prot · G109156 · 1977-12-31 00:00:00 — Härigenomföreskrives att 8 § lagen (1968:430) om mervärdeskatt skall ha följandelydelse. Från skatteplikt undantages 1) skepp ... är avsedd, 15) baslivsmedel. Denna lag träder i kraftden ." Jag skulle kanske böOa med alt säga till Grelhe atl vi intelyckals skapa det publikintresse som delta ämne egentligen skulle vara värt,men på samma gång vill jag nog välkomna orsaken lill det förhållandet. Eftersomvi har så litet av kontrovers i denna debatl och då vi inte har ställt lill mednågra skandaler, får vi finna oss i all vår publik uteblir. Vi hoppas all den idel tysta hyser slort förtroende för vårt sätt alt handlägga dessa frågor, såatt den inte behöver inställa sig för att uppvisa sina krav. Jagvill gärna inleda med alt välkomna den behagliga atmosfär av hänsyn ochförståelse som präglar jordbruksdeballen i vårt land. Det är mycket glädjandealt kunna konslalera atl så slor del av svenska folket är så väl informerad omhur vårt svenska jordbruk ser ul. Man känner till de enskilda jordbrukarnaslevnadsförhållanden, vel betingelserna för jordbruket och har därför förståelseför det. har man alltmera lärt sig att placera in jordbruket somnäringsgren i myckel vidare sammanhang, såsom bas för en regions utveckling,såsom faktor för valutabalans när det gäller överproduktion. Jordbruket kanhålla landskapet öppet. Man har lärt sig alt uppskatta hela den roll som jordbruketöver huvud taget har,och glädjande nog har man också mer och mer fåttmöjligheter att vistas ute på landet där man kunnat träffa yrkesutövare. Dettaär mycket positivt och ulgör en viktig bakgrund lill den stora enighet i vilkenman samlades kring principerna om jordbrukspolitiken . I något fallvar det oenighet, men denna var mera marginell, så fållade beslutetmed slor majorilel. Delär myckel intressant atl sludera vad som händer när nu enproposition framläggs som bygger på de nya rikllinjer som antogs i höstas.Dessa gick ut på all all jord skall användas för produktion. Man har accepterat ell överskott, och familjen har salts som basi familjeförelaget. Vidare har man accepterat del kombinerade företaget. Manhar accepterat rätten lill en successiv uppbyggnad av ett förelag, och man harockså accepterat en formulering belräffande inkomslmålel. När man första gångennoggrant skulle väga dessa principer för etl avtal, valde man från jordbrukelssida all med hänsyn lill del ekonomiska lägel avslå från någon del av del somskulle ha kunnai tillkomma. angrep detla uren enligt minmening felaktig vinkel. Jag tyckeratt det finns anledning alt uttala enkomplimang till jordbrukarna förden attityd de intog, närde i det lägel intevalde att ta ut alltsom skulle ha varil möjligl, ulan visade återhållsamhet ochsolidaritet i elt ansträngt ekonomiskt läge. Jagvill kanske särskilt välkomna de avsnitt i propositionen som talar om socialtrygghet för jordbrukarna och som pekar i riktning mol alt även dessa bör blifullvärdiga medlemmar av välfärdssamhället. lalar om alljordbruket skulle vara så privilegierat, men då vill jag erinra om altjordbrukarnas levnadsbetingelser mycket ofta bygger på en vida slörrearbetsinsats än vad man normall kräveri näringslivet. Jag vill i och för siginte uttala mig negativt om delta förhållande, eftersom del när det gällermånga jordbrukares arbetsinsats handlar om en livsform, en blandning av arbeteoch rentav hobby. En jordbrukare som i nattens sena timmar tvingas ingripa närnågot händer med djuren,gårdärför inte och räknar med alt få ob-tillägg ulanhan upplever en sådan insats som en del av sin livsform, ja, renl av som enlycka. Men vi får för den skull inte glömma alt det ligger alldeles speciellaarbetsinsatser bakom den levnadsstandard som man kan finna inom jordbrukel. Isamband med att man vill uppnå målet att jordbrukarna successivt skall blifullvärdiga medlemmar av välfärdssamhället ställer man mycket rimliga krav isjälva startskedet. Man säger alt jordbrukets folk bör få två dagars ledighet imånaden, och delta måsle anses rimligt med lanke på atl det för övriga grupperär självklart alt ha två dagars ledighet . Man säger vidare altjordbrukarna bör få fem dagars sammanhängande ledighet , och även detlaärju rimligt, när man i andra sammanhang talar om fem veckors ledighet. Detfinns enligt min mening anledning all väga della emot de något onyanseradepåståenden som gjorde om en enligt hans uppfattningprivilegierad grupp. F. ö. Irorjag faktiskt inte atl det i vårl land går allvinna gehör för tanken alt vi skulle åstadkomma billigare livsmedel till prisetav elt jordbrukarproletariat. Jag tror i stället atl den uppläggning vi nu har,med rättigheter och möjligheler även för dem inom jordbrukel sysselsatta, ärnågonting som ligger i hela folkels intresse. Jagvill i detta sammanhang erinra om att den sammanlagda inkomstsumman i vårtland rör sig om uppåt 200 miljarder. Av della går litet drygt 10 miljarder lilljordbruket, och uppemot 4 miljarder av dessa betalas in till staten i form avskatt. Ungefär 3 96 av den lolala inkomsten hamnar alltså i råvaruledei. Jag ärfullt medveten om att del kosiar pengar atl förädla, distribuera, hantera ochtillhandahålla livsmedel, och jag vill för den skull aldrig ett ögonblickifrågasätta atl de som arbelar i dessa led skall ha sin rikliga och rättvisaersättning för sitt arbete. Sammanfallningsvisskulle jag vilja säga alt det är glädjande atl dessa beslut kan fattas i slorenighel. Jag vill emellertid inte nu göra några kommenlarer eller föregripapågående förhandlingar, eftersom de är inne i slutskedet. Jagskulle dock i korthet vilja beröra etl par fristående molioner, som behandlatsi della sammanhang. Vpk återkommer där med sitt krav pä Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. Regleringav priserna på Jordbruksprodukter, m. m. slopandeav moms på maten. Mina argumenl är alhjämt lika hållfasla som vänsterpartietkommunisternas argumenl för att slopa matmomsen har varil svaga under alla deår som vpk har framfört detla krav. Sakskälen som vpk åberopar har inie blivitstarkare av alt de upprepats. Jaglycker det är rikligt atl stödet kan riktas till konsumenterna via direktasubventioner till dem som bäst behöver del stödet och atl man kan välja eltfåtal av de baslivsmedel som är oundgängligen nödvändiga för konsumenterna.Jag är helt övertygad om all ett slopande av moms på maten genom den ökadebyråkrati som då skulle bli följden skulle innebära en kostnad som gott och välskulleäla uppde fördelar som den mellanskillnad skulle medföra som OswaldSöderqvist talade om. Enannan mycket viktig fristående motion som rör våra kostvanor har härkommenterats av . För tids vinnande villjag hänvisa till vadutskottet skriver på s. 16 och 17, där utskottet på ett mycket välvilligt sättbehandlar de lankegångar som framförs i motionen. Utskottet har dock inte velatgå så långt som till att begära att skall ta ställning lill detaljarrangemangoch lösningar redan i det här skedet. Normalt är det ju uppgift atlta ställning i principfrågor och inte till delaljarrange-mang. Jagkan lillägga att jag också har kunnat kontrollera atl man har för avsikl att iregeringen följa upp de intentioner som ulskottet talar om samt att det mellanberörda departement pågår en aktivitet som syftar lill en sådan uppföljning. Lålmig bara rälla lill en lilen felaktighet som jag inte tycker bör få slåoemotsagd. Gång på gång möter man i ensidiga angrepp på jordbruket påståendetatt del skulle finnas någon skillnad mellan olika kategorier i vårt land närdel gäller rätten till avdrag för skuldränta. Så är inte fallel. Del finnsingen skillnad för olika kategorier i fråga om rätt lill avdrag förskuldräntor, som påstår och som det också har skrivits ivpk-motionen. Detta äralltså helt fel. Jagvill, herr lalman, än en gång uttala min tillfredsställelse över den finaatmosfär av förståelse och hänsyn mellan olika kategorier som präglarjordbruksdebatten . Med delta ber jag att få yrka bifall till jordbruksutskottetshemställan. (vpk)kort genmäle: Herrlalman!Det är riktigt som här säger att vi förra årel var med om alt istora drag godkänna den dåvarande jordbrukspropositionen. Vi har också genom enrepresentant i jordbruksutredningen, som låg till grund för propositionen, istora drag slällt oss bakom de intentionerna. Men det innebär inte attdiskussionen därför skulle ha avstannat för äll framtid och att vi skulle godtaalla ytterligare propåer utan några anmärkningar och ulan atl komma med deförslag till förbättringar som vi tycker är riktiga. Låtmig böOa med det som försl sade. Han påstod all det var enfelaktig vinkling av mig, när jag sade all han indirekt erkände all han ansågattjordbriakarna hade fått ganska bra villkor, eftersom de hadeavståll från all ta ut vad de skulle hakunnai la ut. Detla är emellertid etl faktum; sakfrågan är helt klar. Vad somåterstår är bara frågan om hur man bedömer del hela. meden vacker beskrivning av jordbrukarnas uppoffring på samhällssolidaritelensaltare. Jag är inte lika säker på atl den vackra beskrivningen har sin grund iverkligheten. Det brukar inte vara så i ekonomiska förhandlingar all man avslårfrån någonling, om man inte är relativt nöjd. Man håller på lills man får utungefär det man räknar med; sedan kan man kanske göra en lilen gest. Detär också en vacker beskrivning ger av jordbrukarnas vardag. Hantalar om större arbetsinsatser av jordbrukets folk osv. - större arbetsinsatserän vilkas? Hurärdet med våra industriarbetare, skiftarbeiande och andra? Jagvet inte om deras arbetsinsatser ligger så särdeles långt efter dem som denjordbrukande befolkningen, vare sig det är fråga om självägande bönder ellerandra, lägger ner. Vii vpk är naluriigtvis fulll på del klara med atl jordbrukarna som grupp skallha rätt till sociala förmåner precis som alla andra, att man skall ordnamöjligheler lill semesteravbylarsysiem och annat sådant. Det har vi heller intehaft någonling aU invända mot. Vi har över huvud taget inte tagit upp någontingav den problemaliken. Del är emellertid fel alt i det sammanhangel, som EinarLarsson gör, stiga upp och framställa jordbrukarna som något slags proletariat.Del har funnils ett lantarbetarbefolkningsproletariat här i landet en gång itiden, men dil hör inte de nuvarande jordbrukarna, utan del var andrabefolkningsgrupper som man kunde räkna lill den.kategorin. Såtill den andra frågan, om matmomsen. Vpk har svaga skäl, säger ,men jag måsle påslå att de svenska löntagarna är på det klara med att del ärganska starka skäl. Vi är inte mot subventioner, bara de blir lika höga sommatmomsen; då är vi med på all de genomförs. Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. () kortgenmäle; ordförande kom med en lovsång till prisregleringoch jordbruk. Det kan naluriiglvis vara rikligl att fastslå alt del system vihar i för prisreglering är unikt i världen och kanske kan bidra tillall skapa ell bättre förhållande mellan olika befolkningsgrupper. Men del finnsäven krilik mot prispolitiken och prisförhandlingarna. Jag har under de senasteåren mött många kritiker av detta system både bland löntagare och blandjordbrukare, och det tycker jag inte att vi skall sticka under stol med. Alltär inte så romantiskt ljuvt som del påstås här, utan ofta är klimatet iförhandlingarna mellan jordbrukare och konsumentrepresenianter mycket kärvt.Därför förhållerdei sig litet annorlunda än beskrev. Det var intebara av hänsyn till ell vissi ekonomiskl läge jordbrukarna inte ville begära utså mycket pengar av konsumenterna och därför avstod från inkomstföljsamheten,utan de var hårt pressade på grund av bevis från konsumenihåll på storakapitalvinster. Sammantaget gjorde delta atl jordbrukarna avstod fråninkomsiföljsamhel. Man kan inte nämna bara den ena Nr 156 delen av ekvationen, ulan man får nämna båda delarna för alt få denalt gå den ''"P' 29 ,: igyo Sedannämner atl jordbrukarna ofta gör myckel stora arbetsinsatser, och jag vill inte förneka atl det kan gälla stora jordbrukar- Regleringav pri- grupper. Men det finns också jordbrukargrupper som gör mycket lägreserna nå iordhruks- '""betsinsatser, och det har redovisats i enutredning som har gjorts av produkter m m lantbruksekonomiskasamarbelsnämnden.Just den omständigheten att man frånjordbrukarhåll ofta pekar på hur storarbetsinsats man gör och menaratt det måste las hänsyn lill den, liksom lillatl man har mycket sämre förhållanden än många andra grupper, har gjort att deli förhandlingarna har begärts nya undersökningar dels om arbelskraftsåtgången ijordbruket, dels om levnadsnivån för jordbrukarna i förhållande till andrabefolkningsgrupper. På olika håll har man nämligen olika uppfattningar i dessafrågor. Det är alltså inte en enstämmig uppfattning som här gettuttryck för, ulan vi har stora klyftor i vårt velande på båda håll. Det ärglädjande att man vid förhandlingarna har kunnat komma överens om alt öka vårtkunnande genom stora undersökningar, men vi bör också uttrycka glädje över alletl enigt utskott har lagit avtalets text. EINARLARSSON (c) kort genmäle: Jag tror alt det finns ytterst få grupper i vårt land som är föremålför så utomordentligt ingående undersökningar, kontroller, analyser ochstatistik som jusl jordbrukarna. Personligen irorjag emellertid inte all någoninom jordbruket skulle vara rädd för ytteriigare undersökningar, om det skullebli fråga om det. Man är säkert beredd alt lägga alla papper på bordel. Del harman alltid varit tidigare också. Vad som kanske irriterar en del är att detinte varit möjligt alt få stöd för påståendena om alt jordbrukarna skulle hadolda privilegier. Härtalas om kapitalvinster. Det får väl visa sig efter hand vad som händer med democh om vi skall försöka ha olika prisnivå för olika jordbrukare, eftersom derassituation ärså väldigt olika. Närdet nu påstås att jordbrukarna gör storakapitalvinster, även om de inte omsätts i kontanter, kan jag lala om för bådeOswald och atl när del gäller beskattningen så ärdet fråga om kontanter. Det måsle skaffas fram kontanter när man beskattas fördenna fiktiva kapitalökning. Jag kan som exempel nämna skallen på kor, som ären alldeles speciell form av sådant uttag. Sedanvill jag lill säga attjag inte påstått atl jordbrukarna ulgörett proletariat. Jag har sagl att jag är hell övertygad om all det inte finnsnågon bland den breda allmänheten i vårt land som vill återskapa etl sådanlproletariat för atl pressa ner livsmedelskostnaderna. OSWALDSÖDERQVIST (vpk) kort genmäle: Del vill inte jag eller vpk heller - del är självklart. Somjag sade förut är vi fulll överens om att jordbrukarna så långt del är möjligl skall harätt 136 till sociala förmåner som är så likvärdiga andragruppers som möjligt. Jag vill ta upp ylleriigare en sak belräffandekapitalvinsterna som jag inte hann med i milt förra inlägg. attjag har giort åtskillnad mellan skuldräntor för jordbrukare och förandra. Del harjag inte gjorl. Jag har bara sagl alt jordbrukare liksom andraföretagare har stöne möjligheler att skaffa sig sådana förhållanden, ådra sigskulder, belåna fast egendom och annat, som gör del möjligl för dem alt dra avräntor vid beskattningen, vilket en vanlig löntagare åtminstone i de lägreinkomstskikten inte kan. Har man inte möjlighel alt skaffa sig någon fastegendom i form av småhus, sommarstuga e. d. som man kan belåna, ådrar man siginte heller några räntor för vilka man kan göra avdrag. Jag har inte påståttatt det är någon skillnad på skuldräntor och skuldräntor. Del är litetorättfärdigt att använda en sådan debatleknik, tyckerjag. Sedansade atl del ärett komplicerat system när man vill görajämförelser. Det har också jag framhållit lidigare. Vi har framställt krav påalt man bör göra en uppföljning och en undersökning av förhållandena. Del ärkomplicerat att försöka jämföra vanliga löntagargrupper med enegenföreta-gargrupp, som jordbrukarna är. Kontroll och uppföljning behövs helaliden, och del kan vara rikligl atl ha strålkastarljuset riktat påjordbrukarnas förhållanden mer än på andra gruppers. Jag vel inte i vad mån detär sant alt man haft det, men när del är så svårl alt göra dessadirekta jämförelser - del har ju erkänts i ulskoilets egen skrivning - är detinte fel alt undersökningarna fortsätter. Annars kan vi aldrig uppnå någonrättvisa. Atl det inte har varit rättvist torde de flesta erkänna sominte har alltför stora egenintressen i sammanhangel. Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. GRETHELUNDBLAD (s) kort genmäle: Jag tror inte skall tycka atl det är märkligt att delfinns så många undersökningar och så mycken statistik om jordbrukel, förorsaken härtill är atl jordbrukarna på grund av vårt prisregleringssyslem fåttgaranterade priser och därigenom också slöd för avsättningen av sina produkter.Vi vel ju atl det vaOe år satsas nära av statsmedel somprisstöd och därmed också som stöd för avsättningen av jordbrukets produkter.Det har - det visas bl. a. i den föreliggande proposilionen - inneburil enökad avsättning för jordbrukarnas produkter i förhållande lill andra livsmedel. När nu tog upp frågan om skatterna,vilket jag inte själv har gjort, skulle jag vilja säga alt naturligtvis måslejordbrukarna betala skatt på samma sätt som andra medborgare. Men man skall noginte lala så mycket om del, därför attjag tror atl de ofta beskattas efter enrelativt låg skattesats. Det är nämligen så all 65 96 av jordbrukarna har under30 . i inkomst, varför de inte torde ha så tung skattebörda. () kortgenmäle: Jag vill bara säga all om del är något mer Grelhe villundersöka så bör del gå bra. Hon är välkommen om det är någol mer hon bara troroch inte vet. Jag vill påstå alt jag vet att del går an alt undersöka även Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. Sedanvilljag säga till att de jordbrukare jag träffar och umgåsmed betraktar verkligen inte sin skuldränta som något privilegium. ERICENLUND (fp): Vid jordbruksutskottets behandling av propositionen om reglering avpriserna på jordbruksprodukter har utskottet också behandlat ett par motionersom gäller åtgärder för atl förbättra svenska folkets kostvanor, och det är omde problemen jag vill säga några ord. Detråder enighet inom utskottet om atl det är angeläget med ökade insatser för altförbättra kostvanorna. Jag vill för min del framhålla två motiv som jag trorkommer alt öka i styrka . Del ena motivet är självfalletkostens inverkan på folkhälsan, och del framhålls särskilt slarkl i moiionen1271 av m. fl. Näringsexperterna är eniga om att konsumtionenav socker och fett bör minska, alt mättat fett bör ersällas av fleromättat ochalt konsumtionen av grönsaker, frukt, potatis, fettfalliga mjölkprodukter, fiskoch matbröd bör öka. Vihar ganska stora svårigheier au upprätthålla balansen mellan samhällelsvårdbehov å ena sidan och vårdresurser å den andra. I del läget är delnödvändigt alt försöka identifiera och vidta åtgärder mol alla de faktorer sombidrar till all störa människors hälsa och välbefinnande och som därmed ökarvårdbehovet. Kostvanorna är utan tvivel en sådan faktor som måsle ägnas slörreuppmärksamhel än . Delandra motivet, som särskilt framhålls i motionen 633 av , gällerhänsyn till livsmedelssituationen i väriden i stort. Del är eU mera långsiktigtmotiv med innebörden atl en minskning av animaliekonsum-tionen och en ökning avvegelabiliekonsumlionen i den rika världen skulle frigöra resurser föru-länderna. Utskottet konstaterar emellertid atl man härvidlag i detinternationella samarbetet ännu inte kommit fram till någon enhetlig linje. Dettaär förvisso ell vikligl konstaterande. Del finns en motsättning mellan å enasidan kravet på en fortsatt hög livsmedelsproduktion i överskotisländerna isyfte atl trygga den totala tillgången i väriden och å andra sidan kravet påmarknadsutrymme för export av vissa jordbruksprodukter frånutvecklingsländerna. Jaghar för min del svårl alt inse varför man skulle avstå från all försöka ändrakostvanorna i vårt land av hänsyn till de överskotlsproblem som därigenomskulle kunna tänkas uppslå eller möjligen förstärkas. Det är sant atl svenskafolkel kan livnäras på en mindre areal, om vi äter mer vegetabilier och mindreanimalier. Men vel vi alla hur pass svårl det är atl ändra på kostvanorna.Det är ett långsiktigl arbele, där ihärdig informalion och kosiupplysning måslevara huvudmetoden inom ramen för konsumenternas fria val. Några risker föralltför snabba förändringar mot en näringsrikligare kost föreligger inte enligtmin mening. Jag tror därföratt det är nödvändigt att ålgärder sätts in medslörre styrka än . Jag tror också atl del är nödvändigi - somjordbruksministern har framhållit - all näringseffeklerna beaktas vid denframtida utformningen av livsmedelssubventionerna. Somframgår av jordbruksutskottets betänkande råder inga slörremeningsskiljaktigheter inom utskottet i de här frågorna. Utskottet hänvisartill del intresse som finns både i och inom regeringen för hithörandefrågor och utgår från att konkreta åtgärder kommer till stånd i syfte atlförbättra kostvanorna. Påen punkl har vi dock inte kunnat bli eniga. Det gäller behovet av ett centraltråd, som enligt den socialdemokratiska reservationen skulle vara "ettgemensamt språkrör utåt mot allmänhet och institutioner" när del gällerkosiupplysning, livsmedelskontroll och näringsforskning. Utskottsmajoritelenhänvisar lill , livsmedelsverket ochkonsumentverket. Jag tror det är en riktig inslällning atl vara försiktig medinrättandet av nya statliga organ för uppgifter som med fördel kan läggas pådem som redan finns. Med deUa korta inlägg vill jag yrka bifall lill utskottets hemslällan. Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. Jag skall be alt få göra några kommenlarer lill moiion 472, som ärundertecknad av mig och . Motioneninnehåller idéer och förslag om åtgärder då det gäller alt främja inhemskproduktion av proleinfoder. Utskottet har i sin skrivning på etl fördelaktigtsätt bemött innehållet i moiionen. Man pekar på forskningsstöd ochförsöksverksamhet som gjorts och görs. En klar medvetenhet om just denna frågasbetydelse i globall perspektiv kommer också fram, och allt detla är bra. Manblir dock förvånad då man på slulet läser atl utskottet ändock inte finnertillräckliga skäl föratt föreslå någon ylleriigare åigärd, och man undrar vartlogiken hell plötsligt log vägen! Nogär det väl så atl ju mer vi kan åstadkomma inom landel på della område, destobällre är det för både samhällsekonomin och den ekologiska anpassningen.Samlidigl innebär det ökal praktiskt handlande då det gäller vår solidaritetmot . 1dag finns elt betydligt större ulrymme för odling av proleinfoder än vad somverkligen las i anspråk, specielll i . Då kan del inte varariktigt att slå sig till ro med de åtgärder som vidtagits. Så längevår produktion av kött och fläsk till stor del sker med hjälp av högvärdigaimporterade proteiner måste kraftlag lill för atl på sikl få denna produklionbaserad på inhemskt foder. För mer ekologiskt riktiga brukningsmetoder krävs enän mer varierad produktion och växtföljd. Menomställning och anpassning till dessa lar tid, varför det är av slor vikl altforskning och information får ökat samhällsstöd. Vidare bör observeras auprisstödet som nämns i utskottets skrivning och som skall stimulerajordbrukarna att öka proteinfoderodlingen endast utgått då skördenlämnas till avsalu - således ej då den används för utfodring av den egnadjurbesättningen. Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. Trols all utskottet inte finnertillräckliga skäl all föreslå någon ytteriigare åtgärd anser vi motionärer atldel finns åtskilligt att allvariigi beakla och angelägna åtgärder att vidla.Men då utskottet är enigt i sitt utlåtande gagnar det föga att ställanågot yrkande. Vi motionärer kommer emellertid att uppmärksamt följa frågan ocheventuellt återkomma. SVANTELUNDKVIST (s): Del är i och för sig ingen nyhet all ulskoilets ledamöter är ense omatl skall acceptera innehållet i den uppgörelse som föreligger mellanparterna när det gäller jordbrukspriserna. Del har skett sedan åtskilliga årtillbaka.