prot · G109150 · 1977-12-31 00:00:00 — , som meddelat alt han i samband med behandlingen av dettaärende ämnade besvara () dels anmälda fråga,1977/78:477, om ulredningen rörande elt enhetligt huvudmannaskap för högskolan,rfe/s anmälda fråga, 1977/78:487, om universilelsframställning om ytterligare resurser för del s. k. fria utbildningsområdet,erhöll ordel och anförde: Det är nu vi här i kammaren diskuterade och beslöt omutformningen av den nya högskolan. Vi kan alltsä nu se tillbaka på det förstaårets erfarenheter. Det ar naluriigtvis ännu för tidigt au dra några bestämdaslutsatser om hur reformen utfallit. Mittintryck är emellertid först och främst positivt. Den nya högskolan har undersitt första år fungerat i huvudsak efter de rikllinjer vi avsett. Bland depositiva faktorer jag särskilt vill peka på är all de nya organen frånregionstyrelser lill linjenämnder redan från böOan funnit sina uppgifter och arbetatväl. De människor som utifrån kommit till högskolans styrelser och nämnder harpå blivit nyttiga för högskolan. Därmedhar ett av syftena med högskolereformen uppnåtts: att spridabeslutsbefogenheter till lokala och regionala organ. Viktiga beslut omutbildningens innehåll kan fattas på lokal nivå. 1 en ekonomisk situationsom fordrar omprövningar är det dessutom särskill viktigt alt beslut om sådanakan fattas lokalt. Huvudintrycketav det första årel med den nya högskolan är alliså positivt.Inkörningssvårigheter har naluriigtvis funnits, och jag vill gärna passa pådella tillfälle alt uttala min uppskattning av alla dem - lärare,adminislraiörer och förtroendevalda -som trots svårigheterna ändå lojaltsträvat efter att ge högskolan en så god start som möjligt. Nr 150 Det första årets erfarenheter harockså visat all del kan flnnasanledning all Onsdaeenden företa omprövningar och förändringar i den nya högskolan. 24 mai 1978 Högskolereformenutvärderas fortlöpande inom UHÄ. harkommit om hurde nya inlagningsreglerna verkat. Anslagtill högskola ' ösias till vissa spärrade utbildningslinjer. och forsknins "''" ''' '' ''*' systemet med poäng för föreningsmeriiermissgynnat Fler män harkunnai åberopa sådana föreningsuppdrag .som ger Om utredningen rö- poäng.Syftet med de nya antagningsreglerna var att underlätta för nya rande ett enhetligtgrupper att vinna tillträde till högskolan, bl. a. kvinnor. huvudmannaskap frånden första terminens antagning står sig, är jag därför beredd att lägga för högskolan förslagom att föreningspoängen slopas. Även om erfarenhet från ell förhållandevis omfattandearbele inom föreningslivet kan vara av värde för högskolestudier, får denenligt min mening inte ges en sådan tyngd atl det motverkar syftet medantagningsbestämmelserna. Enav de frågor som kvarstår att lösa gäller frågan om etl enhetligthuvudmannaskap för högskolan. Genom högskolereformen har begreppet högskolafåll en vidare innebörd . Till den grundläggandehögskoleutbildningen har förts en rad utbildningar som från de studerandes ocharbetsmarknadens synpunkt är jämförbara eller utgör alternativ till varandra.Ungefär en tredjedel av platserna i högskolan står under kommunalthuvudmannaskap. Drygt hälften av dessa avser sjuksköterskeuibild-ning, medanden andra hälften utgörs av utbildningar som tidigare drevs inom gymnasieskolan. Huvudmannaskapsfrågan harmånga sidor och behöver få en allsidig belysning. Det är t. ex. uppenbart altför de utbildningar med kommunalt huvudmannaskap som tidigare hörde lillgymnasieskolan försvårar det anslagssystem som där gäller den friareresursanvändning som skall känneteckna högskolan i övrigl. Flera sleg pä vägenmot ell enheiligl huvudmannaskap har redan lagils. Så flnns 1. ex. ellprincipbeslui om all den kommunala frilidspedagoglir:jen skall upphöra ochersällas med slatlig ulbildning. Under niisla år upphör iniagningen lill denkommunala iniernal-föresiåndarlinjen i och med all en ny siailig linje, linjenför kosi- och näringsekonomi, inräiias.om bifaller regeringens nuföreliggande förslag. Jag övergår nu lill all svara på en fråga.Lars har frågat mig hur långt förberedelsearbetet för alt tillsiiiiaulredningen om enhetligt huvudmannaskap för högskolan har kommit och närulredningen kan tillsättas. Regeringenhar under innevarande år följt utvecklingen av frågor som rör den kommunalahögskolan. Dessa frågor är både tekniskt komplicerade och av stor principielloch ekonomisk räckvidd. Arbetet med direktiv till utredningen har bedrivitsparallellt. Jag räknar med alt ulredningen kan tillsättas . Ulredningen skall arbeiaförulsättningslösl. Den kommer atl få en mycket omfattande problemområdeatl bearbeta. Det är nödvändigt att belysa vilka 90 fördelar och nackdelar från slatlig resp. synpunkt som är förknippade med dels denuvarande huvudmannaskapsförhållandena, dels etl enhetligt huvudmannaskap. Högskolereformernahar i mycket varil organisatoriska reformer. Del blir då,mycket talat omorganisalion och yttre former. Det får emellertid inte skymma det förhållandetalt organisationen och förändringarna i den syftar till alt göra utbildningenså bra som möjligl. Del är därför glädjande atl frågan om utbildningensinnehåll nu kommer alltmer i förgrunden. Utbildningensinternationalisering har varil föremål för ell slort intresse inte minst frånuniversitets- och högskoleämbetets sida. Tyvän har vi ännu inte kunnat göra denekonomiska satsning på del här områdel som UHÄ förordat och som voreberättigad. Jag vill dock tillägga att högskoleverksamhetensinternationalisering också måste ses som en reguljär omvandlingsprocess ochfinansieras med medel som ställs till högskolans förfogande under bl. a.sektors- och fakultetsanslagen. Allaförändringarbehöver inte heller kosla pengar. Efter högskolereformen kan mangenom lokala beslut öka de internationella momenten i olika utbildningar och t.ex. byta ut svensk litteratur mot utländsk. Jagvill också uttala min tillfredsställelse över ulskottelsgrundliga arbele med utbildningshuvudiiteln. Och jag är glad alt kunnakonstatera all del råder en belydande enighet i frågoma om den högreutbildningen. Det ger ett gott underlag för del fortsatta arbetet med attförverkliga målen för den nya högskolan. Itvå viktiga avseenden finns skilda uppfattningar. Det gäller den fria seklom ihögskolan och anslagen till forskningen. Vadgäller den fria sektorn kvarstår de lidigare motsättningarna. Regeringen harhär fortfarande bedömningen att ett fritt tillträde till en del av högskolan harell stort värde, särskilt för de nya grupper som vi vill skall söka sig lillhögskoleutbildning. 1 detlasammanhang övergår jag till att svara på en fråga. har frågat mig vad som är skälet till alt universitetsframsiällningom ytterligare resurser fördels, k. fria inte förelagts och om framställningen över huvudtaget kommer att föreläggas . Universilels-och högskoleämbelel har i sin yltrande över framställningframhållit atl behov visserligen föreliggerav ytterligare resurser för det friaområdet. Detta behov är emellertid enligt ämbetets bedömning inte slörre än attdet bör vara möjligt för att inom ramen för tillgängliga resurservidta sådana åtgärder atl undervisningen kan av . En (oijdhärav kan emellertid enligt ämbetet bli atl senare kan behöva enresurstillskott. Regeringen, som i detta avseende har anslutit sig tilluniversitets- och högskoleämbetets bedömning, har därför inte nu ansett sigböra lägga fram förslag lill om tilläggsanslag. Dettaställningstagande har under hand meddelats . Vad sedan gäller forskning är regering ochopposition överens på en punkl och en väsenllig sådan - nämligen om behovet avökade satsningar på forskning och ulveckling. Men del är beklagligt alt detskulle behövas en Anslagtill högskola och forskning OmUppsala universitets framställning om ytterligare resurser för det s. k. friautbildningsområdet Anslagtill högskola och forskning ekonomiskkris av en sådan svårighet.sgrad som den vi just upplever i för atl dennainsikt skulle komma. Det gäller även den nuvarande opposilionens företrädare.Jag är knappast imponerad av den insats man giorde i regeringsslällning för allstärka forskningen. Jagskulle naturligtvis gärna ha sell atl del funnits mer pengar till forskning iårets budget - lik.som lill en rad andra angelägna områden. Enunpruslning av viktiga basresurser och en försiärkning av forskningen har dockskett: främst av forskningsråden och i årav fakulteternasbasresurser. Satsningarpå forskning och ulbildning är lill sin natur långsikliga. Del är just därförså nödvändigt atl resursförstärkningarna sker jämnt och över hela fältet. Detbehövs både nya forskarOänsier, en bas av biblioteks- och laboratorieresurseroch rörliga medel hos forskningsråden och moisvarande organ. 1en situation där medlen till nya satsningar är myckel begränsade är delnödvändigt att prioritera hårt. Jag har i min prioritering utgått från denbedömning man haft på universiteten och inom UHÄ. Där var man ense om all del absolutnödvändigaste var alt förstärka universitetens basresurser. Del gäller alltsåpengar som kan användas till laboratorieutrustning, bibliotek och annanmateriel liksom lill att köpa speciaUjänsler. Jag har därför i är liksom förraåret avsatt medel till en förstärkning av fakulteternas basresurser- meddrygt 7 milj. kr. inom en reformram på 20 milj. kr. Vi har på det sättet söktkompensera den urholkning som har skett avuniversitetsforskningens basresurser. Vi får inte för behovet av målinriktadforskning eftersätta grundforskningens behov. Därför är det så viktigt atl enuppruslning sker av alla delar av forskningsorganisationen. Universitetsforskningenmåste alltid vara basen i forskningssamhällei. Den är nödvändig också för allulbilda de forskare som sedan skall arbeia med av forskningsråd och andrafinansierade projekt. Vidsidan av denna förstärkning av fakulteternas basresurser sker också andraangelägna förstärkningar. Nio nya professurer tillkommer. iLinköping får medel atl bygga upp en för svenska förhållanden unik verksamhet -temaorienterad forskning. Manbör också hålla i minnet alt utbildningshuvudiiteln inte redovisar regeringenshela salsning på forskning och ulveckling. Betydande summor satsas också underandra huvudtitlar som industri, social och arbetsmarknad. Och kammaren harnyligen behandlat en proposition om teknisk forskning och utveckling ochbeslutat anslå ytterligare 65 milj. kr. till teknisk forskning och Ulvecklingoch ylleriigare 120 milj. kr. Somjagtidigare sade är vi i stort överens om atl del nu är nödvändigt all satsa påforskning och ulveckling. Man har sagl alt forskningen är den mest dynamiskafaktorn i samhällsutvecklingen. Den är en investering för framtiden. Jag villgärna undersiryka detta. Deforskningspolitiska frågorna är ytterst aktuella. Förslagen frånforsk-ningsrådsulredningen och forskarutbildningsutredningen har remissbehandlals,och regeringen skall ta ställning till dem. Vi står alltså inför Forskningsfrågorna kommeratt vara Nr 150 avutomordentligt hög angelägenhetsgrad i regeringens arbele under det Onsdaeen den Under detla anförande överlog tredje vice talmannenledningen av /{,slas till hösskola kammarens förhandlingar. LARSGUSTAFSSON (s): Eftersom statsrådet i sitt inledningsanförande också besvaradetvå frågor somjag ställt börjar jag med alt lacka siaisrådel för svaren, ochjag gör ell par korta kommenlarer lill dem. Förslen kommentar till . '';;ret på frågan om utredningen om huvudmannaskapet. Jagtycker det är bra alt utredningen nu tillsätts. Man skall väl inte hårdrasådana formuleringar som "", men jag noterade att statsrådeti ett annat fall för någon dag sedan, då del gällde lilläggsdirekliv och ha en precisering av ullryckel "inom kon", i sill svar sade"". Jag kan ju fråga om del är möjligl au nu också få enmotsvarande precisering. Sedanöver till den andra frågan, som gällde universilels framslällning omylleriigare medel till det fria området. Jag tycker all svaret ger klart beskednärdet gäller det här budgetåret, men jag vill gärna peka på en formulering iUHÄ:s skrivelse till regeringen, som på slutet lyder påföyande sätt: "1den uppkomna situationen ser UHÄ det för sin del som naturligt attuniversitetet vidtar de åtgärder som är möjliga för att fullfölja den ursprungligenplanerade utbildningen för vårterminen samt att det - mot bakgmnd av delslutliga budgeiuifallel - prövas om en eventuellt kvarstående del avuniversitetets nu aktualiserade medelsbehov behöver beaktas vid dispositionenav resurser för /79, innefattande bl. a.eventuella tilläggsmedel för utbildning inom det fria området." Kanden formuleringen möjligen tolkas så, att i etl läge då ett nyttbudgetår böOar och nya pengar finns inte får det här fallet under prövning? Jaghoppas givetvis alt det inte förhåller sig på det sättet, men jag lycker allformuleringen är någol oklar, och jag undrar om statsrådet har någon kommentartill den. Jaghar knappast någon anledning att gå i polemik med eller kommentera vadstatsrådet i övrigt anförde i inledningen till sitt anförande. Jagnoterar emellertid alt statsrådet när det gäller meritvärderingen kom in påproblemet med föreningsmeriter och tydligen var beredd - under vissaförulsällningar - all evenluelll la bon den ly pen av meriter. Jag vill föregen del säga alt man kanske ändå får fundera litet mer och skaffa sig mererfarenhet av den här meriten. Det ärju relativt nytl all föreningsarbete förräknas som merit, och man kanske bör ha litet mer tid på sig innan man röjerför mycket i de här meritbestämmelserna. Jag är alltså en aning merskeptisk än utbildningsministern lill alt med 93 Anslag till högskola och forskning relativt kort varsel ta bort den meriten. Det fanns ändåen vettig grundtanke när den infördes. Det är beklagligt atl del sedan kan hamissbrukats på en del håll, men del vore olyckligt om del ledde till att manrelativt snabbt tar bort den. Jag vill redan nu göra den kommentaren, men jagär hell på det klara med att man naturligtvis från tid till annan får omprövasådana här meritregler och meritkomplex. Sedan kom statsrådet in på den betydande enighetsom har rått i utbildningsutskottet men noterade de två viktiga undantagen,nämligen den fria sektorn och forskningen. Jag kommer in på del senare och hardärför ingen anledning att just nu göra några kommenlarer speciellt lill delsom utbildningsministern anförde. Statsrådet sade bl. a. alt han inie är imponerad avs-regeringens lidigare insalser i forskningssammanhang. Vi i den här salen -från alla håll - kanske kan vara överens om an vi under vissa perioder inte haruppmärksammat stödet lill forskningen på det sätt som vi borde ha gjorl. Det ärettansvar som får bäras av ganska många av oss. Del blir anledning att verkligenåterkomma till forskningsfrågorna, som statsrådet sade, närforskningsrådsutredningen och lägger fram sinaresultat. Då får vi tillfälle att föra en mer omfattande diskussion om defrågorna. Jag har alt notera att vi socialdemokrater iulbildningsulskoltel har reserverat oss mot den borgerliga utskottsmajoriletenpå 13 punkter i betänkandet när del gäller anslag till högskola och forskning. En gmpp reservationer gäller utbildningens ochforskningens organisation. En annangrupp gäller medel till forskning. I anslutning lill den första gruppen reservationer, omutbildningens och forskningens organisatalion, skall jag ta upp det friautbildningsområdet, där motsättningarna kvarstår, som statsrådet . Vi yrkar däri reservationen 1 att man skall infoga det s. k. friautbildningsområdet idet planeringssystem som gäller i övrigt inom högskolan ochalt delta skall ske från /80. Vi har samma uppfattning i dennafråga som riksdagsbeslutet var ett ultryck för och som vi anmälde ireservation . Jag vill nu ta upp problemet ur två iispekter - en kan mankalla utbildningspolilisk och en annan kan man kalla mer adminislraliv. Jagbörjar med den uibildningspoliliska. Vi har från socialdemokraliskl håll lidigare belönat attdet är nödvändigi med ett sammanhållet planerings- och resurs fördelningssystemför hela högskolan. Ett sådant fanns skisserat högskolepropositionoch, kanske någol urholkat, riksdagsbeslut. På grundval av delutarbetade den centrala organisationskommittén, H 75, ett mera detaljeratförslag. bröts sönder genom den borgerliga majoritetens förslag år 1977om det s. k. fria området, som blev beslut. Utgångspunkten för vår krilik mol elt fritt område somsådanl är följande: Vi anserall både individernas efterfrågan och samhällets behov skall beaktasnär man skall beslämma högskoleutbildningens omfattning och fördelning. När nuett frill område införs, upphävs denna grundprincip. Inom ett område, del fria.blir del individernas efterfrågan ensam som får bestämma omfattningen ochfördelningen. Inom detta område skall det alltså inte finnas någon gräns förvad som Siilsits. Detta leder till snedfördelning av resurser. Det leder ocksåtill en ojämlikhet i själva planeringsföruisätining-arna mellan olika delar avhögskolan, något som torsvårar och förrycker planeringsarbetet på både kort ochlång sikt. Vikritiserade från socialdemokratiskt håll också valet av fritt område. Härkonstaterade bara utbildningsministern att det fria området borde motsvara dedåvarande mera allmänna studiekurserna inom de ämnesområden vid de filosofiskafakulteterna som då hade frill tillträde på grund av den s. k. automatiken. Bådesjälva principen om elt frill område och speciellt valet av kurser för dettafriaområdeblirelt starkt konserverande inslag i högskolereformeringen ochbaseras på ett mycket traditionalisliskt sätt all väga olika utbildningarsangelägenhelsgrad. De traditionella, nästan enbart humanistiskt ochsamhällsvetenskapligt inriktade områdena skall alltså ha absolut prioritet, enynnest som inte tillkommer några andra sektorer. Vihar också från socialdemokratiskt håll lidigare varnat för alt etl frillområde, valt på del sätt som den borgerliga majoriteten nu gion, skulleäventyra högskolereformens syfte att tillgodose nya utbildningsbehov hos nyagrupper och på nya orter. Visserligen har det bara gått än - ettläsår- och man skall naluriigtvis alltid vara försiktig i sina bedömningar, menredan nu kan det konstateras att det fria områdel expanderat mest vid de redanväl etableradestorstadsuniversilelen. Den som konstaterandet är UHÄ, ochdet giordes . Det visar all en prioritering av de kurser som detfria områdel inrymmer också innebär en prioritering av de redan etableradehögskoleorterna. Den ulvecklingen lycker jag står i dålig samklang med 1975 årsintentioner. Jagförnekar inte alt del fria området vidgar tillträdet till högskolan. Men eltvidgat tillträde är bara en del av högskoleulbildningens demokraiisering. Enannan och enligi vår uppfalining minst lika viklig del är breddningen ochdilTerentieringen av utbildningsutbudet, sä alt del svarar mol behov ochönskemål hos alla de grupper som ingår i den nya högskolansrekryterings-'underlag. Delta senare hjälper del fria området nästan inte allstill med, begränsat som det är till nästan enbarl traditionelluniversitetsutbildning. Man kan säga all del fria områdel i della avseende intebara är neutralt utan renl av negativt. Merafinns i och för sig att anföra mol det fria områdel från vårautbildningspoliliska synpunkter, men det sagda för räcka för tillfället. Jaggår så över till några administrativa aspekter på det fria området. Även idetta avseende anmäler sig problem. Jag länker då inie på sådana problem .somhänger ihop med all sysiemel är nytt och således inte intrimmal. En del av t.ex. anmälnings-och antagningsprocedurerna hördit. Sådant kan säkerligen pulsasav och bli bällre. Anslagtill högskola och forskning Nr 150 Jag länker däremot på själva de grundläggande procedurerna. Onsdaeenden '°'' '' främst den procedur varigenom ytterligare medelför det fria 24 mai 1978 områdetskall äskas när alla andra vägar är prövade. atthögskoleenheten i fråga skall göra en framställning som skall piissera Anslås till hösskolaregionslyrelsen för yltrande, UHÄ för yttrande, regeringen för eventuell och forsknins proposiiionsskrivning och sluiligen förbeslul. expedilion av skickligaOänsteman på alla nivåer så torde ca vara ett minimum. Då harniistan hela den terminen gåll för vilken framställningen gjorts. Detla rimmarilla med allt det lal om kamp mot byråkratisering som de borgerliga fört både iopposition och i regeringsslällning. Detrimmar också illa med all den krilik som från borgerligt håll under årens loppriktats mol U 68:s och H 75:s förslag, där man kritiserade de många nivåer somolika ärenden skulle genomlöpa. Lägger man till uppräknade nivåer från högskoleenhetlill riksdag också ett antal nivåer inom respektive högskoleenhet, somuppenbarligen måste bli inblandade, så slår de borgerliga här utan tvivelrekord i anlal nivåer. Mer byråkratiskt kan del väl inte gärna bli. Och här gårdel inteatl skylla på intrimning. Här ärju avsikten all ärendel skall vandrahela vägen. Här behöver vi inte heller spekulera om del blir på det sätt jagrefererat. Vi har redan erfarenhet, dels från , dels frånvårterminen , som statsrådet delvis själv har demonstrerat i sittsvar till mig på min fråga om universitets framslällning. Heladenna procedur för tilldelning av medel till del fria området skapar enosäkerhet hos högskoleenheter och framför allt institutioner - en osäkerhet sombestår långt in på läsåret. Osäkerheten rör bl.,a. personalens anställningsförhållanden,utbildningsutbudets omfattning och inriktning och undervisningens uppläggning. Detlär ha sagts från ansvarigt håll att denna osäkerhet mera ärteoretisk och att högskoleenheterna i praktiken kan utgå från att lilläggsmedelbeviljas. Ölägenheterna skulle alliså inie behöva bli så siora enligt dettasynsätt. Härtill är då först atl säga, alt det från principiell synpunkt inteär tillfredsställande atl en myndighet skall kunna utgå från all alllid fö sinaäskanden beviOade. Sedankan vi nu notera att inte heller i della avseende behöver vi spekulera. Ocksåhär har vi redan erfarenhet. Den lalar emot att osäkerheten enbarl skulle varateoretisk. Må vara att del kanske alllid blir en viss tilldelning av medel, menhur stor den blir kan väl ändå inte vara givet på förhand för varje högskolaoch varje institution. Tilldelningsproceduren visar detla.Högskoleenheterna begärde ca 26,5 milj. kr. Regionstyrelserna tillstyrkte ca21 milj. kr.,UHÄ tillslyrkleca 18 milj. kr.,och regeringen föreslog drygt 12milj. kr., vilket biföll. Så har vi exemplet fråndenna vår, där begärde ytterligare drygt I milj.kr. tillstyrkte detta, UHÄ avstyrkte och regeringen har, somstatsrådet nu redovisat, gjorl samma bedömning som UHÄ ochdärför inte förelagt förslag i ärendet. 96 kan väl den väntan, som universiiei nu fåll genomlida, habidragil lill en bällreplaneringssilualion för och för de berörda institutionernadär. Meninte nog med den långa, byråkratiska process som institutioner och högskolorgenomlider i samband med framställning om ytterligare medel för del friaområdet. skall en rad andra åtgärder ha vidtagits inominstitutionerna beträffande bl. a. undervisningens uppläggning, inom högskolanmed omfördelning av resurser och inom regionen, också med omfördelning avresurser. Sammmaniagelgör allt detta atl mycken tid för sältas av för hela denna organisatoriskaprocess - en lid som annars skulle kunna användas till konstruktivt nytänkandeom bl. a. utbildningsutbud och undervisningsfor-mei Vadjag nu anfört visar att det fria området, även från administrativ synpunkt, ären dålig innovation, som högskolor och institutioner verkligen förslita med. Tillden första gruppen av reservationer om utbildningens och forskningensorganisalion hör också reservationen 3 om massmedieforskningens organisation.Vi yrkar där från socialdemokraliskl håll avslag på propositionen ochhemställer om eU nytl förslag i huvudsaklig överensstämmelse medmassmedieforskningsutredningens förslag. Dellaförslag möltes av en myckel positiv remissopinion. Det har således stötts av demedieverksamma, av och A-pressen, av UHÄ och av eltflertal myndigheter, intresseorganisationer och folkrörelser.