prot · G109157 · 1977-12-31 00:00:00 — Här gäller detockså att se skillnaden i storlek mellan vad som skulle satsas på ett enda landoch vad som skulle kunna bli aktuellt-om regeringen kommer till den slutsatsen- all satsa på en ökning av kapitalet i . Jaghar tänkt begagna den här debatten som ett lämpligt tillfälle att redovisa dediskussioner som f n, pågår i IDB mot bakgrund av den fråga som till utrikesministern i utrikesdebatten; tyvärr var jag inte självnärvarande när den frågan framställdes. Motbakgrund av del som har sagt vill jag alltså framföraytterligare några synpunkter på och Interamerikanska utvecklingsbanken.Det sägs alt del är de rika som gynnas, och man menar att vi här har givit enfelaktig presentation i propositionen. Nåväl, den verklighet som är framgåralldeles klart av den tabell som finns i propositionen. Alt man då har buntatihop de här kategorierna av länder med begränsad marknad och de fattigasteländerna beror t. ex. på att man i FN-sammanhang ju ofta specialbehandlaru-länder med begränsade marknader, därför att de är utsatta för alldelessärskilda problem. Vadman måste ta fasia på när man resonerar om vilka länder eller grupper av ländersom gynnas eller inte gynnas av insatser från IDB -det gjorde också herrWijkman - är skillnaden mellan vad som är lån på kommersiella villkor och vadsom har någon form av bidragselement i sig. länderna llr till helt övervägande del lån på rent kommersiella villkor.Jag vill påminna om att den upplåning som det mycket rikaSverige har gjort är långt större än hela denutlåning IDB har. Det rika har alltså på de internationellakapitalmarknaderna lånat upp resurser föratt hålla sig självt gående bättre ändet annars skulle kunna göra i så stor utsträckning. Då skorrar del i varjefall i mina öron när jag hör det oerhörda moraliserandet emot lån till s. k.rika länder i . Omman ser på de lån som innehåller någol mått av subventionsinslag, i denbemärkelsen att de har lägre räntesatser, finner man att i den långivningendominerar helt de fattigaste länderna; med det menar jag då de tio fånigasteländerna, den s. k. grupp D i IDB. Motbakgrund av vad sade vill jag också påminna om att andelen lånpå subventionerade villkor till denna grupp har ökatmarkant, från till 56 96. Jagvill också, herr talman, med hänsyn till att de mänskliga rättigheterna spelaren stor roll ide kommentarer och ställningstaganden som görs, påpeka att allavästeuropeiska länder utom är med i Interamerikanska utvecklingsbanken.De slutsatser som har dragits i en lång rad socialdemokratiskt styrda länderär alltså helt andra än de som i ett ganska upphetsal resonemangkommer fram till. Jagvill också påpeka all i den mån del görs någon insats för de länder som får lånfrån IDB, kan man konstatera all t. ex. svenska leverantörer under IDB-kontrakllar kontant betalt. Det är alltså inte fråga om att ge subven- lionerade krediter av detslag som det här i föreligger stor enighet om att genomföra. Detbehövs helt icke-subvenlionerade exportkrediter vid IDB-export. Om man jämförde subventionsinslag som förekommer i den typen av exporibefrämjande insats ochde 5 miljonerna till IDB vi nu resonerar om, så är 5 miljoner en spottstyver,. De olika exporibefrämjande insatserna i form av ränteslöd ochsådant är ofta stöd som går till regimer som man förvisso kan framföra synpunkterpå vad gäller de mänskliga rättigheterna. Detfinns, herr talman, en lång rad andra synpunkter att ta upp, men av lidsskälfår jag återkomma till dem . () kortgenmäle: Handelsministern blandade in här, och det finns faktiskt ettnaturligt skäl att göra det i diskussionen om IDB. IDB bildades nämligen somUSA:s politiska svar på Caslros revolution på . Det var en avEisenhowerregeringens sista åtgärder för att förhindra en radikalisering av denlatinamerikanska kontinenten, när man var skrämd av revolutionen, samt för attfå till stånd en organisation som skulle ekonomiskt stötta upp de konservativamilitärjuntor som ansåg kunde vara ett värn mot denna radikalisering av denlatinamerikanska kontinenten. Det var därför bra alt handelsministern tog uppCuba i delta sammanhang, för det har en relevans. Därmed visas också skillnadeni uppfattningar i diskussionen om handel mellan företag, exportkrediter m. m.Närdet gäller IDB är ju frågan huruvida vi skall inträda i en organisation somarbetar för dessa syften, som vi har belyst här i debatten förut. Del är enhelt annan sak, och det är en särpräglad sak för ett land som , som ärneutralt och som har en utrikespolitik som ser annoriunda ut än i NATO-ländernai t. ex. Sedansäger att det faktiskt inte har funnits anledning attdiskutera delta med påfyllnad av lDB:s kapital i regeringen. Man har varitföreträdd i förhandlingar informellt tidigare och efteratt IDBhar beslutat sig för kapitalpåfyllnad i formella diskussioner. Men man harinte, säger han, tyckt alt del har varii nödvändigt att la upp detla iregeringen. Vad handelsministern här säger ger ju intryck av att detta ärnågonting man kan ta lätt på och att det inte är någonting som del är särskiltbråttom med. Men ett faktum är att i del beslut som fattades vid lDB:s årsmötesägs att skall banken föreläggas ett förslag, och dåmåste min fråga till handelsministern bli: Kommer den , somregering, att över huvud taget bilda sig en uppfattning om Sverigeskapitalinsats - om den skall fördubblas, hur stor den skall bli -före ? Eller kommer , som skall läggasitt förslag , att ha lagt del utan all den svenska regeringenhar tagit ställning till hur stor den svenska kapitalinsatsen skall bli iframtiden och om skall delta i kapilalpå-fyllnaden? Om den svenskaregeringen inte har bestämt sig innan IDB har gjort det är det synnerligenanmärkningsvärt. Jag kanske kan få svar avhandelsministern på den frågan. (vpk) kortgenmäle: Handelsministern talar om de demokratiska fri- och rättigheterna, ochi nästa andetag säger han att flera andra länder också har gått in i IDB. Menskulle detta förhållande på något sätt klargöra att det råder demokratiska fri-och rättigheter i de latinamerikanska diktaturiänderna? Det gör detnaturiigtvis inte. Jag har tidigare regogjort för alt del inte existerar någrademokratiska fri- och rättigheter i dessa länder. Vad som existerar där ärsystematisk förföljelse, tortyr och avrättningar av de människor som kräverdemokratiska fri- och rättigheter. Det skulle vara intressant att höra vilkenuppfattning handelsmininstern egentligen har i den här frågan. Anser han attdet finns demokratiska fri- och rättigheter i , och ? Detär i detta sammanhang IDB kommer in i bilden. IDB är inte bara en bank i vanligbemärkelse, utan det är också en bank med mycket bestämda politiskamålsättningar, nämligen att stötta upp diktaturregimerna i . Handelsministerntalade vidare om de små och fattigaste länderna i . Ja, visst, Uruguayär ett litet, men också ett fattigt land - det är riktigt, handelsministern.Men i finns ju en fasansfull förtryckar-regim. Jag förslår inte heladet här resonemanget om de små och fattigaste länderna i . Vad ärdet för skillnad när det gäller förtrycket mellan dem och de stora länderna medett större invånarantal? Jag kan inte förstå att det förhållandet att det rörsig om små och fattiga länder skulle utgöra något förmildrande argument förmedlemskapet och deltagande i IDB-banken. De diskussioner om en kapitalökning i IDB som f n. sker är av ettytterst preliminärt slag. Del föreligger icke några riktlinjer för hur en sådankapitalökning skall gå till. Följaktligen har det inte funnits någon anledningför regeringen alt ta ställning till hur man från svensk sida bör ställa sig,om ett beslut om kapitalökning verkligen skulle fattas. Anledningentill att jag blandade in i resonemanget var att har en regim sombevisligen deltar i olika krigiska förvecklingar i , en regim till vilkenman från socialdemokratisk sida vill öka biståndet med 40 milj. kr. Det är ettbelopp som är långt större än de som är aktuella i det sammanhang vi nu talarom. Jagvill ytterligare understryka att de insatser som görs i form av lån från IDB pålitet mera bidragsbetonade villkor icke går till de rika länderna. Dessa är isjälva verket neltobidragsgivare till IDB, eftersom de gör sina egna insatserav kapital i IDB. Jagvill också påminna om alt vi är med i denna organisation av export främjandeskäl. Det har bedömts som betydelsefullt för svensk sysselsättning ochutveckling att icke ställer sig utanför de olika möjligheter som dettamedlemskap ger. Mot detta görs gällande att vi naturiigtvis skall handla medalla olika länder-och det gör vi också, så länge FN inte uttalat sig försanktioner. Men, säger man, den stora skillnaden är att man i det här fallet ärmed i en organisation. Själva deltagandel i organisationen skulle alltså görasaken helt annoriunda. Delär mot denna bakgrund jag har påmint om att också en lång rad andra länder somvi anser vara synnerligen demokratiska deltar i IDB-arbetet. Många av dessaländer har socialdemokratiskt styre. Deras ledare brukar ofta synas tillsammansmed i olika sammanhang, och då görs uttalanden om att densocialistiska internationalen är så förträfflig. Dessa ledare har i sina egnaländer inte alls den typ av debatt som vi har i . Jag föreställer migatt en anledning till detta är att de, i enlighet med den anda som kallas förHelsingforsandan, anser att om man vill påverka regimer som har en ickeönskvärd utformning av sin politik, då är det riktiga sättet att försöka varamed där man kan påverka. Ställer man sig vid sidan av har man faktiskt ingenmöjlighet att påverka. Man kanske kan känna sig myckel belåten själv moralisktöver att man är så oändligt högtstående. Men man deltar inte iväridsförbättrandet, och det är det som är tanken bakom de synpunkter Sverigemed all kraft drev i Helsingforssammanhang, att länder med andra regimer än vårskulle öppna sina dörrar så att vi kunde vara med på olika sätt. Detär helt riktigt att vårt inflytande är litet i ett sammanhang som det här. Mendet är det också i en hel del andra internationella organisationer där vi ärmed, därför att vi menar att alla kontaktytor bör utnyttjas för all vi skallkunna bidra till alt skapa en bättre värld. OmIDB och ett samarbete på aktivare villkor med den organisationen verkligenskulle vara så oerhört ruskigt som man får en känsla av att del skulle vara närman talar med , så undrar jag: Hur var det egentligen möjligt förden socialdemokratiska regeringen tidigare att ge rena biståndspengar till IDB?Man har ändå lagit medel från biståndsanslaget och stoppat in i IDB tidigare.Det är någonting som borde te sig anmärkningsvärt ur synvinkel. Detfinns i IDB:s struktur en alldeles speciell svensk utvecklingsfond förLatinamerika. Den utgörs av de pengar som anslogs av den socialdemokratiskaregeringen tidigare av biståndsmedel. Det är pengar som används förattfinansiera investeringar i Säo , som är den mest expansiva storstaden idel rika . () kortgenmäle: Det måste vara något mycket egendomligt med det hemlighetsmakeri kringen kapitalpåfyllnad .som handelsministern nu sysslar med. Han säger: Vi skallinte diskutera den här frågan om en kapitalpåfyllnad i regeringen. Det är någolobetydligt, och det är osäkra diskussioner som förs. Hanvill å ena sidan bagatellisera frågan, men å andra sidan leder hela hansargumentation kring exportbehovet - att vi behöver ökad exportstimulans genomIDB - egentligen till att han borde vara mycket aktiv som handelsminister föratt få till stånd en ny stor svensk kapitalinsats. argumentering går ut påatt det vore bra om handelsministern verkade för en sådan - medan han av någotskäl inför kammaren inte ens vill säga om regeringen före den 29 septemberkommer att fatta något beslut som regering. är ju det datum dåIDB skall ha ett förslag färdigt om den nya kapitalpåfyllnaden från denaktuella kommittén. Minfråga till handelsministern kvarstår: Om det här inte har diskuterats inomregeringen, vilka direktiv har då handelsministern givit sina förhandlare viddessa förhandlingar? Detta kan ju inte vara så ointressant och långt bortaliggande när beslut skall fattas . Detär svårt att undgå misstanken att så länge vi har tiden framför oss här iriksdagen före en omröstning, då skall frågan om en kapitalinsats bagatelliseras,särskilt som näringsutskottets borgerliga majoritet säger att det är för tidigtatt bestämma om vi skall utträda. Det vore litet pinsamt just för denmajoriteten att få veta att regeringen menar: Det är visserligen förtidigt att diskutera om vi skall utträda-den frågan skall diskuteras -men det är dags att diskutera kanske en fördubbling av kapitalinsatsen. Sedannågot helt annat: har en tendens alt när hansargumentering är svag gärna dra in argument från motståndarlägret. Han hakarupp sig på västeuropeiska socialdemokratiska regeringar eller liknande. Deträcker med att konstatera att detta är en utrikespolitisk fråga, att Sverigeinte är med i NATO. Vi har en annan och alliansfri utrikespolitik. Vi skallinte gå in i organisationer som har det syfte vi diskuterat häri kammaren, alt förstärka militärjuntor i . Jag kan förstå attStaffan kan vilja säga: Så länge man inte gör någonting ute iEuropa, varför skall vi då här i och den svenska socialdemokratin göranågot? Hur hade det gått med vår opinionsbildning kring , om vi hadeanvänt samma argumentering i den frågan? Då hade vi inte någonstans kunnat varaföregångare. Att bert hyser sin uppfattning kan jag alltså förstå,men hur är det med centerpartister och lölkpartister? Delar nihandelsministerns uppfattning på denna punkt? Enkonkret fråga till handelsministern efter den redovisning han gavbeträffande de fattigaste länderna i : Anser handelsministern attlån med bidragsvillkor, från IDB till länder som och , är pengarsom kommer ut till de fattiga människorna i dessa länder? Handelsministern : Herr talman! Jag bagatelliserar inga frågor, men däremot ärdet ganska angeläget att man vet vad man talar om innan man tar upp en frågaför ställningstagande i en regering. Man vill ändå veta vad man skall beslutaom. Vad som f n.pågårärsonderingarom olika alternativa uppläggningar. Närdeolika alternativen klarnar blir det självfallet angeläget för oss att taställning till hur man skall förfara. Vadsedan beträffar frågan om stöd till de rika länderna eller inte konstaterar jagalt inte hade en tillstymmelse till argument som svar på hur detkan komma sig alt ett rikt land som under en lång följd av år kan lånaofantliga pengar på de internationella kapitalmarknaderna ulan alt det ansesomoraliskt, medan det när långt fattigare länder lånar på kapitalmarknadenanses utomordentligt graverande. Det gavs inget svar på den frågan, och del ärintressant. Detanfördes också mycket luddiga argument till försvar för att man kunde tänka sigatt satsa så mycket ytterligare anslag, ja, rena gåvobistånd till ett land somär direkt invecklat i krigiska förhållanden på en annan kontinent. Det fannsinte en tillstymmelse till rimlig förklaring från på hur det ärmöjligt. Jagupprepar att det anslag som voteringen kommer att gälla är avsevärtmindre än den ökning som ni vill ha i u-landsbiståndel till . Det gällerbara en åttondel av detta belopp. Föratt ta upp sista fråga om lån till en del länder i den s. k.grupp D, dvs. de fattigaste länderna, vill jag säga alt det är riktigt att deti denna kategori finns länder med regimer, som befinner sig på ett stortavstånd från de ideal som vi har. Men jag har faktiskt roat mig inför dennadebatt, herr talman, med att se igenom senaste årsbok,speciellt vad har att säga om huvudmottagariänderna försvenskt bistånd. Jag vill försäkra att det i och för sig är enintressant läsning, men alldeles särskilt med tanke på den sorts snedvridna debattsom man ibland har en känsla av att det finns här i . Här förekommer ettsystematiskt skall mot vissa länder, och det är bra att man för fram kritiskasynpunkter på dem, men det är illa att det alltid är så dålig balans i dennakritik. Det är som jag ser det i själva verket djupt oroande alt vår debatt hardenna slagsida. Jagskall läsa upp vad säger om , ett land som vi harmycket intima förbindelser med och vars svårigheter jag har en utomordentligtstor respekt för med tanke på den fattigdom som råder där -men det är också enfattigdom som finns på många andra håll, Jagkonstaterar - till min förvåning, mot bakgrund av debatten i -attAmnesty International har ett antal synpunkter att framföra avseende ,som jag skall framföra i fri översättning som svar på direktafråga till mig. Jag upprepar att jag inte gör det för att kritisera Tanzaniautan för alt visa att den värld som vi lever i är myckel invecklad och att deländer som i praktiken kan eller vill hylla de ideal som vi själva har tillhörundantagen. AmnestyInternational säger att den mänskliga rättighetssituationen i Tanzaniafortsatte att förorsaka stor oro för för den senasteperioden som är under granskning i denna rapport. försöktegeneralsekreteraren besöka i förhoppning att få diskuteraorganisationens oro med president och vice president , men det varomöjligt att få möten till stånd. Man beskriver också olika försök tillskriftväxlingar som man haft med ledare för , där man har försöktförklara sin oro i olika sammanhang, bl. a. med anledning av deportationer ochtortyr och i fråga om fängelsvillkoren, inle bara på utan även påsjälva fastlandet. Jag upprepar, herr talman:Jag har inte aktualiserat detta för att ha någon omfattande diskussion omförhållandena i en lång rad regimer. Men måste det ju ändå, för attdet skall vara någon rimlig balans i vår diskussion i , framförassynpunkter också av kritiskt slag, även mot andra länder än dem som så all sägasystematiskt ulskälls här. Förste vice talmannen anmälde att alt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. PERGAHRTON (fp): frågade om denna debatt gällerekonomi eller moral. Man skulle kunna tolka den frågan så att all del måste gälla antingen ekonomi eller moral och all det för honomgäller ekonomi enbart. Jag skulle kunna länka mig all det är så för en hel delav debattdeltagarna och bland dem som har att ta ställning till IDB. Del äralldeles uppenbart att i ganska många fall har moralen gått ut när ekonomin hargått in. Viminns t. ex. att sade nej till svensktmedlemskap i . Och vi minns den märkliga uppvisningen här i kammaren av 14centerpartister - , , , GunnarBjörk i , , , , ,, , , , TorstenSandberg och P. O. - . Jaghar inte kunnat finna någon av dessa på talariistan för den här frågan. Jagfinner och på nästa frågas talarlisla, men det harkanske blivit ett fel. Jag har sett en del av de andra också här i kammaren ochutanför kammaren, så jag förutsätter att det här felet på talarlistan rättastill, så att jag inte,blir den siste talaren i denna fråga. De14 centerpartisterna förklarade att de egentligen var emot IDB, att de intetrodde att beslutet då skulle betyda beslut om inträde i IDB. Därför röstade deför regeringsförslaget. Vi vet nu - vilket naturligtvis alla vi andra begrepredan då - att rösterna i själva verket var röster för ett svensktIDB-medlemskap och ingenting annat. Centergruppensföreträdare i debatten sade vid det tillfället: "Ett svenskt inträde i IDBkan ingalunda ses som en given utgång av dagens riksdagsbeslut." Jagsvarade då för min del så här: "Jag vågar faktiskt slå vad om att besluteti dag kommer att leda till ett sådant medlemskap, och det blir mycketintressant att se hur dessa centerpartister kommer att ställa sig till ettoomkullrunkeligt faktum att är medlem i IDB." Centergruppenvar klok nog att inte anta mitt vad. Därför är den första delen av meningen avmindre betydelse. Den andra delen däremot har fltt ett mångdubbeltintresse. Hur ställer sig de 14 IDB-kritiska centerpartisterna ? Jag tyckerman kan begära ett besked. Såvitt jag förstår har de en viss möjlighet attåterställa sin trovärdighet. De hävdade att de i utskottsmajoritelens skrivningi fjol kunde inläsa en rad förbehåll som gjorde ett IDB-medlemskap osannolikt.De sade att de tolkade utskottsskrivningen om ett beslut, som enytterligare analys och en ny bedömning, som måste göras av bankens verksamhetoch roll i sammanhanget, och att denna prövning inle skulle inskränkasig till de handelspolitiska aspekterna, ulan gälla ett vidare sammanhang, ivilket ingår målen för den svenska biståndspolitiken. Desade vidare att delta måste göras innan ett svenskt inträde kan bli aktuelltoch alt frågan om skall bli medlem eller inte är beroende av utfalletav denna prövning. Del var ganska klara och starka bindningar till vad somskulle ske innan ett medlemskap skulle bli ett faktum, enligt deras uppfattningoch så som de tolkade sin röstning. Vivet nu alt regeringen knappast följde upp riksdagsbeslutet. Och en noggrannläsning av budgetpropositionens bil. avslöjar faktisktatt regeringen är medveten om detta - men handelsministern gör ett ganskaklumpigt försök att dölja det. Det framgår av följande: Iett interpellationssvar till mig svarade handelsministernpå min fråga om vilka ytterligare analyser som hade gjorts efterriksdagsbeslutet, men före inträde i IDB. Han sade bl. "Blandde dokument som sålunda har insamlats och studerats är bankens årsrapport för1976 tillsammans med de uttalanden som gjorts vid bankens årsmöte samt dokumentsom är styrande för bankens långsiktiga policy och interna bankdokument överplanerad verksamhet. Dessutom harsamtal förts med representanter för banken ochför vissa medlemsländer." I budgetpropositionensenare lyder motsvarande redogörelse så här: "1enlighet med beslut insamlades under förhandlingsskedei ytterligareuppgifterom bankens politik. Bland de dokument som sålunda har insamlats ochstuderats är dokument som är styrande för bankens långsiktiga policy samtinterna bänkdokument över planerad verksamhet. Dessutom har samtal förts medrepresentanter för banken och för vissa medlemsländer." Dennoggranne iakttagaren noterar att de enda två hänvisningar som det går attkontrollera för en utomstående - nämligen bankens årsrapport ochförhandlingarna från årsmötet 1977- har fallit bort i uppräkningen fråninterpellationssvaret till budgetpropositionens avlämnande ijanuari. Orsaken är enkel. Jag kunde i interpellationsdebatten lättpåvisa alt såväl årsrapporten som årsmötet var saker som hadeinträffat före riksdagsbeslutet -och således knappast kunde ingå ide "ytteriigare" analyser som ville ha genomförda eftersitt beslut. Handelsministern gjorde ett försök att bluffa iinterpellationssvaret; i budgetpropositionen har han tagit bort bluffen. Men det som återstår är intet, i varje fall ingenting som är kontrollerbart. Detkan alltså inte föreligga något som helst tvivel på att det omfattandeutredningsarbete som centergruppen trodde skulle komma till stånd före ettsvenskt medlemskap i icke har utförts. Motden bakgrunden finns del såvitt jag kan se bara en hederlig väg att gå förde 14centerpartisterna. De kan säga: Vi trodde att regeringen skulle göra enomfattande ny analys av läget. Så har icke skett; alltså har förutsättningen för vår röstning den 1juni 1977 bortfallit. Handlar de så, kan man möjligen hävda att de varit naiva,men inte att de varit ohederliga. Om de inte handlar så, förbjuder migdiskretionen att uttala vad man bör säga om del beteendet. Del är naturligt all man sätter dessa centerpartisters agerande iförgrunden . Del var deras röster som avgjorde voteringen tillIDB-medlemskapets förmån. Övrigaledamöter i majoriteten hycklade inle - och har inte hycklat heller - ombeslutets innebörd och sina åsikter. De har öppet förordat ett svensktmedlemskap. Del finns alltså ingen anledning att ifrågasätta deras politiskaheder, del vill jag starkt betona. Ändå bör man notera att majoriteten gjordeförbehåll genom att ange målsättningar för bankens utlåningspolitik ochorganisationsstruktur och genom att aktualisera tanken på alt skullekunna utträda ur IDB, om inte från svensk synvinkel rimliga förhållanden kundeuppnås.