prot · G10916 · 1977-12-31 00:00:00 — Avvecklingen skall kunna genomföras under entioårsperiod, men startåret anges inte. Med delta lanseras något nytt, som påvederlaget planeringsspråk skulle kunna kallas "lioåriga rullandeavvecklingsplaner". Det är rent av länkbart all enligl denmetodiken kan nå "ända fram", i varje fall post feslum, då välkärnkraften får ses som en ofrånkomlig parentes mellan ell alldeles för stortoljeberoende och de oändliga energikällorna. andra sloravallöfte gällde sysselsätlningsexpansionen. "Ochhur blir det med de 400 000 nya jobben?" undrar reportern i del Morgonekosom jag ciierar. "fick frågor om saken på en presskonferens1975." Denreporter som då var i elden frågade: "Är det ell vallöfte från centernssida?" "Ja i----- sammauislräckning som de övriga besked vi ger i del "Nikommer all genomföra 400 000 nya jobb om ni kommer i regering?" "Vihar det som mål för näringspolitiken till början av 80-talel", försäkrarFälldin. Reporterni det Morgoneko på regeringsdeklarationens eltårsdag, som jag åierberäiiar,konstalerade all "i regeringsdeklaraiionen sades del ing-enting om några400 000 nya jobb. Och lalar ingen om målsäliningen från -75. gällerdel all bekämpa en arbelslöshel som holar all bli rekordhög." Frånall ha refereral vad som sagls och skell går jag nu över lill au tala om enverklighel som jag och många andra direkl har levt med i. som delåterberättade sades i radion, , gick halva Torshällasbefolkning ut på galor och torg och skanderade "Vi vill ha jobbenkvar". Företrädare för de anslällda vid och kommunen "belägrade"deparlemenlen och krävde hjälp lill investeringar som ulan all bli lillförfång för svenska konkurrenter skulle säkra jobben och förhindraalt nyttig produktion gick ur landet. Sometl imponerande exempel på solidarilelsiänkande inom svenskfackföreningsrörelse kan nämnas alt de Nybyanställdas talesmän i en nära nogförtvivlad situation och inför tusentals demonstranter underströk atl Nybyinte är sig själv nog. Andra specialsiålverk har övertagit tidigareproduklionsverksamhet under den rationaliseringsprocess som förekommit underåren 1974-1977, varvid 440 arbelstillfällen gått förlorade. Inför framtidenmotsätter man sig inle en ägarmässig samordning i branschen. Men införövervägandena i stålortsgruppen har de fackliga organisalionerna varil hellövertygade om att skall man ha produktionen av kallvalsad plåt kvar i Sverigemåste del ske en salsning på sträng-gjutning i . Självfalletförordar jag inte villkorslösa bidrag lill privalkapitalistisk indusiri. Ävenom industriministern med fog har kritiserats för senfärdighet och missgrepp ihanieringen av stålindustrins problem har jag ännu lilltro till hans förmågaatl förena ett stöd för jobben med etl skydd för samhällsnyllan - om viljandärtill finns och om viljan finns au verka i det vallöftes anda som hjälpt lillall lyfta upp honom på laburelten. Alllöftena om de 400 000 nya jobben sticker så starkl i mina sörmländska ögonberor på alt hemlänet - vilket inte är tillräckligt beakial i delandsomfallande sammanhangen - har haft den mesl negativa ulvecklingen påarbelsmarknaden av alla län under den borgerliga regeringens förslå år vidmaklen. Men även ell djupl mörker kan i någon mån skingras av Ijusglimiar. Atlregeringen forlsall den socialdemokraliska regeringens poliiik beiräffande deindividuella sysselsäliningsslödet är bra. Del har hjälpt goda krafter ilänsarbetsnämnd, kommuner, näringsliv och organisalioner all skapa en hel deljobb ål eljesi arbelslösa. Sålunda ulbildas nu ca 10 000 permilieringsholadesörmlänningar med hjälp av den s. k. har länels norra ochvästra delar drabbats hårdast, men trycker problemen på även i södralänsdelen. Del gäller och avvecklingssilualionen vid F 11samt en hel del utöver dessa riksbekanta problem. Avde utlovade 400 000 nya jobben skulle procentuella andel rimligen blica 13 200. med en cenlerparlisl som statsminister och enannan centerpartist som industriminister har i stället anlalel arbetstillfällenminskal med 3 500, och här måsle verkligen alla krafter lill om det inle skallrulla vidare som enligl en avvecklingsplan! All del här inle har uppmärksammatsmer än som. skett kan bero på atl länels näringsliv i så pass hög grad bestårav mindre företag. En successiv blodavtappning lik den som t. ex. Eskilstunadrabbals av, som utöver melallmanufakturkrisens alla verkningar även förloratbärande företag som bryggeri och , och som nu ärutsatt för, ses inte som stor dramalik men upplevs lika väl av de drabbade somdjup tragedi. Till detla kommer så delunga slagen med riklad verkan. Strandsfina och efter svenska förhållanden slora konfeklionsinduslri i harvarslal om nedläggning och friställning av ca 300 medarbetare. Kairineholmsområdetssituation är speciell och svår och speciellt svår. Tidsbrist hindrar mig attutveckla problematiken. Jag ber därför att få hänvisa lill den interpellationsom jag sände ner till kammarkansliet Enförsta frist för Järnförädling i har löpt ut och man leverfortfarande i ovisshet. Grängeshar begärt preliminära förhandlingar om frislällning av ca 2 500, varavmerparten i . Hårdast drabbas i och iTorshälla, där 2 000 personer kan bli ulan jobb. Etl spel med de anslällda sombrickor, säger de fackliga förelrädarna i och med adress lillsåväl regeringen som koncernen. Adderadel som skell och det som hotar atl ske med del som skett under det senasteåret, då 3 500 arbetstillfällen har försvunnit i länel, och ställ det mol deutlovade nya jobben, av vilka vi, som jag redan har sagl, har tyckt oss kunnagöra anspråk på 13 200, och ni i regeringen bör förstå våra känslor! Visslkan ni med rätla säga atl västvärldens kris inte är ert fel. Menregeringsmakten kan användas till mycket, och ni har den i era händer. På nyttgår nu stalsminisierns och induslriministerns parti ut med slora annonserom 400000 nya jobb. Er höga siffra kan brylas ner i enskildheier. Påinduslriministerns skrivbord ligger t ex. nu en ansökan om etl måltligl Slödsom, räll hanterat i första omgången kan rädda 700 hotade jobb lill ochGränges . Ni står vid etl vägskäl. Ni kan visa all ord och handling är ell.Vill ni? Del är del det är fråga om. Jagåtergår lill riksperspektivet och följer igen ekot från etlårsdagen. "Grunden för ett framgångsrikl reformarbele är en slark ekonomi",hette det i regeringsdeklarationen. Men ekonomi är inle slark i dag.Exporten på viktiga marknader stagnerar. Produktionen minskar och stora grupperfår sänkt siandard. Vårdnadsbidraget får vänta. Iregeringsdeklarationen lalas det om en oacceplabell hög inflalion, och GöslaBohman gick lill angrepp i valrörelsen. "Detär ansvarslöst av regeringen all bagatellisera och ständigt förklara bortinflaiionen", sade den politiker som efter valel i egenskap av ekonomiministerfick ett särskilt ansvar för prisstabiliteten. "Finns del något slagsföreteelse i det här samhället som skapar nya orättvisor mellanmänniskorna och gör talet om jämlikhet lill en illusion och dessutom effektivtförhindrar alt vi får tillbaka vår samhällsekonomiska stabilitet, så är detsländiga prissiegringar." Reporternkunde bara konstalera alt har "upprepade devalyeringar och höjd momsletl till en rekordhög inflation. Problemen för svensk ekonomi har alltså letllill all en del av de löften som gavs i regeringsdeklarationen skjuls påframliden. Men väldigi många saker är under ulredning och en hel del harfaktiskt genomförts eller är på väg atl genomföras." Värtatl nämna bland det genomförda fann man fakliskt bara sänkningen avarbetsgivaravgiften vara - en åtgärd som inte tycks ha förbättratsysselsättningsläget och framtidstron. Jag kanske i någon mån har illustreratdella genom min belysning av belägenheten för det län som i förhållande tillarbetsmarknadens siorlek förlorar de flesta arbetstillfällena. Detradioeko som jag har följt slulade med att konstatera att oppositionen kanlyckas ha en lätl match, men alt man inle av regeringens besväriigheler just nuskall dra slutsatsen atl valutgången är självklar. Sådantger anledning lill eftertanke. Även om verkligheten jusl nu sedd medpoliiikerögon är nog så effektiv som socialdemokratisk agitation är intehelhetsbilden så enkel. Kapsejsad löflespolilik är inte bara farlig för deskyldiga utan också ytterst allvarlig för människornas tilltro till allpolitik. Genomatt fördelningskonservaliva och ulveck-lingskonservaiivavärderingar fått förenas i en regering har vi kunnalkonstatera hur de borgerliga steg för sleg systematiskt vridit politiken ålhöger. Var för sig har många av de enskilda ställningstagandena inle alllidtilldragit sig någon siörre uppmärksamhet, men sammantagna leder effeklerna avdenna politik lill en klar förändring. Resultaten kan vi nu studera inom enlång rad verksamhetsområden. Utrikespolitikenshuvudlinje sägs ligga fasl, men skärpan i fördömandena av orätifärdigheler harmallals. Demilitära komponenterna i totalförsvaret betonades mera av regeringen än avförsvarsutredningen, så länge den arbetade under socialdemokratisk ledning. Påskattepolitikens område har regeringen konsekvent från sitt lilllräde, medbörjan redan under höslen 1976, genom sina förslag gynnal högre inkomsllagare,kapilalägare, jordbrukare och egenförelagare över huvud laget Inombarnomsorgen och på familjepolilikens område har egenförelagare ochhöginkomsttagare med hemmafruar gynnats. Inomnärings- och branschpolitiken har vi fåll upprepade exempel på hur regeringenavslåll från all tillförsäkra del allmänna insyn och inflyiande och därigenomslöll privata kapiialinlressen. 1 ell lill synes oskyldigt regeringsbeslut ombegränsning i myndigheters rätt att meddela föreskrifter, anvisningar ellerråd har regeringen infört den nya bestämmelsen, atl myndigheter ifortsättningen inte får ulöva lillsyns-och inspektionsverksamhet på sådani sällall förelagen förorsakas ökade kostnader. Konsekvenserna vad gäller exempelvisnaiurvårdsmyndighe-(ernas möjligheler alt ulöva sin verksamhet kan lill följdav denna nya bestämmelse bli ödesdigra för natur och miljö. Dehär lämnade exemplen skulle kunna mångfaldigas. Mol denna bakgrund blir det avstörsta belydelse för den socialdemokratiska oppositionspolitiken au ständigtbevaka och försvara de resultat och framryck-ningar som kunde åstadkommas underden socialdemokratiska regeringsperioden. Därmed kan förutsättningarna för attpå nytt ta itu med folk-hemsbyggandet bevaras. Den hittillsvarande debatlen ger anledning atl lägga fast någol av enbottenplatia för det lillstånd som rådde i vårt land när den borgeriigaregeringen trädde till. Jag citerar ell uttalande av socialdemokralerna frånden 6 okiober 1976: "Vånland känneiecknas av hög sysselsällning, effektiv produktion, storainvesieringar, sunda stalsfinanser och en i internationell jämförelse måttligprisstegringstaki. Den svenska ekonomin är slark." Dennabeskrivning av den ekonomiska verkligheten var falsk. Den internationellakonjunkturen nådde sin botten . Uppgången spred sigsedan under andra halvåret 1975, och tillväxttakten i produklionsuppgången varlill att börja med ganska snabb. De snabba produktionsökningarna bestodemellertid endasi någol kvartal in på 1976, då en period av myckel långsamkonjunkturuppgång inleddes. ISverige minskade 1975 industriproduktionen under inverkan av deninternationella lågkonjunkturen, men vände uppåt närden internationellauppgången nådde vårt land . Under andra halvåret1976 minskade emellertid åler produklionen i , medan övrigaindustriländers produktion sleg i långsammare takt eller planade ut Slutresultatet1976 blev för del en minskning av industriproduktionen jämfört med1975. Omman ser lill volymen minskade den svenska exporten med år 1975jämfört med . Ökningen under den lilla uppgången 1976 torde ha stannat vidungefär 3,5 96, och fdriusien kunde alltså inte alls återhämtas.Under både 1975 och 1976 gjorde alltså kraftigamarknadsandelsföriuster, som uppgick lill i runda tal 8 96 . Under1976 stannade vår brullonalionalproduklökning vid 1,5 96, medan den privalakonsumlionen ökade med över 4 96 och den offentliga med nära 3 96. Gapet mellanden ringa BNP-ökningen och konsumlionen fylldes igen av minskade loialainvesieringar, framför alll på bostadssidan och genom att importen ökadesnabbare än exporten. Handelsbalansen gav etl underskoll pä ca 2 miljarderredan 1975, vilket näslan fördubblades 1976 på grund av all inte hängdemed ens i den långsamma konjunkturuppgången med ökad produkiion och, som jagsade, au konsumlionen, såväl privai som offenilig, fylldes ut med import ochminskade investeringar. Sysselsättningenkunde hållas uppe främst på grund av all den offentliga sektorn ökadesnabbi men också på grund av atl förelagen uppmanades och valde all hålla kvararbetskraft under lågkonjunkturen. Silualionenunder 1976 var emellertid mycket allvarlig irois en sia-listiskl sett lågarbelslöshel. Trots en relativt kraftig minskning av in-dustrisysselsäitningenunder årel arbeiade en slor del av induslrin med för myckel personal iförhållande lill produktion och avsällningsmöj-ligheler. Under andra halvårelminskade i siällei produklionen och försäljningen, och därmed blevsysselsällningslägei akui . Regeringenhar mölt denna sysselsällningskris med kraftiga arbelsmarknadspoliiiskainsaiser - men den har alltså sin grund i en ekonomisk politik som fördesunder åren . Jag tror att socialdemokraterna, förutom alt defelbedömde när och hur starkt den väntade högkonjunkturen skulle slå igenom -det gjorde vi kanske litet lill mans - också missbedömde del svenskanäringslivets slrykiålighel och möjligheler alt hävda sig i största allmänhetpå en hårdnande exportmarknad. Detsvenska näringslivets produktivitet ökade under hela förra delen av 1970-lalel,dvs. även under lågkonjunkturen 1971 och 1972. All pro-dukliviieten börjademinska var alltså någol myckel ovanligt, som borde siämi lill eftertanke.Produktiviietsnedgången beror på för små investerings- och rationaliseringsinsalseroch på minskal kapaciletsut-nyttjande till följd av trög försäljning. Dennatröghet alt exportera och sälja varor ulomlands 1975 och 1976 beror på allförelagen i förhållande lill konkurrenterna tvingades la ul alllför höga priserför alt täcka de höga lönerna i - och också de höga koslnaderna.Sialisliken ger Slöd för della påslående. Lönekoslnaderna per producerad enhei1975 och 1976 sleg 8 96 resp. 10 96 snabbare än i konkurreniländerna i genomsniu.Löneuivecklingen i borde då rimligen belyda att de svenskaexportföretagen var tvungna all höja sina priser snabbare än förelagen ikonkurrentländerna. Så skedde också. Del s. k. relativa exportpriset steg medca 11 1975 och 3 1976, alltså inte fullt ul lika myckel somlönekoslnadsökningen per producerad enhet. Enligl andra uppgifter steg detrelativa exportpriset för dessa båda år med endasi - det beror på hur manräknar. Men under alla förhållanden var det endasi genom all lära påinvesieringsresurserna och minska utdelningarna som företagen kunde balanserasina resultat, och som bekanl har inle della gått för många. Struktur-och kostnadsproblemen i vårt näringsliv var därför allvarligt oroande iiär den borgerligaregeringen trädde lill. Vikliga delar av vår företagsamhet befann sig i ettkrisläge. De strukturförändringar som borde ha vidlagils lidigare har mognatut i bransch efter bransch. Delvikliga är inle all föra en som jag lycker relaiivi meningslös diskussionom vem som bär skulden lill dessa förhållanden. Med de-monstralionspolitikeller önsketänkande kommer vi inle lill rätta med dessa svårigheler. Vi börvara överens om atl måste återvinna sin balans gentemot omvärlden. Enav de svårigheler som presenterar sig för oss i detla läge gäller hurlidsförhållandena ser ut Hur kommer konjunkluren au ulveckla sig? Hur lång tidhar vi på oss för att genomföra de nödvändiga strukturomvandlingarna? Vilkenforskning och leknisk ulveckling skall vi salsa hårl på för alt komma i kapp?Vi löser inga problem genom au av begränsade resurser korlsikligi beiala slorabelopp till indusiripoliliska insaiser som bevarar en induslrislruklur som inlekan fortleva eller salsa miljardbelopp på arbelsmarknadspoliiiska insaiser somges en uiformning som förhindrar eller försvårar en nödvändig röriighel påarbelsmarknaden. Ivårt land har vi sall upp höga mål för samhällsutvecklingen. Vi vill skapairygghel för människorna i snart sagl varje avseende - irygghel för arbete,hälsa, ulkomst och levnadsbetingelser. Vivill dessuiom skapa så myckel resurser alt vi kan dela med oss av dem tillu-länderna. Men del förutsätter en industri och etl näringsliv som kan skapadel överskoll våri välslånd bygger på. Del föruisälier också en offeniligseklor som effeklivi kan ulnyllja de alllid begränsade ekonomiska resurser somställs lill förfogande för gemensamma behov. Vårtsamhälle slår nu inför slora svårigheler. De produkler vilkas konkurrenskraftpå en inlernaiionell marknad utgjort grunden för vårt välslånd besitter intelängre några unika kvaliieler, och de jämfört med konkurrerande produkler frånandra länder höga priserna kan därför inte längre motiveras. Orsaken lill dellåler sig inle beskrivas så enkell, och några enkla lösningar finns inleheller. Här är inie platsen all göra den fullsländiga analysen. Men vi vel svenska industrin behöver nya produkler, nya processer, meloder och syslemsom ersälining för dem som inte längre klarar den iniernaiionella konkurrensen. Delförutsätter i sin lur elt medvetet forsknings- och utvecklingsarbete molbestämda mål. Men mol vilka mål? Detär mesl betydelsefullt att vända vinden för den tekniska forskningenoch ulvecklingen. Forskning och utveckling har under de senasle åren inle pådel sätt som varil behövligt bidragit lill industriell förnyelse och nyproduktutveckling. Nyföretagande och innovalionslakl har minskat Del rör sig här,i vart fall när del gäller de lunga industrigrenarna, om satsningar av ensådan storleksordning, alt del nödvändiga kapitalet inle på länge kan tas urnäringslivet ensamt Beiydande slalliga insaiser måslekomma lill slånd hand i hand med induslrin. Omvi vill vara med krävs därför insaiser som inte genast ställer oss vid sidanom. Del gäller mångmiljardbelopp för de närmasle åren. Inle främsl för attstödja vår sysselsättning , även om del också är väsentligt utan för attutveckla våra förelag och vår teknologi och därmed bevara och ökasysselsällningen i framliden. Deresurser som frigörs måsle invesleras i ulveckling och inle i ålaganden om nyalöpande utbetalningar eller resultera i ökad vinstfram-tagning. Vad man främstefterlyser är en medveten strategi av del svenska näringslivei för del svenskanäringslivet en siraiegi som ulvecklas i samverkan med samhällel i övrigl - ensiraiegi som medveiei utnyttjar våra fördelar och arbetar bort våra svagheier.Det svenska samhället har utvecklats på billiga, rika inhemska råvaror, billigenergi men framför alll en välutbildad arbetskraft. Del har varil vårakonkurrensfördelar. har vi en väsenilig konkurrensfördel kvar; vårvälutbildade arbetskraft Vi har lidigare visal slor förmåga all la fram nyleknik, all genomföra slora projekl och hantera stora system. Vi har ellupparbetai kunskapskapital, som vi måsle vara ylierligl akisamma om. Numåsle vi mer medveiei och i högre grad än hillills ulnyllja vad som är vårsiyrka; den väluibildade arbelskraften och vårt kunskapskapital. Vimåsle avlägsna oss från energi- och kapilalinlensiv råvarufram-ställning ochfrån standardvaruproduktion. Det visar situationen inom våra krisbranscher. Nubör vi medvetet satsa på en kunskapsinlensiv produkiion. En produktion som isiörre uislräckning lar i anspråk vån kunskapskapilal innebär slora fördelar.Del kan lill skillnad från en råvaru- och realka-pilalinlensiv tillverkning skeäven i lilen skala. Tillverkningen kan lätlare delas i steg. Lokaliseringenbehöver inte ske lill energi- eller råvaru-förekomster. En kunskapsintensiv produktionger oss också siörre möjlighel alt lillgodose kraven på arbelstillfällen därvi vill bo i stället för omvänt Den yttre miljön kan bätlre bevaras. Påde offentliga sektorerna ökar koslnaderna för vår gemensamma service, förhälsovård, kommunikaiioner osv. i en lakl som gör del svårt att klara ens redanfattade beslut och underhålla gjorda invesieringar, än mindre skapa ulrymme förnya ålaganden. Genom elt kraftigt ökal utnyttjande av ny leknik kan vi pressaned kostnaderna för den offentliga sektorn och skapa utrymme för yllerligarereformer. Närdet gäller atl leta efter nya resurser lorde den lidpunkl ha kommil då Sverigebehöver köpa teknik utifrån. Som lilen nation kan vi inte räkna med alt varahelt självförsörjande på det lekniska områdel. En stimulans till egen lekniskutveckling bör alltså kompletteras med import av leknik från andra länder ochell samarbele. För atl en sådan process skall börja behövs ocksåutvecklingsstöd dels lill de organisationer som kan främja leknisk ulveckling,dels lill den svenska förelagsamhelen. För att i framliden skapasiyrka i näringslivet bör en rad olika åtgärder De måste allasikla lill all lela efter nya resurser och bäiire ulnyllja de resurser vi har.Våra befinlliga resurser måsle förvallas på ell mera effeklivi sätl. Jag harredan varit inne på all man måsle göra en smärtsam avvägning mellan del manlägger ul på alt bibehålla sysselsättningen i branscher som inte har enframtid och de satsningar man skall göra på våra livskraftiga näringar. Vimåste avsälla mer resurser för forskning och produklulveckling. Vi har en godbasteknologi i . Den måste inte bara underhållas utan den måsleutvecklas och den måste ulvecklas med måsle - liksom många andraländer redan gjort - hilla finansieringsformer som uppmuntrar förelagen lillalt öka sitt risktagande genom alt ulveckla sin leknik. Det är bl. a. på dennapunkt som vi i skall kunna mobilisera resurser. Låt mig som hastigastbelysa de här tankarna mot bakgrund av problemen i mitl eget hemlän,. Behovelav induslriell förnyelse i är slorl. Många förelag saknar egnaprodukler, de är beroende av legoarbeten, som ulförs ål ell eller etl parstorbolag i länet. Näringslivsbasen är i många orter yllersl ensidig. Närde slora bolagen drabbas av lågkonjunklur, slår del också hårl mol de mindreförelagen. De senare skulle klara sig beiydligl bäiire om de hade egnaprodukler all stödja sin verksamhel på. Länsstyrelseni vill nu starta försöksverksamhet med elt ul-vecklingsbolag.Koslnaderna är relativl ringa, 25 milj. kr. Syftet är att på siktge länet ett näringsliv som spänner över större områden och en industri som inteär beroende hell ensidigl av de siora bolagen. Del är länkl alluivecklingsbolagel skall kunna köpa upp, siödja och slarla förelag som kommermed nya produkter och idéer. Det nya uivecklingsbolagel skall kunna hjälpalill atl förverkliga de idéer lill nya produkler som finns inom länel. Del är,som känt, myckel kostsamt att få fram en ny produkt på marknaden. Utvecklingsbolagetskall kunna köpa upp, siödja och starta företag som man tror har en framlid.Många viktiga arbetsuppgifter föreslår för ell sådani bolag: all samla in ochuivärdera produkiidéer, organisera produktion och marknadsföra, följa uppprojekl och hjälpa lill med finansiering. Tankenär all bolagel på sikl skall bli självförsörjande. När de förelag som köpls uppeller siarials har siabiliseral sig, skall utvecklingsbolaget sälja dem och påså sätt få pengar till andra projekl. Somen grundplåt behövs, som jag sade, ungefär 25 milj. kr. Dessuiom villlänsstyrelsen ha ylleriigare 3-4 miljoner för att bolagel skall kunna anlilaexperthjälp. förutsätter atl utvecklingsbolaget får ett närasamarbele med STU och framför alll med förelagarföreningen. Föregen del vill jag gärna säga all jag lycker alt inilialiv ärbåde okonventionellt och intressant och om bolaget kommer lill slånd bör detkunna ulgöra ett incitament till förändring av länels delvis mycket ensidigaförelagsstruklur och slyra in på en mer mångsidig och mindre konjunkturkänsliggrund för sysselsätiningslrygghet Det hindrar inte atl inom överskådlig lidär siålindusirin ell av länets mesl akuta krisområden. Stålverkenslönsamhet har försämrats undan för undan .