prot · G1097 · 1977-12-31 00:00:00 — Det är skälet tillall vi framlagt förslag till åtgärder som skall ge jobb eller utbildning åtminst 30 000 människor till en sammanlagd kostnad av ungefär 2 miljarderkronor för vintern. Viföreslår en rad ålgärder som berör ungdomarna. Del är kommunalaberedskapsarbeten för ungdomar, där kommunerna får statsbidrag på och därvi har höjt dagsverkskostnaden från tidigare . lill 350 eller400 kr. Till beredskapsarbeten hos enskilda företag har bidrag tidigare kunnatutgå med högst . Regeringens beslut innebär att vi höjer delta bidrag lill15 kr. Denna lyp av beredskapsarbeten inne i förelagen har givit mycket godaerfarenheter. Vi har vidare genom arbetsmarknadsverkel selt lill atl manytterligare skärper åtgärderna för att ordna slalliga praktikarbelen.Bidragsmässigl innebär del alt statliga myndigheter och verket får fulltäckning för lönekostnaderna för dessa ungdomar. Jagdelar helt värdering: Inget slöseri i elt samhälle är värre änarbetslöshet! GUNNAROLSSON (s): Jag känner till åtgärdspakelet. Men när del gäller ungdomen måsle dettas fram fler arbetstillfällen, och där måsle statsmakternas stimulans bestå;den får inte klippas av vid ett visst datum. Här gäller del all ge kommuner,landsting och privata företagare andrum för all inventera möjligheterna ochvaska fram jobb ål ungdomarna. Då kan man inle, som regeringen hade länkl sig,klippa av slimulansen , utan stödåtgärderna måste fortsätta. Omtrygghetslagstiftningens tillämpning inom det konstnärliga området De måste fortsätta. Det är ju därför de fortsälteri De klippsinte av - vi föriänger dem ju lill , precis somGunnar efleriysl i sin fråga. Vi är alltså helt överens. Känns det såsvårt all säga alt vi är helt överens på den punkten? Jämförman vad vi genom arbetsmarknadspolitiken gör för ungdomar i hela landet iseptember 1977 - statliga praklikplalser, tiokronan, kommunalaberedskapsarbeten och övrigt - med arbetsmarknadspolitiken ,finner man att det var sammanlagt 18 000 ungdomar som fick jobbeller utbildning på det sättet, medan det var 28 000ungdomar. Vi är alltså på väg i rätt riktning. Men erkänn då också, GunnarOlsson, atl vi gör större insatser än någon regering tidigare i svensk historiaför all skydda sysselsättningen och motverka arbetslösheten! GUNNAROLSSON (s): Jag har sagt två gånger att åtgärdspaketet innehåller många bra saker.Men då kan väl Per också erkänna om det var denna fråga i mitten avseptember som fick statsrådet atl falla beslutet all förlänga del 75-procentigabidraget fram . Det viktiga är atl vi har ett arbetsmarknadsverk i vars styrelse sitterrepresentanter för parterna på arbetsmarknaden - de storalöntagarorganisationerna och näringslivet. De hade elt sammanträde den 23september, där de lade fram ett antal förslag. Under nio dagar därefterarbetade vi på och i regeringen i övrigt fram delpaket som helt har anslutit sig till. Detta är den vanliga gångenför att få sådana här åtgärder förankrade hos parterna, för alt göra demeffektiva så all de skyddar sysselsättningen och motverkar arbetslösheten. Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Omtrygghetslagstiftningens tillämpning inom det konstnärliga området ArbetsmarknadsministernPER erhöll ordet för alt besvara () den 5 oktoberanmälda fråga, 1977/78:39, och anförde: har frågat mig oin jag är beredd atl vid den kommandeöversynen av iryggheislagstiftningen också ge de sakkunniga i uppdrag attöverväga en mjukare tillämpning av denna lagstiftning inom del konstnäriigaområdet, t. ex. vid teatrar eller . Enligtdirektiven lill den nya ansiällningsskyddskommitién bör kommittén uppmärksammade särskilda problem som finns i verksamheter där en flexibilitet irekryteringen och en viss genomströmning av ar-belslagare är nalurlig medhänsyn lill verksamhetens art. Kommittén skall vid behov lägga fram förslag omhur dessa problem skall lösas. Jag vill också erinra om att en motion, som ävenberör dessa frågor, skall behandlas av arbetsmarknadsutskottet. Detkan tilläggas atl del redan av förarbetena lill anställningsskyddslagenframgår, alt arbetsdomstolen i sin bedömning har atl la särskild hänsyn lillverksamhetens art och till arbetslagarnas ställning. Många av de aktuellareglerna är också dispositiva så atl arbetsmarknadens parter skall kunnaanpassa lagstiftningen till den egna branschen eller verksamheten. Vadden nya kommittén har atl göra är att undersöka om lagstiftningen ochkollektivavtalsregleringen har verkat tillfredsställande och, om inte, kommamed förslag lill jämkningar. Att principen om trygghet i anställningen skulleurholkas för dessa arbetstagargrupper är det inle lal om. Omtiygghetslag-stiftningens tillämpning inom det konstnärliga området Jag ber allfå lacka slatsrådet för svaret. Jaghar med intresse tagit del av de direktiv som statsrådetAhlmark har utfärdat, och jag fann där också en mening som utgör huvudpunkten idet svar som jag har fått . Statsrådet talar om att man också skalluppmärksamma de verksamheter där det krävs flexibilitet i rekryteringen.Självfallet är jag glad över att man också särskilt nämner den moderata motionav som berör dessa problem och som skall behandlas iarbetsmarknadsutskottet. I motionen talas det om alt lagstiftningen har letttill problem på vissa sektorer, framför allt på det kulturella och konstnäriigaskapande området. pekar särskilt på , som inle i sammautsträckning som har kunnat använda frilansare och konstnärer av olikaslag. Del är alltså arbetsmöjligheter som har försvunnit. Mendet är inte bara på som detta är påtagligt; även påteaterområdet har svårigheterna visat sig. De kom lill tydligt uttryck närMalmö stadsteater för någon lid sedan skulle tillsätta en ny teaterchef En avde främsta kandidaterna drog sig lillbaka och förklarade att trygghetslagarnagjorde att han inle kunde fullfölja sin uppgift. "Utanmöjligheter till uppsägningar, små möjligheter lill omplaceringar, ingenflyttning mellan teatrarna och inga nyanställningar kunde jag inle la på migansvaret." Hanpåpekar också atl del inle är ovanligt att en person som är verksam på det härkonstnärliga området behöver en omflyttning för att hans skaparförmåga på nyttskall leva upp. Jag tror atl de flesta av landets teaterchefer instämmer i denbedömningen. Även på det här områdetrör det sig i stor utsträckning om ungdomar 2 protokoll 1977/78:7-10 Omåtgärder för att hindra taxehöjningar inom allmänna statliga kommunikationer som just har lämnatscenskolorna. Deras möjligheter att få anställning och visa vad de duger tillär begränsade, och en uppmjukning av lagstiftningen skulle tillsammans medandra åtgärder - del vill jag betona - kanske åstadkomma en större röriighel.Som jag har sagt är på det konstnäriiga området en viss frihet ochröriighel av stor betydelse, både för de institutioner som verkar på dettaområde och för de enskilda konstnärerna, för vilka ett miljöombyte kan betydany inspiration och vidareutveckling. Jaghoppas alltså alt den här utredningen skall kunna lösa de nuvarandesvårigheterna, självfallet med bevarande av trygghet i anställningen. Överiäggningenvar härmed slutad. §9 Om åtgärder för att hindra taxehöjningar inom allmänna statligakommunikationer Kommunikationsministern erhöll ordetför alt besvara (vpk) anmälda fråga,1977/78:26, och anförde: har frågat mig om regeringen avser atl förhindravidare taxehöjningar inom allmänna slalliga kommunikationer för atl stoppainflationen. som och SJ är affärsdrivande verk. Verksamhetenskostnader skall enligt riksdagsbeslut i princip täckas av intäkter från demsom utnyttjar verkens tjänster. Om staten fordrar all affärsverken skall utförauppgifter som ger underskott, flnansieras sådan verksamhet över statsbudgeten.Detta gäller t. ex. i fråga om ersättning till SJ för drift av olönsammajärnvägslinjer. 1 ett läge då löner och övriga kostnader stigerskulle ett stopp för prishöjningar inom kommunikationssektorn innebära all enstörre andel av kostnaderna för dessa verksamheter övervältras påskattebetalarna eller måsle las från annan skattefinansierad verksamhel. Avmånga skäl tycker jag atl detta bör undvikas. (vpk): Jag lackar kotnmunikalionsministern för svaret. Del var ju negativt,eftersom kommunikationsministern inte är villig atl ställa ut några löften omatl hjälpa lill alt förhindra taxehöjningar i fortsättningen. Jagvill inledningsvis påpeka atl del inte är sagt all det krävs att man tar ut merskattemedel; man kan ju också länka sig en omfördelning inom statsbudgeten föratt finansiera sådan här verksamhet. Man kan I, ex, minska de militärautgifterna, vilket regeringen naturligtvis har möjlighet atl göra. Jag vill säga några ord omkommunikationssektorn i allmänhet och då först om trafiksektorn.Det är här fråga om vilken lösning vi skall välja för att komma lill rätta medvåra trafikproblem. Skall vi salsa på kollekliva lösningar, som är billigare änom man ser lill samhällets samlade utgifter, som kräver mindre energi och somär säkrare för trafikanterna? Eller skall vi salsa mer på privata lösningar,som är dyrare, som ständigt ökar sin andel av energiförbrukningen och somåsamkar samhället stora kostnader i form av investeringar i vägar ochtrafikleder och dessutom förorsakar oöverskådliga förluster i liv ocharbetsförmåga på grund av sina höga olyckstal? Mankan säga att de styrande i landet redan gjort sitt val. Både den förra och dennuvarande regeringen har accepterat bilismen för såväl person- somgodstransporter, utan redovisning av de verkliga kostnaderna. Detolyckliga trafikpolitiska beslutet - som väl kommunikationsministernavser när han talar om riksdagsbeslut -, nämligen att varje trafikgren självskall bära sina koslnader, var eil slag mot all kollektiv trafik. Fastän detnu, senare, slår klart för alla alt det var ett dåligt beslut, spökar detfortfarande och påverkar trafikpolitiken, så som vi ser av det beslut omtaxehöjningar som föreligger. SJmåste gå ihop om del inte skall bli belastningar för skattebetalarna, säger kommunikationsministern.Hur stor belastning på skattebetalarna utgör den svällande privalbilismen? Desssamlade kostnader för samhället har aldrig redovisats. Det är lönsamt för vissagrupper - för bilindustrin, för oljebolagen, för hela den marknad med prylaroch tillbehör som växer i bilismens spår - atl den får svälla och ta alltstörre resurser i anspråk, men det är inle lönsamt för samhället. Taletom att allmänna trafikföretag måste gå ihop är falskt. Medborgarna har rättlill ett väl utbyggt trafiksystem med skäliga priser. Del är en servicefrågaoch inle en förelagsekonomisk lönsamhetsfråga. Jagskulle vilja ställa två följdfrågor till kommunikationsministern: all trafikpolitiska beslut var ett olyckligtbeslut? Och om så är fallet: Är kommunikationsministern villig att arbeta iregeringen för en mera helhjärtad satsning på kollektiva trafikmedel? Omåtgärder för att hindra taxehöjningar inom allmänna statliga kommunikationer Jag sade, , i slutet av mitt svar att om man villundvika taxehöjningar måste man antingen övervältra kostnaderna påskattebetalarna eller ta pengarna från annan skattefinansierad verksamhet. kan som bekant regeringen inte göra utan att fråga . Jagdelar uppfattningen att vi naturligtvis skall salsa på allmänna kommunikationsmedeldär sådana är en realistisk lösning, men det fordras som vi vet ett vissttrafikunderlag. Jag tror därför inte att man kan tala om spårbunden trafik ochandra allmänna kommunikationsmedel kontra bilismen som ett aniingen-eller. Vimåsle ha klart för oss atl Omåtgärder för att hindra taxehöjningar inom allmänna statliga kommunikationer del är fråga om både-och. Bilismenär ett utmärkt komplement lill de allmänna kommunikationsmedlen, men tyvärrmissbrukas den. Vi kan vara överens om att det inle är lill gagn vare sig förvåra strävanden att spara energi, för våra strävanden all förbättra miljöneller för våra strävanden att öka trafiksäkerheten. Men vi måste räkna med enkombination av allmänna kommunikationsmedel och enskilda, och det är denoptimala kombinationen som vi skall försöka stimulera folk att komma framtill. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Del är självklart att vi skall ha en kombination av bilism ochkollektiva trafikmedel; jag har aldrig heller påstått att man på något sättskulle helt och hållet avskaffa bilismen. Mendet här hänger ihop med de följdfrågor lill kommunikationsministern som jaginte fick något svar på. I beslutet - - låg det en tydligprioritering av, en tydlig satsning på, en tydlig fördel för just utvecklingenav bilismen både på godssidan och på personsidan, och där fanns också en tydligdiskriminering av de kollektiva trafik-medlen. Detär klart att man kan skylla på trafikunderlag och sådana saker och säga att detinle är lönsamt atl upprätthålla den och den järnvägslinjen eller den och denbusslinjen. vet vi atl SJ har bedrivit sin trafikpolitik i vissabygder på det sättet att man exempelvis har lagt om tidtabeller osv. så att manhar fått ett mindre irafikunderlag. Sedan har man gått ut och mätt, och så harman sagt: Här har vi så dåligt trafikunderlag att vi måste lägga ner. Del finnsexempel på del, men dem känner säkert kommunikationsministern bättre lill änjag gör. Dethär är alltså en fråga om vad man vill salsa på. Samhället måste ge sill stödåt de trafikmedel som är diskriminerade genom den politik som bedrivs, och detviktiga är alltså om regeringen är villig atl arbeta för det eller om den skallfortsätta atl prioritera bilismen på övriga ira-fikslags bekostnad. Självfalletkrävs det ett riksdagsbeslut, men del är dock regeringen som kan ta inilialiv idessa frågor. Frågan kvarslår alliså; Anser kommunikaiionsminislern all 1963års beslul var bra eller dåligl? Jag beklagar att jag inte svarade på frågan, men del berodde på atljag inte hann. Lampan började glimta, när tiden var ute. Jag skall försökabesvara frågan . Jaganser all irafikpoliiiska beslul i princip var riktigt och välgrundat.Jag vägrar bestämt all acceplera några påslåenden om all del avsiktligtdiskriminerade något trafikslag. Avsikten var all trafik-slagen skulle varaabsolut jämställda. Feletmed trafikpolitiska beslut är enligl min mening all del ännu inle harsatts i full funktion. Del är kanske litet sent atl göra det . Därför arbetarvi på en proposition med en ny trafikpolitisk policy. som jag hade hoppals allkunna förelägga men som jag tyvärr inte kan lägga fram förrännågot . OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Nej, direkt utsagd var naturligtvis ingen diskriminering av denkollektiva trafiken trafikpolitiska beslut. Direkt eller formelltfinns inte heller några beslut som man kan peka på där det sagts atl denkollekliva trafiken skall missgynnas. Men den politik som förts och somfortfarande förs missgynnar ovedersägligen den kollekliva trafiken till förmånför privalbilismen. Närdet gäller t. ex. helgirafiken med bussar skummar de privata bussbolagengrädden av trafikströmmarna. Genom långfärdsbussar tar dessa bolag upp de storatrafikanhopningarna vid helgerna. På del sättet undandras SJ etttrafikunderiag. Del är en osund konkurrens. Sådana saker diskriminerar absolutden kollekliva, den samhällsägda, den ställiga trafiken och gynnar privataintressen. Där måste man sätta in stötarna och se till all trafiken överförslill det som är billigare och bättre för samhället. Torsdagen.den 13 oktober 1977 Omkommunernas utbyggnadsplaner för daghemmen Överiäggningenvar härmed slutad. § 10 Omkommunernas utbyggnadsplaner för daghemmen SocialministernRUNE erhöll ordet för alt i ett sammanhang besvara dels OlleWästbergs i (fp), dels () anmäldafrågor, 1977/78:29 resp. 35, och anförde: i har frågat mig vilka resultat en utlovadinventering av barnomsorgsplanerna har givit och hur jag bedömer kommunernas utbyggnadsplaner för daghemmen. villatl jag lämnar en redogörelse för situationen vad gäller planerna förbarnomsorgen och ger besked om vilka åtgärder som ytterligare kanbehöva vidtas för fullföljandet av det av fastlagda femårsprogrammel.Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Socialdepartementetsplaneringsgrupp för barnomsorg och har gemensamtgenomfört en enkät till landets kommuner i år.Avsikten med enkäten var att få svar på i vad mån ulbyggnaden av daghem ochfritidshem fram t. o. m. i facknämndernas förslag till nybarnomsorgsplan skiljer sig från de uppgifter om utbyggnadeni föregående års barnomsorgsplaner som sammanfattade våren1977. Socialstyrelsenssammanställning visade att ca 82 000 platser skulle tillkomma i daghemunder . Enligt den nu gjorda kommunenkäten beräknas ca87 000 platser tillkomma . I sin planering ligger såledeskommunerna nu ca 5 000 Omkommunernas utbyggnadsplaner för daghemmen platser högre än . Närdel gäller fritidshemmen planerar kommunerna nu alt ca 41 000 platser skalltillkomma , vilket är ca 7 000 platser mer än vad som framgick avden sammanställning gjorde . Kommunenkäienvisar vidare att kommunerna planerar all öka antalet familjedaghemsplaiser medca 28 000 . Låtmig konstatera det positiva i alt kommunerna i sin konkreta planering därmedytteriigare har närmat sig det uppsatta programmet som omfattar 100 000daghemsplatser och 50 000 fritidshemsplalser . Låtmig konstatera atl dessa planer inte ger något säkert och slutgiltigtbesked om hur uibyggnadsprogrammet kommer all fullföljas. Av planerna framgåratt ca 57 000 daghemsplatser beräknas tillkomma avuibyggnadsperioden, dvs. Det är 3 000 flerplatser än vad som förutsattes när uibyggnadsprogrammet lades fast. Å andrasidan kommer det enligt nuvarande planer atl tillkomma ca 16 000 färre platserunder än vad programmet innebar. Detta bekräftar tidigareerfarenheter av atl svårigheterna atl överblicka i en femårigplaneringsperiod får genomslag i den konkreta planeringen. Denlämnade redovisningen visar all del fortfarande finns tid för kommunerna attgenom en ökning av det daghems- och fritidshemsbyggande som enligt programmetskall genomföras nå det uppsatta ulbyggnadsmålel. Vidmina senaste överläggningar i denna fråga med i augustiframgick att dess ledning bedömer det troligt med en högre verkligutbyggnadstakt än planerna just nu visar . Härvid konstateradesäven all kommer att genomföra en seriekonferenser i samtliga län. Vid dessa konferenser kommer alt gåigenom ulbyggnadssituaiionen i alla kommuner för att därigenom få ett underlagför all bedöma vilka åtgärder som från förbundets sida kan vara möjliga atlvidla för all söka förbättra kommunernas förutsättningar all motsvaraulbyggnadsprogrammels ambitionsnivå. Jag kommer att ta del av resultatet häravvid kommande överläggningar med förbundet. Regeringenhar vidare på min föredragning vid dagens regeringssammanträde givitplaneringsgruppen för barnomsorg i uppdrag atl genomföra en analys av i vad månolika kommuner i sin nu aktuella planering genom utbyggnad av daghem når upptill den allmänna riktpunkten på ca 80 96 av del platsbehov som med ledning avkommunernas vid överenskommelsen gällande förskoleplan kunde beräknas för år1980. Planeringsgruppen åläggs därvid också atl analysera orsakerna lill allkommunerna i förekommande fall inle har kommit upp lill denna nivå. Uppdragetskall redovisas i sådan lid all en redogörelse härför kan lämnas i anslutninglill alt samlas efter juluppehållet. i Slockholm(fp): Del finns anledning all vara bekymrad när det gällerdaghemsulbyggnaden, för del förslå över ulbyggnadstakten och för det andra överkvaliielen. All okunnigt struntprat av lyp kan få fäste iopinionen - inle bland de lusentals föräldrarna i daghemskön men i opinionenöver huvud taget - beror pä att många daghem hell enkell är för dåliga.Kvaliielen måste förbättras i takt med ulbyggnaden - inte sänkas. Närsocialdemokraterna i ensamma av alla partier kräver att taket förbarngrupper skall höjas till 20 barn, då går man reaktionens ärenden. Vi skallbygga bort daghemsbrislen, men inte lill priset av kvalitetsförsämring. Låt ossskärpa kvaliielsnormerna för daghemmen när det gäller personal - det står juockså i regeringsdeklarationen - och minska det onödigadelaljkrångel som ofta hindrar goda lösningar, t. ex. lägenhelsdaghem. Socialministernverkar ha en viss förtröstan när det gäller utbyggnaden. Jagundrar om det finns anledning till det. Som socialministerns svar visar, haröverenskommelsen mellan staten och hållits - och detär bra. håller den också liksom . Men 1980 spricker den. Ochför hela perioden ser läget inle bra ut. Jag vill därför fråga: Hur trorsocialministern att vi skall klara hela perioden? Behövs det några ytterligareålgärder? Planen bygger ju på en frivillig överenskommelse mellan staten ochKommunförbundet, där sialen hållil sin del. Hur skall vi då göra för att kommunernaskall hålla sin? Ochhur ser socialministern på den här typen av frivilliga överenskommelser motbakgrunden av vad vi vet ? Detta är en viktig fråga, därför att riksdagsbeslutetinnebär ju också full behovstäckning 1986, dvs. all när den här planperioden äravslutad måste daghemsutbyggnaden forisälla myckel snabbi. Alla de föräldrarsom står i kö vet ju att vi långt ifrån är på väg all nå behovstäckning.Det är också uppenbart atl det finns en betydande olikhet mellan olika kommunernär det gäller alt nå upp lill målsättningen. Därförvill jag fråga om socialministern är beredd alt ta upp någon typ av speciellaÖveriäggningar med de kommuner som ligger under . Omkommunernas utbyggnadsplaner för daghemmen Också jaglackar socialministern för svaret. Detär riktigt all siffrorna är bättre än de som redovisades ivåras när del gäller daghemsulbyggnaden. Men det är an-noriunda när det gällerfritidshemmen. Där håller inte vårsiffrorna, utan höstundersökningen liggersämre till, ungefär 1 400 platser lägre än vad vårplanerna visade. Delfinns anledning för socialministern alt med skärpa följa utvecklingen. Deökade byggkostnaderna och kommunernas kärva ekonomiska läge kan göra attplanerna inle hålls. Här gäller det att inte bara låta Omkommunernas utbyggnadsplaner för daghemmen det gå, utan vara offensivoch visa vilja alt driva på i arbetet. Ävenmed de nya siffror som socialministern nu presenterar liggerman under den siffra man enligt överenskommelsen skulle uppnått 1981, med inlemindre än 24000 platser. Det är delta jag finner oroande , särskilt somdel är svårare - som det sägs - alt överblicka vad som händer under de senasleåren av femårsperioden. Man skall också hålla i minnet all planerna är en sak,verkligheien ofta en annan. Ettsäkrare grepp på det hela får vi möjligen när kommunernas budgetar ärklara. Då vet vi mer om huruvida utbyggnadslakten kan hålla. Jag tror alt detkommer att visa sig svårt för vissa kommuner alt klara den planerade nivån förulbyggnaden. Jaghåller helt med min medfrågare om kvaliielen när det gällerbarnomsorgen, men jag kan inte godkänna hans resonemang beträffande Göteborg.Det var den borgerliga ledningen som hade kört ekonomin i botten. Därförtvingas man från socialdemokratisk sida att vara återhållsam när det gällerbarnomsorgen. Beslutetalt göra en analys beträffande plalsantalet och behoven är bra, men när delgäller ambitionerna är nog en utopi i de flesta kommunerna. Jag tillät migatt göra en undersökning av kommunerna i del län som jag representerar, och jagskall försöka hastigt skildra läget där. 1Eksjö finns daghemsplaiser bara i den gamla staden, inga platser i industrisamhällenai övrigt i kommunen. IGislaved är ambitionsnivån , socialdemokraterna ville sträcka sig till 6096. I håller planerna /78, sedan håller de inte. I håller inteplanerna. Eftersläpningen är betydande. I håller manfemårsplanen, men den är hell otillräcklig. IVetlanda har man 45 platser och har 30 under utbyggnad. Planerna hålls,men 75 platser i en kommun på 30 000 invånare med betydande industrier kan varoch en inse är otillräckligt. Dennaundersökning liksom liknande rapporter från andra håll i landet gör mig oroligför vad som kan komma att ske i ett kärvt ekonomiskt läge, därregeringspartierna gör vad de kan för atl försämra siandarden förbarnfamiljerna och där man riskerar all kommunerna drar in på daghems- ochfriiidshemsbyggandei. Jag delar uppfattning att planerna är en sak ochverkligheten en annan. Verkligheten säger att - jag upprepardet - ligger vi före i utbyggnadstakten.