prot · G10933 · 1977-12-31 00:00:00 — tualiserades av moderatasamlingspartiet vid lagens tillkomst och därefter, som här har sagts, vidflera andra tillfällen. Jagskall inte ägna mig åt historieskrivning, därför att del har gjortstillräckligt här och tiden medger det inte heller. Men låt mig erinra omalt och jag vid lagens tillkomst 1973 hade en reservation justpä den punkt som vi behandlar . Jag skall citera något ur denna, som jagtycker, högaktuella reservation. Det visar sig atl vi hade rätt i våraförmodanden när vi skrev: "Enligt utskottets mening finns det inleanledning att låta möjligheterna lill provanställning vara beroende avbestämmelser i kollektivavtal. En sådan ordning innebär bl. a. attprovanställningar inte kan användas inom de delar av arbetslivet som inleomfattas av kollektivavtal." Vivar ensamma om detta ställningslagande såväl i utskottet som sedermera här ikammaren. Därför måste jag med tillfredsställelse konstatera atlutskollsmajoriteten i det nu föreliggande belänkandet ställer sig positiv lillde krav som vi då framförde och som vi därefter har framfört vid fleratillfällen. Ulskoilet skriver: "Utvecklingen sedan anställningsskyddslagenträdde i kraft har bekräftat atl del finns behov av möjligheter tillprovanställning. Som tidigare redovisats har man, som förutsattes vid lagenstillkomst, för vissa områden sökt lösa dessa frågor geriom kollektivavtal.Svagheten med denna lösning är emellertid att den inle blir heltäckande." Därefterkonstaterar utskottet atl en stor del av arbetsmarknaden inte omfattas avkollektivavtal på detta område. Sedan kommer utskpltel fram lillalt denna motion inte bör föranleda någon åtgärd. Där har jag en annan mening,även om jag inte yrkar bifall till motionen, eftersom jag anser allerfarenheterna sedan lagen antogs är sådana alt vi hade kunnat vidta en ändringpä den punkten direkt. Låtmig konstatera atl regeringen nu har kommit underfund med att det är nödvändigtmed en översyn av irygghetslagstiflningen och tillsatt en kommitté, bl. a. meduppgift att göra en bedömning av hur reglerna i anställningsskyddslagen harfungerat i praktiken för nytillträdande på arbetsmarknaden. Kommittén skalläven överväga sådana jämkningar av lagstiftningen atl den medger en störrerörlighet på arbetsmarknaden. Kommittén skall framlägga förslag skyndsamt, omdel visar sig påkallat. Enligt min mening är det verkligen påkallat medskyndsamhet i dagens arbelsmarknadspolitiska läge, främst vad gällerpraktikant- och provanställning för ungdomar, där som vi vet arbetslösheten är allvariig. Företagarei mindre och medelstora företag har en vilja att hjälpa ungdomar som ärarbetslösa. Del har deklarerats vid många tillfällen. Jag kan inle förslå attdet skulle finnas någon anledning alt inte tro på dessa deklarationer lika välsom vi skall tro på motsvarande deklarationer, när de kommer från ansvarigthäll. Men företagarna säger all de pä grund av Åmanlagarna inte vägar anställaungdomarna och ge dem den erfarenhet från arbetslivet som ungdomarna har behovav och som säkeriigen är lill nytta för dem själva. Det är väl inte säkert altungdomarna med en gång hamnar på deställen som är bäst för dem själva eller för företagen. Därför bör de hamöjlighet all pröva sig fram. bland småföretagare har framgått alt de i flera fall skulle kunnabereda många ungdomar, handikappade, kvinnor och äldre arbete, om de inle hadedelta tvång över sig och de svårigheter som trygghetslagarna innebär.Lönekostnaderna är ganska stora, och företagarna är tvingade till långauppsägningslider. Jag ser atl jag inte ens hann med vad jag hade tänkt säga i fråga ommotionen, och än mindre hann jag bemöta några repliker. Jag kanske kan fåtillfälle att återkomma. Anställningsskydd, m. m. ANNA-GRETALEIJON (s): Det är riktigt atl har varit konsekvent i denna frågasedan 1973. Vad som har hänt är att centerpartisterna först och folkpartisternasedan har gäll över till den moderata linjen. Del är inte underligt om GunnarOskarson är nöjd med del utskottsbetänkande som föreligger. GunnarOskarson berörde de förelag som inle har avtal. och tagit upp den frågan och gjort det väldigt utföriigt. sadetidigare att han för sin del inte tog ställning till varför del inle finnsavtal på en del förelag. För arbetstagarna är det en central fråga: Varför inte sluta avtal? Jo, för att undgå den trygghet som vi har byggt upp förlöntagarna i detta land. Jag skulle vilja ställa en fråga till GunnarOskarson, som i delta sammanhang inle talar bara om ungdomar utan också om demsom har gäll igenom arbetsmarknadsutbildning och som därefter skall ha ett årsprakliktid. Vad tror att den varvsarbetare som får sluta sittjobb i och skaft gå på arbetsmarknadsutbildning pä LindholmensAMU-center kommer an säga om atl han sedan skall ut pä praktik? Han förmenas entrygg anställning. Är del detta som är meningen med den motion som har väcktsav och andra moderater? I varje fall är del i klartext del somslår i motionen. Det finns ingel undanlag här: De som är och de somgått igenom arbetsmarknadsutbildning skall ha en praktiklid , där deinle är garanterade trygghet mot uppsägning på osaklig grund. Ingen har sagt, , atl alla skall ha praktik,därför att de har mistat ett jobb och sedan vill in på arbetsmarknaden. Jaghar sagt all del skall finnas möjligheter till praklikanställning. Ärvederbörande yrkeskunnig, får han naturligtvis arbetet direkt. Lätmig sedan komma in på detta som ändå är faktum: ca 80 000 arbetsgivare stårutanför kollektivavtal. har, som sagts, utvecklat deltamyckel utföriigt. Hur skall vi lösa det problemet? Ge mig ett svar på det!Skall vi skaffa fram någon lag som tvingar förelag Anställningsskydd, m. m. och organisationer atl gåin i en viss sammanslutning? Vi har en positiv föreningsrätt, och den slår vivakt om. Vad vi inte vill ha - del tror jag inte någon vill ha - är entvångslag på detta område. Omman verkligen inle kan acceptera detta faktum att 80 000 företag står utanförkollektivavtalen rörande praktikant- och provanställning, hur skall man dä fädem alt sluta avtal? Skall man tvinga dem lill det genom lagstiftning? I säfall har vi delade uppfattningar pä det området. Jaghar också i den ulredning som gällde MBL slagit vakt om ar-belslagarn.ä ochsagt att även de skall ha en frihet. Jag har krävt någon form av negativföreningsrätt. Den personliga friheten och friheten för organisationen kan viinte tumma pä. Den friheten skall finnas - det gäller enskilda, det gällerföretag och det gäller organisationer. Här är det inte fråga om att tvinga någon all ingå i föreningar somman inte vill vara med i. Del är fråga om att garantera människor en trygghetmot oskäliga uppsägningar. Dethar sagts förut i den här debatten att vår arbelsrätlsliga lagstiftning har somsin grund att de avtalsslulande parterna skall bära upp den. hartidigare frågal: Är det meningen att man nu skall gå ifrån detta? Tyvärrstillas inte vår oro av inlägg utan tvärtom. Jagförstår inte resonemang om dem som har gäll i arbetsmarknadsutbildning.Jag tror nog man kan säga atl motionen i del avseendet är väldigt ogenomtänkt.Men för in begreppet "yrkeskunnig" och säger atldet är inle meningen att de som är yrkeskunniga skall behöva gå praktiktid.Vilka är det som inte är yrkeskunniga? Skall vi föra in ett nytt kriterium förnär man skall ha rätt till att fä en tryggad anställning? HerrOskarson säger vidare att man skall ha möjligheter lill praktikanställning.Kan då förklara hur delta skall utformas? Det är ingen som binderarbetstagarna med några slavkontrakt i del här landet, men vad vi villgarantera dem är en trygghet i anställningen. Del som föreslås i ligger väldigt väl i linje med de krav som har förts fram om enuppluckring av anställningsskyddet, krav på att del inle skall fordras sakliggrund för uppsägningar. Jagvill avsluta med det som jag har sagt: Tänk om vi kunde avfärda denutredning som skall göras med atl säga atl det behövs inga förändringar - deregler som finns är till fyllest - och i stället tillsammans, som vi harföreslagit i en socialdemokratisk reservation och även i en motion, sätta ossner i en kommission för ungdomsarbetslöshets frågorna. Där kunde man gå igenomalla de konstruktiva förslag som finns - vi på vår sida är villiga lill detta.Del kunde vara ell verksamt bidrag till att en slor del av de arbetslösaungdomar vi har får ett arbete. har en otrolig förmåga all i motionen läsa in någotsom inte finns där. Det finns i motionen ingel tal om att vi skulle rucka pätryggheten i anställningen. Inte heller finns del där något tal om att viskulle gå ifrån saklig grund för uppsägning. Det är inle nämnt i rnotionen. Därfinns ingenting som går i den riktningen. Nej,vad motionen vill, och vad jag inte har kunnat finna vara annat än mycketpositivt, är att bereda möjligheter till praktik och provanställning. Och dätänker vi främst på ungdomarna. Vi vill all de själva skall få pröva sig fram.Även företagaren får dä pröva, eftersom det väl inte är säkert att ungdomarnaredan första gången hamnar på det ställe där de passar bäst. Ungdomarna villofta pröva sig fram. Låt dem då göra det! Anna-GretaLeijon måste väl ändå förstå att i det kostnadsläge som vi nu har är det intelätt för en företagare all ta pä sig de dryga kostnader som del innebär atlanställa någon, om det sedan skulle visa sig alt vederbörande inte passar påden platsen. Jag tycker alt vi skall se realistiskt på delta från båda sidor.Om vi gör det, sä är både motionens yrkanden och de tankar som jag här har förtfram positiva för de anställda och för dem som står utanför arbetsmarknaden -och positiva också för vår företagsamhet. Anställningsskydd, m. m. ANNA-GRETALEIJON (s) kort genmäle: Jag vill erinra om att det finns möjligheter atl träffa avtal omsåväl praktik som provanställning. Sådana avtal har också träffats för störredelen av arbetsmarknaden. GUNNAROSKARSON (m) kort genmäle: Ja, den saken har vi diskuterattidigare. Vi är medvetna om all det finns sådana kollektivavtal. Men dethjälper inte. Faktum kvarstår ändå att många företag med tillsammans ett mycketstort antal anställda står utanför denna möjlighet, och därmed får vi problem.Det är de problemen vi vill ha en översyn av och försöka lösa. För tydlighetens skull vill jag återuppta frågan omkol-lektivavialsbundna företag. frågade om vi skulle tvinga inde förelag det gällde i arbetsgivarorganisationerna. Han talade i delsammanhanget också bl. a. om föreningsfrihet. Men del är ju inte fråga om det.Vad del här gäller är att det för dessa förelag finns möjligheter att endera gåin i företagarnas organisationer eller att använda sig av s. k. hängavlaldirekt med de fackliga organisationerna. Det kan väl ändå inte vara vettigt alli stället gå andra vägen och säga, atl sädana företag som vägrar teckna avtalför arbetsförhållandena i övrigt skall därigenom få större möjligheter attkomma ifrån tryggheten i anställningen! 7 protokoll 1977/78:33 Anställningsskydd, m. m. är ju uppochnedvändavärlden att höra resonemang i den här frågan. Jagvill också säga att naturligtvis känner sig styrkt i sinuppfattning atl gå vidare i dessa frågor, eftersom han har tagit hem spelet ochnu ser lill att man får möjligheter att göra vissa förändringar, medanfolkpartiet har backat ut. Jag måsle tyvärr återkomma till del faktiska förhållande som vi inlekan komma förbi, alltså läget på arbetsmarknaden. LarsUlander frågade om vi skall gå den vägen atl vi ger ett stort antal förelagförmåner när det gäller provanställning och prakiikantan-slällning. Men vem ärdet som får del av dessa förmåner? Jo, det är de som söker provanställning ochpraklikantanställning. Och i dagens situation med ett myckel stort antalarbetslösa ungdomar är del ju många som har behov av sådan anställning. Deskulle - det har jag också erinrat om tidigare - enligt de undersökningar somhar gjorts kunna anställas av dessa småföretag i mycket slor utsträckning, omföretagen hade denna möjlighet. Del är inte frågan om alt hjälpa företagarentill provanställning, utan det är fråga om att hjälpa de arbetssökande att fåsysselsättning. LARSULANDER (s): Man talar om det stora antalet företag. Jag skulle vilja ha besked omhur många företag det gäller. sade att det kunde gälla 80 000-100000. Jag vel att man i de lokala fackliga organisationerna har ett mycketstort antal hängavlal med enskilda arbetsgivare. Jag sade förut att min egenorganisation, dvs. byggfackel i , har mellan 500 och 600, och jag vetatt del är likadant i andra fackföreningar. Jagskulle vilja ha besked: Hur många förelag gäller det? Kom inte med svävandesiffror som 80 000-100 000, för det är ointressant. Hur många gäller det? GUNNAROSKARSON (m): Jag har inte svävat på målet. Jag har inte räknat företagen - del harjag inte haft möjlighet att göra. Men enligt de uppgifter jag har fått, och jaghar ingen som helst anledning atl betvivla de uppgifterna för de kommer frånansvarigt håll, rör det sig om ca 80 000 småföretag, oftast med 2, 3, 4 eller 5anställda. Jag hoppas alt skall tro på den uppgiften. LARSULANDER (s): 80 000 förelag som icke tillhör arbetsgivarorganisation - hur många avdem har hängavlal direkt med den fackliga organisationen? Jag har inte räknat hängavtalen heller. Jag har inle haft möjlighet attgöra det. Jag hoppas att vi gemensamt lill nästa debatt skall kunna få framuppgifter om antalet. Överläggningenvar härmed slutad. Anställningsskydd, m. m. ANDREVICE TALMANNEN: Propositioner ställs först belrän"ande förslag tilländring av 21 § lagen om anställningsskydd och därefter i fråga om motionen nr891 av m. fl. Förslagtill ändring av 21 .<!' lagen om anställningsskydd Propositioner gavs påbifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 891 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 8 mom. 1såvitt avser förslag till ändring av 21 § lagen om anställningsskyddröstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 891 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då KariHallgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 286 Nej - 12 Motionennr 891 av m.fl. i övrigt Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen i motsvarandedel, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 8 mom. Isåvitt avser motionen nr 891 av m. fl. i övrigt röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen i motsvarande del. Anställningsskydd, m. m. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Dä begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 285 Nej - 12 Mom. 2 och 4 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av BengtFagerlund m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskollets hemställan i betänkandet nr 8 mom. 2och 4 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Anna-GretaLeijon begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 153 Nej - 145 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. 1977/78:9 med anledning av motion om rätt tilltjänstledighet för medverkan i skolans allmänna fritidsverksamhet 1977/78:12 med anledningav propositionen 1977/78:26 om inskränkt skattskyldighet förStiftelsen i övre , m. m. Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. § 18 Enhetligtandvårdsersättning m. m. Föredrogs socialförsäkringsutskottels betänkande1977/78:5 med anledning av motioner om en enhetlig tandvårdsersällning m. m. SVENASPLING (s): Herrar Ringabys och särskilda yttrande som är fogat vid socialförsäkringsutskottelsbelänkande nr 5 har föranlett mig att begära ordet för några korta kommentarer. Ingenriksdagssession har förflutit sedan fattade beslut om denallmänna tandvårdsförsäkringens införande utan att i någon formsökt attackera reformen. har so-cialförsäkringsutskollel haft attbehandla tvä moderalmolioner av gammall känt märke. Det har gällt krav om delsen utredning om en enhetlig tandvårdsersällning, dels en höjning avförhandsprövningsgränsen inom tandvårdsförsäkringen. Socialförsäkringsutskottethar i sin helhet med undanlag för avstyrkt motionerna. Ulskotletgör det på myckel goda grunder. Talet om alt man med en enhetlig ersättningskulle kunna förenkla och rationalisera vad man med ett nu tämligen slitet ordkallar "pappersexercisen" och på så sätt utvinna mera aktiv vårdtidförutsätter, vad jag kan förstå, att man dä också måste undvika etthög-kostnadsskydd. Avser man att inte heller försämra försäkringens ersättningför de viktiga förebyggande åtgärderna och prolesbehandlingarna, som i dagersätts till 75 96 av tandvårdsförsäkringen, så måste man som en konsekvenshärav fastställa ersättningen till minst denna nivå, dvs. Utskottet harundersökt vad detta skulle medföra i fråga om kostnadsökningar förförsäkringen och kommit fram till ett belopp pä drygt 230 milj. kr. i 1976 årskostnader. För är 1977 kan man räkna med en kostnad pä ell sannolikt betydligthögre belopp. Ävenom man börjar bli en smula fartblind då del gäller regeringens ruljangs medmiljarderna föreställer jag mig att inte ens så där utan vidare kanplocka fram en kvarts miljard. Utskottetsmajoritet har sålunda avstyrkt motionen och därmed ställt sig bakom denuvarande ersättningsreglerna inom försäkringen. Vadgäller förhandsprövningsgränsen inom tandvårdsförsäkringen höjdes denna gränssä sent som . Det måste ligga i bådepatienternas och tandläkarnas intresse att kostsammare behandlingarunderkastas granskning. Dennuvarande förhandsprövningsgränsen medför att förhandsprövning sker sä snartpatientens egenkostnad uppgår till . Det får anses innebära en skäligavvägning. Även denna motion har utskottets majoritet sålunda avstyrkt. Idetta sammanhang vill jag understryka all äldre människor under ingaförhållanden får behandlas annorlunda än övriga åldersgrupper då det gällertandvården. Tandvårdsförsäkringen har öppnat helt andra möjligheter än tidigareför inte minst äldre människor all till rimliga kost- Enhetligtandvårdsersättning m. m. Enhetligtandvårdsersättning m. m. nåder få sin tandvårdutförd. Jag vill slä fast detta med anledning av den oro som uppstått blandmånga gamla med anledning av den diskussion som förekommit omkring dendiskussionspromemoria som tandvårdspersonalutredningframlagt. Nuhade herrar Ringaby och i utskottet reserverat sig mot det klokabeslut som ulskollels majoritet kom fram lill vid behandlingen av de bådamotionerna. Reservationen har emellertid sedan förvandlats till ett särskiltyttrande, i vilket man meddelar att avser atl la upp såvälfrågan om en enhetlig ersättningsnivå som frågan om en höjdförhandsprövningsgräns. Det skall ske mot bakgrunden av regeringsdeklarationensaviserade översyn av tandvårdsförsäkringens regler för elableringskonlrollen,för atl nu citera ur det särskilda yttrandet. Enligtvad jag kan förstå har vi att motse någon sorts utredning av dessa frågor,trots att vi har den till knutna tandvårdsdelegationen,som noggrant skall följa utvecklingen i fråga om försäkringen och desseffekter på tandvården i allmänhet, på värdefterfrågan och på landlillslåndethos olika befolkningsgrupper och därvid föreslå de justeringar ochkompletteringar i systemet som verket kan flnna påkallade. Detintressanta är all detta tillkännagivande av regeringens avsikter sker i formav ett särskilt yttrande från . Såvitt jag vet finns det ingelmoderat statsråd som handlägger tandvårdsförsäkringen. Från socialdemokratiskthåll har vi sett vakthållningen kring tandvårdsreformen som ytterst viktig.Jag har haft tillfälle alt i olika sammanhang deklarera detta i riksdagen.Denna vakthållning blir sanneriigen inle mindre viktig i fortsättningen efterdet meddelande nu lämnat . Såvitt jag minns rätt - och jag tror inle all jag minns fel -förutsattes det när reformen om en tandvårdsförsäkring genomfördes all manskulle göra en översyn av reformen . En sådan översyn är juockså nu pä gäng. Riksdagensrevisorer har, som vet, också gjort en utvärdering avtandvårdsförsäkringen. De har kommit fram till att man skulle kunna ha enenhetlig ersättning för alla arbeten, alltså även för proteser och kostnadersom ligger ovanför . och som ersätts med 75 96. Revisorerna tyckeratt det kunde vara en ersättning med 50 96 hela vägen, och de säger att därviduppkommande försämring för de enskilda patienterna i princip skulle kompenserasgenom all i behandlingskostnaden ingående arvode till tandtekniker heltbetalades av försäkringen och inte som beaktades vid beräkningen avpatientavgiften. Därmed skulle uppnås att alla tandläkarens åtgärder, med undantagav profylaktiska åtgärder, resulterade i patientavgifter som utgick med sammaprocentuella andel, i promemorian angiven till 50 96 av tandläkarens arvode,oavsett arvodets storiek. Då skulle man alltså få en enhetlig älerbäringstaxapå 50 96, sorn skulle bli lika fördelaktig för patienten. Revisorernasäger också, sedan de gjort en kostnadsberäkning: Enligl beräkningarna skulleför med dä gällande taxa den allmänna försäkringens kostnader förtandvårdsersällning totalt ha ökat med ca 20 milj. kr. - det är således ickemiljardbelopp, som påstod - och patienternas totala kostnaderdärmed ha minskat med samma belopp. Del är alltså inle fråga om någonförsämring utan faktiskt i stället om en förbättring för patienterna, som heltenkelt skulle slippa betala 20 milj. Revisorernahar också föreslagit en förenkling av blanketterna. Dessa är ganska mänga - detrör sig om 3 miljoner tandvårdsräkningar, som de privatpraktiserandetandläkarna översänder till . Det finns sålundamycket att rationalisera på det här området. Riksdagsrevisorerna har också till behandling tagitupp förhandsprövningsgränsen, som är , och föreslagit att den höjsfrän del tidigare beloppet . till 3 000 eller alternativt . är också vad jag har föreslagit i motionen. Revisorerna säger attdet skulle leda till all uppskattningsvis frigjordes förtandläkarna, om gränsen höjdes till . i stället för atl den tidigaregränsen . Man har gjort beräkningar som visar att den härgränsen - eller rättare sagt - skulle vara . om man tarhänsyn till penningvärdet och lill den taxehöjning som har genomförts . 3000 är alltså för lågt , och 4 000 är en normal prövningsgräns omman lar hänsyn till penningvärdet och de ökade taxorna. Detblev mycket positiva svar från alla remissinstanser. Den enda remissinstanssom kan sägas vara tung och som gick emot detta var . Menalla som jobbar med detta ute på fältet har biträtt förslaget. Nuär det bara alt konstatera att regeringen har tagit upp problemet och skallgöra en översyn av dessa gränser. I det läget, , brukar man ju inlereservera sig - när en motion faktiskt har blivit bön-hörd. Del visste vi intenär vi behandlade den i utskottei. Först efteråt har vi fått veta attregeringen avsåg all göra denna översyn. Då är del klart att man inte behöveravge reservation - dä är ju motionens syfte redan tillgodosett. Jag har inget särskiltyrkande, herr talman. Enhetligtandvårdsersättning m. m. Jag skall inte föriänga debatten här, och minuterna flyr. Del är baranågra saker jag vill säga till . Fördet första var del ju inte på det sättet atl revisorer var eniga omdetta. Socialdemokraterna reserverade sig. Det känner väl lill.