prot · G10950 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:50 m.m. § 1 Justerades protokollet för den 6 innevarande månad. §2 Föredrogs men bordlades åter betänkande 1977/78:21Justitieutskottets betänkanden /78:14-16 Socialförsäkringsutskottetsbetänkande /78:15 belänkande 1977/78:19 Trafikutskottetsbetänkanden /78:8 och 9 Näringsulskottels belänkande 1977/78:32Arbeismarknadsulskottets betänkande 1977/78:20 betänkanden1977/78:8 och 9 §3 Stålindustrin, m. m. 1977/78:30med anledning av propositionen 1977/78:47 om åtgärder för att underiättastrukturomvandlingen inom specialstålindustrin och stålgjuteriindustrin jämtemotioner samt 1977/78:17med anledning av propositionen 1977/78:59 med förslag om särskiltsysselsättningspolitiskt stöd inom stålindustrin m. m., jämte motioner och 1977/78:18med anledning av propositionen 1977/78:25 med förslag om tilläggsbudget 1 tillstatsbudgeten för /78, såvitt angår anslaget Lån till UddeholmsAB, jämte motioner. Näringsulskottelsbetänkande nr 30 samt arbetsmarknadsutskottets betänkanden nr 17 och 18debatteras i ett sammanhang, och yrkanden beträffande samtliga dessa betänkandenfår framställas under den gemensamma överläggningen. 1 propositionen 1977/78:47 (industridepartementet)hade regeringen föreslagit att 1. godkänna de riktlinjeroch den organisation för stödåtgärder för Nr 50 att underlätta strukturomvandlingen inom specialstålindustrin ochstål- Onsdaeenden gjuteriindustrin som framgick av vad chefen för industridepartementet 14december 1977 1 nfön, 2.bemyndiga regeringen att ikläda staten Slålinduslrin, garantierför lån lill specialstålindustrin och stålgjuteriindustrin med sani- m. m. manlagt högst , 3.till Lån för alt underiätta strukturomvandlingen inom specialstålindustrin m.m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /78 under fondenför låneunderstöd anvisa ett investeringsanslag av . I propositionen lades fram förslag omtidsbegränsade åtgärder för specialstålindustrin och stålgjuteriindustrin. Föratt handlägga låne- och garantiärendena hade en särskild delegation föreslagitsbli inrättad. Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1977/78:113 av (-) ochAlf Lövenborg (-), vari hemställts att skulle 1. avslå propositionen 1977/78:47, 3. anhålla om utredning ochförslag för förstatligande av specialstålindustrin, 4. hos regeringen anhålla omförslag om anvisning av medel ur det i propositionen förutsedda anslaget föratt trygga sysselsättningen på berörda orter, 1977/78:114 av m. fl. (s), 1977/78:115 av YngveNyquist m. fl. (s), 1977/78:116 av i m. fl. (s), 1977/78:132 av m. fl. (s), 1977/78:133 av m. fi. (s), 1977/78:161 av m. fi. (s), 1977/78:162 av m. fl. (c, m, fp), , 1977/78:163 av m. fl. (vpk), vari hemställts 1. att med anledning av propositionen 1977/78:47 hos re geringen skulle anhålla om att förslag förelades , in nebärande a) ett förbud mot alla avskedanden och personalminskningar inom 6 slålinduslrin. b) ett förstatligande avhela stålindustrin med följande utvecklings- Nr 50 '"riktning- den 3. inga personalminskningar, 4. satsning på ny teknik och nyaprodukter, utarbetande av program för högt drivenförädling. 2. samordning av gruv-, stål-ochverkstadsindustrin där planer gjordes m. m. upp för lokalisering avförädlingsindustrier till hotade och drabbade bruksorter, 3. ett avgörande inflytande fördeanställda genom vetorätt över centrala beslut, 2.att med anledning av propositionen 1977/78:47 uttalade att deföreslagna lånen och garnatierna borde inordnas i uppbyggnaden av en nystålpolitik som föreslagits i motionen. 1977/78:192 av m. fi. (s), vari såvitthär var i fråga hemställts att skulle 1. godkänna de riktlinjer somangetts i motionen för att underlätta strukturomvandlingen inomspecialstålinduslrin och stålgjuterierna, 2. begära att regeringen lade framförslag för till strukturprogram för specialstålindustrin, 1. begära att regeringen i sambandmed förslaget till strukturprogram redovisade behovet av krediter ochkreditgarantier, 2. bemyndiga regeringen att iavvaktan på strukturplan ikläda staten garantier för lån tillspecialstålindustrin och stålgjuterierna med sammanlagt högst , 3. anvisa . iavvaktan på strukturplan på tilläggsbudget I lill statsbudgeten för budgetåret1977/78 under fonden för låneunderstöd, 4. besluta att sådanainvesterings- och likviditetslån, som lämnades inom ramen för de i punkt 6yrkade medlen, skulle kunna ges i form av konvertibla skuldebrev, 5. ge regeringen till känna vadsom anförts om löntagarnas ställning i den föreslagna delegationen förlångivning lill specialstålindustrin, 6. ge regeringen till känna vadsom anförts om riktlinjerna för finansiering av forsknings- ochutvecklingsarbete inom specialstålindustrin, 10. geregeringen lill känna vad som anförts om behovet av en fast och långsiktig energipolitik som tryggade specialstålindustrins energiför sörjning, 11. geregeringen till känna vad som anförts om behovet av en utökad prospekteringsverksamhet för att säkra tillgången av legeringsmetaller för specialstålindustrin, 12. begäraatt regeringen för redovisade den i stålortsgruppen utlovade planen för ersäuningsindustrier till bruksorterna. Stålindustrin, m. m. 5. beträffande avslag påpropositionen att skulle avslå motionen 1977/78:113 yrkandet 1, 6. beträffande förstatligande avspecialstålinduslrin att skulle avslå 2. motionen 1977/78:113 yrkandet2, 3. motionen 1977/78:163 yrkandetIb, - beträffande sirukturprogram attriksdagen skulle avslå motionen 1977/78:192 yrkandet 2, - beträffande finansiellt stödatt skulle a) med bifall lillpropositionen 1977/78:47 momenten 2 och 3 dels bemyndiga regeringen att ikläda staten garantier för lån tillspecialstålindustrin och stålgjuteriindustrin med sammanlagt högst 600 000 000kr., delstill Lån för alt underlätta strukturomvandlingen inom specialstålinduslrin m.m. på tilläggsbudget I lill statsbudgeten för /78 under fondenför låneunderstöd anvisa ett investeringsanslag av , b) avslåmotionen 1977/78:192 yrkandena 4-6 såvitt motionen inte i denna del hade tillgodosetts enligt utskottels hemställan under a, 1. beträffande investerings- ochlikvidiietslån mot konvertibla skuldebrev all skulle avslå motionen 1977/78:192 yrkandet 7, 2. beträffande inordnande av detfinansiella stödet i en ny stålpoliiik att skulle avslå motionen 1977/78:163 yrkandet 2, 3. beträffande insats av statligtägarkapital att skulle avslå motionen 1977/78:114 yrkandet 1, 4. beträffande sammansättning avden särskilda delegationen att skulle avslå motionen 1977/78:192yrkandet 8, 5. beträffande forsknings- ochutvecklingsarbete alt skulle avslå motionen 1977/78:192 yrkandet 9, - beträffandeprospekteringsverksamhet alt skulle avslå motionen 1977/78:192yrkandet 11, - beträffande energipolitik attriksdagen skulle avslå motionen 1977/78:192 yrkandet 10, - beträffandespecialstålinduslrin i all skulle avslå 1. motionen 1977/78:132, 2. motionen 1977/78:162, 2. beträffandespecialstålinduslrin i län att skulle avslå motionen1977/78:114 yrkandet 2, 3. beträffandespecialstålindustrin i alt skulle avslå motionen 1977/78:161, 4. beträffandespecialstålindustrin i att skulle avslå motionen1977/78:115, 5. beträffandespecialstålinduslrin i all skulle avslå motionen1977/78:116, 1. beträffandespecialstålinduslrin i län au skulle avslå motionen 1977/78:133, 2. beträffande plan förersättningsindustrier all skulle avslå motionen 1977/78:192 yrkandet 12, 3. beträffande propositionensförslag i stort att skulle a) med anledning av propositionen1977/78:47 moment 1 godkänna de riktlinjer och den organisation förstödåtgärder för att underlätta strukturomvandlingen inom specialstålinduslrinoch stålgjuteriindustrin som framgick av vad utskottet hade anfört, b) finna motionen 1977/78:192yrkandet 1 därmed ha besvarats, a) beträffande förbud motavskedanden och personalminskningar all skulle avslå motionen1977/78:163 yrkandet 1 a, b) beträffande anvisande av medelför alt trygga sysselsättningen på stålverken att skulle avslåmotionen 1977/78:113 yrkandet 3, Stålindustrin,in. Följande sex reservationer hade avgivits av IngvarSvanberg, . , , , RuneJonsson i och (samtliga s): 1, beträffande strukturprogram, vari reservanternaansett all ulskotlet under 3 bort hemställa allriksdagen med bifall till motionen 1977/78:192 yrkandet 2 hos regeringenbegärde förslag lill sirukturprogram för specialstålinduslrin, 2, beträffande finansiellt stöd, vari reservanternaansett all utskottet under 4 bort hemställa 2. med bifall till motionen1977/78:192 yrkandet 4 hos regeringen begära redovisning avspecialslålinduslrins behov av lån och kreditgarantier i enlighet med vadreservanterna anfört, 3. med anledning av propositionen1977/78:47 momenten 2 och 3 och med bifall lill motionen 1977/78:192 yrkandena5 och 6 delsbemyndiga regeringen all ikläda staten garantier förlån lill specialstålinduslrin och stålgjuteriindustrin med sammanlagt högst600 ,, delstill Lån för all underlätta strukturomvandlingen inom special-stålindustrin m.m. på tilläggsbudget I lill statsbudgeten för /78 under fondenför låneunderstöd anvisa ell invesleringsanslag av ,, 3, beträffande investerings- och likvidiietslån motkonvertibla skul debrev, vari reservanterna ansett alt utskottet under 5 bort hemställa allriksdagen med bifall lill motionen 1977/78:192 yrkandet 7 som sin mening gavregeringen lill känna vad reservanterna anfört. 4. beträffande sammansättning av den särskildadelegationen, vari reservanterna ansett all ulskotlet under 8 bort hemställa Stålindustrin,m. allriksdagen med bifall lill motionen 1977/78:192 yrkandet 8 som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört, 5. beträffande forsknings- och utvecklingsarbete,vari reservanterna ansett att ulskotlet under 9 bort hemställa allriksdagen med bifall lill motionen 1977/78:192 yrkandet 9 som sin mening gavregeringen lill känna vad reservanterna anfört. 6.beträffande energipolitik, vari reservanterna ansett alt utskottet under 11 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1977/78:192 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört. 1 propositionen 1977/78:59(arbelsmarknadsdepartemenlel) hade föreslagils all skulle delsgodkänna de grunder för särskilt sysselsättningsbidrag till stålföretag somförordats i propositionen, delsock bemyndiga regeringen all om så behövdes förlänga bidragsperioden längstlill utgången av . Beträffande propositionens huvudsakliga innehållanfördes följande: "Ipropositionen föreslås att tillfälligt särskilt sysselsättningsbidrag lillförelag med dominerande ställning på en ort, s. k. 75 96-bidrag, skall kunnautgå till förelag inom slålinduslrin. alternativinförs till del bidragsvillkor enligt vilket bidrag endast utgår om företagelinte varslar eller tar tillbaka ett varsel. Bidrag skall nu också kunna utgå omett förelag som har varslat förklarar sig berett alt skjuta på uppsägningarna.Bidraget skall i sådant fall inte utgå under lagstadgad varsellid." I detta sammanhang hade behandlats de med anledningav propositionen väckta motionerna 1977/78:173 av m. fl. (vpk), vari yrkats all i anledning lillpropositionen 1977/78:59 uttalade all det föreslagna sysselsättningsbidragetborde inordnas i uppbyggnaden av en ny stålpoliiik som föreslagils i motionen,och 1977/78:195av m. fi. (s), vari yrkats alt beslutade 1, allde riktlinjer för tillfälligt sysselsättningsbidrag till vissa förelag som förordats i motionen borde gälla samt 2. allsom sin mening ge regeringen lill känna vad som i motionen anförts om värdet av all bidrag utgick för all sysselsätta övertalig personal genom utvecklingsarbete. att skulle avslåmotionen 1977/78:173, alt med avslag påmotionen 1977/78:195, yrkandet 1, och med bifall lill regeringens förslagskulle delsgodkänna de grunder för särskilt sysselsättningsbidrag till stålföretag somförordats i propositionen 1977/78:59, delsbemyndiga regeringen att om så behövdes förlänga bidragsperioden till utgångenav , 3. attmotionen 1977/78:195, yrkandet 2, inle föranledde någon riks dagens åtgärd. Stålindustrin,m. Reservationhade avgivils beträffande utformningen av bidragsbestämmelserna m. m. av BengtFagerlund, , , i ,, och (samtliga s) som ansettatt utskottet under 2 bort hemställa allriksdagen med bifall lill motionen 1977/78:195, yrkandet 1, och med anledningav propositionen 1977/78:59 skulle delsgodkänna de grunder för särskilt sysselsättningsbidrag till stålföretag somförordals av reservanterna, delsavslå propositionen i fråga om bemyndigande för regeringen att förlänga bidragsperiodenlill utgången av . I propositionen 1977/78:25 bil. 11(industridepartementet) hade föreslagits att på kapitalbudgeten, V.Fonden för låneunderstöd (s. 122) skulle till Lån lill påtilläggsbudget I lill statsbudgeten för /78 anvisa ellinvesleringsanslag av . I delta sammanhang hade behandlats de med anledningav propositionen väckta motionerna 1977/78:187av m. fl. (s), vari yrkats att med anledning avpropositionen 1977/78:25 bilaga 11 p. 17 godkände vad i motionen förordatsangående lån till , och 1977/78:205 av m. fl. (vpk), vari yrkats all skulle besluta all avslå förslaget i propositionen1977/78:25, bilaga 11, om lån lill på , all hos regeringen begäraförslag rörande statligt överlagande av , att uttala att inga avskedandenfick ske innan fullvärdiga, bestående alternativa arbetstillfällen skapats. Stålindustrin,m. allriksdagen med bifall lill regeringens förslag och med avslag på motionerna1977/78:187 och 1977/78:205 lill Lån lill på tilläggsbudget I lillstatsbudgeten för /78 anvisade ell invesleringsanslag av . Reservation hade avgivits beträffande utformningenav lånevillkoren av , , , ErikJohansson i , , och (samtliga s) som ansett all ulskotlet bort hemställa dels avslå motionen 1977/78:205, delsmed anledning av propositionen 1977/78:25, bil. 11, 19. Lån till ,och med bifall till motionen 1977/78: 187 som sin mening ge regeringen tillkänna vad reservanterna anfört om utformningen av lånevillkoren, delsock till Lån till på tilläggsbudget I till statsbudgeten /78 anvisa ell invesleringsanslag av . De sysselsätlningsbekymmer vi just nu upplever är i allt väsentligtkoncentrerade lill en grupp krisbranscher. Från all ha varit svårigheter i ettlitet antal branscher, främst teko och glas, har problemen nu också kommit iett stort antal övriga branscher såsom gruv-, stål-, skogs-, varvs- ochmöbelindustri, m. fi. Branschkrisernahar kommit slag i slag i ökande takt. För alt lösa dessa problem, och hindraatt krisen drabbar allt fler orter och enskilda, krävs en kraftfullbranschplanering. Denna branschplanering måste drivas av samhället i samarbetemed anställda och företagare. Det gäller att uppmärksamma problemen på etttidigt stadium och sätta in åtgärder för att lösa dem. Men dessa åtgärder måsteingå i en större plan för hela näringslivets utveckling. Denna planering måstebygga på en medveten och klar näringspolitisk målsättning. Det går inte altklara branschproblemen inför ell akut nedläggningshot för industrin, vilketframtvingar snabba, och därmed kanske också illa underbyggda, beslut. Densocialdemokratiska regeringen log en rad initiativ för all ge förutsättningarför utvecklingen inom olika industrigrenar. Här kan t. ex. nämnasInvesteringsbanken och . Man sökte också skapa bättreförutsättningar för planering av olika industribranscher. Stålbranschrådettillkom som ett uttryck för all man var medveten om au branschen stodinför betydande siriikiurproblem, som krävde insatser från statsmakternassida. På det sättet skapades ett forum för kontakter mellan statsmakterna,företagen och de fackliga organisationerna. Överläggningarna inom rådet leddelill flera viktiga initiativ. a. tillsattes handelsstålulredningen ibörjan av . Tillsättandet av spe-cialsiålutredningen, ell berömvärtinitiativ av den nuvarande industri- ministern, kan också sessom ett fullföljande av initiativen inom stålbranschrådet. Ivår motion 192 har vi från socialdemokratiskt håll lagt fram förslag om hur vianser att de många problemen inom slålinduslrin bör lösas. Vi delar denuppfattning som kommer till uttryck i specialstålulred-ningen, att en fortsattstrukturomvandling måste ske inom specialstål-branschen, men att statsmakternadå har ett ansvar för att dessa omvandlingar kommer till stånd och genomförs isocialt acceptabla former. Vianser också att statsmakterna måste ange riktlinjer för en strukturplan ochgöra de nödvändiga insatserna för att planen genomförs. Vi pekar pånödvändigheten av en planering för hela branschen, oavsett de olikaägarkategorierna. Vi kräver att den strukturfond som vi tidigare föreslagitblir verklighet. Vi pekar på behovet av starkt ökade insatser för forskning ochutveckling inom siålområdei. En ökad prospekteringsverksamhet för all finnabrylvärda fyndigheier av legeringsmetaller inom landet bör staten intensifieraoch finansiera via fonden. Vi påpekar behovet av en fast och konsekventenergipolitik, som ger stålindustrin garantier för en sådan energitillförselalt dess framtidsplanering möjliggörs. Vi hävdar att del fordras en mera aktivarbetsmarknads- och näringspolitik för att klara de berörda bygdernas myckelstora problem. Menden borgerliga regeringen har visat ett beklagligt ointresse förbranschfrågorna. Branschplaneringen har uteblivit, trots att tecknen påannalkande kris varit mycket tydliga och trots att utrednings-och bakgrundsmaterial i flera fall funnits framtaget. Man har i stället fått gåin på ett senare stadium, då lösningarna blivit såväl mindre tillfredsställandesom kanske onödigt kostsamma. I många fall verkar det som om regeringen hysermotvilja mot att ta ett ansvar för en branschplanering, varför man i ställetdrivs in i en utveckling som dikteras av del privata näringslivets speciellaintressen. Vågar man inte ta en klar ställning när man ser problemen? Måste manalltid överlåta planeringen ål anonyma intressen, som kanske inte alllid sersamhällets krav som de väsentligaste? Närdel gäller specialstålindustrin följer förslagen del vanliga mönstret.Industriministern påpekar flera väsentliga och kloka ting, men han föreslåringa åtgärder för att utvecklingen skall ledas i den riktning han anser riklig,ulan hans resonemang leder bara till fromma förhoppningar vad gäller industrinsutvecklingsmöjligheter och planering. Trots all ett omfattande utredningsarbetehar föregått proposilionsskrivandel måste jag konstatera, all regeringen inlepresenterar skymten av ell samlat program för närings-ocharbetsmarknadspolitiken inom stålindustrin. Något som helst försök till ledningoch styrning för att uppnå de effekter man talar om finns inle med ipropositionen. Ändå är industriministern beredd att tillföra de bäggebranscherna, specialstålindustrin och stålgjuteriindustrin, inte mindre än 1,3miljarder av statsmedel som lån och bidrag. Och delta trots allspecialsiålulredningen pekar på det akuta behovet av omstruktureringar,koncentration och en planering helt ovanför de Slålinduslrin,m. Stålindustrin,m. Delär orimligt, att statsmakterna intar en så passiv hållning till en fråga av sågenomgripande betydelse för stora delar av den svenska stålindustrin och dessanställda liksom för många orter i landels olika delar. läggs hela ansvaretför en branschplanering, för tilldelningen av stöd och lån lill de olikainduslrierna och för de regionalpolitiska avvägningar som måste göras på endelegation, om vilken det i propositionen endast sägs att där skall ingårepresentanter för bl. a. anställda och företag i berörda branscher. Ställerregeringen inte helt orimliga anspråk på objektivitet och sakkunskap hos depersoner som skall ingå i delegationen, när man inle ger någon som helstanvisning om hur man ser på strukturproblemen och på hur dessa omställningaroch regionalpolitiska avvägningar skall göras? Ipropositionen pekar man på arbetet med olika andra strukturfrågor ochframhåller bl. a.: "Något sådant strukturprogram finns f. n. inte förspecialstålindustrin och inom denna bransch bör nu delegationen få ettmotsvarande ansvar." Det är ett förvånande uttalande. Jag vill därförfråga industriministern: industriministern att ge den delegation, somhan torde komma att tillsätta för au syssla med specialstålinduslrin, direktivalt också svara för framläggande av ett sirukturprogram för specialstålinduslrin? Ipropositionen föreslås, att företag inom specialstålinduslrin och stålgjuteriindustrinskall kunna få statliga lån, investeringslån, likvidiietslån och flera andraformer av lån. Likaså skall hela arsenalen av lokaliseringsstöd slå tillförfogande. Motivet anges vara "att främja en långsiktigt balanseradregional sysselsättningsutveckling". De överväganden på vilka alla dessaförslag vilar synes vara diffusa och illa underbyggda. Del sker ensammankoppling och sammanblandning av olika motiv för åtgärderna. Likaså ärsammankopplingen med lokaliseringspolitiken mycket löst motiverad. Över huvudtaget är hela denna flora av olika stöd vagt utformad. Stöden är synnerligengenerösa mot företagen. Staten lar över en stor del av den risk som eljeståligger ägarkapilalei. Det är då rimligt att staten skall kunna ställa de krav,som motsvarar vad som normall kan ställas av den som bidrar med aktiekapital.Så sker inle här, och vi finner delta synnerligen oroande. Staten går inte inoch planerar utan överlåter delta ål en löst antydd delegation, men delekonomiska ansvaret för vad som kommer fram ur en sådan"privatdriven" planering är staten beredd all la. Självklarthar vi socialdemokrater i utskottet inte kunnat biträda förslagen om bifalllill propositionen. Vi har andra uppfattningar och finner att fiera avförslagen strider mot vad vi anser vara en riktig branschpolitik. Vi har därförfogat sex reservationer vid betänkandet. Ireservationen I föreslår vi att skall begära att regeringen läggerfram förslag till ell strukturprogram för specialstålinduslrin, med denmotivering som jag här anfört. Reservationen 2 rör denbristande samordningen mellan olika låne- former för stödet tillomstrukturering inom branschen. bör begära att regeringen lägger framredovisning av specialslålinduslrins behov av lån och kredilgaranlier. Vigodtar dock - men endast i avvaktan på regeringens förslag till strukturplanoch redovisning av lånebehovet - anslagen för låneunderstöd enligtpropositionen. Reservationen3 klargör all vi inte anser det vara rimligt all ett så frikostigt stöd somregeringen föreslår ges lill privata företag utan all staten kräver ell skäligtinfiytande i företagen. Vi föreslår all det statliga delägarskapet grundas påalt lånemedel via konvertibla skuldbrev omvandlas lill aktier. Reservationen4 gäller regeringens förslag till lånedelegation, vilken ges myckel betydandeuppgifter och rätt att fatta myckel långtgående beslut. Vi finner delväsentligt att de anställda ges ett sådant inflytande i delegationen, att olikafackliga organisationer som företräder de anställda blir representerade idelegationen. Reservationen5 behandlar behovet av utbyggd och intensifierad forsknings- ochutvecklingsverksamhet inom specialstålinduslrin. Det är en allvarlig brist ipropositionen att det statliga slödel till branschen inle skall kunna utgå tillsådan verksamhet. Del är nödvändigt alt staten går in och stöder särskiltangelägna projekt inom forsknings- och utvecklingsarbetet. Reservationen6 framhåller att specialstålinduslrin är ytterst energi-krävande och därförberoende av en säker tillgång på elenergi. En långsiktig energipolitik är ennödvändig förutsättning för alt en rimlig och riktig strukturomvandling inomspecialstålindustrin skall komma till stånd. Vi föreslår därför riksdagenuttala all den energipolitik som statsmakterna lade fast 1975 genomförs. Med det anförda ber jag all få yrka bifall lill reservationerna 1-6vid näringsutskottets belänkande nr 30. Slålinduslrin,m. (vpk): Specialstålinduslrin är koncentrerad i huvudsak till Bergslagen.Bergslagsområdet utgörs av delar av , , , Närkeoch . Det är i den delen av landet som svensk järnhantering har sillursprung. Via råvaran malmen har järnhanteringen utvecklats i olika etapperlill all vara industrialiseringens ryggrad i .