prot · G10992 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag tycker, herr talman, att del är närmast skandalöst attskriva utskottsbetänkanden på det sätt som här har skett. Utskollens uppgift äratt bereda ärendena - också motioner, får man förmoda. Alt bereda etl ärendebör rimligen innebära atl man anger skälen till atl man tillstyrker elleravstyrker en motion. Alt på det sätt som sker gång på gång enbart avstyrkautan närmare motivering är ett brott mol de demokratiska principerna, och detär en mycket allvariig nonchalans inte endast mot de enskilda riksdagsledamötereller partier som drabbas av detta utan framför allt mot de människor utanförriksdagen som genom sina folkvalda för fram olika krav. Jagvill, hert talman, med delta inte bara protestera mot det sätt på vilket våramotioner behandlas i utskotten utan också mot det faktum atl genom de övrigapartiernas odemokratiska agerande kommunisterna utestängs frånmöjligheten atl delta i utskottsarbetet på ett normalt sätt. Också detla måslebetraktas som djupt odemokratiskt, och det försämrar anseende ochförankring inom folket. Innan jag går in på motionerna villjag kort kommentera vad GeorgAndersson sade och hans påhopp på vår motion 1132-en motion som inte skallbehandlas och som över huvud taget inte tas upp av kultumtskoltei. Jagtycker det hade varit bällre om i första hand hade givit våramotioner som skall las upp en hederlig behandling i utskottet. Föratt återgå lill själva motionen villjag säga att det är uppenbart att GeorgAndersson inte har läst den. Den framhåller särskilt vikten av den statligasatsningen på folkrörelserna. Den framhåller att många kommuner läggerner frilids- och ungdomsverksamhet ulan att resurserna finns inomfolkrörelserna atl ta över den verksamheten. Kommunema gör detla av krasstekonomiska skäl. Klämmen på motionen är helt enkelt den att kommunerna skall fåsamma ekonomiska möjligheter som folkrörelserna att bedriva denhärverksamheten.Deibetraktar vi som särskilt viktigt inför SI A-reformensgenomförande. Detta om detta. Imotionen 1138, som jag nämnde tidigare och som handlarom formerna för statligtfilmstöd, riktar vi på en rad punkter allvarlig kritik mot det sätt på vilketfilminstitutet bedriver sin verksamhet. Inte på en enda rad iutskoitsbetänkandet tas denna kritik upp. Utskottet konstaterar bara att starkkritik riktas mot filminstitutet men bemöter den inte ulan erinrar om att enutredning tillsatts. Vi är väl medvetna om att en utredning har tillsalts, menutskottet måste väl ändå efter alla dessa år ha bildat sig någon uppfattning omfilminstitutets verksamhet - eller saknar man från såväl de borgerligas somsocialdemokraternas sida ett program för filmpolitiken ? Föratl friska upp utskottsledamöternas minne och eftersom jag inte fick tillfälleatt närmare redovisa motionen i utskottet skall jag kort sammanfattahuvudkritiken. Vianser att filminstitutets verksamhet har sin ideologiska förankring i en starktkonservativ filmsyn. Delta lar sig en rad konkreta uttryck. I motionen pekar vipå hur det statliga stödet har använts. Man har från filminstitutets sidakonsekvent motarbetat olika intressanta filmprojekt, man har huvudsakligensatsat på traditionell kommersiell biograffilm. Pengar har i strid mednimavialei använts för att täcka underskott i niminstitutets s. k. egna fonder.Pengar har ställts till förfogande på den öppna lånemarknaden - man kan alltsåpåstå alt filminstitutet bedriver en form av bankirverksamhet - osv. talesman eller någon annan i ulskottet här ge en ordentligredovisning för hur det statliga stödet använts och också redovisa hur desärskilda statsbidragen utnyttjats, exempelvis för restaurering av gammalspelfilm och för distribution av barnfilm? Depengarna skulle kunna användas för produktion av barnfilm och till importstödnär det gäller filmer från länder som vi normalt inte importerar från. I tredjevärlden pågår en oerhört intressant ulveckling inom filmproduktionensområde. Utbildningsministern avsätter i propositionen I milj. kr. förprojektbidrag lill filmproduktion, och de pengarna skall enligt utskottetanvändas huvudsakligen lill barnfilm. Det är naturiigtvis bra, men del är långtifrån tillräckligt om man verkligen vill satsa på en barnfilmsproduktion avhög kvalitet. Vi vel vad som hände med de miljoner som senast avsattes lillsådana här bidrag genom AMS: Huvudkritiken i vår motiongäller hur man säkerställer ett pariamentariskt Anslagtill allmänna kulturändamål, m. m. Anslagtill allmänna kulturändamål, m. m. och fackligt infiytandeöverdel statliga filmstödet, och också härvidlag vill jag rikta en direkt frågatill utskottels talesman. Regeringenanslår ju ytterligare 4,5 milj. kr. till produktion av långfilm, och det ståratt regeringen skall besluta om den närmare fördelningen av dessa medel. Hurhar man från regeringens sida tänkt sig denna fördelning? Tänker man gå på detScheinska förslaget, som kommer atl innebära att en slor del av stödetundandras fackligt inflytande, eller kan man tänka sig att gå på Teaterförbundetsförslag om en K-fond med starkt fackligt inflytande och inflytande också frånregissörernas sida? Och har man inom regeringen någon uppfattning om tillvilken form av film stödet skall gå-om man skall vidhålla den snävatraditionella inriktningen på biograffilm, eller om man kan tänka sig enutveckling av svensk film oberoende av genregränser, format ellerdistributionsformer? Jagtycker, herr talman, alt såväl regering som socialdemokrater måsle bestämma sigför hur man vill se den framlida filmpolitiken och inte överlåta ansvaret påenskilda personer, som dessutom saboterar all progressiv utveckling av svenskfilm. Jag tänker nu gå in på vår motion 448 om höjt statsbidrag tillcentrumbildningar och fria grupper inom kulluriivet. Också här nödgas jagrekapitulera delar av motionen, eftersom jag förvägrats en debatt i utskottet.Cenimmbildningarna och de fria teater-, musik- och dansgrupperna har sedan destartade spelat en oerhört viktig vitaliserande roll i vårt kulluriiv. De nårut lill en bred publik. Kuliurtådet framhåller i sin anslagsframställning attde fria teatergrupperna svarar för en tredjedel av landets totalateaterföreställningar. Över en Qärdedel av den totala teaierpubliken i vårtland besöker de fria teatergruppernas föreställningar. De når framförallt uttill nya grupper och spelar i större utsträckning för barn och ungdom. De harvarit ute på fackföreningar, skolor, ungdomsgårdar, pensionärsholell och andravårdinrättningar, de har nått ut på fängelserna. Dennabreddning av kontaktytan gäller samtliga grupper. Förutom att de står förmyckel av den förnyelse till såväl form som innehåll och distribution som skettunder senare år - vi behöver bara gå till tältprojekiet för alt få etl mycketbra exempel på det - så är också deras demokratiska arbetsformer ett viktigtinslag i verksamheten. Samhälletsstöd lill dessa gruppers verksamhet har aldrig stått i någon som helst rimligproportion till denna verksamhets betydelse försvensk! Dessakulturarbetare - trubadurer, filmare, bildkonstnärer, skådespelare ochförfattare - har en lönenivå som jag tror att inte ens denborgerliga regeringen med sin svångremspolitik skulle vilja påtvinga andragrupper i samhället. Om man förutsatte atl staten tog samma ansvar för dessagrupper som för skådespelarna vid stads- och regionteatrarna, där statenbetalar av lönekostnaderna, ter sig nuvarande anslag som ett direkt hån.Föregående år skedde visseriigen en höjning av anslaget till de fria grupperna,men den höjningen var redan då otillräcklig. kommer de fria grupperna inteens alt få kostnadstäckning utan tvingas rusta ner sin verksamhet. Vänsterpartietkommunisterna kan inte acceptera detta, ulan vi kräver en kraftig uppräkning redan iår och anser att måste bidraget till dessa grupper nå samma nivå somden man i övrigt tillämpar, exempelvis när det gäller statsbidraget tillinstitutionsleatrarna. IngaLantz kommer senare all särskilt motivera våra förslag när det gäller enspeciellt eftersatt sektor i del här avseendet - musikgrupperna. Imotionen tar vi också upp centrumbildningarna. De har över huvud tagel intefått något kraftigare lyft . Centrumbildningarna administrerarmyckel av de fria gruppernas verksamhet, och den nedrustning som de senasteårens anslag inneburit för deras del drabbar också de fria grupperna. Mencentrumbildningarna har inte bara betydelse i del avseendet, utan de har ocksåen mycket vitaliserande effekt inom svenskt kulturliv. Man har sökt nyaarbetsformer, man har startat nya projekt. Jag skulle, herr talman, här kunnagå in konkret på centrumbildning efter centmmbildning och redovisa vilka reellakostnadshöjningar man faktiskt haft . Filmcentrum t. ex. harflyttat till nya lokaler, vilket inneburit en kraftig hyreshöjning.Portokostnader, tryckkostnader m. m. har skjuiil i höjden. har manlyckats förnya sin verksamhet och nått ut till ännu bredare grupper, men del kostarockså pengar. Jag skulle vilja sluta med att återge vad sade vid musik-och konstveckan i . Där hävdade han att det är elt viktigtjämlikhetskrav all kulturpolitiken i hög grad inriktas på grupper som hittillsvarit missgynnade i fråga om samhällets insatser på kulturområdet. Hursammanfaller detta uttalande med regeringens njugga satsning på kultursidan iårets budget? Och hur rimmar detta med den nedrustning som kommer alt bliföljden för centrumbildningarna och de fria grupperna? Jag vill med del anfördayrka bifall lill våra motioner 1138 och 448. Anslagtill allmänna kuhurändamål, m. m. () kortgenmäle: Per kommer senare alt kommentera vpk:s motioner. Jag skallbara kort bemöta inlägg om motionen 1132, eftersom honbeskyllde mig för ett påhopp. Jagtog upp motionen 1132 därför atl jag tyckte atl den hade samband med min meraprincipiella deklaration beträffande folkrörelserna och deras verksamhet. EvaHjelmström använde det billiga knepet att beskylla mig för att inte ha lästmotionen. Men, , jag läste ju innantill för kammaren ur motionen.Jag tycker att skall vara tacksam för attjag inte läste mera urden, men eftersom jag blev provocerad kanjag väl läsa ytterligare ett stycke,där det slår: "Väl fungerande verksamheter i regi tvingas på gmndav kommunalekonomiska överväganden över till folkrörelser, som kanske inte allsledarmässigt eller på annat sätt är rustade atl ta över." Detlaärju att underkänna folkrörelsernas möjligheteratt vara med i den härverksamheten. Jag förstår inte hur kan skriva under en sådanmotion och dessutom försvara den här i kammaren. Anslagtill allmänna kullurändamål, m. m. (vpk) kortgenmäle: Vi får anledning att återkomma lill den här motionen senare, när denockså har fått en behandling i utskottet. Men, herr talman, kanändå inte vara omedveten om den nedrustningspolitik som förekommer runt om ikommunerna och som särskilt hårt drabbar den sociala sidan och kultursidan. Deninnebär att man lägger ned verksamheter, i första hand sådana som är avseddaför ungdomar. Vadvi hävdar i motionerna är att så inte får ske. Vi kräver att kommunerna skallfå samma ekonomiska möjligheter som folkrörelserna har att fortsätta attbedriva den här verksamheten, så atl inte ungdomar drabbas. Det är vad klämmeni vår motion går ul på. GEORGANDERSSON (s) kort genmäle: förvanskar sin egen motion. Den går ut på en kritikav atl kommunerna överiåter lill folkrörelser alt bedriva viss verksamhet.Riksdagen har tidigare uttalat enhälligt att folkrörelserna bör fä ta öververksamhet som de kan sköta lika bra som eller bättre än kommunerna. EVAHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle: Del är inte jag som förvanskar vårmotion utan . Det vore bra om nästa gång intebara citerade delar av motionen ulan hela motionen. I annat fall kommer jag attgöra det inför kammaren. PER (): Jag har anmält mig för alt tala . Mot min vana kommer jag attutnyttja de här . Möjligen kommer jag t. o. m. att dra något övertiden. Kulturutskotietsbetänkande nr 18 behandlar i 34 punkter nära nog samtliga de 60 budgetpostersom återfinns i uibildningsdepariementets proposition till årets riksdag undersamlingsmbriken Kulturändamål. De enda undantagen är några poster som redanbehandlats och några som kommer upp senare i vår. Till de senare horden vikligaradiopropositionen och den likaledes viktiga propositionen om bevarandet avljud- och bildupptagningar - båda lagda . Vi står också inför enproposition om ulveckling av liiteraturslödet. betänkande är fogade 25 reservationer, som redan harpåpekat. Därtill kommer de yrkanden som framförts eller kommer alt framföras avrepresentanter för vpk och apk. Talariistan är tämligen lång - mer än eltdussin ledamöter har anmält sig. Det kan alltså tyckas vara bäddat för en meromfattande kulturdebatt . Det är i och för sig något positivt. Denkullurpoliliska sektorn ägnas ofta alltför ringa intresse i kammaren - GeorgAndersson påpekade det också. Men jag tror inte att det just blir någotmer djuplodande meningsutbyte även om det dröjer yuerligare kanske två timmarinnan vi når fram till voteringarna. Jagtror atl jag törs påslå att utskotiels majoritet och den socialdemokratiskaminoriteten egentligen ligger rält nära varandra i sina värderingar. Möjligenhar jag med den formuleringen gett vpk:s representanter olja atl hälla på eneller annan eld. Del är denna närhet i värderingarna som har gjort det möjligtför utskottet att på tämligen kort lid arbeta sig igenom det aktuella avsnilleti budgetpropositionen. Det är också därför som själva betänkandet -liksomreservationerna - genomgående kunnat få en koncentrerad och kortfattadutformning. Jag tror dock - trots att redan har klagat - altC.-H. i varje fall inte behöver klaga över all texten blivitalltför lakonisk. 1 förbigående bör jag kanske nämna att C.-H. närhan knorrade för några årsedan gjorde det ej utan rätt och att utskottetmedvetet försökt bättra sig därvidlag. Men, som sagt, knorrade isitt anförande över att vi varit litet för kortfattade. Detyngsta reservationerna i betänkandet bygger på den socialdemokratiskamotionen 556 med utskottets ordförande som första namn. Jagvill gärna säga atl jag tycker att det är en välskriven och tänkvärd motion.Naturligtvis finns det ändå formuleringar och krumelurer, särskilt i delinledande avsnittet i motionen, som inte bör stå oemotsagda. Det motiverar enutvikning från min sida, utan attjag därför vill initiera någon omfattandekulturdebatt. a. på att man i motionens första mening konstaterar att 1974 årskullurpoliliska riksdagsbeslut fattades i "nästan total enighet", menatl man några rader längre ned utgår från att detta innebar att slötupp kring en socialdemokratisk kulturpolitik. Detdär med den stora enigheten är helt korrekt. Men historieskrivningen i övrigtlämnar en hel del atl önska. Jag tror detta bör påpekas - nu när påslåendetändå har framförts, om ock indirekt, i den socialdemokratiska motionen. Delförhåller sig så att den första metodiska, målmedvetna och sammanhängandekulturproposilionen , Den statliga kulturpolitiken, i allt väsentligtbyggde på betänkandet Ny kulturpolitik, SOU 1972:66. Det hade utarbetats av1969 års statliga kulturråd - som inte skall förväxlas med det senare inrättadestatens kulturråd. Det sistnämnda är ett slags ämbetsverk. Del förstnämnda varen socialdemokratisk rådgivningsgrupp som också fungerade som en utredningeller en kommitté. 1969års kulturråd hade alltså en klar socialdemokratisk bindning. Men i sinanalyserande och utredande verksamhet arbetade man med stor öppenhet. Mandiskuterade, man provocerade klokt folk atl producera tankar och synpunkter,man undersökte hur det förhöll sig i andra länder, man prövade och värderadedet metodiskt insamlade underiagsmaterialei. När jag säger detta bygger jag detpå förstahandserfarenheter, som ledamot av litteratur-utredningen, som fackligtverksam inom och Konstnärliga och litterära yrkesutövaressamarbetsnämnd och som - -ordförande i . Jag vill gärna här passa på tillfället att uttala min stora respekt fördet gamla socialdemokratiske ordförandes, , Anslagtill allmänna kulturändamål, m. m. Anslagtill allmänna kulturändamål, m. m. insatser i vårkulturpolitik och i vårt kullurliv. Han arbetade pragmatiskt, eftertänksamt ochkonstruktivt. Det är möjligt alt han har gjort mera för svensk kulturpolitik änömse statsråd, statssekreterare och andra ämbetsmän. Jagvet att många socialdemokrater har litet svårt att länka sig atl vårkulturpolitik inte är en rent socialdemokratisk kulturpolitik. Man har sinainvanda tankegångar. Kanske är det på sin plats att påpeka alt 1969 årskulturråd i sitt belänkande inte förtiger alt rådets utredningsuppdrag i ickeringa mån bygger på krav i cenlermotioner i 1962 och de närmastföljande åren. var faktiskt så atl säga först på plan. Man redovisarockså att dessa motioner i sin tur går tillbaka till de kulturpolitiskaresonemang som drevs främst av centerpartisten tidskrift . bidrag till denkulturpolitiska debatten har varit av samma tyngd som . Här kanockså nämnas en liberal debattör som . Meddet jag sagt vill jag inte här i kammaren dra upp en diskussion kring denhistoriska bakgrunden till vår tids svenska kulturpolitik. En sådan diskussionskulle bli ofruktbar. Varken eller andra anmälda talare tordeha läst på läxan och granskat del bakgrundsmaterial som behövs för meraöverlagda inlägg. Jagvill blott bemöta formuleringarna i den socialdemokratiska motionens ingress.Den svenska kulturpolitiken är inte en socialdemokratisk kulturpolitik - utanjust en svensk kulturpolitik. Den är pluralistisk i detta ords bästa mening.Den har formats under intryck av idéer och tankegångar från nära nog alla håll.Det var därför riksdagsbeslut kunde fattas i så stor enighet. Jag villgärna med adress lill säga att inte minst impulser och idéerfrån det håll som vpk representerar i hög grad har påverkat utformningen avsvensk kulturpolitik. Delsom har skilji oss ål i är egentligen bara detaljer ochprioriteringar. Det är sannolikt att det på litet kommer atl dykaupp motsättningar av mer djupgående natur när det gäller kullurpoliliskaställningstaganden. Men den debatten får vi ta när den kommer. Detväsentliga i den socialdemokratiska motionen 556 liksom i de socialdemokratiskareservationerna är att man vill höja vissa anslagspos-ler. Manbygger delta bl. a. på några sofistikerade resonemang av matematisk natur. Detrör sig om vad som är kompensation för kostnadsökningar och vad som är reellainsatser för nya reformer. Man hävdar att årets budgetproposition - när manräknat bort de automatiska kostnadsökningarna - är den svagaste . Manföreslår höjningar på en hel serie punkter. Också vpk och apk vill i sina motionerhöja ett antal anslag. I sina ambitioner därvidlag går man långt utöver vadsocialdemokraterna finner rimligt och möjligt. Det gäller särskilt apk. Såvittjag kan bedöma förhåller det sig så att regeringspartiernas ledamöter ikulturutskottet gärna såg att kulturanslagen höjdes utöver vad som föreslås i Men denekonomiska verkligheten är som den är. Regeringen har av goda skäl funnit detnödvändigt intaga en restriktiv hållning. Av samma skäl har utskottetsmajoritet i princip accepterat de förslag som läggs fram i propositionen - medde undantag som markerats av utskottets moderata ledamöter i vissareservationer. Ochvi menar att propositionen har etl reforminslag som måste betraklas sombetydande med hänsyn till det finansiella läget. Härvill jag gärna framhålla alt utskottsmajorilelen inte är ensam om att böja sigför den kalla ekonomiska verkligheten. Författarfondensstyrelse - vars majoritet utses av - har i sina yrkatatt biblioteksersättningens grundbelopp, som f n. är , skall höjas iförsta hand till , i andra hand till . I propositionen föreslås enhöjning med bara till - en knapp kompensation förpenningvärdeförsämringen. DeUaär mitt tionde år i . Under alla har författarna tagitinitiativ till motioner i syfte alt höja biblioteksersättningen. har manavstått från det. Man har accepterat den ekonomiska verkligheten och inteinitierat några motioner. Det gäller i stort också för andra konstnärsgrupper.Man har lagt sig lågt. Det framgår fullt tydligt om vi jämför årets motionermed dem som väckts . Del är självklart att konslnärsgruppernasåterhållsamhet inte får betraktas som något beslående. Deras realistiskabedömning av det slatsfinansiella läget för inte läggas dem lill last när viåter har möjlighet att genom olika kullurpoliliska insatser bättre än i dagförstärka deras ekonomiska arbetsvillkor. Praktiskttagel alla yrkanden i reservationerna och de yrkanden som framförts och kommeratt framföras i kammaren med anledning av motionerna från vpk och apk avserhöjningar av olika anslagsposter. lovade att jag mera i detaljskulle kommentera motionerna från vpk och apk, men det avslår jag från. Medhänvisning till vad jag redan sagt vill jag gärna uttala ulskottsmajoritetensförståelse och sympati för de framförda yrkandena om anslagshöjningar. Men jagnödgas konstatera - åter med hänvisning till vad jag redan sagt - atl det tyvärr inte finns utrymme för de önskade påslagen. Verkligheten är som den är. Vadgäller ulskoitsbetänkandets punkt 15 - stöd lill Skådebanan, bidrag till vissaregionala institutioner och vissa bidrag till teater-, dans- och musikverksamhet- är de aktuella reservationerna mera av principiell natur. De är åtta tillantalet. Och de är faktiskt en smula svåröverskådliga, litet för snåriga föratt man skall begripa vad de egentligen avser. Fråganom stödet till Skådebanan - som består dels av Stiftelsen , delsav sju regionala skådebanor - har diskuterats och utretts mycket . Skådebaneorganisationenhar ulan tvivel en mycket viktig funktion i vårt kulluriiv. Den utformning avstödet till verksamheten som föreslås i propositionen bygger på den ordning somförordals av . Naturligtvis kan man hitla andra lösningar, menutskottets majoritet har efter övervägande beslutat tillstyrka propositionensförslag. Anslagtill allmänna kulturändamål, m. m. Anslagtill allmänna kulturändamål, m. m. De förslag som lagts fram om ökning avstatsanslaget måste tyvärr avvisas. Punkten21 i utskottsbetänkandet handlar om det statliga bidraget till folkbiblioteken.Det är ett kärt ämne här i kammaren. Ocksåhär finns det några yrkanden av principiell natur. I vpk-motionen 563 yrkas påinförande av en bibliotekslag. Det är ett gammalt yrkande, som gång på gångdyker upp motionsvägen i . Det är så att säga ett recidivärende, ochdet har även behandlats vid fiera tillfällen i kulturutskottet. Problemen meden bibliotekslag har även penetrerats av litleraturutred ningen. Detfinns naturligtvis skäl som talar för införande av en bibliotekslag -ungefär avdet slag som den som finns i . Å andra sidan är det ingalunda givet atlen sådan lag får de konsekvenser av positiv art som man gärna tror. Deinvändningar mot en bibliolekslagstiftning som framfördes i den andrakulturproposilionen gäller enligt kulturutskottet också . Eltenigt utskott avvisar därför de framförda propåerna. Ireservationen 19 vill ulskottets socialdemokratiska minoritet förstärka den delav del statliga biblioteksanslaget som avser bokutlåning på arbetsplatser. Detrör sig här fortfarande om en försöksverksamhet, som f ö. tillkom på initiativav litleralumtredningen. Jag delar motionärernas och reservanternas uppfattningall just arbetsplalsutlåningen är ett viktigt och framgångsrikt område inomfolkbibliotekens verksamhet. Nuär del emellertid så alt det är som genom sin bibliotek fördelar del statliga folkbiblioteksbidragelpå olika ändamål.Utskottets majoritet har bedömt del som olämpligt att går in här ochspecialdestinerar vissa belopp. Avsamma skäl avvisar utskottsmajoriteten liknande yrkanden i apk:s motion 1388. Isåväl den socialdemokratiska motionen som i vissa reservationer och i motionen561 av och diskuteras anslagen tillKonstfrämjandet resp. . Härvill jag erinra om alt utskollel markerade sitt starka intresse föroch uppskattning av konstföreningarnas verksamhet. Därvidlag råder stor enigheti utskottet. Vi ser däremot små möjligheter atl öka anslagen av skäl som jagredan har berört. Vissa andra frågor i ulskousbeiänkandet kommer atl tas upp av BörjeStensson och .