pekar också mot en fortsatt kraftig reducering av kammarrätternasmålbalanser. Utskottetförsöker dämpa ner invändningen om kammarrätternas stora målbalans och sägeratt problemen inte skall överskattas men vill ändå inle lägga prövningen tillkammarrätterna, närmast med motiveringen att ärendena är så svåra. Utansidovördnad för utskottet vill Jag påstå att det resonemanget är heltfelaktigt. Just om målen är svåra finns del särskild anledning all lägga demtill kammarrätterna, som erfarenhetsmässigt har en skicklig personal och engod administration. Del måste från effektivitetssynpunkt vara bälire än allbygga nya organ, där svårigheterna kan bli stora all rekrytera kvalificeradedomare. Förslagetom försäkringsrätter innebär tillskapande av nya specialdom-slolar. Jag hävdar- och jag tror att det är en uppfattning som delas av många - all man skallvara myckel restriktiv vid inrättande av specialdomstolar och all sådana börinrättas endast om myckel starka skäl talar för del. Sådana skäl finns inte idel här fallet. Omman knyter den nya mellaninslansen för prövning av socialförsäkringsmål lillden redan existerande förvaltningsdomstolsorganisalio-nen, undviker vi ocksåatt få nya, fristående förvaltningsdomstolar med en egen utveckladadministration. Organisationen skulle med del bli mindre kostnadskrävande,vilket har speciell betydelse i ett kärvt ekonomiskt läge, och vidare skulleförvallningsdomstolsorganisationen bli mer enhetlig och sammanhållen. Socialministernsade alt del var en betydande svårighet alt rätt dimensionera denya försäkringsrätterna. Då finns del Ju anledning att ställa frågan: Varförinte anknyta dem till en befintlig domstolsorganisation? Del skulle ju gemöjlighet lill en hell annan elasticitet. Detfinns vidare ett allmänt önskemål om en större cirkulation av domare mellan deallmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna. Varje inrättandeav specialdomslolar, där domarna endast arbetar inom en mycket snäv sektor,försvårar en sådan önskvärd cirkulation. Med utskottets förslag får vi uppdelning av förvaltningsrättsskipningen på två olika typer av domslolsorganisationer.Den ena - de allmänna förvaltningsdomstolarna - kommer all behandla mål som rörpålagor, ingripanden och tillståndstvång inom förvaltningen, medan den andraorganisationen - försäkringsdomstolarna - kommer att inom en snäv sektor sysslamed förvaltningens förmånssidor. Jag är inte övertygad om lämpligheten av ensådan uppdelning, och jag har svårt att se all den överensstämmer medprinciperna för den allmänna förvallningsdomstolsreform som genomfördes 1971.Man bör beakta att del kan finnas ell samband mellan ekonomiskt stöd i olikaformer och samhällsingripanden t. ex.inom den sociala sektorn. Imotionen nr 140 har och jag tagit upp de här frågorna. Vi yrkardär att besvärsprövningen i första instans inom socialförsäkringen skallknytas till kammarrätterna. Låt mig, herr talman, sammanfatta skälen för detyrkandet: Här är det fråga om mål som till sin karaktär inte väsentligt skiljersig från de typer av mål som normall behandlas inom de allmännaförvaltningsdomstolarna. Endast mycket starka skäl skall föranleda attspecialdomslolar inrättas för mål som normalt hör hemma antingen under deallmänna domstolarna eller de allmänna förvaltningsdomstolarna. Några sådanastarka skäl för specialdomstolar har inte förebringats i det här fallet.Tvärtom försvårar inrättandet en önskad cirkulation av domare mellan de olikadomstolstyperna. När dessutom undanlag görs från kravet att yrkesdomarna iförsäkringsrätterna skall vara lagfarna, innebär det alt dessa domare saknarbehörighet att tjänstgöra i andra domstolar. Invändningen att kammarrätternapå grund av sin målbalans inle kan ta hand om dessa mål är inte längre bärande. Deresurser som skall satsas på alt inrätta tre nya domstolar kan med lägrekostnader satsas på de befintliga kammarrätterna. Administrationen blir enklareoch billigare och del är ett argument som inle bör lämnas åsido i del rådandeekonomiska läget. Ingen kan göra gällande att kvaliteten på handläggningen, ommålen gick till kammarrätterna, skulle bli lägre än om de går till dessaspeciella försäkringsrätter. Måhända kan man hävda motsatsen. Trotsdel ställningslagande som såväl departementschefen som utskottet gör, visardock departementschefen en viss tveksamhet - den stryks under av utskottet -när han säger alt ställningstagandet lill förmån för särskilda specialområdeninte hindrar alt man kan överväga att integrera dessa domstolaroch de allmänna förvaltningsdomstolarna med varandra. Jag tycker all del hadefunnits anledning alt , innan man inrättade de nya domstolarna, påallvar pröva den möjligheten. Jag har den uppfattningen alt del är svårare allgenomföra denna integration senare, när de särskilda försäkringsrätterna redanfinns. Underdebatten i går framkom från utskottets sida att man ansåg det myckel viktigtatt del finns kammarrätter på orter där försäkringsrätterna skall finnas. Mantalade då om något slags samband med kammarrätterna. Jag tycker också att delfinns ett samband, men den logiska konsekvensen av det är att man läggerprövningen av dessa mål till kammarrätterna. Jagmenar alt så svaga skäl talar för den lösning som man valt i proposilionen,och så starka skäl talar för andra alternativ, att jag tillåter mig tro all denvalda lösningen beror på en missuppfattning någonstans under deltalagstiftningsärendes gång. Med åberopande av innehållet i motionen och vad jag här har anförtyrkar jag bifall till punkten 1 i motionen 140. i , och jag har i motionen1977/78:66 föreslagit alt den södra försäkringsrätten skall lokaliseras lillMalmö/Lund-området. Vi har gjort del på den sakliga grund som anförts avutredningen, nämligen hänsynen till rekryterings-möjligheterna,tillgängligheten för den rällssökande allmänheten och tillgången på medicinskexpertis. Nusägs det i utskottets betänkande alt utredningen inte har tagit hänsyn tilllokaliseringspolitiska aspekter, men de aspekterna fick vi höra desto mera om eller rättare långt in . Då talades det här varmt frånKalmar, , och för att av lokaliseringspolitiska skälförlägga södra rätten till just den ort man argumenterade för. Och var manpå vissa håll myckel vältalig. sade t. ex. så här: Jag kaninstämma i vad anförde och nöja mig med att bara utbyta motBorås. I övrigt instämmer jag i argumentationen. - Det där är något som manskulle kunna kalla för korsvis förkortning. Och om man använder denna korsvisaförkortning när del gäller de lokaliseringspoliliska skäl som i och för sigfinns för alla de nämnda orlerna, så kvarslår alla de sakliga skäl som haranförts av utredningen för alt lokalisera den södra försäkringsrätten tillMalmö. Det finns därför skäl att tillgodose den rationella funktionen, gå på utredningensförslag och lokalisera den södra försäkringsrätten lill /Lund-området. Jag yrkarbifall till reservationen 5. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 140 av HåkanWinberg och i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller socialförsäkringsutskotlets hemställan i betänkandet nr 15 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 140 av och imotsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då HåkanWinberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avSven Aspling m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller socialförsäkringsutskotlets hemställan i belänkandet nr 15 mom. 3röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då SvenAspling begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 157 Nej - 145 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avSven Aspling m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 15 mom. 4röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då SvenAspling begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 157 Nej - 145 Mom.5 och 6 a Kammaren biföll vadutskottet i dessa momeni hemställt. Propositionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) reser- 9Riksdagens protokoll 1977/78:56 vationen nr 3 av GöstaAndersson, 3:o) reservationen nr 4 av samt 4:o) reservationen nr5 av , och förklarades den förstnämnda propositionen vara medövervägande ja besvarad. Då begärde votering upptogs förbestämmande av kontraproposition i huvudvoteringen de återståendepropositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertaletsmening för sig. begärt votering upptogs för bestämmande avkontraproposition i voteringen om kontraproposition i huvudvoteringen ånyopropositionerna under 3:o) och 4:o), av vilka den under 3:o) förklarades ha flertaletsmening för sig. begärde emellertid votering, varför följandevoteringsproposilion upplästes och godkändes: Densom vill att kammaren till kontraproposition i voteringen om kontrapropositioni huvudvoteringen angående socialförsäkringsutskottets hemställan i belänkandetnr 15 mom. 6 b antar reservationen nr 4 av röstar Ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i förstnämnda votering antagit reservationen nr 5 avBörje . Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposilion för voteringen om kontrapropositionen i huvudvoteringenuppläst och godkänd: Densom vill all kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angåendesocialförsäkringsulskolleis hemställan i betänkandet nr 15 mom. 6 b antarreservationen nr 3 av röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 4 av MajPehrsson. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultat, varför votering med omröstningsapparalverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposilion för huvudvoteringen uppläst och godkänd: Den som vill att kammarenbifaller socialförsäkringsutskotlets hemställan i betänkandet nr 15 mom. 6b röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. Då MajPehrsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Beskattningenav inkomst av en- och tvåfamiljsfasligheter §7 Beskattningen av inkomst av en- och tvåfamiljsfastigheter Föredrogs skatteutskottets betänkande 1977/78:18med anledning av propositionen 1977/78:68 om ändrade regler för beskattning avinkomsi av en- och tvåfamiljsfasligheter Jämte motioner. Regeringen (budgetdepartemenlet) hade ipropositionen 1977/78:68 föreslagit all skulle anta vidpropositionen fogat förslag till lag om ändring i kommunalskallelagen(1928:370). Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionenläggs fram förslag om en ändring av den schablonmässiga intäktsberäkningen fören- och tvåfamiljsfastigheter. Den lägsta procentsatsen vid inläklsberäkningenföreslås höjd från 2 till 3. Den nya bestämmelsen avses träda i kraft den 1januari 1978 och tillämpas första gången vid taxering." Idetta sammanhang hade behandlats de med anledning av propositionen väcktamotionerna 1977/78:206 av . (vpk), vari hemställts 1. alt beslutade att 24 § 2 mom.kommunalskallelagen (1928:370) skulle ha av motionärerna föreslagen lydelse,innebärande ytteriigare skärpningar av beskattningen för villafastigheter medtaxeringsvärden , 2. alt hos regeringen begärde att förslagsnarast framlades om sådan ändring av reglerna för avdragsrätt för ränta å gäldatt denna begränsades till att gälla skuldbelopp understigande . ochatt avdrag skulle ske från skatten, och 1977/78:207av (). Beskattningenav inkomst av en- och tvåfamiljsfästighe-ter 1. beträffande intäktsberäkningen för en- ochtvåfamiljsfastigheter alt med avslag på motionerna 1977/78:206yrkandel 1 och 1977/78:207 samt med bifall lill propositionen 1977/78:68 skulleanta det vid propositionen fogade förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370); 2. beiräffande gäldränleavdragel alt skulleavslå motionen 1977/78:206 yrkandet 2. INGA (vpk):