prot · G109152 · 1977-12-31 00:00:00 — Ofta tycksde senare endast tänka på inkomsterna och inte på koslnaderna för utvinning.Med nuvarande uranpriser beräknar man atl det behövs en åriig brytning på minsl6 miljoner ton skiffer för alt man skall få det hela alt gå ihop. För alt fålönsamhet skulle man behöva bryla upp till skiffer -enfruktansvärd skövling av en kulturbygd,som kommunerna kraftfullt motsatt sig.Utskollsmajoriteten går inte med på all starta en kommersiell produklion. Sammanfattningsvis vill jag säga alt utskottsmajoritetensställningstaganden, liksom regeringens, präglas av strävan att bibehållahandlingsfriheten utan alt binda mer kapital än nödvändigi och ulan att raserauppbyggda resurser före det energipolitiska beslut som /79 vänlasfatta, då etl definitivt ställningstagande till kärnkraftens roll i den svenskaenergiförsöOningen kommer all ske. Jag ber alt få yrka bifall till utskottets förslag isamtliga Nr 152 betänkanden som härbehandlas. INGVARCARLSSON (s) kort genmäle; sade att det var misstag , som vi allagemensaml var ansvariga för, som ledde fram till den nuvarande satsningen påkärnkraft. Men jag tror det varså senl som 1971 eller 1972 som ledandecenterpartister motionerade om att vi skulle ha kärnkraftverk som pärlbandutmed . Del var nog inte bara som man hade deninställningen långt in i . Jagskall inte kommentera beskrivning av ämbetsskrivelsenär det gäller koslnadsfördyringar för , som riksdagsledamoten fruHambraeus märkligt nog kallade propagandaskrivelse. Jag bara konstaterar altdet var ett myckel märkligt uttalande med hänsyn till att verket arbelar underämbelsmannaansvar. Och jag undrar verkligen vad har för underlagfören sådan kritik mot verket. Tror inte atl ämbetsmännen hararbetat med avsikt att ta fram korrekta uppgifter för politikerna? Tillslut kan jag inte underlåta atl ställa en fråga till . FruHambraeus säger alt hon är mot kärnkraften; den skall avskaffas så fort sommöjligt. Hur kan man då fortsätta atl lägga ned pengar på Forsmark 3-fördetärju vad som sker som vad har varil med om att stödja? Att viville lägga pengar i beror ju på alt vi anser att verket skallbyggas och tas i drift - som man numera måste säga - i . Hur kan fruHambraeus gå med på att vi skall ha en prospektering av uran, som enbart skallanvändas för svenska aggregat? Om man inte menarait vi skall ha någrakärnkraftsaggregat, är det ju meningslöst att lägga ut dessa pengar. Hur kanfru över huvud laget vara med och rösta för etl majoritetsutla-landesom innebär att vi ger pengar för prospektering av uran? Nufår vi höra elt kategoriskt nej till prövning i industriell skala av brytning iRanstad. Men de som står för detla projekl. de som har kunskap i ämnet, sägeratl forskning nere i i dessa frågor är totalt meningslös om man intefår testa i industriell skala. Då skall vi inte lägga forskningen där nere, fördet är att placera ut den på ell ställe där man inte har möjlighet att få framde kunskaper som behövs i sammanhangel. Därför blir hela del borgerligaförslagel om salsning på forskning utan underiag, om man inte sägerifrån atl en industriell testning skall göras. Jagmisstänkeratt det finns andra företrädare bakom detta utskoitsbelänkande somanser alt en sådan här testning i industriell skala måste till för att manskall kunna dra några slutsatser. Det är därför jag tror att det i självaverket inte finns någon klar borgerlig majoritet för vare sig det ena eller detandra. Och därför får vi ett belänkande av det slag som vi nu har fått. Menjag konstaterar alt inlägg på den här punkten blir ännumärkligare med hänsyn till att vi alltså inte heller skall använda vårt uran iRanslad för kärnkraft i . Vad Oänar det då till alt bryta eller forska? Energiforskning,m. Energiforskning,m. BIRGITTAHAMBRAEUS (c) kort genmäle: Jag lycker aU skulle hålla sig för god för att upprepaen direkt lögn. Centerparliel har icke någonsin motionerat om några päriband avkärnkraftverk utmed . Det är en missuppfattning. Del haråtminstone inte skett som man kan överblicka och definitivtinte . Jagmedger, , att vi alla har begått misstag. Inte bara under1950-talet, utan också och rentav troddealla partier på kärnkraften -vi visste inte bättre då. Men 1972 böOade centernhär i att ifrågasätta kärnkraften, och har vi mer och merkommit till insikt om att det är en energikälla som inte har framtiden för sig. Närdet gäller är det pinsamt atl behöva konstatera alt detla statligaverk fakliskl engagerar sig i propaganda. Tillsammans med CDL har del bekostatskrifter som inte med bästa vilja i världen kan påstås vara objektiva, ulan somdirekt lalar för kärnkraft. Det har gång pä gång i sina skrivelser slagit fastall del anser alt kärnkraften är den energikälla man skall gå in för. Det harlagit slällning för kärnkraften, trots alt har sagt alt man vill haelt nytt allsidigt beslutsunderlag och att man har böOat ompröva dennaenergikälla. Men myndigheten slår läsl: Kärnkraft skall vi ha! Därmed menar jagall det är propaganda som bedriver. Beträffandehandlingsfriheten harjag svårl alt förstå hur kan vara så heltoförstående inför en vilja alt hålla en fråga öppen till.dessman har skaffatfram beslutsunderlag. Är det så orimligt alt man lar etl år på sig för enutredning när det är en miljardsatsning som vi håller på att ompröva? Är det såorimligt att man under det året bestämmer sig för an ta de kostnader som detinnebär att hålla dörrarna öppna? Även om jag själv - eftersom jag anser attdel är den klokaste vägen - skulle lycka att det var bra om vi på en gång kundeavveckla kärnkraften, anserjag att del i rimlighetens namn är klokt alt underett år verkligen skaffa fram etl beslutsunderlag innan man fattar elt sådantallvarligt beslul. Och det innebär naluriiglvis kostnader. () kortgenmäle: Herrlalman!Jag har den tyvärr inte i min hand, men jag barett myckel gott minne av denmotion som Torslen lade fram och som innebar elt önskemål om allNorriand skulle få kärnkraftverk och all de skulle ligga utmed Norrlandskusten.Del förvånar mig verkligen alt , om jag förslod henne rätt, påstodatl denna moiion inte har förekommit i kammaren. Centernhar avgivit kategoriska löften om att kärnkraften skall avvecklas. Man sade atldet inte fanns några möjligheter till kompromisser på den punkten. Det var dyrtoch heligt avgivna vallöften. Man sade alt de tre aggregat som fanns påritbordet skulle stanna där. För de aggregat som var under byggnad skullekontrakten brytas, och för de övriga skulle man ha en avvecklingsplan. FruHambraeus var en av de ledande som drev fram denna kategoriska politik fråncenterns sida. Men , när valet är över och vi befinneross häri kammaren ärdet så viktigt med handlingsfrihet, man måste pröva olikaalternativ. Man fortsätter all bygga i Forsmark, män ökar återigen anslaget förprospektering och ger pengar för forskning i Ranslad. Del är denna dubbelhet ipoliliken och i budskapet till medborgarna som jag har reagerat mot.Framförallt reagerar jag mot att en person som , som har lagt inså mycket moral och känsla i del hela, nu inlär en hell annan slällning ijämförelse med de budskap som hon förde ut i valrörelsen. Nuärdet handlingsfrihet som är honnörsordet. Det var precis det som 1975 årsbeslut byggdes upp kring. Om hade deklarerat det lidigare, hadediskussionen i valrörelsen blivit en hell annan. Energiforskning,m. ()kort genmäle: Jag vill först och främst säga atl man inte alls drar upp anslaget lilluranprospektering. Mandrar inte heller ner det, ulan man låser fasl det vidOolårels nivå. Det äralltså inte fråga om någon uppdragning, inte heller någonnedtrappning, utan vi har här gjort en kompromiss. Jag kan f ö. inte se alt detförhållandet att man undersöker vad som finns i vårt land av olikamineraltillgångar skulle vara en så fruktansvärt stor fråga. Jagsjälv är engagerad i all försöka stoppa kärnkraften och att försöka avveckladen i vårl land, och jag vill därför fråga : Har bättre förslag på hur man snabbare skall kunna avveckla kärnkraften än detsom vi arbelar med? Talmannen anmälde att anhållit atltill protokollet få antecknat atl han inte ägde rätt till ytterligare replik. På förslag av talmannen beslöts alt kammarensförhandlingar skulle fortsättas . §15 Anmäldes och bordlades Moiion 1977/78:1985 av m. fl. omnationalisering av den svenska bilindustrin §16 Anmäldes och bordlades betänkande 1977/78:37 med anledning av propositionen1977/78:165 om värdesaken lönsparande jämte motioner 1977/78:27 med anledning av proposilionen1977/78:97 om ålgärder för alt bevara skrifter och ljud- och bildupplagningarjämte motion § 17 Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1977/78:509av () lill arbetsmarknadsministern om domänverkets och ASSLsverksamhet: Enligt uppgift har domänverket i , för attöveravverka timmer i och revir för leverans till iMora, genom entreprenör engagerat skogsarbelskraft från som flygsfrån Sala till och åter och . ASSLs såg i skallläggas ner, enligt uppgift från företagsledningen bl. a. på grund av brist påtimmerråvara. F. n. körs 40 000 timmer per lastbil från domänverkets revir iGästrikland till sågverk i norra , därför alt det enligt uppgift ärtimmeröverskott i dessa revir i . Molbakgrund av dessa förhållanden vill jag fråga arbetsmarknadsministern om hanvill vidta ålgärder så att domänverket och bättre än vad som synes varafallet anpassar sin verksamhet i överensstämmelse med regeringenssysselsättnings- och regionalpolitik. 1977/78:510av () lill statsrådet om åtgärder för atlunderlätta kreditförsöOningen för bostadsbyggande: och våren hardet funnitsbetydande svårigheter när det gälll att ordna kreditiv för bostadsbyggandet utei länen. Det har i sin tur verkat menligt pä sysselsättningen avbyggnadsarbetare. Motdenna bakgrund vill jag ställa följande fråga lill statsrådet : vidta särskilda ålgärder för att underlätta kreditförsöOningen såall del planerade bostadsbyggandet under den kommande hösten och vintern kangenomföras? 1977/78:511av (vpk) till socialministern om arkiveringen avsjukjournaler: Enligt uppgift förstörs sjukjournalerna eftersista anteckningen. arkiv sparas inte mer än 10 år.Primärmaterialet till yrkesskadestatistiken förstörs . Deltaär enligt medicinsk expertis förödande för arbetsmiljöforskningen, eftersommånga yrkessjukdomar inte upptäcks förrän 20.30 och kanske ända upp till 50 årefter det atl arbetaren utsatts för miljöfaran. Sjukjournalerna,samt yrkesinspektionens och riksförsäkringsverkels arkiv, har direkt betydelseför en bättre arbetsmiljö och stort värde i den medicinska och historiskaforskningen om arbetsmiljön. 1anledning av detta vill jag ställa frågan: Ärsocialministern beredd atl vidla ålgärder för alt ändra reglerna för arkiveringav sjukjournaler och andra handlingar som är av betydelse förarbetsmiljöforskningen, så atl de bevaras för detta ändamål? 1977/78:512av (vpk) till arbetsmarknadsministern om förbud motpermitlering: Arbetsdomstolen har i dom angående SKF iKatrineholm fastslagit, all förelag kan permitiera med lön t. ex. varannanvecka. Eftersomdella uppenbarligen inte överensstämmer med andemeningen i lagen omanställningsskydd, vill jag ställa följande fråga lill arbetsmarknadsministern: Avserarbetsmarknadsministern atl la initiativ till en sådan ändring av lagen omanställningsskydd att permitlering förbjuds eller alt permitlering bara kan skemed bibehållande av full lön? 1977/78:513av () lill bosladsministern om handläggningen av visstsiadsplaneärende: antog den 28 oktober1976 etl förslag till ändring av stadsplanen för kvarteret i kommunen.Förslaget var föranlett av etl byggnadslovsärende gällande nybyggnad påtomterna I och 2 i kvarteret. Med hänvisning till atl vissa Oänsteman pålänsstyrelsen var tveksamma lill nybyggels arkitektur och stadsplanensuiformning beslutade överlämnabyggnadslovsärendet och stadsplaneärendet lill regeringen för avgörande.Yttranden i ärendel har infordrats från siatens planverk, riksantikvarieämbetetoch statens historiska museum. Dessa yttranden har enligt uppgift stått tillregeringens förfogande redan i medio av mars månad 1978. Kommunenuppvaktade bosladsministern i ärendet, men regeringen har ännuej fatiat sin beslut. Jag vill därför frågabosladsministern: Vilkaär orsakerna till den långa behandlingstiden för den ovan berörda planfrågan? Näravser regeringen atl fatta beslul om ändring i stadsplanen för kvarteret ? 1977/78:514 av KjellNilsson (s) till handelsministern om charterlrafiken på : har meddelat att verket inte har möjlighelatt beOäna med tullbevakning för sommarens planeradecharlertrafik. 1 000 personer kommer att behöva transponeras i varderariktningen för att resa från . atl chartertrafiken skall koncentreras till några slörre flygplalserpå grund av tull verkels personal problem, eller är statsrådet beredd attmedverka lill atl får sådana personella resurser an utrikescharterflyg kan fungera även från flygplatser som t. ex. den i ? 1977/78:515av A'//5 () till industriministern om den mellansvenska gruvindustrin: Enligt vissa uppgifter kommer större delen av denmellansvenska gruvindustrin att läggas ned. Frågan har diskuterats inomSvenskt , där man .synes ha planer på atl slopa den malmbaseradeståltillverkningen i Domnarvei. Delta kommer att innebära all så gott som heladen mellansvenska gruvinduslrin läggs ned, vilket skulle ge dödsstöten ål mångagruvorter i Bergslagen och i norra . Dåfrågan om ulnyujande av våra malmtillgångar måste ses i elt längre perspektivän dagens hårda konkurrens på slålmarknaden vill jag fråga industriministern: Vilkaålgärder ämnar regeringen vidta för atl klara den mellansvenska gruvinduslrinpå sikl? 1977/78:516 av OlleEriksson (c) lill utbildningsministern om,ålgärder för all lillgodose behovelav idroltsforskning m. m.; Vid riksidrottsmötel behandladesbl. a. idrotisforsknings-och idrottsmedicinska frågor. Där påpekades det storabehovet i vårt land av idrotismedicinsk och idroltsbeleendeveienskapligforskning, och riksidrous-styrelsen fick i uppdrag alt verka föratt dessaproblem skulle bringas lill en positiv lösning. beredd att ta sådana initiativ att behovet av den idroitsmedi-cinskaoch idroitsbeteendeveienskapliga forskningen tillgodoses och all undervisning iidroltsmedicin under läkarnas grund- och vidareutbildning kommer till stånd? 1977/78:517avKnut Wachimeisler(m)\\\\ statsrådet rätten atl ta del avpatienOournaler: Anser statsrådet all patientsekretessen ärtillräckligt skyddad när landstingsrevisorer, vilket uppgivits i pressen,medges tillstånd att granska patienOournaler? 1977/78:518av (vpk) lill utrikesministern om PLO:s representation iSverige: PLOhar f n. representation i i form av informationskontor. PLO:srepresentativitet för palestinierna har i olika sammanhang hävdats av densvenska regeringen. Jag vill därför ställafrågan: Avserutrikesministern att bereda PLO:s representation möjlighet atl inrälta s. k.förbindelsekontor och därigenom höja dess status? 1977/78:519 av KunHugosson (s) lill statsministern om avtalet mellan AB Nr 152 Volvooch den norska regeringen: den Mot bakgrund av det avtal som slutits mellan ABVolvo och den norska regeringen vill jag till statsministern ställa följande frågor: Ärregeringen beredd att säkerställa ett reellt svenskt majoriteisinfly- Meddelandeom lande i AB genom alt tillskjuta kapiial som moisvarardet som Jragor den norska regeringenförbundit sig för? Harstatsministern någon uppfattning om huruvida med innebär en dämpad expansion av Volvos sysselsättning i området? §18 Kammaren åtskildes .