prot · G10934 · 1977-12-31 00:00:00 — Omtilläggsdirektiv till utredningen om ändrad reglering av Jag vill tacka bostadsministern för det kompletterande svaret när delgäller tälortsbebyggelse. Jag är också fullt medveten om all man måsle ha vissakrav på anläggningarna. Men jag vill, som sagt, tacka för den myckel positivakompletteringen av svaret. Överläggningenvar härmed slutad. §8 Om tilläggsdirektiv till utredningen om ändrad reglering av Jordbruksministern erhöll ordet förall besvara () anmälda fråga, 1977/78:135, ochanförde: Slure har frågal mig om regeringen avser atl ge utredningen omändrad reglering av sådana tilläggsdirektiv all den också kanutarbeta förslag om hur skall göras mera tillgänglig förfritidsbåtarna och för andra friluftsverksamheter. Enligtdirektiven skall utredningen pröva förutsättningarna för en reglering avHjälmaren som bättre än den nu gällande tillgodoser de skilda intressen som ärförenade med sjöns nyttjande. Utredningen skall därvid bl. a. samräda medlänsstyrelserna och kommunerna kring och beakta vad som kommer framvid den planering som bedrivs bl. a. inom ramen för den fysiska riksplaneringenoch som syftar till ett ändamålsenligt nyttjande av områdena kring sjön förbl. a. naturvärds- och friluftsändamål. Således ankommer det i första hand päberörda länsstyrelser och kommuner all vidta åtgärder som kan göra Hjälmarenmera tillgänglig för friluftsverksamheter. Jag vill också nämna alllänsstyrelsen i län har tagit initiativ till att tillsammans med Örebrokommun bilda en arbetsgrupp med representanter för olika intressen i syfte attfå fram olika planeringsalternativ för Hemfjärden i . Detta arbetetorde omfatta bl. a. de särskilda problem som Slure tar upp i sinfråga. Jag finner därför inte anledning all föreslå regeringen att geutredningen tilläggsdirektiv. Omtilläggsdirektiv till utredningen om ändrad reglering av Den här frågan har ställts av i . Tyvärr kan han pägrund av FN-uppdrag ej närvara här och motta svaret på sin fråga. Delfinns i en mycket slor oro inför de problem som på senare åruppstått med avrinning, vattenreglering och igen-slamning. Eftersomdessa frågor i hög grad intresserar även mig, ber jag att fä tackajordbruksministern för svaret på frågan. Anledningentill frågan är del stora intresse som finns i inom länför atl kunna utnyttja för frilids-och rekreationsändamål och detökade intresset för friiidsbåtsverksamhet. Denulredning som jordbruksministern tillsatte skall enligt vad man kanutläsa ur direktiven pröva förutsättningarna för en reglering av sombällre än den nu gällande tillgodoser de skilda intressen som är förenade medsjöns nyttjande. Men vid en konferens som hölls med representanter för Örebrokommun uppgav utredningsmannen alt det i direktiven inle ingår all undersökasjöns bottenförhållanden. Detta är speciellt angeläget i Hemfjärdeii ochMellanfjärden, för det är de som är problemen för alla dem som vi|| utnyttja defina rekreationsmöjligheter som erbjuder. Deträcker inte med att utreda konsekvenserna av en ändring av däm-ningsgränsen ochvilka eventuella invallningar som behöver göras. Detta tillgodoser endast jord-och skogsbrukels intressen och inte de övriga, skilda intressena iHjälmarregionen av ett allsidigt utnyttjande av sjön. tillsattes pågick en kampanj under mottot "RäddaHjälmaren". Denna kampanjs syfte var att rädda , för att tillgodosedet intresse för fritidsbåtar och fiske som finns. Därför är det naturligt ar.tman från det hållet nu uttrycker sitt missnöje. Förbåtsporten krävs ett minsta seglingsdjup av . Farleden i Hemfjärden ochMellanfjärden är väsentligt grundare. Men för att en fördjupning avfarleden skall kunna ske måste en undersökning av bottenförhållandena komma til!stånd, och detta bör då ingå i direktiven lill utredningen. Somframgår av jordbruksministerns svar vill han hänskjuta den frågan tillangränsande kommuner och länsstyrelser. Men är fjärde sjö istorieksordningen. Det finns ell intresse utanför själva Hjälmarregionen iÖrebro län att utnyttja för olika fritidsändamål. Del är alltså ettriksintresse. Jag förutsätter därför atl jordbruksministern tar initiativ tillatt ge utredningen tilläggsdirektiv om att utreda bottenförhållandena för alttillgodose de skilda intressen som finns kring , som det heter idirektiven lill utredningen. Jag vill än en gång lacka för svaret. Problemen i Hemfjärden har inte så myckel alt göra med regleringen avHjälmaren - de är en följd av atl sediment från och frånväxtligheten i Hemfjärden har lagrats på botten och lett lill en uppgrundning.Vad utredningen har alt göra är all se om det finns en möjlighet till regleringav . Somjag har sagt i mitt svar skall utredningen pröva åtgärder som bättre än nu kantillgodose de skilda intressen som finns för ett nyttjande av sjön. Men del ärinle i första hand utredningens uppgift att pröva de skilda intressena - detfår i första hand ankomma pä länsstyrelse och kommun att vid sin planering taupp de här frågorna. Därefter får utredningen pröva om en reglering bättre kantillgodose olika intressen. Jag kommer alltså inte attge några tilläggsdirektiv. HÅKANSTRÖMBERG (s): Nej, det ingår inte i utredningens direktiv atl utredaboitenförhållandena. Del är därför jag menar att det för all tillgodose alla deskilda intressen som finns i och som jordbruksministern har talat omi sitt svar bör ges tilläggsdirektiv för alt utreda botlen-förhållandena.Annars tillgodoses bara vissa intressen som finns beträffande markförhållandenakring , och då blir det inte möjligt att för fritids- ochrekreationsändamål utnyttja fjärde största sjö. Ett sådant utnyttjandefinns det ett mycket stort intresse för, särskilt i regionen. Del ankommer på länsstyrelse och kommun atl i sin planering presenteradessa skilda intressen. Jag tror att det frän den synpunkten vore bättre attta en diskussion med kommun och länsstyrelse. Utredningen arbetar efter dedirektiv som är givna. Överläggningenvar härmed slutad. § 9 Omsjukvårdsutbildning för ambulanspersonal StatsrådetINGEGERD erhöll ordet för att besvara () den 17november anmälda fråga, 1977/78:147, och anförde: har frågat om jag vill redovisa de resultat somsocialstyrelsen har kommit fram lill vid sin utredning av frågan om lämplig sjukvårdsutbildningför ambulansförare och om jag är beredd att vidta snabba åtgärder förambulanspersonalens utbildning. Jagvill först erinra om att det enligt 3 >; sjukvårdslagen ankommer pålandstingskommunerna alt se till att det inom sjukvårdsområdet finns enändamålsenlig sjuktransporlorganisation. I propositionen 1964:159, sombehandlade sjuktransportfrågan, anförde den dåvarande departementschefen altdenna uppgift innefattar en fortlöpande kontroll av personalens utbildning. Sedanår 1965 finns en av fastställd läroplan för en grundkurs i sjukvård för ambulansförare. Denna utbildning, som inte ärobligatorisk, har varit något ojämnt utbyggd inom sjukvårdsområdena. a. härtill uppdrog regeringen ålsocialstyrelsen att utreda frågan om ambulanspersonalulbildningens innehålloch omfattning. Styrelsen skulle sedan inkomma med förslag till kompetenskravför personal i ambulanstjänsi samt till erforderliga övergångsbestämmelser ochdispensregler för innehav av sådan tjänst. Enliglvad jag har inhämtat har en arbetsgrupp som tillsatt för dennauppgift avlämnat ell delförslag lill . a. all den nuvarande sjuveckorskursen i sjukvård eller motsvarandeutbildning skall vara obligatorisk för ambulansförare. Styrelsen har sänt utförslaget på remiss lill landstingen och . Styrelsenavser all därefter redovisa ell slutligt förslag för regeringen i januari 1978.Jag kan försäkra all regeringen kommer all handlägga ärendetskyndsamt. Socialstyrelsenhar också sänt ut en enkät lill sjukvårdshuvudmännen för all få en samlad bildav den fortbildning för ambulansförare som förekommer på olika håll i landel.Resultaten av denna enkät skall sammanställas och sändas ut lill sjukvårdshuvudmännensom underiag för deras planering av fortbildningen. Iregeringens uppdrag till ingår också atl utredaam-bulansförarutbildningens innehåll och omfattning på . Deltaarbete pågår nu inom . Därvid övervägs bl. a. om dennautbildning kan fastare inordnas i gymnasieskolans vårdinriktade linjer. IRISMÅRTENSSON (s): Jag vill först lacka statsrådet för svaret på min fråga. Ambulanspersonalenhar utbildningsmässigl sett ännu inte kommit på jämlik nivå med övrigayrkesgrupper. För den ambulanspersonal som verkar finns inte av centralmyndighet uppställda krav på utbildning. säger i sill svar all den sjuveckorsulbildning som finns föreslåsbli obligatorisk. Denna utbildning fastställdes och omfattar tre veckorsteori och fyra veckors praktik, sammanlagt. har endast entredjedel av ambulanspersonalen gått igenom den kursen. Iläroplanen för den kursen finns ingenting om värd av skadad på olycksfallsplalseneller under transport. Del finns heller inga formella krav pä särskilt kunnandei framförande av utryckningsfordon. Kravet borde vara grundläggandekörutbildning av vidare omfattning än den reguljära körkortsutbildningen.Utbildningen måsle baseras på arbetets speciella krav och ges lill allambulanspersonal. Statsrådetsäger att den grundutbildning som är påtänkt skall läggas på gymnasieskolansvårdlinje. Men blir en sådan utbildning till fyllest? Man måste väl dessutom haen påbyggnad sk urs som är specialinriktad för blivande ambulanspersonal ochsom omfattar såväl uppträdande på olycksplatsen som medicinska, körmässiga ochfordonslekniska frågor. Kravet måsle vara kompelens motsvarandeundersköterskas. Ambulanspersonalenbör hänföras till medicinalpersonalen, som omfattar läkare,sjuksköterskor och legitimerade optiker. Påde platser där man har undersköterskor som ambulanspersonal finns deldetta till trots ett litet problem, som sammanhänger med sjukvårdensdelegations- och ansvarsbestämmelser. En undersköterska får t. ex. inle ge enlugnande spruta under ambulanstransport. På ell sjukhus kan en läkare eller ensjuksköterska ordinera en spruta och delegera uppgiften att ge patienten dentill en undersköterska. Ansvaret ligger då hos läkaren eller sjuksköterskan.Men en undersköterska har alltså inle någon självständig rätt att ordineraeller ge sprutor. Medanledning av de synpunkter jag framfört vill jag fråga statsrådet om hon ärberedd all medverka lill aU skärpa bevakningen av det pågåendeutredningsarbetet, så att man vid utformningen av utbildningen avambulanspersonal tar hänsyn lill de synpunkter jag här framfört och utformarutbildningen i samråd med ambulanspersonalens förelrädare. Underdelta anförande överlog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. I likhet med vad jag svarade för ett är sedan då fråganom ambulanspersonalens utbildning var aktuell vill jag också i delta sammanhangsvara att jag här ser både ett långsiktigt och ett kortsiktigt mål. Närdet gäller del långsiktiga målet är det naturligtvis utomordentligt angelägetatt många av de faktorer som här talat om kommer med i bilden.Men det kortsiktiga målet måste ändå vara alt all ambulanspersonal haråtminstone den grundutbildning som rekommenderas. Jagkan också komplettera mitt svar med alt säga att del pågår en utredning omgymnasieskolans innehåll och organisation. Jag föreställer mig attsocialstyrelsen i sitt mer långsiktiga arbete när det gälleram-bulansförarulbildningens innehåll och omfattning kommer att ha intim kontaktmed gymnasieutredningen i det här avseendet. IRISMÅRTENSSON (s): Jag tackar än en gång och lovar att jag skall följa och granskautredningsarbetet så att denna för oss så viktiga grupp erhåller erforderiigutbildning. Överläggningenvar härmed slutad. 2 protokoll 1977/78:34-36 Omsammansättningen av utredning om svensk varvsindustri § 10 Omsammansättningen av utredning om svensk varvsindustri Industriministern erhöll ordet för atlbesvara () anmälda fråga, 1977/78:128, ochanförde: har frågat mig om jag i utredningen om venskvarvsindustri kommer alt placera företrädare för och övrigastorvarv så alt erforderlig kännedom om resp. varvs lönsamhet ochförutsättningar och kommunernas sysselsättningsläge kan tillföras utredningen. bedömer atl en betydande minskning av kapaciteten inomkoncernen är nödvändig. Hur denna neddragning av kapacilelen skall ske utreds fn. Enligt vad jag har inhämtat deltar personal från samtligavarvsenheler i denna utredning. Jag ber att fåtacka industriminister för svaret på min fråga. Fråganär föranledd av statsrådets uttalande atl ledningen för Svenska Varv skulle fåi uppdrag att utreda varvens framtid. Men frågan får också ses mot bakgrund avatt när statsrådet senast, , tillsatte en utredning förall se över den svenska varvsindustrin och dess framtid kom ingen företrädareför Öresundsvarvel i med i utredningen. , enligt pressmeddelande frän , låter tillsätta en radarbetsgrupper för att utreda dessa frågor är jag angelägen att betona viktenatt vi från Öresundsvarvet får med ledamöter och experter, som väl kännerförhållandena såväl vid varvet som inom kommunen. Vi har kvalificerat folk iföretagets ledning och bland de anställda som kan göra en betydelsefull insatshär. Närjag i detta sammanhang framhåller och åberopar får det ses motbakgrund av atl jag väl känner förhållandena där. Men jag har givetvisingenting att erinra emot atl man förfar på samma sätt beträffande övrigavarvsenheter. Genom ett sådant förfarande kommer alla fakta om varje varvsenhetpå bordet. Jag förutsätter nämligen att man kommer att ta fram och analysera desenaste årens resultat för att med delta som bakgrund arbeta fram slagkraftigaenheter. Jag föreställer rnig atl ingen kan göra detta bättre än de som ståroch har slätt mitt uppe i arbetet sedan en längre lid. Viskall enligl mitt förmenande inle nu uttala oss om eventuella ytterligareneddragningar eller nedläggningar av varvsenheter. Det har som bekant nämnts idebatten, och statsrådet nämner det här i svaret också. Låt nu deutredningar som industriministern aviserat få arbeta, och närutredningsresultatet föreligger får vi lov att la ställning. Jagtillhör dem som tror all svensk varvsindustri har en framtid. Vi har ett storttekniskt yrkeskunnande inom denna näringsgren. koncentrerar oss pä defartygstyper där vi är bäst kommer vi att klara oss. Vi skall inte, därför attdagsläget är mörkt, kasta yxan i sjön, utan jag menar alt vi skall hållahuvudet kallt och bevara framtidstron. Undertiden fram till dess vi har fåll ett mer normalt konjunkluriäge får vi med allatill buds stående medel försöka skaffa alternativa objekt som kan placeras vidvarven. Jag är medveten om all denna fråga inte är lätllösl, men svårigheter ärsom bekant till för all övervinnas. Och vi är helt enkelt tvungna att lösasysselsättningsfrågan vid varven mot bakgrund av de sociala problem som annarsskulle uppstå. Slutligen,herr statsråd, förutsätter jag atl innan får avgöra frågan om hursvensk varvsindustri skall se ut , statsrådet låter remitterautredningsmaterialet till berörda organisationer och kommuner. Omsammansättningen av utredning om svensk varvsindustri Beträffande värderingen av situationen kan jag instämma med HugoBengtsson. Del är ett allvarligt läge. Svenska Varv AB:s rapport tillregeringen visar - som jag hade tillfälle atl säga i ett frågesvar föregåendevecka - på en myckel allvariig situation för varvsgruppen. Och det är angelägetall man i det fortsatta analysarbetet går till verket med den realistiskabakgrund som den internationella marknaden ändå utgör. Jagvill understryka vad sade, nämligen alt alla krafter frånpersonalorganisationer och varvsledning måste inriktas pä att hitta alternativaanvändningsområden för de resurser av skilda slag som varven har. Jag kanförsäkra att de arbetsgrupper, som har tillsatts i de berördadepartementen och till vilka ett stort antal experter kommer att knytas,självfallet kommer all ha täta och intima kontakter med varvsledningar ochpersonalorganisationer. Jag lackarindustriministern för dessa kompletteringar, som gör mig något litet lugnare.Men jag vill understryka nödvändigheten av alt Öresundsvarvet denna gångverkligen får folk med i de arbetsgrupper som skall syssla med varvensframtid. Förra gängen en utredning gjordes om detta - för knappt ett är sedan -blev Öresundsvarvets personal sid.sieppad. Man har varit allvariigt orolig föratt detsamma skulle ske . litar jag på atl industriministern serlill att de kvalificerade personer som finns såväl inom ledningen som ute påverkstadsgolvet och pä andra ställen inom företaget får medverka och göra enbetydelsefull insats på detta område. Överläggningenvar härmed slutad. Omåtgärder för att främja sysselsättningen i , m. m. § 11 Om åtgärder föratt främja sysselsättningen i , m. m. Industriministern erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1977/78:131, ochanförde: har frågat mig dels efter vilka principer regeringenhar vall ut de kommuner i som givits möjligheter till sådanaregionalpolitiska stödåtgärder som förekommer i det s. k. inre stödområdet,dels vilka åtgärder jag är beredd all vidta för all stärka sysselsättningen iFalköpingsregionen. Regeringenhar beslutat låta älta kommuner i - och iÖstergötlands län, i , i , Högsbyi län samt , och i - ingå i den s. k.grå zonen under liden 1 december 1977-30 juni 1979. Dessa kommuner får sammamöjligheter till statligt lokaliseringsstöd som kommunerna i gränszonen tilldet allmänna stödområdet. Urvaletav kommuner baseras pä förslag från länsstyrelserna, och de har valls därföratt de står inför stora strukturella problem eller därför all de ärglesbygdsbetonade och har svag sysselsättningsutveckling. I dessa sen.arekommuner är åldersfördelningen ogynnsam och förvärvsfrekvenserna låga. Valetav kommuner har styrts av strävan att förbättra den inomregionala balansen äveni . Eftersom denna utvidgade användning av lokaliseringsstöd isödra inte får inkräkta på möjligheterna att driva en fortsattkraftfull regionalpolitik inom stödområdet, har endast ell fätal kommunertagits in i regeringens beslut. Liksom bör lokaliseringsstöd i vissafall kunna användas vid punktinsatser även i andra orter i södra och mellerstaSverige för alt komma till rätta med stora akuta sysselsättningsproblem. Länsstyrelseni har hemställt att skall ingå idens. k. gråzonen.Sysselsättningsläget i har därför särskilt övervägts inomregeringen i samband med utvidgningen av den s. k. grå zonen. Regeringen harstannat för atl inte låta utvidgningen omfatta . Situationenpå arbetsmarknaden i måste emellertid även fortsättningsvishållas under ständig uppmärksamhet. Självfallet är regeringen beredd att vidtanödvändiga arbelsmarknadspolitiska åtgärder. Jag vill vidare erinra om attmöjligheterna alt främja industriutvecklingen förbättras om regeringensförslag i den s. k. småförelagspropositionen genomförs. Fråganom de framtida formerna för regionalpolitiskt stöd avses las upp i enproposition om en förstärkt regional- och sysselsättningspolitik, somregeringen avser all lägga fram . Då på grund av ledighet inte har tillfälle atl taemot svaret, vill jag i hans ställe tacka industriministern för del svar han lämnat påden framställda frågan. Falköpingtillhör inte de orter som genom nedläggning av stora enheter blivituppmärksammade av massmedia. Kommuninvånarna har inle heller i storademonstrationståg försökt väcka statliga myndigheters uppmärksamhet.Arbetsmarknadssituationen är likväl allvarlig, och kommunledningen har vidolika tillfällen påtalat rådande förhållanden för bl. a. industridepartementet.Genom överläggningar med förelrädare för industridepartementet harmöjligheterna till lokaliseringslån i aktualiserats. Avsvaret pä frågan har framgått att inte kommit med bland de kommuner iGötaland som ges möjligheter till sädana regionalpoliliska stödåtgärder somförekommer i del s. k. inre stödområdet. Delta föranleder mig alt fråga: KanFalköping komma med i en senare omgång? Falköpingsbygdenär ur arbetsmarknadssynpunkt närbesläktad med och borde enliglmin mening redan nu ha medtagits bland de kommuner som ges möjligheter tillsärskilda stödåtgärder. De näringsgrenar som beträffande sysselsättning varitvikande är framför allt jordbruket och tekoindustrin, båda under trycket av enstark rationalisering och strukturomvandling. Avtillgänglig sysselsättningsslalistik kan man utläsa alt mellan åren 1965 och1975 har sysselsättningen inom jordbruksnäringen minskat med 1 650 och inomtillverkningsindustrin med ca 600 personer. bortföll inomtekoindustrin många arbetstillfällen på grund av konkurser eller nedläggningar.Hittills i år har friställningar eller varsel drabbat ytterligare ell stortantal personer inom samma näringsgren. Jordbruksnäringen har näranog halverats vad gäller antalet sysselsatta, och prognoserna pekar påfortsatta kraftiga minskningar av arbetstillfällen. Avbefolkningsuppgifierna framgår att minskningen till övervägande delorsakats av utflyltning. Befolkningsminskningen, som alltså i huvudsak beror påutflyttning, kan härledas till den omstrukturering av näringslivet som pågåttoch fortfarande pågår inom kommunen. Omåtgärder för att främja sysselsättningen i , m. m. Låg mig först rätta till ett missförstånd som fanns i frågan och somOlle upprepar, nämligen beträffande villkoren för den s. k. grå zonen.Där gäller att företag får samma möjligheter lill statligt lokaliseringsstödsom i kommunerna i gränszonen till det allmänna stödområdet - del är intevillkoren för det inre stödområdet det är fråga om. Beträffandefrågan huruvida kan komma i fråga senare vill jag säga alt det berorhelt och hållet på utvecklingen av arbetsmarknaden i . F. n. har inleFalköping så stora problem all de motiverar en insats av del slag . Vi får hoppas all utvecklingen går i positiv riktning och alt manslipper vidta sädana åtgärder för del. Omtidpunkten för regeringens prövning av viss ansökan från Svensk KärnbränsleförsörjningAB Jag ber attfå lacka för det klarläggandet. Avsvaret som jag fick framgår, om jag har fattat delrätt, alt man i industridepariementet är villig att pröva särskildaframställningar, och det tackar jag för. Överläggningenvar härmed slutad. §12 Om tidpunkten för regeringens prövning av viss ansökan från IndustriministernNILS ÅSLING erhöll ordet för atl besvara () den 9 novemberanmälda fråga, 1977/78:133, och anförde: har frågat mig när regeringen avser all fatta beslut medanledning av ansökan av () om tillståndatt frän geologiska undersökning överta dels undeirsökningstillsländbenämnt Rörvaltnet 1-42 i och dels ansökan omundersökningskoncessioner i , och kommuner iJämtlands län. Detär riktigt som uppger alt SKBF:s ansökan inkom lillindustridepartementet , men den överlämnades samma månad tillstatens industriverk för handläggning. Ansökningen avsåg sammanlagt sex olikatillstånd och koncessioner i , och . Itvå fall har industriverket redan prövat tillståndsfrågorna. Del gällde delsansökan om tillstånd att undersöka fyndighet av uranhaltigt inomområde benämnt 1-58 i Väslernorrlands och inkommen föreikraftträdandet av den nu gällande s. k. minerallagen (1974:890) och delsansökan om tillstånd all överta del enligl den numera upphävda uranlagen(1960:679) meddelade undersökningslillständet Rörvattnet 1-42 i län.Industriverket beviljade med stöd av övergångsbestämmelserna till minerallagende begärda tillstånden resp. november . SKBFhar begärt alt få de två nämnda undersökningslillständen förenade med rätt altfä bearbetningskoncession enligl minerallagen, s. k. optionsrätt. Ansökningenskall i dessa delar prövas av regeringen. Även i övrigt är det regeringen somskall pröva SKBF:s ansökan. Ärendenenligl minerallagen bereds av industriverket. Beredningen innefattar bl. a.ett omfattande kungörelse- och remissförfarande. Verket härefter vederbörligberedning till industridepariementet överlämnat tre av ärendena, varav tvåavser optionsrätterna för de redan beviljade tillstånden. Dessa ärenden beredsnu vidare inom departementet. Enligt vad jag har inhämtat kommer de övriga treärendena alt överlämnas till deparlrnentet senast . Jagräknar med att regeringen kommer all fatta beslut först när samtliga ärendenhar överlämnats. Jag ber att fätacka industriministern för svaret på min fråga.