prot · G10954 · 1977-12-31 00:00:00 — Attlösa problemen genom au gå vidare med statliga bidrag - något som herrBerndtson förordade - är detsamma som att säga alt kommuner, t. ex. i ,som är betydligt fattigare än skall finansiera underskotten i denrikare , allt för att skydda plånböckerna för de rikareinvånarna i de rikaste kommunerna i . Att man skall ta frånde fattigaste för att ge ål de relativt fattiga tycker Jag är ganskaegendomligt, i synnerhet med tanke på den utgångspunkt som börha när det gäller solidariteten. Detta är en viktig solidariletsreform. Den löser inte deojämlikhet:5problem och obalansproblem som vi har i , menden ger åtminstone politiker i olika kommuner likvärdiga förutsättningar närdet gäller att tillförsäkra invånarna en god standard och en god service. () kortgenmäle: En del av del som sade vill Jag inte hell kategorisktavvisa. Vissa av hans synpunkter kan Jag ha förståelse för. Det framgick också avmitt inlägg när Jag pekade på de kommuner som har alldeles speciellasvårigheter. Jag framhöll särskilt de kommuner som har problem vars orsakerligger utanför kommunens kontroll. måste vi självfallet tahänsyn lill - det är jag hell medveten om. Men,, den här reformen innebär ju ändå att vi påskyndar ökningen avden offentliga konsumtionen: vi tvingas höja skatten, vi tvingas fördela pengartill kommuner som inte har bett att få några pengar och som inte har planeratin några åtgärder. På det sättet ökar vi den kommunala expansionen, trots attvi i detta läge då landet i dess helhet har stora ekonomiska svårigheter varitöverens om att hålla igen den kommunala expansionen. Detär det som gör att vi bör gå försiktigt fram. Genom motionen har vi visatförståelse för några av kommunernas problem. Vi tror alt vi kan hjälpa dem. Vihar också anvisat ett sätt. Men att gå så långt som man gör i propositionenställer vi oss mycket tveksamma till. Skatteutjämningi landstingskom m un PÄRGRANSTEDT (c) kort genmäle: medger att kommuner kan ha problem som beror påutomkommunala faktorer. Jag vill bara påminna om all vad vi nu försöker lösa ärjust sådana problem, nämligen skattekrafts-problem som inte beror av denkommunala budgeten ulan på vilka in vånare och företagare man har i sinkommun. AlfWennerfors säger att del här förslaget skulle leda lill en ökning av denkommunala konsumtionen. Detta är inle alls självklart. Del kan leda till ökningav den kommunala konsumtionen i högskatlekommu-nerna, men det kan lika välinnebära all man genom landslingsskai-tehöjningen slipper primärkommunalaskattehöjningar, som i vissa kommuner skulle ha blivit betydligt större, föratt finansiera en nödvändig verksamhet. Omnågra kommuner får mer pengar än de har bruk för går naturiiglvis också det attlösa. En sådan kommun kan sänka sin primärkommunala skatt och på det sättetgöra sig av med överflödiga inkomster. En annan metod som man kan tillgripa ärall öka skattefinansieringen av investeringarna och på det sättet minska sittupplåningsbehov, vilket också begränsar den kommunala konsumtionen och ger envälkommen förbättring på vår lånemarknad. Det allra egendomligaste i är att han, efter att vältaligt ha pekat dels på att ell avkommunernas huvudproblem är den stora skuldbördan, dels på faran avlandslingens styrning av kommunerna, visar på låneutvägen som den endamöjligheten att lösa kommunernas problem - en utväg som innebär en ännu störreskuldbörda för kommunerna och en verklig risk för landstingsstyrning. () kortgenmäle: Jag kan instämma med när det gäller skattekraften. Menvad säger om kommuner som bygger för många lägenheter? Jag menarinte sådana kommuner som bygger någon procent för myckel. Jag tänker påkommuner som byggt så många lägenheter all fortfarande ett stort antallägenheter står tomma och out- Grundar del siginte på felaktiga bedömningar? Grundar det sig inle på felaktiga beslut? Del ärvad Jag menar med orsaker där det är frågan om utomkommunala orsaker. Jagvill än en gång slå fast all om vi skall få ordning på landels ekonomi måste viockså få ordning på kommunernas ekonomi. Vi måste få ordning på ekonomin i alltdet som uppbär vårt samhälle. Alla måste hjälpa lill all hushålla medresurserna. Därför är det litet märkligt att vi inför ett syslem som medverkartill expansion av verksamheten, i det här fallet kommunernas. Det vill jag inlemedverka lill. PÄRGRANSTEDT (c) kort genmäle: håller med mig om skattekraften och del tycker jag ärmyckel roligt att höra. Det är nämligen skallekraften som del här handlar omoch ingenting annat. Nuundrar om det inte är felaktiga beslut som gör all man byggerför många lägenheter. Jo visst är del det. Men, , för mångalägenheter leder inle till försämrad skattekraft, påverkar över huvud tagelinle skattekraften. Därför är frågan om för många lägenheter ganska irrelevanti del här sammanhanget. HerrWennerfors uttalar sig allmänt om all vi måste dra ål svångremmen ochhushålla. Del är naturligtvis alldeles riktigt. Men här är det inle fråga omnågon allmän expansion av det kommunala utgifts-utrymmet, ulan det är enomfördelning från rika kommuner lill fatliga kommuner, och det tycker jag är enmyckel god åtgärd i snåla lider. Andrevice talmannen anmälde all anhållit att till protokollei fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. (vpk): Vad jag på grund av gällande regler för replikväxling inte kunde sägatill tidigare vill Jag framföra . BengtKindbom trodde tydligen alt han kom på en finurlig förklaring beträffandegången av det här ärendet genom att säga att kommunalekonomiska utredningeninte har lagt fram något förslag om inomregional skaiteuljämning. Men då måstehan medvetet förliga eller låtsas glömma att utredningen blev överkörd avkommunministern, som kom med sitt förslag innan utredningen hade hunnit taställning lill frågan om inomregional skatteutjämning. Man kan t. o. m. påslåatt just del sättet att hantera frågan försvårade en samordning av del slalligaskatieuljämningssystemet och andra åtgärder som kan vara motiverade när delgäller . Delavgörande måste väl ändå vara om man når fram - som det brukar hela påcenterpartihåll - med del slalliga skatieuljämningssystemet eller om man måstevidta andra åtgärder, och vilka åtgärder man i så fall skall kompletteraskatieuljämningssystemet med. Det förslag som har lagts fram innebär inlenågon bra metod. Jag vill i del sammanhanget erinra om atthyresgäströrelsen har beskrivit reformen så att de som bor sämst och tjänarminst får betala den. Del ligger kanske en hel del sanning i den värderingen. Denbästa metoden borde vara att få en utjämning till stånd via det statligaskalteuljämningssystemet, och framför allt att ta upp frågorna i ett sammanhang- det måste vara rikligare. Men för spelar del tydligen ingenroll om skatteskillnaden mellan två kommuner är , inte heller om delgäller och eller och , bara del ärtillräckligt mellan kommunkontoren. Jag tycker del är vikligl altskatteutjämningssystemel utjämnar skillnaderna mellan kommuner i olika delar avlandet. Då når man ett rikligt resultat. Jagvill slutligen vända mig till . Han lyckades röra till del för signär han påstod all ökad slatsbidragsgivning lill de fattiga kommunerna skulledrabba andra falliga kommuner. Det resonemanget får försöka klaraut i första hand för sig själv. Kan resonemanget möjligen vara en ny sortsargumentation från för att också svika de uttaladevallöftena att man skall öka latsbidragsgivningen lill kommunerna och ändra kostnadsfördelningen? BENGTKINDBOM (c): Till vill jag säga att vi självfallet skall gå vidare påden statliga vägen. Men det behövdes Ju nu särskilda åtgärder, eftersom man iutredningsförslaget inle uppnått den fullständiga utjämning som jag tidigaresade alt man måste komma fram lill innan man kan diskutera begränsningen.Utskottet har därför föreslagit åtgärder för all lösa även del akuta problemetinom . Det jag sade om att utredningen inle lagt fram någotförslag får ses mot den bakgrunden att med del yrkande som vpk hade i sinmotion skulle ingenting hända på det här området. PÄRGRANSTEDT (c): Det här förslaget innebär alt kostnaderna för att lösa t. ex. Botkyrkasproblem i huvudsak åvilar , som totalt sett har den högstaskattekraften av alla län i landet. Men vill absolut att ävenexempelvis Värmlandskommuner med en betydligt lägre skattekraft än Botkyrkasskall via statsskatten vara med och klara problem. NILSBERNDTSON (vpk): Då återstår del för altklara ut hur han anser att statens finanser skall ordnas för att effekten skallkunna bli sådan. Den frågan är obesvarad. Överläggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 179 av LarsWerner m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller konslitutionsulskottets hemställan i betänkandet nr 21 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 179 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Propositionergavs på bifall lill l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen av HildingJohansson m. fl. i motsvarande del samt 3:o) motionen nr 193 av . fl., och förklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägandejabesvarad. Då begärde votering upptogs för bestämmande avkontrapropositionen ånyo de båda åierstående propositionerna, av vilka denunder 2:o) angivna förklarades; ha flertalets mening för sig. Sedan AlfWennerfors begärt votering beträffande kontrapropositionen upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendekonstitutionsutskottets hemställan i betänkandet nr 21 mom. 2 antarreservationen av m. fl. i motsvarande del röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit motionen nr 193 av AlfWennerfors m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då AlfWennerfors begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ienlighet härmed blev följande voteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller konstitutionsutskollets hemställan i betänkandet nr 21 mom. 2röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då HildingJohansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: På förslag av andre vice talmannen beslöts attkammarens förhandlingar skulle fortsättas . §9 Anmäldes och bordlades 1977/78:78 omförsäljningsskatt på motorfordon, m. m. §10 Anmäldes och bordlades Motion 1977/78:213 av med anledning av propositionen 1977/78:71 om kvinnlig tronföljd §11 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivils lill kammarkansliet 1977/78:101 av BerntNilsson (s) till industriministern om åtgärder för alt trygga sysselsättningeni företag som tillverkar elvärmeprodukter, m. m.: , , är en av de ledandetillverkarna av elvärmeprodukler i landet. Företagel har under senare årexpanderat och sysselsätter ca 65 anställda, varav ett 40-tal kvinnor.Företaget är en typisk småländsk småindustri i ett, speciellt för kvinnor,undersysselsatt område. Underhösten 1974 och gjordes marknadsundersökning och andra bedömningar,bl. a. på grundval av energiprognosutredningen (SOU 1974:64), som entydigtvisade att en stark ökning av antalet elvärmepaneler kunde förväntas under dekommande åren. Med delta som underlag beslöts att företagets verksamhet skulleexpandera. Investeringarna i byggnader, maskiner, förstärkning avmarknadssidan, anställning av personal för uppskolning m. m. har belöpt sig påca 5 milj. kr. Under1977 har emellertid ett par statsråd i den nuvarande regeringen hell plötsligtuttalat sig mot eluppvärmning av bostäder. Bosladsministern har gått så långtatt hon är beredd att förbjuda eluppvärmning och au ge nya lånemöjligheler tilldem som har eluppvärmning, om de övergår till andra system. Ja, hon har t. o.m. ställt upp i VVS-branschens re-klampublikalioner och tagit kategoriskställning emot elvärme, innan några offlciella beslut fattats i frågan. Heltnaturiigt har detta och regeringens brist på en klar energipolitik ställt tillmed mycket stora svårigheter för företag som tillverkar elvärmeprodukler, t.ex. . har marknaden förelvärmeprodukter snabbt förändrats i negativ riktning. Det inträftade äventyrarnu förelagets existens och därmed sysselsättningen för de anställda. Initiativlill omläggning av produktionen har tagils, men om del lyckas återstår att se.Klart är att företaget måste få ekonomiskt stöd för detla. I annat fall blirdet nedläggning. Dettaär ell fall som visar att regeringens brist på konsekvent energipolitiktillsammans med enskilda statsråds uttalanden innebär en uppenbar fara försysselsättningen i olika företag. Regeringenborde därför snabbt fatta ett energipolitiskt beslut så att näringslivet fårbesked. Vidare borde det upprättas en plan över hur direkt berörda företagssysselsättning skall upprätthållas, vare sig ett energipolitiskt beslut fallaseller ej. Medhänvisning till vad som här an förts anhåller jag alt få ställa följande frågortill industriministern: Är industriministern beredd att lämna erforderligt ekonomiskt stöd för att trygga sysselsättningen? Vill induslriminislern medverka till alt en planupprättas för hur sysselsättningen skall upprätthållas i företag som ärnegativt berörda av regeringens energipolitik? 1977/78:102av () till försvarsministern om tilltron till försvaret: försvar harpublicerat en opinionsundersökning. Attityder till försvar och samhälle.Undersökningen har gjorts och har ställts i relationtill motsvarande undersökningar . Årets resultat tyder på alltilltron lill vårt försvar sjunkitpå ell oroande sätt. Enfråga var: "Om skulle dras in i en sådan (europeisk) slor-konflikt,hur stora möjligheter tror ni då att skulle ha att hålla sigutanför?" Svaren visade att trodde på "mycket eller ganskastora" möjligheter, medan trodde på "mycket eller ganska småeller inga". Detta resultat är det mest nedslående sedan dessa undersökningarbörjade . Somsvar på en fråga om vilken typ av försvar som avskräcker en eventuell angriparemest trodde nu på militärt försvar och på gerillaförsvar. Motsvarandetal var resp. 14 96. Påfrågan: "Tror ni att vårt försvar ökar våra chanser att hålla oss utanförett eventuellt krig?" svarade nu ja och nej. Motsvarande talvar 1974 55 96 resp. 41 96. Denna förändring i opinionsläget synes varasärskilt allvariig. Påen fråga om tilltron till försvarets avskräckande förmåga ansåg nu 29 96 våramöjligheter vara stora, medan ansåg dem vara små eller inga. Motsvarandesiffror var resp. 63 96. Även om del inle har skett någonstörre förändring , är ju dessa siffror i sig självaoroande. Särskilt anmärkningsvärt är det alt tilltron lill försvaretsavskräckande förmåga är särskilt låg bland kvinnor och bland ungdom. Underhänvisning till det anförda anhåller Jag om all till försvarsministern fåställa följande interpellation: mot här refererade bakgrund och mot bakgrund av annan egenerfarenhet inom området så långt det är möjligt ge sin syn påkonsekvenserna för vår försvarsplanering av en låg folklig tilltro till vårtförsvar samt vidare ge sin syn på vilka åtgärder som kan vidtasför att förbättra opinionsläget, t. ex. genom information och genom enannorlunda handläggning av värnpliktsutbildning och annan militär aktivitet? § 12 Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1977/78:220av () lill industriministern om åtgärder för all främja sysselsättningeninom Bollnäsregionen: Arbetslösheten och i synnerhetungdomsarbetslösheten är hög i . Sysselsättningenhar varit vikande, bl. a. till följd av all antalet anställdavid SJ sjunkit från I 500 till 500 personer. \0Riksdagens protokoll 1977/78:54-55 30 anställda vid ett sågverki regionen om uppsägning. Och ytterligare varsel inom regionen har lagts ochkan befaras. Ett redan svårt sysselsättningsläge förvärras ytterligare. Medanledning av detta vill jag fråga industriministern: åtgärder avserstatsrådet vidta för att trygga sysselsättningen och förbättrasysselsättningsläget inom Bollnäsregionen? 1977/78:221 av BirgerOlsson (c) till kommunikationsministern om ål-gärder för att säkerställakommunikationerna på Järnvägssträckan : Enligt vad som under hand meddelats överväger SJall vid tidtabellsändringen på bandelen dra indels all vagnslastlrafik, dels en motorvagnsförbindelse för persontrafik. Dessaindragningar kommer alt starkt försämra kommunikationsmöjligheterna för norraHälsingland och äventyra fortsatt drift av ifrågavarande linje. Särskilt storaölägenheter kommer all drabba bl. a. näringslivet i delar av ochHudiksvalls kommuner. Neddragningenav persontrafiken, som gäller morgonförbindelser, åstadkommer stora ölägenheterför invånarna i Ljusdals- och Delsbo-områdena. Den begränsar möjlighelerna attunder dagen nå för sjukbesök och andra ärenden och ger försämradeförbindelser med slambanelinjerna. Jag vill frågakommunikationsministern: Vilkaåtgärder avser kommunikationsministern att vidta för att säkerställakommunikationerna på ifrågavarande järnvägslinje? 1977/78:222av () till budgetminislern om föriängd remisstid förutredningsbelänkandet Staten som arbetsgivare - principförslag tillorganisation och arbetsformer: Betänkandet Staten som arbetsgivare -principförslag lill organisation och arbetsformer avlämnades den 28 november.Remisstiden utgår enligt uppgift . Mot bakgrund av debetydelsefulla förändringar som föreslås i betänkandet är detla en alltför korttid. Jagvill därför fråga om statsrådet är beredd all föriänga remisstiden, så attremissinstanserna får erforderiig tid alt noga överväga utredningsförslaget. §13 Kammaren åtskildes .