prot · G10996 · 1977-12-31 00:00:00 — Vårförhållandevis starka valulaställning gentemot utlandet och en allmän tilltrotill vår förmåga alt rätta lill kostnadsläget och återställa jämvikteni bytesbalansen bidrar till alt åtnjuter högsta kreditvärdig- Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Regeringen bedömeratl den fortsatta utlandsupplåning som kommer att erfordras under de närmasteåren inte bör möta några svårigheter. Regeringenstöder de olika åtgärder som förbereds inom den internationella valutafonden.Bl. a. kan nämnas den preliminära överenskommelse som har nåtts alt förstärkavalutafondens låneresurser med genom inrättandet avden s. k. Witieveenfacililelen. Överenskommelsen har ännu inte slutgiltigtgodkänts av de långivande staterna. Verkningarnaavväxelkursändringar slår endast gradvis igenom. Att återta marknadsandelar är entidskrävande uppgift. Den svenska exporten utvecklades ogynnsamt under 1977.Vårt handelsbalansunderskotl uppgick lill . Motslutet av året avtecknade sig dock, bl. a. som en följd av vidtagna åtgärder,en förbättring. och varhandelsbalansen inte bättre än motsvarandeperiod lidigare. Deninternationella konjunkturen kommer sannolikt att vara svag även underinnevarande år. Man kan dock räkna med någon förbättring i förhållande till1977. Delta kan - i förening med all konkurrenskraften även stärkts genom attden allmänna arbetsgivaravgiften sänkts - ge en vissåterhämtning av efterfrågan på svenska exportprodukter. För att verkligenstärka vår internationella konkurrenskraft fordras dock altkostnadsstegringarna i näringslivet kan hedjas och alt företagen i sinprissättning medverkar till detla. Enrad exportfrämjande åtgärder har vidtagits och andra planeras för atlytteriigare förbättra exportfömtsällningarna. Detsmåföretagspakel som antagits av syftar bl. a. till alt underiättaför dessa företag att tillvarata sina exportmöjligheter. StatenFinansierar en omfattande exportkampanj som f. n. verkställs av Exportrådet.Avsikten är alt informera näringsliv, fackföreningar och myndigheter omsamhällets behov av ökad satsning på export och att entusiasmera lill sådanasatsningar. Eltav staten och näringslivet vartdera till hälften ägt bolag för export avutbildningstjänster till bildas f n. Denutredning med uppdrag att se över exportföretagens finansieringsmöjlighetersom tillsattes för ungefär etl år sedan har lagt fram sitt belänkande.Dess förslag syftar till atl - inom ramen för internationella överenskommelserför att begränsa överdriven konkurrens mellan länderna påexportfinansieringsområdel - ge svenskt näringsliv med konkurrenternajämbördiga exportkreditmöjligheter. Regeringen kommer atl föreläggariksdagen förslag lill åtgärder på detla område. Strukturproblemenär så allvariiga atl del inte räcker med generella åtgärder för alt kommatill rätta med dem. Den ekonomiska krisen har gjorl den naturiiga anpassningensvårare. När krisen dessutom kommit alt drabba sektorer som varv och stål medmycket stora och högt specialiserade företag, försvåras och dramatiserasstrukturanpassningen ytteriigare - särskilt från sysselsältningspolitisk ochregionalpolitisk synpunkt. Växande strukturproblem leder lill krav påprotektionistiska åtgärder i handelspolitiken. internationelladebatten har man därför från handelspolitiska utgångspunkter länge understrukitatl staterna måsle ta på sig att underlätta den industriella anpassningen tillyttre konkurrens, så all gränsskydd inte behöver tillgripas. Närsådana näringspolitiska åtgärder vidtas, är det av största vikt atl de står isamklang med internationella åtaganden och inte i sin tur utgör nyahandelshinder eller leder till motåtgärder. Det betyder att de måste inriktaspå en omslmkturering av företag som är livskraftiga och på enavtrappning i socialt godtagbara former av icke lönsam produktion. Det betyderockså alt de måste vara temporära till sin karaktär. När vi i utformatåtgärder för atl komma till rälta med stmkturproblemen har vi gjort detla ienlighet med dessa krav. Särskilda svårigheter ställs vi inför i deltasammanhang när del gäller atl bevara försörjningsberedskapen inom begränsademen livsviktiga sektorer. Deninterna anpassningen lill världsmarknadens villkor kan inte väntas lösa allakonkurrensproblem. Omställningsbördan kan bli orimligt stor. GATT-reglernatillåter på bestämda villkor en tillfällig begränsning av marknadsstörandeimport för alt ge tid till anpassning. Pålekoområdel har del ansetts påkallat att gå elt steg längre i reglering avhandeln. tillkom det s. k. multifiberavialet. Avtalets syfte är atlmöjliggöra en fortsalt liberalisering och expansion av väridens tekohandel iordnade former ulan atl förorsaka allvariiga störningar på enskilda marknader.Enligt avtalet kan överenskommelser om begränsningar av handeln med lekovaroringås bilateralt, om marknadsslörning eller risk för marknadsslör-ningföreligger. Multifiberavialetskulle ha utlöpt med utgång. enadesman emellertid om en förlängning, som bl. a. innebär att vissa avvikelser frånavtalet i fortsättningen kan accepteras till skydd för särskilt utsatta länderstextilindustrier. De nordiska länderna, som ännu inte undertecknatförlängningsprolokollel, förklarade vid förhandlingarnas avslutning, all deinte kunde ta slutlig ställning till en anslutning förrän bilateralaförhandlingar slutförts med ett antal vikliga exportörländer. Trotsbilaterala begränsningsavial enligt multifiberavialet har tekoimportfortsatt atl öka . Ett skäl härtill har varil atl tidigarebilaterala avtal endast omfattat varor, som vid förhandlingslillfällel ansettssom marknadssiörande. Så fort avtalen ingåtis har importen av andra, icke begränsade,produkter börjat öka. Nya exportländer har också tillkommit. Sverigehar nu ingått nya bilaterala avtal med sex viktiga lågprisländer. Dessa är aven annan typ än tidigare avtal genom att de omfattar väsentligen alla lekovarorfrån resp. länder. Avtalen täcker över hälften av den svenska lågprisimportenoch innebären nedskärning av importen från dessa länder av lågprisvaror med ca18 96, räknat i förhållande till perioden november 1976-oklober 1977. Vidförhandlingarna har särskilda hänsyn tagits till att restriktioner påverkarländer olika hårt alltefter utvecklingsgrad. Förhandlingskontakter tas f n.med vissa andra tekoexporterande lågprisländer. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt De bilaterala förhandlingarna syftar bl. a. tillalt göra det möjligt för oss att godkänna multifiberavialets föriängning. Stålindustrinär en annan sektor i svårigheter där stmkturproblemen under lågkonjunkturenfått internationella dimensioner och föranlett ingripanden mol handeln, delvisi nya former. Deamerikanska importrestriktionerna för specialstål, som drabbar 40 96 av svenskslålexport lill , upprätthålls fortfarande. Vissa modifikationer i systemethar dock kunnat uppnås. Idecember införde elt nytt prisövervakningssystem för attunderlätta ingripanden mot dumpad import av stål. a. i OECDpåtalat de risker för ökad protekiionism som beslut sannolikt skulleinnebära. Sedermerahar EG utvidgat sitt krisprogram på slålområdet. har nyligenundertecknat en skriftväxling med EG. Överenskommelsen ansluter till vårtfrihandelsavtal med den europeiska kol- och stålgemenskapen och innebären s. k.temporär tolkning av dess prisregler. Syftet är att i nuvarande ekonomiska lägebibehålla traditionell handel mellan och gemenskapen och säkra enrimlig prisnivå. Svenska företag åläggs att iaktta vissa priser vid export tillEG. Visar det sig att de överenskomna prisnivåerna leder lill atl handelnpåtagligt ändras, har båda parter rält atl kräva konsultationer. En översyn avöverenskommelsen skall under alla förhållanden äga rum före . Genomde övervakningslicenser för stål som införde den 15 febmari , harvi möjlighet atl noga följa importen. Skulle det visa sig alt den svenskamarknaden, till följd av och EG:s skyddsåtgärder utsätts för dumpade överskottskvantileter,tvingas vi att vidta ylteriigare åtgärder. Vihar på svensk sida slarkt intresse av atl motverka de nuvarande tendensernatill protekiionism. Anpassning lill världsmarknaden kräver elt pris men detförtjänar understrykas att får betala myckel mer i förioradearbetstillfällen och sänkt standard, om den fria handelns grundprincip och deregler och avtal som byggts upp lill dennas skydd skulle överges. Slorahandelsnationer och block kan på det ekonomiska området falla tillbaka på sinstyrka. För mindre länder är det handelspolitiska regelsystemet omistligt somstöd och skydd. Regeringenfinner det således angeläget atl medlemsländerna vid förnyar åtagandena i den s. k. handelsdeklarationen, "the tradepledge", vilka förpliktar dem atl avstå från ensidiga handelsrestriktioner.Den har i förberedelserna för en föriängning understrukitatl det är önskvärt atl i lämplig form komplettera åtagandena. Vad vi då har itankarna är den ekonomiska politiken, de strukturella anpassningsproblemen ochde allt oftare förekommande nya typerna av handelsbegränsande åtgärder. Förländer utanför de ekonomiska stormakternas krets är det av särskilt intresseatt samarbetet inom på dessa och en rad andra ekonomiska områden befästsoch förstärks. Likaviktigt som alt försvara vunna framsteg är alt la ytterligare steg mol fortsatthandelsliberalisering. Mot bakgrund av den ökande protektionismen är detsärskilt viktigt att uppnå resultat i de multilaterala handelsförhandlingarnai . Ett negativt resultat av dem vore elt allvariigt symptom på ländernasbristande vilja att inom ramen för väridsvida lösningar vidareutveckla denfria handeln. finns dock skäl att hysa optimism. uttaladede stora handelsnationerna i sin beslutsamhet alt till mitten av julisöka lösa alla viktigare utestående frågor i förhandlingarna. ,som förhandlar gemensamt med de nordiska länderna, har erbjudit sig alt medtillämpning av en för de flesta av i-länderna gemensam plan göra väsentligatullsänkningar. Dessa förutses ske så att höga tullar sänks mer än låga.Sverige är vid en internationell jämförelse ett lågtulland. Vi möter fortfarandepå transoceana marknader höga tullar. En ytteriigare nedtrappning av tullarna ivärlden är betydelsefull, även om deras roll, bl. a. på grund avfrihandelsavtalen i och lidigare tullsänkningar, minskat i betydelse.Inslabila förhållanden på valutaområdet ökar också osäkerheten om effekten påkort sikt av tullsänkningar. I förhandlingarna knyter vi för svensk del därförintresset minst lika mycket till avveckling av andra handelshinder genominternationella koder, t. ex. för lullvärdering, statlig upphandling ochtekniska handelshinder. Vidare verkar för förbättrade internationellaregler för skyddsåtgärder mol marknadssiörande import. Enviktig målsättning för den svenska handelspolitiken är atl stärka u-ländernasställning i väridshandeln. är den helt övervägande delen av Sverigesimport från tullfri. Videltar också aktivt i de ansträngningar som görs just i GATT-förhandlingarnaatt, där så är möjligt, bevilja undantag och särskilda förmåner lillstöd för deras ekonomiska utveckling. Särskild hänsyn bör tas till defattigaste länderna. En anpassning av handelspolitiska förmåner och åtagandentill olika länders utvecklingsnivå och konkurrenskraft förbättrar möjligheternaalt stärka stödet lill dem som bäst behöver det. Sådana som medframgång bedriver en industrialisering bör i takt med tilltagande ekonomiskulveckling kunna påla sig ökade förpliktelser enligt . Delta börligga i dessa länders eget intresse, då en tilllagande ekonomisk styrka ochkonkurrenskraft annars kan inbjuda lill motåtgärder och Ökad protekiionism. Sverigesöker bidra till del internationella arbetet på att stabiliseraråvarumarknaderna och intäkter från råvaruexporten. Framstegen harhittills varit blygsamma. Råvaruområdets betydelse - inte minst för u-länderna- motiverar fortsatta ansträngningar. Principöverenskommelseni den s. k. Parisdialogen om en gemensam fond för bl. a. finansiering avråvarulager väckte förhoppningar om att de på nyttupptagna förhandlingarna inom rörande den gemensamma fonden skulle ledatill konkreta resiillal. Förhandlingarna slutade emellertid i oenighet.UNCTAD:s generalsekreterare undersöker möjligheterna atl återuppta dem. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt tid av osäkerhet på det handelspolitiska området understryks särskiltbetydelsen av nära samarbete med våra nordiska grannländer liksom inom EFTA ochmed EG. Dennordiska samhandeln har, sedan EFTA:s tillkomst, ökat betydligt snabbare än denordiska ländernas handel med väriden i övrigt. av de nordiska ländernasexport går till andra nordiska länder. Den nordiska marknaden utgör en viktigbas för vår industri, inte minst för de små och medelstora företagen, när debygger upp sin kapacitet och exporlerfarenhet innan de ger sig ul på andramarknader. Regeringenfäster stort avseende vid att främja en fortsatt gynnsam utveckling av dennordiska samhandeln. Ett nära samråd upprätthålls därför mellan regeringarna idessa frågor. Vi söker också i olika internationella organ gemensamt verka fören ylteriigare liberalisering av världshandeln. Vidden avslulade sessionen med betonades slarkt vikten av etlnärmare ekonomiskt, industri-, energi- och handelspolitiskt samarbete mellan denordiska länderna. beslöt att söka ytteriigare förslärkasamordningen av den ekonomiska politiken i och skapa underiag förnordiskt inflytande på den internationella ekonomin. InomEFTA fortsätter vi nu i enlighet med deklarationen från statsministrarnas mötei alt stärka och fördjupa samarbetet inom organisationensamt atl intensifiera kontakterna med EG. Hälftenav vår utrikeshandel sker med EG:s medlemsländer. Därav följeratt Sverigehar elt naluriigl intresse av atl vidga kontakterna med dem. Vårtfrihandelsavtal med gemenskapen har fungerat väl. Dock har EG enligtvår uppfaltning tillämpat de särskilda reglerna i avtalet för vår pappersexportpå ett alllför snävt sätt. Ienlighet med avtalets anda har ett samarbete utvecklats på många områden, därömse sidor haft intresse av atl etablera kontakter. Exempel på sådana områdendär informationsutbyte eller ett merelableral samarbete sker är forskning,miljövård, patent, sjöfartsfrågor samt vissa internationella handelspolitiskaspörsmål. Ett första expertmöte i ekonomiska frågor ägde rum . Denmyckel snabba uppgången i vår export lill statshandelsländerna under förstahälften av har bmtils. Detta beror på höjningen av den svenskakostnadsnivån och på att dessa länder i vissa fall reviderat sina tillväxt- ochimportplaner för atl förbättra sin valutasitualion. Kraven påmolköpsarrangemang har dessutom ökal, vilket skapar särskilda svårigheter.Samtidigt som vår export stagnerat har importen ökat kraftigt. Detta har lettlill elt slort underskott. Sverigehar ett starkt intresse av en vidgad handel med statshandelsländerna. Därförgör vi också vad vi kan för alt främja en sådan ulveckling. a. pågårförhandlingar om nya långsiktiga handelsavtal med flertalet länder iÖsteuropti. OPEC-ländernahar under 1970-lalet varit våra mest expansiva exportmarknader. Ett avbrottinträffade dock 1977 i en mycket gynnsam svensk exportutveckling.Med hänsyn till dessa länders stora tillväxtmöjligheter räknar vi med alt vårexport till dem åter skall öka. Vihar noggrant från fall till fall prövat behovet av nya s. k. samarbelsavtal medu-länder. Under del har handelspolitiska och kommersiella skälgjort alt vi nu överväger att ingå sådana avtal med vissa ytteriigare länder. Sammanfattningsvis kan våra handelspolitiska strävanden formuleras påföljande sätt. Vivill verka fören fortsatt expansion av väridshandeln -en fömlsätlning för ökadinternationell arbetsfördelning och därmed ekonomisk tillväxt inte bara globaltutan också i . Vivill hejda protektionismen, som utgör etl påtagligt hot mot vår exportoch våra ekonomiska utvecklingsmöjligheter. Varannan svensk industriarbetare ärberoende av exporten för sin sysselsättning. Vivill vidga insikten om alt slabiliseringspoliiiska problem inte kan lösas genomhandelsrestriktioner, ty även om påfrestningarna vid en kontinuerlig anpassningtill yttre konkurrens kan vara höga, är dock kostnaderna för underiåtenhei attanpassa sig vida högre. Visöker inom ramen för våra internationella åtaganden mildra verkningarna avnödvändiga strukturomslällningar. Vivill verka för en mera rimlig bördefördelning mellan överskotts- ochunderskottsländer i anpassningsprocessen, där överskoltsländerna genom en meraexpansiv ekonomisk politik måste la på sig att ytteriigare stimuleraefterfrågan och importen. Vikommer atl fortsatt aktivt medverka i ansträngningarna alt ytterligareliberalisera väridshandeln och förstärka det handelspolitiska regelsystemet,vilket är av avgörande betydelse för ett lilet exportberoende land som . Vivill, inte minst mol denna bakgrund, genom ett nära samarbete inom ochEFTA och med EG stärka det mera förpliktande frihandelssam-arbetel iVästeuropa. Visatsar större resurser på att målmedvetet och i nära samverkan mellanmyndigheter, företag och fackföreningar stimulera och stödja de svenskaexportanslrängningarna. Vivill fortsätta atl arbeta för en snabbare tillväxt av vår handel medstatshandelsländerna. Vivill, sist men inte minst, verka för att får förbättrade möjligheteratt mer aktivt delta i handelssamarbetet i överensstämmelse med sina ekonomiskaförutsättningar. Dessa strävanden ligger i linje med vårt uttalade stöd för enmer rättvis ekonomisk världsordning. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Underdelta anförande överlog andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 4 protokoll 1977/78:96-97 Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Det våren intressant redogörelse för aktuella begivenheter på handelnsoch valutapolitikens områden som gav oss. Handelsministerntalar, som sig bör, väl om frihandeln. Men hade hans utläggningar i ämneten tydlig defensiv prägel. annan gång har jag funderat över hur del kan kännas för en man som herrBurenstam - med hans tro på marknadskrafternas och frihandelnsvälsignelser-atl som handelsminister allt oftare behöva värja sig mot utländskabeskyllningar för protekiionism. Änhardet varit norska varv som protesterat mot atl svenska varv lar hem orderfrån norskare redare med hjälp av statliga subventioner. Än har del varitdanska regeringsledamöter som beskyllt för atl konkurrera ut danskaspånskivetillverkare med hjälp av föriusttäckning över statsbudgeten. Än hardet varit engelsmän som anklagat svenska stålföretag för dumping, osv. Listanskulle kunna göras ganska lång. Enkänd borgeriig publicist beskrev i en stort uppslagen artikel i den borgeriiga regeringen som"händelsernas ödmjuka tjänare". Han noterar alt svensk ekonomi aldrighar varil så dålig som efter utnämningen av till ekonomiminister,och han är djupt bekymrad över att regeringen är i full färd med att underminerabåde marknadsekonomin och frihandeln genom miljardsubventioner tillnäringslivet. Kredilmarknaden har råkat i olag, och företagarna håller på attbli demoraliserade därför att de upptäckt att det är "lättare alt prataomkull Åsling än bankdirektörerna". Analysen av det borgerliga fögderietutmynnar i slutsatsen att regeringen hiuills "hällt pengar över problemeni stället för atl lösa dem". Nuhar jag för min del inte tänkt vara lika elak. Jag ifrågasätter inte ärligheteni bekännelser till frihandeln som princip, och jagtänker inte i delta sammanhang gå in på någon granskning av regeringenssubvenlionspolilik när del gäller teko, stålet eller varven. Frihandeln harsina givna begränsningar som varje regering måste lära sig atl leva med. I frågaom tekoindustrin sätts den yttersta gränsen av hänsynen till svenskförsvarsberedskap. Tekoindustrin kan inte tillåtas krympa mycket mer, om vivill ha det ekonomiska försvar som behövs för att vår säkerhets-ochutrikespolitik skall vara trovärdig. I fråga om stålet är det ganska klart attvi i med vår begränsade marknad inte utan vidare kan ta emot japanskabållaster som EG eller avvisar för att skydda sin egen industri motkonkurrens. I flera branscher har räddningsaktioner med betydande insatser avstatliga medel varit nödvändiga, även om åtgärderna ibland kunde ha utformatsbättre. Jagskall i stället för att la upp en polemik om vad som har gjorts ellerunderiåtits ägna de minuter som slår mig till buds åt några reflexioner kringfrihandeln:» nya förulsältningar och möjligheter att fortsatthävda sig som frihandelsnation. Som framgick avhandelsministerns redogörelse är frihandeln utsatt för svåra påfrestningar. Handelsklimalethar hårdnat i takt med alt industrikrisen brett ut sig. somförhandlingar om avveckling av tullar och andra yttre handelshinder pågår inomGATT växer de protektionistiska strömningarna i väriden, och alll fler ländertillgriper åtgärder av olika slag för atl skydda sin egen industri. Den alltmerutbredda subventionspoliliken äretl av inslagen i den bilden. Allahar anledning alt med oro se på en fortsatt utveckling mot mer protekiionismunder 1980-lalel. Men det är de små industrinationerna - och till dem hör juSverige-som härden största anledningen till bekymmer. För oss är ett frittvamulbyte mellan länderna ett livsvillkor. Våra möjligheter i attsysselsätta den arbetsföra befolkningen, hålla en hög materiell levnadsstandardoch utveckla den sociala välfärden är helt beroende av att vi även ifortsättningen kan ha ett högt utvecklat näringsliv, byggt på avancerad teknikoch med specialiserade produkter som till stor del avsätts på deinternationella marknaderna. Därför måste vi ständigt vara vaksamma påframlidsperspektiven. Deprotektionistiska tendenserna i västväriden har sin grund i försämradekonkurrensfömtsältningar för västeuropeisk och amerikansk industri. Delsharenergisituaiionen förändrats efter oljekrisen . De rika industriländernahar inte längre obegränsad tillgång till billig energi. Dels är ett antalu-länder på väg att industrialiseras, och de börjar nu konkurrera med billigamen ändå kvalitativt hyggliga produkter. Först dök lågprisimporten upp påtexlilområdel, sedan kom stålet och fartygen. Härnäst gäller det bilar ochelektronik. Ibåda dessa hänseenden måste västländernas industrier räkna med ökadesvårigheter framöver. Enligt åtskilliga experter kan oljeproduktionen i världenkomma att ha nått sitt maximum redan i millen av . Följden kan blibåde knapphet på olja och kraftigt höjda oljepriser. Antalet industrialiseradeu-länder kommer att öka, och de kommer med all sannolikhet att vartefter gå inpå allt fler varuområden. Förändringari handelsmönstret måste de rika industriländerna acceptera, och flertalet -däribland vi själva - säger sig ju också vilja medverka i en industrialiseringav som kan ge människorna i den faltiga världen en större andel avvåra samlade resurser. Men regeringen har fel när den betecknar den hårdnandekonkurrensen från länder såsom , och som etltecken på atl den nya ekonomiska väridsordning som efterlyst nuhåller på att förverkligas. Som OlofPalme påpekade är delta en grovtmissvisande analys. Detfinns inslag i den nya konkurrensen som varken de fattiga människorna iu-länderna eller vi har någon anledning att välkomna. Industrialiseringen skeri åtskilliga på del internationella kapitalels villkor. Den ärinriktad på att tillgodose de rika ländernas behov. Man producerar förköpstarka marknader i väst. Man använder en teknologi som inte innebär någottillskott till utveckling. Och man utnyttjar systematisktsvältlöner och usla arbetsförhållanden som konkurrensmedel. Det är inte enpolitik för omfördelning av resurser från människorna i de rika länderna till Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt människorna i de fattigaländerna utan en ny form av kolonialism. Isin mest utrerade form går del internationella kapitalets exploatering avfattiga människor i lill på det sättet att s. k. frizoner etableras,där de multinationella företagen erbjuds skattefrihet, tullfrihet, frihet frånsociala förpliktelser, frihet från fackföreningar osv.