prot · G109160 · 1977-12-31 00:00:00 — Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av Vid omröstning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall lill I :o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 2 avRune i motsvarande del samt 3:o) det av underöverläggningen framställda yrkandet, och förklarades den förstnämndaproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Då begärdevotering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, a v vilka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets mening försig. Sedan begärt votering beträffandekontrapropositionen, upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill alt kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angående trafikulskoltetshemställan i betänkandet nr 28 mom. 2 f antar reservationen nr 2 av RuneTorwald i motsvarande del röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit det av underöverläggningen framställda yrkandet. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då KurtHugosson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Åtgärderför att förbättra kollektiv persontrajik I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill alt kammaren bifaller traflkutskotlets hemställan i betänkandet nr 28mom. 2 f röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit det av under överläggningen framställda yrkandet. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då KurtHugosson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Mom.2 g och h, 3. 4 samt 5 a Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskotlels hemställan, dels motionen nr 462 av BertilDahlén, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Propositionergavs på bifitll till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avSven m. fl., och förklarades den förra propositionen Nr 160 vara med övervägande ja besvarad. Torsdaeenden upplästes och godkändes följande voteringsproposition: "Densom vill atl kammaren bifaller traflkutskotlets hemställan i belänkandet Vissa yrkestrajik- " 8 mom. 5 d rösiar ja, frågor ' j '" ''°'''" "2J- Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då SvenMellqvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Föredrogs trafikutskottets betänkande 1977/78:27med anledning av proposilionen 1977/78:137 om vissa yrkestrafikfrågor m. m.jämte motioner. I propositionen 1977/78:137 hade regeringen() föreslagit all anta förslagen till 1. lag om ändring i förordningen (1940:910) angåendeyrkesmässig aulomobilirafik m. m., 2. lag om ändring i lagen (1967:420) om flyttning avfordon i vissa fall, 3. lag om ändring i lagen (1972:435) omöverlasiavgift, 4. lag om ändring itrafikskadelagen (1975:1410). Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "1propositionen föreslås ändringar i yrkeslrafiklagsliftningen. Främst behandlaslastbilstrafiken och uthyrning av motorfordon. Förslageninnebär sammantaget att konkurrensbegränsande regleringar tas bort och atl elleffektivare utnyttjande av transportapparaten främjas. De administrativarutinerna förenklas, vilket innebär minskad byråkrati för såväl enskilda sommyndigheter. Reglerna om denyrkesmässiga lastbilstrafiken anpassas till gällande I linje härmed föreslås att behovsprövningen i fråga om sådan trafik slopas, liksom bestämmelserna om geografiska 128 begränsningar i rätten alt utöva trafiken. Vidare syftar förslagentill en bättre Kravet på att särskilda skäl skall föreligga för atljuridisk person skall kunna meddelas tillstånd all bedriva buss- ellerlastbilstrafik slopas. Därigenom öppnas möjlighet för den enskilde atl självvälja lämplig förelagsform. Nya,tyngre lastbilar och släpfordon föreslås utrustade med s. k. laslindi-katorer.Antalet överträdelser av belastningsbestämmelserna kan härigenom begränsasytterligare. Genom atl 'underlaster' inle behöver ske, förbättrastransportekonomin för enskilda trafikulövare. Yrkestrafikregistreringenmoderniseras för atl underlätta tillståndsmyn-digheternas arbeie och möjliggöraen effektivare uppföljning. Förslageni frågaom uthyrning av motorfordon innebäratt långlidsuthyr-ning av bilar, s.k. leasing, undantas från kravet på tillstånd till uthyrningsrörelse. Dettrafikrättsliga ansvaret -dvs. ansvaret för bl. a. fordonets skick, skatten ochförsäkringen - förs över från uthyraren till hyresmannen. Denövervägande delen av reformerna avses genomförd den ." I detla sammanhang hadebehandlats delsde under allmänna motionstiden vid 1977/väckta motionerna1977/78:780 av (), 1977/78:1239 av m. fl. (m), delsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1977/78:1875 av KarinAhriand (fp) och (), 1977/78:1915 av () ochSven-Olof Träff (m), vari hemställts att med bifall i övrigl lillpropositionen 1977/78:137 hos regeringen begärde ytterligare utredning omfrågan om lagstiftning om lastindikatorer pä tyngre fordon, 1977/78:1916 av SvenMellqvist m. fl. (s), 1977/78:1917 av Sven-OlofTräff (m) och 1977/78:1918 av LarsWerner m. fl. (vpk), vari föreslagits 1. att beslutade avslå poposilionen1977/78:137 i vad avsåg ändringen i förordningen (1940:910) angående yrkesmäsigaulomobilirafik m. m., dock att propositionen bifölls i vad gällde 13 och 15§? 2. atl hos regeringen begärde förslag tillskärpning av förslaget till införandel av lastindikatorer på tyngre lastbilaratt också omfatta den nu befintliga lastvagnsparken med en övergångslid på ellår, 3. att hos regeringen hemställde om enskyndsam prövning av erforderliga konkreta åtgärder i syfte att utveckla ochvidga det statsägda transportloretaget Svelast och alt pröva frågan omförutsättningarna för skapandet av kooperativa slörre transportföretag samt atten övergripande samhällelig planering av den yrkesmässiga lastbilstrafikensnarast kom till stånd. 9 protokoll 1977/78:160 Nr 160 Ulskottet hemställde Torsdaeenden ' ''" beträffandetransportföretaget verksamhet m. m. skulleavslå motionen 1977/78:1918, yrkandet 3, 2. atlriksdagen med avslag på propositionen 1977/78:137, såvitt nu var i Vissa vrkestrafik- '"Sa. och motionen1977/78:1918, yrkandet 2, samt med anledning av motionen 1977/78:1915 som sinmening gav regeringen till känna vad utskottet anfört beträffandelastindikatorer på tyngre lastfordon, m. m., 3. att beträffande s. k. svartåkning lämnademotionen 1977/ 78:780 utan åtgärd, 4. att beträffande lämplighetsprövning, m.m. med bifall till propositionen 1977/78:137 lämnade motionen 1977/78:1916 utanåtgärd, 5. atl med bifall till propositionen1977/78:137 och med avslag på motionen 1977/78:1918, yrkandet 1, i övrigtskulle an la förslaget till lagom ändring i förordningen (1940:910) angåendeyrkesmässig aulomobilirafik m. m., 6. att beträffande tillstånd till vissbusstrafik skulle avslå motionen 1977/78:1239, 7. att med bifall till propositionen1977/78:137 skulle a. antaförslaget till lag om ändring i lagen (1967:420) om flyttning av fordon i vissa fall, b. antaförslaget till lag om ändring i lagen (1972:435) om överlastav gift, 8. all med bifall lill proposilionen1977/78:137 och med avslag på motionen 1977/78:1917, yrkandet 1, skulle antaförslaget till lag om ändring i trafikskadelagen (1975:1410), 9. att beträffande uppgifter lillbilregistret skulle avslå motionen 1977/78:1917, yrkandet 2, 10. attriksdagen beträffande den språkliga utformningen av yrkestrafik förordningen skulle avslå motionen 1977/78:1875. TOMMYFRANZÉN (vpk): De lagändringsförslag som föreligger beträffande den yrkesmässigaautomobillrafiken sägs syfta lill atl konkurrensbegränsande regleringar skallutmönstras och administrativa rutiner förenklas. Därmed skall byråkratin såvälför enskilda som för myndigheter minska avsevän. Det anförs också alt manhärmed uppnår en bättre anpassning lill gällande trafikpolitiska förutsättningar.Förslagen syftar, enligt proposilionen, också lill en bättre branschstruktur. Vänsterpartietkommunisterna finner dock all dessa slutsatser är dåligt underbyggda. Vad del hela rör sig om äratt regeringen bygger vidare trafikpolitiska beslut, som medförde en överetablering av i första hand mindre åkeriföretag med godstransporter som huvudsaklig sysselsättning. Det innebär en ytterligare liberalisering av möjlighelerna till nyetablering inom åkeribranschen. Behovsprövningen skall slopas. Kravet på särskilda skäl för att meddela trafiktillstånd lill juridisk person skall slopas. Detblir 130 med andra ord lättare atl etablera sig inomåkeribranschen. Delta betyder också atl antalet mindre åkeriföretagkan komma alt ytterligare öka, och del är en företagsform som inte harförutsättningar vare sig ekonomiskt eller administrativt atl tillgodosesjälvklara krav på arbetsmiljö och trygghet i anställningen. Del är ofta ocksådessa företag som inte fyller kraven på säkra transporter, exempelvis avfarligt gods och liknande. Dennaföretagsform har skapat en osund konkurrens, exempelvis genom alt vissa åkarehar tagit iransporluppdrag till underpriser och därmed framtvingat oacceptablaarbetsförhållanden för eventuellt anställda. 1 många fiill när det gäller dennatyp av transportföretag är det dock förelagaren -ägaren av fordonet - som självutför körningen. Del är inte sällan som säkerhetsbestämmelser,arbelstidsbeslämmelser och andra föreskrifter hell sätts ur spel, vilket ulantvivel skapar irafikolycksfallsrisker i högre grad än vad som skulle uppstå omlandsvägstransporterna sköttes av seriösa transportföretag av någorlundastorlek. Förhållandetinom laslbilsbranschen är fortfarande sådant att del stora flertalet förelag ärs. k. enbilsåkerier och att en stor del är företag med två till fem fordon. Detär således den mindre delen av åkerierna som är större företag och som harförutsältningar alt uppfylla kraven på en acceptabel arbetsmiljö, trygghet ianställningen och trafiksäkerhet. Vänsterpartietkommunisterna har i motionen 1918 påtalat dessa förhållanden och yrkal avslagbeträffande den delen av proposilionen. Vi anser att om man skall uppnåekonomiskt rationellare och driftmässigt mera ändamålsenliga företagsformerinom åkeribranschen krävs det andra och mera långtgående åigärder än denytterligare liberalisering av yrkeslrafiklagsliftningen som föreslås avregeringen och som också fåll stöd av socialdemokraterna i trafikutskottet. Detkrävs en övergripande samhällelig planering och en sanering av branschen i desshelhet. Från statens sida bör i första hand prövas lämpliga åigärder för atlutveckla och utvidga det statsägda transportföretaget . Också frågan omutvecklandet av kooperativa åkeriföretag bör med del snaraste aktualiseras. Detär först när man lyckats begränsa de s. k. enbilsföretagens antal till ettminimum och först när flertalet av fordonen i yrkesmässig traflk finns i slörreföretagsenheter som förutsättningar för förbättringar för de anställda skapas. Dennatyp av förelag kan på ell bällre salt tillgodose kraven på säkra transporter ioch med alt fordon av olika typer kan tillhandahållas. Man får också en bättreanpassning till olika typer av transportuppdrag. Exempelvis behöver man inteköra gods på en 10 tons lastbil, vilket allt som oftast sker om åkerietbara har en eller två stora bilar. Ett slörre åkeriföretag har dessutom alltidmöjlighet att hålla sig med fordon som är specialutrustade för transporter avfarligt gods e. d. som inte har fordon med denna utrustning åtarsig ändå sådana uppdrag, vilket innebär att transporterna blir väsentligt merriskfyllda. skapas förutsättningar för en större facklig verksamhet.Där kan fackföreningen fungera på ett riktigt sätt. Nr 160 möjlighet att utse skyddsombud och representera i skyddskomminér osv. Torsdaeen den Säkerhetenvid transporterna blir väsentligt större, om del bedrivs elt 1 iuni 1978 effektivtskyddsarbete. Andra arbetsförhållanden kan på ett hell annat och effektivare sätt bevakas från de anställdas sida, om det på företaget finns Vissa vrkestrafik-fackliga förtroendemän. Förutsättningarna för sådana aktiviteter saknas i frågor '"" '' f '' ' ' enbilsåkerierna. Vänsterpartietkommunisterna delar inle regeringens uppfattning att del skulle vara lillfördel alt överföra det trafikrätlsliga ansvaret från ulhyrnings-förelagel tillden som hyr fordon vid s. k. leasing eller långtidsuthyrning av fordon.Uthyrningsföretagets väsentliga intresse ligger i alt få hyra ut så mångafordon som möjligt. Kontrollen av irafikerfarenheten, irafikkun-nandet ochansvarskännandel hos den som hyr kommer i andra hand. En person somlångtidshyrett fordon kan försumma fordonets skick,trafikförsäkring osv. Härmed äventyras trafiksäkerheten. Vpk yrkar därföravslag på regeringens förslag i den delen. Däremotär förslaget om slopande av bestämmelserna om geografiska begränsningar vadgäller rätten att utöva yrkesmässig trafik en åtgärd som vårt parti biträder.Den ger slörre möjligheter än alt effektivare utnyttja fordonen. Ivpk-motionen berörs också regeringens förslag atl införa lastindikatorer pånyanskaffade laslfordon. Vi anser alt även det äldre fordonsbeståndel skallförses med sådan utrustning, vilket skulle vara möjligt med en övergångstid påungefär ell år. Vpk yrkar således en skärpning av regeringsförslaget i dennadel. Nuhar trafikutskottet i samband med motionsbehandlingen lagit hänsyn lill eltmotionsyrkande och föreslår att avslå den här delen avregeringsförslaget. Vi kan i och för sig instämma i utskottets förslag allinförandet av dessa beslämmelser måsle anstå, tills man fltt framtillförlitliga indikatorer. Vi hardärför för avsikt all återkomma med yrkande 2i motionen 1918, när det blir aktuellt alt på nytt ta ställning lill frågan.Jag yrkar därför bifall lill motionen 1918, yrkandena 1 och 3. Några ord om motionen 1875, där motionärerna yrkar altyrkestrafikförordningen bör ersättas med en lag som är skriven på begripligsvenska. Vi vill livligt instämma i delta yrkande. Om motionärerna yrkar bifalltill motionen, skall vi sluta upp bakom della yrkande. Lålmig också, herr lalman, något beröra en sak som däremot inte las upp iregeringspropositionen. en månad innan denproposition vi nu behandlar beslutades i regeringen, hade den moderatekommunikationsministern och jag en debatt angående boriforsling av fordon frånparkeringsplatser, reserverade för handikappade och yrkeslrafik. Bakgrundenlill den debatten var att hade funnit atl boriforsling avicke behörigt parkerade fordon från dessa reserverade parkeringsplatser intefår ske enligt gällande lag. har klart fastslagits beträffande juslparkeringarna för yrkeslrafiken. Dethade naturiiglvis varit möjligt - om viljan hade funnits - alt i denna 132 proposition inle bara behandla boriforsling imeddelandesyfte ulan alt också se lill atl yrkestrafik, laslbilstrafik och annan yrkesmässig trafik getts Nr 160 möjlighet nyttjade för dessa slag av trafik reserverade parkeringsplatserna. Torsdaeen denMen jag kan konstatera att den borgerliga regeringen inle på något vis i:_: in-io tillmötesgår deyrkesarbetandes intressen. var i och för sig inte heller Regeringen laråterigen endast hänsyn till kapitalägarnas spekula- [//ccfl vrkestralik- tioner efter meraprofil. Vi saknar alt det i klartext uttrycks atl fordon som frnpQr inte har på dessaparkeringsplatser atl göra inte heller får stå där. varit en naturiig följd avden deball som och jag förde , om han hade följt upp dendiskussionen - i varje fall med tanke på de intentioner han i dendebatten gav uttryck åt. Under detla anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. JOAKIMOLLEN (m): Många ärde bussbolag som har protesterat mot den byråkrati, som måhändaoavsiktligt infördes när beslöt att rena lurisltrafikresorskulle tillsiåndsbeläggas. 1en moiion som behandlas i detla betänkande harjag och ett antal andra moderaterpekat på att här har uppkommit en onödig byråkratisk omgång. Enligt våruppfattning behövs inga speciella tillstånd utöver de vanligabestältningstrafiktillslånden för turistresor. säger utskottet inle attdessa lurisltrafiktillstånd är nödvändiga eller ens bra men väl all systemet ärnytt och atl del därför nu inle behöver omprövas. barman, herr talman,en känsla av all del är myckel lättare att genom nya regler öka på byråkratinän alt minska den. Kanske är del här byråkratiska påfundet hell enkelt ettresultat av de missförhållanden som påpekade i det förra ärendetvi här behandlade. Kampenmot det eniga utskottet i denna fråga är givetvis hopplös, och jag skall därförinte yrka bifall lill min moiion. Jag hoppas i stället attkommunikationsministern kommer med ett snabbi initiativ för att ändra den härolbrmligheten i lagstiftningen. Onödiga byråkratiska påhitt blir inte bättreför all de får leva vidare . BIRGERROSQVIST (s): 1972 tog elt beslut om införande av s. k. överlastavgift. Delinnebär atl ägare av fordon med last som överskrider tillåtet maximum på enviss bro, en viss väg osv. förutom eventuella böter som drabbar föraren fårerlägga en extra avgift, ekonomiskt kännbar, för den otillåtna större lasten.Vägar och broar slits kraftigare ju större, tyngre lasten på fordon är. För attytterligare motverka sådant slitage som uppstår av dessa otillåtna tyngrelaster har överlaslavgiften haft en bra effekt. Ävenirafiksäkerhelsmässigt sett är del angelägel att fordon inle belastas mer ändet är tillåtet för resp. fordon. Också vid överträdelse av detta slag kommeröverlastavgiften in, förutom eventuella böter. 1 utskottet är alla enseom att belastningsbeslämmelserna skall efterlevas. Nr 160 Det gynnar trafiksäkerheten, motverkar nedslitning av bro- ochvägbestånd Torsdaeenden '' motverkar snedvridning avkonkurrensbeiingelserna. 1 iuni 1978 chefenär av samma uppfattning. Men departementschefen anser också alt onödigtsmå laster innebär samhällsekonomiska och transportekonomiska Vissa vrkestrafik- nackdelar. Utskottet är härvid av samma uppfattning. frågor Föratt bättre kunna kontrollera hur stor vikt sombelastar fordonsaxlar kan påmonteradelastindikatorer vara ett värdefullt hjälpmedel. Det kan vara till stor nyttaför såväl chaufförer som åkeriägare all direkt kunna läsa av viktfördelningenpå fordonet. Oavsiktliga överlaster skulle lättare kunna undvikas. Departementschefenhar i proposilionen föreslagit ett obligatorium om montering av s. k.lastindikatorer på lastbilar som har tre eller flera hjulaxlar och påsläpfordon med två eller flera hjulaxlar som är avsedda att dras av lastbil.Fordon av modell eller senare skulle omfattas av obligatoriet. Somtalesman för socialdemokraterna i utskottet vill jag deklarera atl vi i sakinte har några invändningar mot obligatoriska lastindikalorer och ett förslagom dessa. Men vid utskottsbehandlingen har det efter en omfattandeundersökning, som utskottet har gjort, visal sig all del ännu inle flnnslastindikalorer som är så utvecklade att det nu går att föreskriva ett sådantobligatorium som kommunikationsministern föreslår i sin proposition. Deindikatorer som flnns har brister. De är inle tillförlitliga och servicefråganär inte löst. Därförhar utskottet enhälligt fått avstyrka det förslag som kommunikationsministernpresenterat om lastindikatorer. Vi begär ett nytt förslag, när frågan omlastindikalorer har lösts på del tekniska planet. Vi förutsätter att man skallpåskynda arbeiei för all fa fram sådana. Vikan inte underlåta atl påtala del anmärkningsvärda i att regeringen lägger framett förslag som så enkelt får skickas tillbaka av , därför atl delinle tålde en verklighetsgranskning. Jag vill yrkabifall till utskottels hemställan. KARINAHRLAND (fp): Ulskottet har besvarat och min motion i del här ärendetmed exakt samma formulering som i del förra ärendet, som kammaren just harbeslutat om. Jag vill inte föriänga debatten. Jag gör i stället precis somutskottet, åberopar just del inlägg som jag gjorde här i kammaren för tiominuter sedan. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels motionen nr 1918 av m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan 134 begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i belänkandet Nr 160 nr 27 mom. I röstar ja. den detej vill röstar nej. I : j \q-jq Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 1918 av m. fl. y- yrkestrafik frågor Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöterha röstat förja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparai. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja - 304 Nej - 12 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels utskottets hemställan med den ändring diiri som föranleddes avbifall till motionen nr 1918 av m, fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan TommyFranzén begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill alt kammaren bifaller trafikutskottetshemställan i betänkandet nr 27 mom.5 rösiar ja. den del ejvill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit utskotlels hemställan med den ändring däri somföranleds av bifall till motionen nr 1918 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. DåTommy begärde rösiriikning verkställdes votering medomröstningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 303 Nej - 12 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Nr 160 § 23 Vapenfri tjänst 1 iuni 1978 betänkande 1977/78:28 med anledning av propositionen1977/78:159 om ändring i lagen (1966:413)om vapenfri tjänst. Vapenfritjänst " "" J" motioner. 1 proposilionen 1977/78:159 (försvarsdepartementet)hade regeringen -efter hörande av lagrådet - föreslagit atl skulleanta i proposilionen framlagda förslag lill 1. lagom ändring i lagen (1966:413) om vapenfri tjänst, 2. lag om ändring ivärnpliklslagen (1941:967), 3. lag om ändring i civilförsvarslagen(1960:74). Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "I proposilionenföreslås ändringar inom vapenfrilagstiftningens område. 1 förhållande till vadsom nu gäller innebär förslaget bl. a. att möjlighelerna alt erhålla tillståndtill vapenfri tjänst blir större, att prövningsförfarandel förenklas och atttjänslgöringsområdena blir fler. I vapenfrilagen ändras bl. 1 >; så attuttrycket 'djup samvetsnöd' utgår ur lagtexten. De vapenfria skall utbildas föroch fullgöra tjänst i verksamhel som är betydelsefull för samhället underberedskap och krig. Ersättning skall kunna utgå till vissautbildningsmyndigheter. Det nuvarande sanktionssystemet behålls i princip förutses att antalet fall av vägran att fullgöra värnplikt eller vapenfritjänst blir väsentligt färre . Vid upprepad vägran bör lagföring skehögst två gånger. Angående påföljdsvalet anges alt en villkorlig dom förenadmed ett kraftigt bötesstraff bör kunna vara en tillräcklig reaktion vid förstagångsvägran.Vid andragångsvägran anses däremot fängelsestraff böra utdömas och strafftidenbestämmas . I övrigt innehåller propositionen förslaglill ändringar i värnpliktslagen och civilförsvarslagen. Ändringarna ivärnpliktslagen reglerar bl. a. regeringens möjligheter all besluta omvärnpliktig eller vapenfri efter vägran m. m. skall inkallas till nytjänstgöring eller inte.