prot · G109106 · 1977-12-31 00:00:00 — Ellannat förslag vi harsiälll löraii lörbäiira kommunernas och landstingenssituation ärande befrias från moms. Det skulle innebiiraen klar lättnad rentekonomiskt för dem. GÖRANKARLSSON (s) kort genmäle: Om hade lyssnat på mig, hade hon inte behövt påslå attsocialdemokrater och moderater var överens i de ekonomiska frågorna. Men hongjorde inte det, och då blev repliken som den blev. Jagkan förstå att känner sig irriterad över de många utredningarnasom vi pekar på, men vi får ju vänta och se vad de ger för resultat. Vidaresäger hon sig vara bekymrad över atl vi skulle backa beträffande hemsjukvården.Det finns ingen anledning att vara bekymrad i det avseendet, . Angåendelångvården frågade vad socialdemokraterna gjorde. Jo, vi börjademed överiäggningar med och åstadkom ekonomiskasatsningar från staten till dem. tycks närmast ha fått arbetsgivaravgifter och strukturfondsavgifterpå hjärnan - på annat sätt kan jag inte tolka hennes ord. Hela hennesresonemang är egentligen ganska horribelt. Om man höjer landstingens löner mednågra procent betyder det tydligen ingenting för , som förra åretreste land och rike kring och talade om atl sjuksköterskorna skulle ha höjdlön. Men hur skulle den betalas utan att det gick ut över landstingens ekonomi?Det är bara ett spegelfökteri som bedriver när det gällerarbetsgivaravgifter och strukturfondsavgifter. En sirukturfondsavgiftskulleju,somjaguttrycktedet förut, användas till att skapa elt effektivarenäringsliv, som skulle ge jobb åt människorna och sätta fart på de f n. dåligtsnurrande svenska hjulen. borde alltså inse att den har ett stortvärde. Sedanfår jag lov att upprepa mig: Vad vill egentligen göra, på vilketsatt tänker hon finansiera det nödvändiga stödet till långtidsvården? Det gerhon inget besked om. Varje åtgärd som måste vidtas kommer att på något sättdrabba också landstingen och kommunerna. Hur känge skall det dröja innanregeringen är beredd alt handla när det gäller långvården? Skall det bli ,skall del bli eller när? När ni har en riksdagsmajoritet som avslår våramotioner, varför gör ni då ingenting, varför tar ni inte de initiativ som nisäger att ni vill ta? är ändå det avgörande. Ni förmår ingenting, om niingenting åstadkommer i det här fallet. Närni vägrar att bestämma er för vad som skall ske, då har man rätt att säga altden borgeriiga regeringen sviker de gamla och sjuka. Sådana ordfyrverkeriersom står för är dåliga hjälpmedel för långvårdens utbyggnad. Hälso-och sjukvård, m. m. Nr 106 Statsrådet : Fredagenden H'"'' ''ilmn' Först några ord till EvaHjelmström. Jag hoppas att det framgickav mitt anförande att jag också har den uppfattningen att biverkningsrapporteringenbör avsevärt förbättras. Vi ligger visserligen i det Hälso-och sjuk- avseendet långt framme - kanske längst framme i världen - mendet innebär vård m. in. '"''' '"' fnns behov av ytterligare förbättringar på det området. delar jag alltså helt EvaHjelmströms åsikt. Jag hoppas att den proposition som skall kunna läggasfram kommeratl leda till en ännu bättrebiverkningsrapportering än den vi har . Sedannågra ord lill . Del gläder mig att det inte var fråga om någonny förändring av socialdemokraternas inställning till hemsjukvården, utan fortfarande håller fast vid alt hemsjukvården måste förbättras såvälkvalitativt som kvantitaiivi, om vi skall kunna få en äldresjukvård som är såbra, så effektiv och så mänsklig som möjligt. frågade vad det kostar att öka landstingens löner. Naturligtvis blirlandstingens lönekostnader betydligt större, om man lägger på nyaarbetsgivaravgifter. Om man å andra sidan säger, som socialdemokraterna iblandgör, att arbetsgivaravgifterna ingenting kostar därför alt de skall avräknasvid löneförhandlingarna, måsle del innebära en försämrad situation förlöntagarna - en situation som inte heller skulle förbättra deras vilja attställa upp på obekväm arbetstid eller på heltidsarbete. frågar hur jag skall finansiera långtidssjukvården. Ja, jag tänkte ivarje fall inte i första hand finansiera den genom all lägga på landstingenytteriigare löneskatter. Som jag redogjorde för i min inlägg har vi försöktunderiätta landstingens situation genom att ta bort 2 96 av löneskatten. Förlandstingen innebär det enbart ungefar 350 milj. kr. i minskade utgifter.350 milj. kr. är mer an dubbelt så mycket som de 150 milj. kr. somsocialdemokraterna i stället föreslår i direkta bidrag. Jag tror atl del ärviktigt all vi gör klart för oss-vilket herrCarishamre var innepå i sillinlägg-all del är helt orimligt alt tro, eller försöka inbilla någon, atl manlöser dessa stora, mycket trängande, ytterst angelägna problem för landstingengenom alt tro atl det finns pengar att la från himlen. Det finns det inte. Hurvi än bär oss åt kräver delta omprioriteringar inom landstingens verksamhet.Det kräver atl andra verksamhetsområden, som i och för sig kan varautomordentligt angelägna, får vänta eller får finna sig i en betydligtlångsammare utbyggnadstakt. Det är den verklighet vi som väljare och politikerhar all leva i under en lång följd av år framöver. Men vi löser ingalundaproblemen -jag vill upprepa det än en gång - genom alt framhärda i att ständigtlägga på landstingen nya löneskatter, löneskatter som vi sedan inte ar bereddaatt ens kompensera till 100 96. Under della anförande iiveriog tredje vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. () kortgenmäle: Nr 106 Jag tänker inte försöka få all ändra inställning den när det gäller arbetsgivaravgifterna. Jag vel all hon är såförhäxad av den -j ,-).|p5 1970 saken all del inte är löntatt diskutera. Men låt mig la upp vad hon sade beträffandearbetsgivaravgifterna och avräkningen av dessa vid löneförhand- ffälso-och siuk-lingarna. sade all della skulle drabba löntagarna. Menfru j,j. , hennes parii och den regering hon silter i harsannerligen inte tagit hänsyn till lönlagarna utan varit kvicka alt åstadkommaförsämringar för dem. Praktiskt tagel vaoe ålgard som regeringen har vidtagithar riktat sin udd mot lönlagarna och den grupp som de representerar. Denekonomiska politik som den borgerliga regeringen fört har missgynnat landstingoch kommuner och gjort alt man tvingats höja både landstings- ochkommunalskallen. Del kan inte komma ifrån. Visocialdemokrater har försökt driva på när del gäller långtidssjukvården. Meneftersom vi inte har någon majoritet i kan vi endast lägga framförslag som sedan avslås av majoriteten. Tänk vilka ramaskrin vi skulle hahört. vilken kritik vi skulle ha fått från moderata riksdagsmän och tidningarför nonchalansen mot de gamla om situationen hade varil den omvända! sitterni själva i ansvarsslällning. Del är ni som skall infria era frikostiga löftenlill väljarna - men då förmår ni ingenting. Det är handling, , somär avgörande, inte vackra ord och fraser. När tänker genomstatliga insatser till landstingen göra någonting åt långtidssjukvården? För alt bespara kammarens ledamöter lid lär jag nog be läsa igenom vad jag sade i mitt första anförande om vad regeringen hittillshar gjort för att underlätta landstingens besvärliga ekonomiska situation. Jagskulle också vilja uppmana att än en gäng läsa igenom denreservation i finansutskoiteis belänkande dar socialdemokraterna säger allderas politik leder till en mindre volymökning för kommunerna än regeringens politik. menar alt jag är förhäxad av arbetsgivaravgifterna. Jag är angelägenom alt vi äntligen får en helhetssyn på vad vi gör i olika sammanhang, så allvi verkligen ser alla konsekvenserna av de förslag som läggs fram i riksdagenoch i andra sammanhang. Närdel gäller löneskatterna och andra avgifter harjag ansett det vara minskyldighet att påtala vilka utomordentligt negativa konsekvenser för landslingendessa sländigt ökade skatter har haft under 1970-lalel. Säkerligen ärdelta en av många anledningar lill alt utbyggnaden av långtidssjukvården harsläpat efter så starkt som den har gjort. Jagnämner de här effekterna av olika ålgärder på landstingens skatteun derlag, därför all del under den senaste liden har lagts fram ell förslag av socialdemokraterna och LO om löntagarfonder och kapitalbildning. Om del förslaget realiserades,skulle även del drabba skatteunderlaget för kommuner och landsting utomordentligt hån. I förslaget föreslås nämligen elt tvångs- 2 Nr 106 sparandepå 3 96 av lönen. ivångssparande skulle innebära att den landstingengenom en försämring av skatieunderiaget på . drabbadesav en ärlig inkomstminskning på ungefär 750 milj. kr. som GöranKarlsson säger, och det tror jag, att han ömmar för landstingens Hälso- och siuk- ekonomi,finnsdeiallanledningförhonom att i varie fallselillatt dessa delar vård '' ' ° socialdemokraternas förslag icke realiseras. Tredje vice talmannen anmälde att att lill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. IVARNORDBERG (s): Då statsrådet prövade anslagsframställningarna förakademiska sjukhuset i , måste hennes avgörande på den punkt som honsjälv berörde avslutningsvis i sitt inledningsanförande ha präglats av alltannat än saklighet. Låtmig först redovisa följande. 1 sin anslagsframställning har direktionen förakademiska sjukhuset äskat 22 nya tjänster. har i sinbehandling av petitan sagt ja lill 21 av de 22 äskade nya tjänsterna.Statsrådet har för sin del - av bl. a. ekonomiska skäl - tillstyrkt endast 6nya tjänster. Dessutomhar akademiska sjukhuset begärt att få omvandla 19 biträdande överiäkartjänstertill överläkartjänster. har ansett alt man nu måsle varaåterhållsam när det gäller att tillstyrka sådana omvandlingar av ijänsler.Trols det har man ansett sig vilja acceptera att så skall få ske i 11 av de 19begärda fallen. Statsrådet har för sin del varit ense med omatt det är nödvändigt med restriktivitei i dessa fall och ansett sig kunnagodta endast sju omvandlingar av biträdande överiäkartjänster tillöverläkartjänster. Sålångt är allt väl. svåra ekonomiska situation som vi befinnerossiär dethelt naturligt att hårda prutningar måste göras även på dessa områden. Men i ensituation som denna, när hårda prutningar måsle göras, är det än angelägnareatl prioriteringarna sker med hänsyn till de samlade behoven. Det är emellertiduppenbart att beträffande den punkt som statsrådet själv berörde harprioriteringen inte skett pä sakliga grunder. Statsrådethar mot vilja ansett atl en biträdande överiäkarijänsl pålungkliniken bör omvandlas lill en överiäkarijänsl. harprioriterat en ny tjänst i allergologi vid lungkliniken. Jag vill inte göragällande att statsrådet inte skall ha rätt att göra andra prioriteringar än desocialstyrelsen gör, men när så sker måste också sakliga motiv ligga bakomsådana beslul. Så är del inte i det här fallet. Det enda motiv som statsrådetanför i budgetpropositionen är att direktionen på akademiska sjukhusel under enföljd av år har önskat en omvandling av den här tjänsten. Om det ifortsättningen kommer alt vara statsrådets motiv vid prioriteringar, finns detverkligen anledning atl vara allvariigt oroad. Huvudmotivetför statsrådets överkörning av i det här fallet 26 - del vidhåller vi, statsrådet - äruppenbarligen att docent Hillerdal,som statsrådet har som sakkunnig i sitt departement, skall kunna återvända tillakademiska sjukhuset efter sin tjänstledighet med stora möjligheter att fötillträda den här överlakartjänslen. Slalsrådel berörde tillsättningen av dehär tjänsterna, men del vet även statsrådet atl det är ytterst sällan som manicke tillsätter en person som innehar den biträdande överläkartjänsten när denomvandlas till överläkartjänst. Då skall del vara mycket allvarliga skäl somligger bakom detta, och sådana skäl tror jag knappast föreligger i det härfallet. Delär helt naturligt atl slalsrådel inie vill erkänna alt det är annat än sakligamotiv som ligger bakom den här prioriteringen från hennes sida. Men jag villännu en gång understryka att om prioriteringarna har sådana här grunder, finnsdet verkligen anledning alt reagera, och del har vi gjort. I vår moiion1977/78:717 yrkar vi avslag på den här punkien i budgetpropositionen, och detyrkandet följs upp i reservationen 4 som jag också vill yrka bifall till. Hälso-och sjukvård, m. m. Turordningen i debatten har blivit en aning lustig. Jag log för givetatt som första namn på den något egenartade motion som behandlarfrågan om omvandling av tjänst vid akademiska sjukhuset också skulle la upp deni sitt anförande. Men tog upp frågan, och i stora delar förjag väl hänvisa till min tidigare skildring av sakförhållandet och de motivsom ligger bakom. socialdemokratiska motionen talade man om all yiiersta restriktivitei måsletillämpas, och man talade om atl en sådan här omvandling skulle kosta 50 000kr. 1 sin reservation har socialdemokraterna prutat på det hela, och man ärnere vid . beräknar att en sådan här konverteringskulle kosla . IvarNordberg talar här om atljag skulle ha kört över av . Jag finnerdet någol förvånande. Det är nämligen sä alt har ansvaret förläkarfördelningsprogrammets genomförande. Därför måsle styrelsens uppfattningtillmätas allra största betydelse när det gäller inrättandet av nya tjänster.Däremot kan på andra håll inte påverka fastställandet av påvilken nivå en tjänst skall placeras. Del står således sjukvårdshuvudmännenfritt all välja om en medgiven tjänst för specialisi-kompeieni läkare skallinrättas för en överläkare, för en biträdande överläkare eller för enavdelningsläkare. Endast vid de statliga sjukhusen, akademiska sjukhusel ochkarolinska sjukhuset, anför synpunkter. Somjag sade i mitt tidigare anförande har tidigare varje årtillstyrkt omvandlingen av befintlig Ijänsl vid lungkliniken lill överiäkarijänsl,men sista gången avstyrkt den. Delär inte så uppseendeväckande om regeringen i fall som dessa gör en självständigbedömning av angelägenheten mot bakgrund av dels direktionens, delssocialstyrelsens uppfattning i frågan, liksom del är de olika landstingen somavgör motsvarande frågor med utgångspunkt i bl. a. direktionernas uppfattningav på vilken nivå en medgiven tjänst skall inrättas. Nr 106 Nar det gäller tjänsten i allergologi förde direktionen fram den somnr 14 i Fred'igenden prioriteringsordningen. Därigenom föll tjänstenutanför ramen för vad som 31 nrirs 1978 rimligenkan godtas i fråga om nya tjänster, för även om vi naturligtvis skulle _ önska fåmånga av de har 21 nya läkartjänsterna som direktionen har begärt i Hälso- och sjuk- '"'' P''''' måste, som så riktigt anför, yttersta restriktivitei vård m ni tillämpas när del gäller inrättande av nya tjänstereller när man lar på sig nya Dettaar alltså sakförhållandet. Jag vågar personligen göra den bedömningen all omsocialstyrelsen inte skulle ha tillstyrkt den nya tjänsten i allergologi skulleman utan vidare ha varil beredd all sin vana trogen ockå lillstyrka denkonvertering av en biträdande överiäkarijänsl till överiäkarijänsl vidlungkliniken som del nu är fråga om. IVARNORDBERG (s) kort genmäle: Del iir inte kostnaderna för den här tjänsten som är del primära, ulandel är principerna för de prioriteringar som sker från regeringens sida. Härhar regeringen med statsrådet i spetsen gjort en prioritering som gårstick i stäv med de rekommendationer som har gjort. Statsrådetsenda argument för den omprioriteringen är all den här tjänsten har man äskatunder en lång följd av år. Men just del året när anser att delfinns andra tjänster som bör prioriteras framför denna tjänst kör regeringenöver prioritering. Vad är del som har förändrats från i Ijol,? Någonting måsle ha inträffat med lanke på all inte följde rekommendation all då omvandla tjänsten.Först gör det. Är del inte sannolikt alt del är densakkunnige, som efter den tidpunkten har kommit lill departementet, som harlyckats påverka statsrådet till den här omvandlingen av tjänsten som biträdandeöverläkare lill en överläkareljänst? Principenall man skall fasta stor vikt vid all myndigheten under en lång följd av år haräskat tjänsten måste ändå ställas mot alla de nya ijänsler som äskats. Vad ärdel slalsrådel menar all man har anledning all fästa mindre vikt vid, när delgäller de nya tjänsterna och de ijänsler som har förordat skallomvandlas i förhållande lill den här ifrågavarande tjänsten? Slalsrådellämnar ingen som helst redovisning av detta i budgetpropositionen. Därförfinns det anledning alt verkligen reagera mot det sätt som statsrådet haragerat på i den här frågan. Jag tycker del är häpnadsväckande insinuationer som för fram. Vad är del som har förändrats ? Den frågan tyckerait jag lämpligen kunde ställa lill , som vartenda är - alltså åren 1971. 1972, 1973, 1974, 1975, 1976 och 1977 - har tillstyrkt den här ijänsieomvandlingen. Del enda som har förändrat sig av betydelse för bedömning är 28 förmodligen all styrelsen har lillsiyrkl den ijänsli invärtes allergologi som direktionen förde fram somnr 14 i priorileringsordningen. Men hänsyn lill Nr 106 del har man ansett alleftersom avdelningen då skulle ha fått två överläkar- den Ijänsler skullekonverteringen inie längre vara lika angelägen. Som jag nämnde hartjänsten i allergologi förts fram som nr 14 i priorileringsordningen.Med hänsyn lill det bekymmersamma ekonomiska Hälso- och sjuk-läget harnaturiigtvis yttersta restriktivitei måst iakttagas när del gäller ,j, inrättande av nya tjänster,som inte bara i sigkosiarganska myckel, utan som också drar med sig kringkostnader för utökad verksamhet. Delta äranledningen till alt vi av ekonomiska skäl har nöjt oss med att föreslå sexIjänsler av de 21 som tidigare nämnde. Jagskulle lill vilja ställa frågan: Varför skall lungkliniken, medhela dess stora behov av utbyggd öppen vård och yrkesmedicinsk verksamhet,behöva bli lidande på grund' av alt en av dess biträdande överläkare ärtjänstledig och tjänstgör som sakkunnig inom ? Svaret på denfrågan tror jag ar betydligt mer intressant för de patienter som del här ärfråga om. IVARNORDBERG (s) kort genmäle: Del kanske vore mera relevant atl ställa frågan varför andra klinikerskall behöva bli lidande därför atl statsrådet har en biträdandeöverläkare som sakkunnig i sitt departement. Närdet gäller förändrade prioritering är del helt klart atlsocialstyrelsen har gjort sin prioritering med utgångspunkt i de nya äskandensom har kommit från akademiska sjukhuset - nya äskanden om nya tjänster och nyaäskanden om omvandlingar av tjänster. Det är med den utgångspunkten somsocialstyrelsen har gjort sin bedömning och kommit fram till alt styrelsen haftanledning atl ändra sig beträffande denna ijänsl, men egendomligt nog harstatsrådet då icke haft anledning all följa prioritering. Delfinns, som jag har sagt, uppenbara skäl som talar för all den prioritering somstatsrådet har gjort icke vilar på saklig grund. förvånar mig mer och mer. Andra kliniker skulle alltsåbli lidande på grund av statsrådets ställningstagande! tror jag inte atlIvar har någon replikrait, men kan ju sedan tala om förmig vilka kliniker som skulle kunna bli lidande. Jag vågar hävda all han blirmig svaret skyldig. Faktumär att jag har den uppfattningen alt man skall vara försiktig vid konverleringarav tjänster. Men ärdet,som akademiska sjukhusets direktör framhåller i sin ijansteskrivelse lill sjukhusel, så all sjukhusel och akademiska sjukhusel har legal utomordentligt illa lill i förhållande lill andra sjukhus när det gäller överordnade tjänster. 1 långsam takt försöker vi därför återställa balansen för akademiska sjukhusets och sjukhusets vidkommande i förhållande till andra undervisnings sjukhus och även i förhållande lill andra sjukhus inom resp. regioner. Del är inte på något vis fråga om an några andra kliniker blir lidande! Nr 106 Som jag sade i mitt första inlägg har denna konvertering begärts av den sjukhusetsdirektion - och den kan väl knappast beskyllas för all gå någol politisktpartis ärenden - . Del finns ingen annan konvertering som har begärts lika ihärdigt från direkiionens sida som just Hälso- och sjuk- dennatjänst, och som jag tidigare sade är motiveringen till att det behövs vård m m ytteriigare en tjänst i överordnad ställning detstarka behovet av en utbyggd öppen värd inom lungklinikens verksamhet, inte minst på grund av KARINNORDLANDER (vpk): Sysselsättningen och arbetslösheten är helt dominerande frågor i dagensSverige, men jag vill ta upp ett motsatt förhållande, nämligen personalbristenpå våra sjukvårdsinrättningar. Jag vill då i första hand berörapersonalsituationen inom långvården, som kan betecknas som minst sagtkatastrofal. Jagvet inte hur utskottet har läst vår moiion, för utlåtandet när det gällerfrågor med anknytning till äldresjukvården talar i första hand om en eventuelltplanerad utbyggnad av antalet värdplatser. Dessutom hänvisar man till en långrad utredningar, och de behandlar inte frågan om personalbrisien. Vpk-motionenägnas några rader som jag viH citera: "Förslagenom utbildning för personalen för långtidssjukvården syftar som ovan nämnts bl.a. till alt förbättra rekryteringen lill detla vårdområde. I betänkandetföreslås även bl. a. an långtidssjukvården skall bli ledande när del gäller attutveckla en gruppvård med förbättrad kontinuitet, ökat medinflylande förpatienterna och ökade möjligheter att ta till vara all personals teoretiska ochpraktiska kunskaper, intresse och engagemang. Eftersom flera utredningen,nämligen VÅRD 77, gymnasieutredningen och utredningen om sjukvårdens inreorganisation, i del fortsatta utredningsarbetet bl. a. har an beakta problemenmed rekrytering av personal lill långtidssjukvården påkallar inte motionen1977/78:374 någon åtgärd av ." Vadar nu detta för svammel? Det finns i varje fa|l ingen godtagbar motivering tillavslag på molionen. Del är ju nu man behöver personal. De fö som finns går juner för räkning därför an man alltid jobbar med otillräcklig personal. Hurskall en gruppvård med förbättrad kontinuitet se ut, då det inte finns personalatt gruppa med? Visst är del bra att man talar om utbildning, men 40 96 av denyutexaminerade undersköterskorna slutar under första anställningsåret, och dåfinns varken intresse, engagemang eller kunskaper atl la lill vara. Delberättas från ett sjukhus i atl man använder sig av lappar om vadpersonalen skall göra, som är uppsatta på väggarna och skrivna på fem olikaspråk. Del är enda möjligheten alt kommunicera. Vilket ökat medinflylande fårpatienterna, när detla är enda möjligheten till kontakt? Dethjälper inte, statsrådet , med utredningar och ambitionsni våer hos utredare, om man inieharkoniakt med verkligheten eller är överens 30 med ansvariga huvudmän. De alternativplaner sompresenteras i ulskollets utlåtande blir då lommafraser. Såsent som , när landstingens förvaltningsutskott träffadespå den ett seminarium i för att diskutera ekonomi,sades det klart ut att 31 nars 1978 det inte går att barasatsa på långvården. Vad hjälper det att satsa där, när man inte kan få tag päpersonal? Vi har stått med långvårdsavdelningar tomma i ett Hälso- ochsiuk-par år på grund av bristen på personal, medan andra avdelningar därman ,j,.y j lyckats få personal är överbelagda. - Det var ordföranden iförvaltningsutskottet i som yttrade detta. Sammaerfarenhet redovisades från . 54 nya långvårdsplatser slår färdiga menutan verksamhet på grund av personalbrist. Attdet inte bara är att satsa på långvården blev också den slutsats som de 21förvaltningsutskottsledamöterna drog av denna sammankomst. Detta visar vad viockså sagt i motionen, nämligen att arbetskraftsbristen inom åldringsvården ärett problem för hela landet och inte enbart ett storstadsproblem. Det hartalats ganska mycket här om utbyggnaden av långtidsvärden och om alt ekonomininte är tillräcklig för landstingen, men vårdplatser är ju inte meningsfulla omde inte kan utnyttjas på grund av personalbrist. Ivår motion har vi givit exempel på atl omsättningen av personal är mer änhundraprocentig på vissa vårdenheter. Också i den sysselsättningsutredning somgjorts av Spri finns många exempel på detta. Vj anser att den avgörande orsakenlill att så många slutar sina anställningar är arbetsförhållandena inomsjukvården-arbetsförhållanden som förvärras för dem som jobbar genom an manaldrig har full personalbesättning.