prot · G109157 · 1977-12-31 00:00:00 — t. ex. håller på altutveckla sina oljefält. Det är av intresse för . Alltså ligger detmycket i att vi bör utvidga våra förbindelser och kontakter med . Därmedär det inte automatiskt fråga om utsugning. TillIngvar : Jag har aldrig krävt att man skulle utvärdera den härverksamheten efter . Jag tycker att del är ett fånigt krav. Jagpolemiserar mot dem som vill ha en utvärdering och som kräver en omprövning avmedlemskapet redan efter . Är det så att ni menar allvar med dettakrav skall ni komma med analyser som visar att något dramatiskt har inträffatsom gör alt det finns ytteriigare argument för att inte delta, åtminstone om nivill alt majoriteten skall ändra uppfattning. De argumenten menar jag att niinte har kommit med. Sedanmåste jag upprepa den fråga som ställde: Är del ekonomi som delär fråga om,eller är det moral? Å ena sidan anser ni att det är moralisktförkastligt att vara med i IDB, å andra sidan säger att det inlekommer alt ge några pengar - det kommer inte att ge några exportorder. Jag harvisserligen påvisat att det redan givit ett par exportorder, men att det är futtigt. Han säger att de fem sex sju miljoner som vi skallbidra med skulle kunna göra större nytta någon annanstans förexporibefrämjande insatser. Vilken är poäng? Vad är del fråga om- är del moral, eller är det ekonomi? BERTILMÅBRINK (vpk) kort genmäle: Om det finns två olika institutioner inom IDB, av vilka den ena är enfond som på mjuka villkor lånar ut pengar, så gör det inte medlemskapet i IDBpå någol sätt mer acceptabelt. Det är ändå samma våldsregi mer somfårpengarna,aniingendefårdem på hårdare vill kor eller på mjukare villkor. Påden punkten förslår jag inte resonemang. Sedantog upp delta att jag citerade en amerikansk general. Jag kannaturligtvis citera flera amerikanska generaler som har samma politiskauppfattning. Vi tycker att det är avslöjande argument för vilken sorts politiksom för mot de latinamerikanska länderna och vilket instrument som IDB är idel sammanhanget. Vi vet ju att har del dominerande inflytandet i IDB. Jaghar pekat på utvecklingen i . Jag åberopadebiskopsämbetet i Säo , som lagt fram en rapport som visar attlevnadsstandarden för befolkningsmajoriteten har försämrats katastrofalt. Väridshälsoorganisationenlade fram en rapport som visade att av befolkningen iBrasilien lider av undernäring. Den här utvecklingen har ägt rum somman talar om en oerhört snabb tillväxt i den brasilianska ekonomin. Då måstejag fråga: För vem har den här tillväxten skett? Ja, inte förbefolkningsmajorileten utan för de svenska multinationella företagen, för deamerikanska multinationella företagen, för de västtyska. Och IDB har spelat encentral roll i denna utveckling. Jaghar ingen anledning att ifrågsätta biskopsämbetets uppgifter om . Jaghar heller ingen anledning att ifrågasätta väridshälsoorganisa-tionensuppgifter om alt av befolkningen i lider av undernäring. MenAnders ifrågasätter dem tydligen. Jo, därför att deuppgifterna inte passar in i hans politiska uppfattning när han nu skallförsvara medlemskapet i IDB. () kortgenmäle: Är det fråga om moral eller ekonomi, frågar . Vi har somskäl för vårt ställningstagande sagt att vi hyser betänkligheter mot att varamed i en organisation som på del här uppenbara sättet stöder regimer som vitycker är helt omoraliska. Det är ur utrikespolitisk synpunkt och avsolidaritet med fatliga länder som vi inte är med på detla! Del är vårinställning. Del är, , en smaksak om man vill kalla det moraleller inte. av de borgerliga säger att det finns vissa utrikespolitiska tveksamhetermen att vi vinner så mycket exporlmässigt om vi är med i IDB och att vårindustri har nytta av att vi går med -och därför gör vi det. Det är alltså nisom talat om det. Vad jag har försökt visa är att ni inte ens klarar av altförsvara den ståndpunkten. Ni har inle vunnit någonting ekonomiskt. frågan då ställs om detgäller moral eller ekonomi vill jag svara: Ur min synpunkt är det framför alltfråga om moral eller snarare ett hederiigt uppträdande i internationellasammanhang. Ni försöker dölja er bakom påståendet att man kan göra goda affärerpå det här sättet. Detär för tidigt att la ställning, säger , Det är det självfallet,om man som tror alt det hela skall bli bättre och bättre. Visocialdemokrater har aldrig velat gå med i den här organisationen. Vi är ochhar varit på det klara med att det är tokigt. Alltså är det inte förtidigt för oss att ta ställning, men för , som gärna vill hittaursäkter föratt vara kvar i IDB, är det naturligtvis förtidigt. Det kommer attvara för tidigt också . Sedantalas det om stöd till de fattiga - inte fattiga nationer utan fattigamänniskor. Man kan naturligtvis säga att militärdiktaturerna i fråga har deflesta verkligt fattiga. De regimerna har ju som mål att i det egna landetförtrycka människor och göra de allra flesta fattiga. Men jag trodde inte attdet var på det sättet som ville hjälpa till nere i . () kortgenmäle: Jag har inte lagit del just av den katolska rapport som för. Den enda kommentar jag gjorde var all i det harfallet finner det intressant och förenligt med sina syften att åberopa justkatolska kyrkan. Det är inte särskilt vanligt i andra sammanhang. Sedanhävdar att den här banken skulle ha ensidigt gynnat dediktaturregimer som vi alla i olika sammanhang har tagit avstånd från. Jagmenar all det är felaktigt, och jag har försökt bevisa att banken bedriver enbred verksamhet med speciellt förmånliga villkor för de fattigaste länderna,och dit hör inte de av speciellt omnämnda diktaturerna. Men det ärklart att varje utlåning, varje kreditgivning på ett eller annat sätt påverkarden ekonomiska verkligheten i ett land. Det är likadant när beviljarkrediter och har gjort det till . Vi har därvidgått ifrån uppfattningen att del på lång sikt skulle vara den mest förnuftigapolitiken när det gäller att påverka diktaturer att hela liden frysaförbindelserna. Sverigehar markerat sitt indirekta ogillande genom att rösta nej till de projekt somhar gällt och . Det har refererats här. Man har därmed velatstyra över pengarna till andra länder och andra projekt. Men att ensidigt gåemot varje tanke på kreditgivning på kommersiella villkor till diktaiuriändertycker jag är myckel egendomligt. Jag håller med om all man kortsiktigt kan ochskall demonstrera, men att ha det som en rättesnöre för sin politik på långsikt tror jag vore direkt felaktigt. Detär f ö, inte alla diktaturer, , som kan tjäna pengar som t, ex,vänner i DDR, som enligt uppgifter i harsålt langar till för sammanlagt sedan slutetav , Jag tycker skall var litet försiktig när han talar om diktaturer! Jagmenar alltså att del för det första är orimligt att kräva en omprövning ,drygt efter det alt vi inträtt i banken. Jag tror för det andra attdel är bättre för folkflertalet i - oavsett hur agerar iframtiden - att man har satt upp en bank, att det finns krediter att fa och på detta vis kan finansiera olika utvecklingsprojekt än att det inte finnsnågra pengar alls. Talmannen anmälde all anhållit atttill protokollet fa antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. som vi här diskuterar medlemskap i deltar densvenska regeringen i förhandlingar om en påfyllnad av IDB:s kapital tillsammansmed 21 andra IDB-länder i . Det har varit myckel lyst kring dennapåfyllnad av lDB:s kapital, men måste regeringen ge besked om sinhållning till det man förhandlar om i . Bakgrundenär att regeringen när man gick in i IDB hävdade att kapitalinsatsen var låg iförhållande till den stora exportökning man skulle få - det var regeringensargument . Islutet av aktualiserade bankledningen en ny stor påfyllnad av IDB:skapital, och det var känt för den . 1 budgetpropositionen ijanuari nämndes ingenting om detta - tvärtom sades det att inga påfyllningarvar aktuella. På en fråga från mig svarade utrikesministern att fråganom en påfyllnad av IDB:s kapital över huvud taget inte var diskuterad inomregeringen. Och ändå hade varit representerat i informellaöverläggningarom denna påfyllnad ! beslöt IDB-bankensårsmöte att anta en resolution där man just talade om att man skulle förstärkabankens resurser, alt man skulle göra en ny kapitalpåfyllnad till banken. Detskulle gå ganska fort; skulle det föreligga ettförslag om hur mycket pengar som skulle fyllas på till banken. Man talade ombelopp av storleksordningen . Det innebär förSveriges del att det kan bli fråga om en fördubbling av den kapitalinsats somSverige redan bundit sig för. Vihar inte hört någonting från regeringen om denna sak, trots att denuppenbarligen varit aktuell . Därför måste jag fråga handelsministern-jag måste göra del med än större kraft efter attha hört näringsutskottetsföreträdare och även debattera här : Vilken inställning harregeringen till de förhandlingar som förs? Är regeringen beredd attacceptera en ökning av kapitalinsats till IDB, som enligt uppgifterfrån årsmötet i uppenbarligen kan vara av storleksordningen enfördubbling? Denfrågan är extra viktig efter den debatt som förts här, där företrädarna förnäringsutskoltets majoritet sagt att det är för tidigt att diskutera enomprövning av vårt medlemskap i . , säger , skall vidiskutera om utvecklingen varit sådan att det finns skäl för oss all lämna Den saken kan vialltså inle ta ställning till , ulan det måste vi vänta med till nästa år.Då måste min fråga till regeringen bli: Kan regeringen försin del iförhandlingarna la ställning till - inte om vi skall gå urIDB utan -om vi skall öka den svenska kapitalinsatsen i IDB? Den frågan villjag gärna ha besvarad av handelsministern. Svaret pä den frågan skulleklarlägga om det föreligger en helt annan syn på hållning till IDB iregeringen än hos den borgerliga majoriteten i näringsutskottei. När man hör deborgerliga företrädarna i näringsutskottet far man i varje fall det intrycket,och jag kommer att ha kvar det intrycket till dess alt handelsministern pånågot sätt har kunnat ta mig ur det. Medden splittrade hållning som den borgerliga majoriteten redan i den här debattenhar visat kan jag förstå att regeringen velat vara tyst när det gäller dessaförhandlingar. Trots att förhandlingarna pågår har man inte velat föra ut demtill offentligheten. sitter alltså regeringen i de första formellaförhandlingarna i om en ny stor påfyllning av den svenskakapitalinsatsen till IDB. Jag begär besked av handelsministern: har regeringen givit till sina förhandlare när det gällerpåfyllnaden av kapitalinsatsen? Bakgrundentill att vi för en debatt om IDB är den socialdemokratiska motionen omutträde. Men bakgrunden är också det uttalande som gjordes av näringsutskoltetsborgerliga majoritet om all skulle la en redovisningfrån regeringen om utvecklingen inom IDB och att skulledebattera bankens politik. Anledningen härtill var att man var så tveksam ominträdet i banken. Del är de två skälen som gör att vi står här ochdiskuterar IDB. Utvecklingenunder 1977 har alltså varit den som här redogjort för. Derikaste ländernas andel av lDB:s långivning har ökat sedan vi hadeden förra årliga debatten om IDB. , och andelarhar ökat från 42 till 51 96 av långivningen bara underdel här året.Militärdiktaturernas andel av långivningen har ökat. , ,, , och andelar har ökatfrån . har beviljats det största lånet i IDB:shistoria, ett lån på . Detäralltså militärdiktaturerna och de rikare länderna i som fått enökad andel av IDB;s lån. Nusäger regeringen i budgetpropositionen att de 15 fattigaste ländernas andel avlånen skulle ha ökat . Såsom påvisats i den socialdemokratiskareservationen är detla fel - det är helt missvisande. Näringsutskottetsmajoritet har heller inte kunnat gå emot den uppfattning som socialdemokraternahar haft, utan man har indirekt erkänt att regeringen har använt felaktigasiffror. Det är lätt att förslå hur det har kunnat ske. Man har gjort precisdet fel som gjorde-man harslagit ihop en grupp länder somhar en liten marknad och som ofta är relativt rika länder, såsom ,och , med en annan grupp länder som är de fattigaste. Det äralltså inte så att de 15 fattigaste ländernas andel har ökat. Den har i ställetminskat - med 9 96. Tisdagenden 1>0 maj 1978 Dettavore det i och för sig inte någonting att göra en stor sak av. Det ärsjälvklart att man kan räkna fel i en regeringsproposition. Det är inte för attägna oss åt felsökeri som vi vill påvisa det. Skälet till att vi tar upp justdenna missvisande analys är att del är på denna punkt som harhängt upp sitt medlemskap i banken. Det är just på denna punkt, där regeringenkommer med direkt felaktiga uppgifter i propositionen, som har söktsitt alibi för att vi skulle gå in i banken. Det var 14 centerpartister somförra årei fann skäl att gå ut med ett pressmeddelande där man konstaterade attcenterns stämma - partiets högsta beslutande organ - som en förutsättning föratt medlemskap skulle övervägas hade krävt att inriktningen av bankensverksamhet förändrades, bl. a. mot merslöd åt de fattigaste länderna. Det varvillkoret för . Underdet gångna året, dvs. 1976, säger då dessa 14 centerpartister, "har vissasådana förändringar kunnat skönjas. Dessa är dock enligt vår mening intetillräckliga för att ta definitiv ställning för medlemskap." Det varalltså vad man hävdade . Det är därför som regeringens missvisandebeskrivning av vad som faktiskt har skett i de 15 fattigaste staterna blirintressant. De 15 fattigaste länderna, skulle jag vilja säga till de 14centerpartister som röstade ja i tron att man inte röstade förmedlemskap i , har fått sin andel av långivningen minskad. Det bordeytterligare stärka den tveksamhet som fanns hos dem. Efter den utveckling somhar varit i IDB och efter regeringens redovisning av den kan detinte finnas några hållbara, sakliga skäl för de 14 centerpartisterna att ståkvar vid den uppfattning som de redovisade i pressmeddelandet. Därför bör de rösta nej eller i varje fall lägga ned sina röster. De kan inte rösta ja omde står kvar vid den uppfattning som de redovisade i pressmeddelandet förraåret. Eftersomde 14 centerpartisterna förta året fann skäl att ge offentlighet åt sinuppfattning, vore det intressant för oss att före voteringen få höra hurde ser på frågan . Det var ju ni som i hög grad tog initiativ till altnäringsutskoltets borgeriiga majoritet skrev att vi skall ha en årlig, grundliggenomgång av IDB:s verksamhet. Därför vore det skäl att ni deltog i dennaårliga, grundliga genomgång. Dethär är alltså en debatt som de borgeriiga partierna har fört. Det har varitcenterns argument när vi har diskuterat förhållandena i de 15 fattigasteländerna, inte på något sätt socialdemokraternas. har härenyiteriigt egendomlig uppfattning om vad som menas med diktatur. Han sade idebatten att till de fattigaste länderna - länderna i grupp D i IDB - hördeinte de diktaturer som de tidigare talarna hade nämnt. Men också till defattigaste länderna i hör i myckel hög grad några av de allravärsta diktaturerna. Vi har Papa Docs son Baby Doc i , SomozasNicaragua-där man bl. a. från centerhåll här i har tagit upp fråganom en svensk aktion mot förtrycket mot de mänskliga rättigheterna - vi harStroessners och en rad andra diktaturer. Det är alltså några av deländer där det finns minst skäl att tro att pengar som går ut till regeringarnanår de fattiga människorna. Jag lycker att skall läsa på om förhållandena iLatinamerika innan han uttalar sig om vilka länder som är diktaturer eller ej.Till de allra värsta diktaturerna hör de länder som hävdade intevar diktaturer. Utvecklingeninom IDB har alltså varit till det sämre i den meningen alt en ökadandel av militärdikiaturerna har fåll lån. En linje i debatten har varit har sagt att det är för tidigt att ta ställning. 1 utskottsmajoritelensskrivning heter del att del är fel att komma med beskrivningar om vad som harskett . Det har gått alldeles . Ja, men det är ju då enbumerang som riktas både mot den borgerliga majoriteten i näringsutskottei ochmot regeringen. Det var ju regeringen som i budgetpropositionen gjorde ett nummerav vad som hade skett 1977. Och del var näringsutskoltets borgerliga majoritetsom skrev att skulle ha denna grundliga genomgång a v delsom hade skett i 1 DB . När nu de redovisningar av vad som har sketti IDB är ogynnsamma för den majoritet som vill ha en årligredovisning,då säger man all delar fel all la ställning på ett så bräckligtunderlag eller efter vad som har skett under bara eil år. Del är sannerligenden obotflirdiges förhinder. Först kräver man en årlig analys, och sedan hopparman av den årliga analysens innehåll och säger all är för kort lid. Denargumentation som har förts både i näringsutskoltets belänkande och här ikammaren visar all de borgerliga ledamöterna själva begriper på hurväldigt svag grund de slår. Argumenten mot svenskt dellagande i en organisation som är till bl. a.för att stötta upp militärdikiaturerna i har snarare ökat underdel år som gått sedan vi senast förde denna debatt i kammaren. Jag yrkar bifalltill den socialdemokratiska reservationen, innebärande utträde ur IDB. Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. () kortgenmäle: Del är tradition alt man såsom företrädare för utskoitsma-joriieien larupp de påståenden som förs fram från oppositionen. Jag har inte påstått - änmindre troll - alt det bland de fattigaste länderna, dvs. grupp D, inte skullefinnas diklalurer. Jag vet inle hur jag ordagrant uttryckte mig. Men jag sadetill all den dramatiska utveckling inte har skett som hanbeskrev, nämligen alt , och skulle ha fått så myckelmer pengar. Jag är mycket väl medveten om alt och , föratt la ettpar exempel, tillhörde mest obehagliga av de regimer som vi nu diskuterar. Detvar inte något försök från min sida all skyla över detta. Jag ville bara ge enren upplysning om alt del som påstås, nämligen alt de stora diktaturerna skulleha fått så mycket mer pengar, är felaktigt. Överhuvud tagel är det felaktigt, herr talman, att i denna debatt jämföraprocenttal som har gått upp ett par tre enheter från till ett annat. Detleder tanken fsl, framförallt om man inte splittrar upp verksamheten på denkommersiella delen och den del som ges i särskilda former på icke Sedanhävdar jag fortfarande all det är demagogi i överkant att påstå att dengruppering som gjorts i propositionen, där man slagit ihop grupp C och grupp D,skulle vara ett medvetet försök att vilseleda dem som läser propositionen.Grupp C omfattar länder av typ , , och . Närman hörde fick man ett intryck av alt de länderna var väldigtvälmående och all folk där hade det mycket bra. Men det är inle alls pådelsältet. Jag sade inte all detta var den enda indelning som man kunde göra.Jag sade all man myckel väl kan diskutera indelningen. Ett obestridligt faktumär att grupp C, som lagts ihop med grupp Di propositionen, omfattar länder medbegränsad marknad och med begränsad infrastruktur. Vikan inle komma någon vart i denna debatt, om vi på marginalen jämför ett landmed ett annat från till ett annat. Det leder tanken fel. Precis som MalsHellström påstår att propositionen är vilseledande vilseleder han självkammarens ledamöter, när han säger att stödet till de tre stora diktaturstaternakraftigt har ökats. Det är inte så. Det stämmer med men definitivtinte när det gäller . () kortgenmäle: Skall man diskutera förskjutningar i en banks politik finns detnaturligtvis ingenting annat att göra än all lala om relativa andelar. Delborde vara på det klara med. Jaghar inte sagt att regeringen medvetet vilselett med sina uppgifter. Jag haringen uppfattning om den saken. Att jag nämnde att regeringen har varitvilseledande beror på att det är på den punkten som hängt upp sinanslutning till banken. Då bör det vara en sakupplysning till kammarensledamöter innan vi röstar, all man i budgetpropositionen har en felaktigskrivning beträffande det som för är ett viktigt skäl. Detla gör altdenna fråga är inlressani. Jag tycker inte all frågan om de fattigaste ländernai och tor sig är särskilt intressant. På den punkten är och jagmöjligen överens. Man skall inle analysera om vi ger så och så mycket till defattigaste länderna. Så tycker emellertid , och där tillfredsställerregeringen genom en felaktig beskrivning av verkligheten. Vad man skallanalysera när det gäller IDB - något som vi framhållit i debatten inte minstförra året-är hur de pengar använts som går till IDB. Vilka människor gårpengarna ut till? Är det de fattigaste människorna som stöds? Vikan la som exempel lånen till landsbygdsutveckling. Det går att få pengar tillnyodling, en typ av lån som även stora jordägare kan utnyttja. För den typ avutveckling som kräverjordreformer, något som kanske i och för sig är billigareän stora nyodlingsprojekt, är del däremot mycket svårt att få lån från IDB. Densvenska bör diskutera sådana saker i stället för att föra denstereotypa diskussion som har startats av de borgeriiga partierna och som vihar tagit upp därför att vi är kritiska mot er redovisning. Vi har talat om hurvi ser på IDB:s infrastrukturprojekt, t. ex. i , där de enorma pengarsom satsas i dammanläggningar går till ett litet skikt av besuttna människor iSäo , och vi har talat omhur landsbygdsprojekten utvecklas. Det är den debatten som bör föras om IDB. Vad gäller kapitalpåfyllnad sägs det i budgetpropositionen alt detunder sker en ökning av kapitalet. Det påminns också om attdet under föregående höst har väckts tankar på att man skulle göra ytterligareen kapitalökning i bemärkelsen att aktiekapitalet i banken skulle höjas genomatt man ökade del s. k. garantikapitalet. Vi konstaterar i propositionen attdet inte har gjorts gällande att skulle behöva delta i denkapitalökningen. Delär viktigt alt skilja den diskussionen från den diskussion som sedan har kommitatt aktualiseras om ytterligare en kapitalökning, den som ocksåberörde i utrikesdebatten. Frågan är alltså om man skall göra en femtekapitalökning i banken. 1en del sammanhang har diskuterats om det över huvud taget skulle vara rimligt attgöra en sådan ökning, formerna för den och omfattningen av den. Ett möte ägderum i mellan de ickeregionala länderna, dvs. ,, osv., de europeiska länder som är med i banken. Det varalltså ett möte som hölls för att man skulle diskutera formerna för en sådaneventuell kapitalökning. Den16 april tillsatte bankens styrelse ett utskott som skulle studeraresultatutveckling och resursbehov i banken och komma med rekommendationer omåtgärder ifall det behövdes för att öka bankens kapital. Man har siktat på attutskottet skulle komma med någon form av slutsatser,som sedan skulle kunnabilda underlag för en diskussion mellan de berörda regeringarna om hur manskulle förfara. Ett möte som hålls i är ett led i arbetetpä att fa fram synpunkter på i vilken utsträckning en kapitalökning skall kunnaföreslås och innehållet i densamma. Dethar faktiskt inte funnits anledning för oss att ha någon överläggning om dennaeventuella kapitalökning. Det har över huvud taget inte kommit fram förslag avsådan konkretion att det varit rimligt för regeringen att ta en diskussion om ivad mån skall delta och om hur vi skall ställa oss till en sådanökning. Det blir anledning alt återkomma till den diskussionen och självfalletockså att redovisa vilka resultat som har uppnåtts i samband med att det finnsnågot konkret material att utgå ifrån för en sådan redovisning. 1den mån man skulle komma fram till alt det borde ske en kapitalökning tillbanken vill jag gärna jämföra med ökningen i fråga om de direkta gåvor somsocialdemokraterna vill ge till . De föreslår en ökning av biståndettill med 40 milj. kr. Den summa som kammaren skall votera om är 5milj. Och det är egentligen inte ett bidrag på samma sätt som Cubabiståndeiulan en insats av ett kapital i banken, som man faktiskt rent formellt ocksåhar rätt att återfå, om man skulle önska. Jag gör jämförelsen mellan de här tvåsummorna - insatsen i banken från svensk sida och del årliga biståndet, alltsåren hjälp, till en regim som ,som ju är rr,lnLnll (077/7*-/ 7 engagerad i en delutrikespolitiska äventyrligheter - därför att den blir intressant med denuppläggning som väljer tvärsigenom sitt inlägg.