prot · G109142 · 1977-12-31 00:00:00 — Det har här i debatten gång pä gånghänvisats till olika utredningar som kommit under den allra senaste tiden.Dessa ulredningar har del gemensamt all de visar att del flnns svårigheier iskolan, atl del finns segregaiion och att den kanske ibland slår både djupareoch hårdare än vi anal. Alla pedagogiska ulredningar lar all fåfram, och de bygger när de kommer på etl sakmaterial som är ett eller två årgammall, ibland äldre. Del innebär atl de förhållanden vi nu debatterar oftahar en bakgrund lillbaka, innan var statsråd. Därför kaninte ansvaret för delta läggas på . Ansvaret för väl läggas på allasom har varit med på ett eller annat säll i skoldebalien och som kanske inie ilid uppmärksammade vad som höll på all ske, l.ex. Därborde alla oberoende av poliiisk färg ha varil mer vaksamma. Delnya statsbidraget vi har fåll är i princip ingel nytt. Del bygger på de gamla teserna om all tehovel är lika i alla delar av landel och all därför alla kommuner skall ha samma resurser. Kon.sekvensen av del resonemangel blir all man hopp;is få samma ulbildningsresullal över hela landel. Vi har haft ett par avvikelser från dessa teser, bl. a. genom de s. k. SÅS-pengarna, med vilka man styrde ganska slora resurser lill kommuner som hade särskilda svårigheier, och inom dessa kommuner hade man möjlighei all överföra pengarna lill skolor eller rektorsområden som hade det besvärtiga re än andra. Den tanken går igen också i det nya siaisbidragei, i vilkei den friare resursanvändningen inom kommunerna utgör en del. Det är en nyhet inom detta statsbidrag. De här principerna har varit rikliga, och de är delfortfarande, men man måsle kanske ändå slå fast atl det finns undanlag. Som jagförut sade har segregationen slagit hårdare och gått djupare än vi kunnat ana.Sammanställningar från några olika kommuner inom Storslockholmsområdet visarpå en myckel allvarlig situation. Man kan på sakliga grunder hävda alt hela densociala situationen och därmed också skolsituationen i vissa förorlskom-munerhär i , t. ex. och , skiljer sig från den socialasituationen i övriga delar av landet. Man kan peka på en lång rad olika orsakerlill detta. är den kommun som har den slörsia andeleninvandrare i landel. Om man med invandrare avser icke svensk medborgare ärandelen , och om man med invandrare avser även dem som efter andravärldskriget erhållit svenskl medborgarskap lorde man kunna uppskatta andelenlill -jag använder här invandrarverkets statistik. Botkyrkakommun har landets i särklass största andel socialhjälpstagare. Det belopp somtetalas ul till varje socialhjälpstagare är betydligt högre än i de flestaandra kommuner i landet - det finns eu par förortskommuner i Slockholm sombelalar ul högre belopp. Kommunen har också en relativt sett mycket lågtskatteunderlag, och det förekommer en stor omfiyttning. Allt delta gör atl densociala situationen är myckel besvärlig. Del gör också all skolsituationen ärhel t annorlunda än i andra delar a v landet, och man måsle kanske därförangripa problemen från någol annorlunda utgångspunkter. 1sädana här kommuner är situationen sådan atl man inte kan säga alt systemet meden friare resursanvändning innebär en lösning av problemen. Ett sådanl tal kaninte användas när det gäller dessa kommuner, eftersom behovel är så enormtstort. Även om kommunerna i mycket hög grad prioriteras med de pengar .som slårlill länsskolnämndernas förfogande -länsskolnämnden i , som jagnyss talade om, för ju från slörre resurser än länsskolnämnder iandra delar av landel -så är ändå behoven mycket stora på grund av den alldelessärpräglade och speciella sociala situationen i dessa kommuner. Nukan man i viss mån med fog säga all situationen i är jämförbarmed . Det finns ju en utredning om det området som redovisar i stortsell samma problem, men då måsle man komma ihåg au Tensia-Rinkebybefolkningsmässigl uigör av hela . I del fallet finns delen reell möjlighet all prioritera pengar inom kommunen, men den möjligheien harinie eller kommuner. Jagtror därför alt vi för atl klara problemen på litet längre sikl måsle se påstatsbidraget på ett något annorlunda sätt. Inom en oförändrad ram - märk välinom en ojörändrad ram; jag vel all man inte kan få mer pengar - bör vi föraöver en större andel av resurserna lill län.sskolnämnderna eller på någol annatsäll slyra resurserna lill de kommuner som har alldeles speciella svårigheier. Jag har ingenling emol all i enlighet med talmannensanvisningar kallar mig för . Detdär med svag argumentation och höjning av rösien stämmer inle. Jag tycker alljag låg ganska bra på samma röstläge och måste definitivt säga all jag inte haranvänt etl enda okvädinsord under hela det långa inlägget. Däremot harjag varitsarkastisk och ironisk på vissa ställen. Det vidgår jag, och det var ocksåmeningen. För undvikande av missförstånd villjagsägaalt det inte var någonsatir. NärBritt Mogård gjorde sitt inlägg var hon, för atl vi skulle förstå, tvungen altförklara atl det var menat som en elakhet detta atl vi borde ha reserverat ossi utbildningsutskotlel, trots att vi var i majoritet. Jag tror att det var ettmisslag som hon försökte klara sig undan på det här viset. Jag vet alt del har diskuterats olika lyper avpåbyggnadsulbildning av lärare föratt vederbörande skall kunna bli speciallärare.Vissa typer av utbildning harjag i olika sammanhang varit med om atl säga nejlill, därför att man inte bör skapa något slags Epalärare på det här områdel.Jag hoppas alt håller med mig om detta. Väntar hon på enSÖ-rapport för alt få en bra ulbildning - för atl sedan fö den härhandlingsmöjligheten som hon lycks ha undangömd någonstans-skall jag gärnainvänta del ögonblicket. Jag vet att delta tillhör område.Men eftersom i sill interpellationssvar sagl att pengarna skullegå till vuxenutbildning och förskola måste jag fråga vart pengarna tagit vägen.I varje fall har inte vuxenutbildningen fått dem. Det hade väl varit på sinplats att svarat mig att så eller så mycket gått lill förskolan.Vi harju sett all det definitivt inte gåu lill . Beträffandegymnasieskolans specialundervisning förhåller det sig alltså så, att denkommeri nästa budgetproposition. Jag noterar detta och skall följa saken medspeciellt inlrese. Det är beklagligt atl inle vill säga mer nu.Häromdagen såg jag alt hon hade en uppvaktning från Polhems-gymnasiets lärare,som var förtvivlade. De haren mängd elever, o6h hälften av dem fick specialundervisningi . får de på gymnasiet ett ytterst litet antal timmar lill sittförfogande. Ändå anses det lydligen inte att det finns någon anledning att säganågonting mer om vilken uppfattning man har på del här området. Dä lycker jagman kan tala om total handlingsförlamning. Serman sedan pädesvarjagharföttpå punkterna 1,2,3,4 och 5, anser jag atl jag fårstöd för min uppfattning att handlingskraften inteär särskilt stark. Nästa vårskall vi alltså få mindre klasser. Jag har litet svårt att tro på det där. Mendet ärju valår och då för det förstås kosta mer pengar, för atl man på någolsätt skall kunna klösa sig kvar vid makten. Viavvaktarsomsagtochber alt fååierkomma under nästa vårsession när förslagel kommer att läggas fram. Sedankom in på allernativkurserna och konstaterade utan vidare altdessa är bra. Hon lar alltså inga som helst hänsyn till all ulredningar,t. ex. GUME-projeklel i engelska eller UMT-projeklei i tyska, klart visar för en social segregation på grund av valel av alternativ-kurser. Manväljer nämligen inte efter vad man har förmåga lill utan efter den socialatillhörigheten. Del är inte fråga om atl bara slopa allernativkurserna. Detgälleratt behålla resursen som sådan, men man kan alltså använda den på ettvelligare säll än att socialt segregera eleverna genom dessa kurser. Jag hoppasverkligen att vill ansluta sig lill den synpunkten. Belräffandeutredningarna vidhåller jag vad jag sagt. Jag tror att man kan hitta det mestaom dem i . Egentligen är det bara en enda ulredning som inle har kommit, menden kommer väl. Jag har här en ledare i av den 11 november 1976.Titeln lyder "Moderat skoldröm". Jag citerar: "SkolminislerBritt Mogård har en önskedröm, berättar hon i tidningen . Det är atlfö sätta i gång en ulredning om nivågruppering i skolan. Hur mycket kan in eleverna i undervisningsgrupper efter begåvning utan att de socialamålen eftersatts? Denfrågan tycker har diskuterats mycket onyanserat . Hon villfinna den rätta balanspunkten mellan sammanhållning och nivågruppering. Skolministernsönskedröm sammanfaller med en moderat partimotion i . Kravet på enutredning om nivågruppering är den form i vilken den konservativa motviljan motde grundläggande dragen i skolans organisation kommer till uttryck.Moderaterna vill på nytt öppna den principdiskussion som fördes underden långatid parallellskolesyslemet höll på all avvecklas." När kommer denutredningen? INGA (vpk): Ingen bestrider att samhällsförhållandena utanför skolan fortfarande ärpräglade av en ojämn resursfördelning mellan olika samhällsklasser. Vi vet segregerade skolan därför hänger samman med ett segregerai samhälle med t.ex. segregerade bostadsområden. Problemen i skolan är helt följdriktigt enavspegling av problemen i samhällel. Föralt fö en bättre skola måste man genomföra viktiga förändringar på andrasamhällsområden. Det behövs t. ex. en annan bostadspolitik med mera kollektivaboendeformer och med ell mer blandat bebyggelsemönster. Del behövs en annanarbetsmarknadspolitik,där man tillgodoser rätten till arbete. Del behövs ocksåen annan politik på barnomsorgens område och en annan syn på barns och människorsbehov. Deskol visioner man hade har slagit helt snett. Jag lycker nogatl man faktiskt inte bara kan anklaga den nuvarande regeringen för all så ärfallel. Ansvaret för utslagningen skall också socialdemokraterna ta på sig. Manhar haft en lång rad av år på sig för all utreda problemen i skolan, men manhar i myckel underlälit alt göra det. Denulbildningsexpansion som har ägt rum - framför alll inom denhögre utbildningen - harockså kommit socialgrupp 1 som socialt skikt tillgodo. Detta framgår när man studerar sammansättningen av Trots att del i teorin har skett en viss utjämning äruniversitet och högskolor precis som tidigare ell instrument för atl barn frånöverklassen skall fö samma position som sina föräldrar. Vi har alltså en myckelslor social snedrekrytering, och den märks allra tydligast när det gällerdenhögre utbildningen, men den görsig gällande i och det finns vissatendenser till alt den startar redan i förskolan. Vidarebor elever .som går i s. k. högstalusklasser i allmänhet i etl segregeraisamhälle,som utmärksav villor,högavlönadeoch högulbildade föräldraroch stabilabostadsområden med lilen omflyttning. Också omflyttningen bland kamraterna iskolklasserna är lilen. Det finns nästan inga invandrarbarn och mycket få barnfrån arbetarhem i de s. k, högstatusklasserna. Förhållandenaär de motsatta för de elever som går i lågstatusklasserna, som det har refereratslill i den utredning jag byggt min fråga på. De bor oftast i flerfamiljshus däromflyttningen är stor, och deras bostadsområden kännetecknas också av mångainvandrare. Föräldrarna är vanligen lågavlönade och lågutbildade, och oftafinns del bara en förälder i hemmet. Såser situationen ul, och del är märkligt att man inte inser del och inte villvidta de åtgärder som är hell nödvändiga. Det finns inle en enda antydan tillatt regeringen vill stoppa den sociala ulslagningen i skolan, varken isoleralinom skolan eller genom åtgärder som skulle behöva vidtas i samhället i övrigt. Regeringenvill satsa på begåvningar, pä elitskolor och pä fler betyg i stället för atlsatsa på åtgärder som jag, och jag tror mänga med mig, anser är heltnödvändiga: fler lärare, ökad lärartäthet, mindre undervisningsgrupper- somgivetvis inte skall vara nivågrupperade - ett annat innehåll i undervisningenmed värvning av teori och praktik, en skola där man tar bort tetygen som baraförstärker den sociala utslagningen, en skola där man bygger på en direktelevdemokrati. Detär ålgärder som man skulle önska alt också andra politiker skrev under på ochmedverkade till att genomföra, för det är de åtgärderna som vi måste vidla omvi skall fö stopp på utslagningen i skolan. Jag tycker BrittMogård borde fråga sig varför vi socialdemokrater så otåligt har förl framskolreform efter skolreform. Kan det månne bero på alt vi är helt blinda förskolans brisier? Detär ett väldigt underligt resonemang som för. Jag vill påminna omatt man från hennes parti har anklagat oss för all gå försnabbtfram, föratt vi inle väntar, inte låter opinionen mogna osv. Det är löjligt altlala om ett plötsligt uppvaknande efter valet vilket då och då görsig skyldig till - och någol som jag tycker hon kunde låta bli.Socialdemokraterna känner mycket väl skolans ofullkomlighet. Det är ocksådärför som vi vill gå vidare, det är därför som vi skräms dä vi ser tecken påatt skolans ulveckling verkar avslanna. Jagvill inte alls spräcka någon enighet som finns - frågan är bara om denverkligen finns. Och om det är så atl vi är oeniga trorjag att del är bra attdella Riksdagensprotokoll 1977/78:140-142 görsklart i debaiien. Vi skall inle sopa oenighet under mattan. Jag iror på denmedvetenhet som debatter kan ge. inte bara hos oss själva utan också hos demsom lill äventyrs lyssnar på oss. Socialdemokraternabehöver inle alls låtsas all regeringen inle förslår SIA-reformen eller all viinle förslår vad regeringen säger. Man kan ju gå uianför del här husel ochlyssna på opinionen. Del är fulli klart all opinionen är osäker på regeringensförmåga och vilja all genomföra SIA-reformen. Därför måsle vi gång efter gångta upp SI A-frågorna för all slå fast väsentliga delar i reformen. Ordräcker inte -det är handling som behövs. Detta gäller i synnerhet när BrillMogård säger sig vara för alll länkbart stöd till de svaga eleverna. Jag trorpå hennes ord, men är del handlingen som gäller. Om man haren givenresurskaka, så går del inle atl använda den till all både minska klassernaseller undervisningsgruppernas slorlek och öka slödel lill de svagaeleverna. Kakan ärju given, om inte kan utlova att väldigi mycketnya resurser skall tillföras -och del iror jag inle all hon kan. Del går alltsåinle alt både äta upp kakan och att ha den kvar. Del har alltid varit enomöjlighet. Sålänge håller sig lill riksdagsutlalandenaom nivågruppering så äralll gott och väl, för där framgår ju atl undervisningsgrupperna som sättssamman på såsätt skall vara av kortvarig art och, enligt utbildningsutskottet,"för all ge lillfälle lill systematisk iräning i därför lämpade delar avolika ämnen". Del härar verkligen inte uttryck för någon välvilja motnivågruppering och ger definitivt inle 'Tritt fram" för nivågruppering.Men gör vidlyftiga tolkningar. När man kan läsa atldifferenlieringspro-blemen nu skall diskuteras föratt differentiering ligger"i tiden", då blir man väldigt betänksam. 1Britt Mogårds svar är det typiskt all hon inle med ell ord berör löftet ommindre klasser. Del harju länge varit moderalernas patentlösning, men hårdeingenting atl säga om det. Inte heller sägs någonting om den klyfta som jagpåvisade mellan orden -dvs. den ganska vulgära kritiken av skolan -och deålgärder som verkligen har vidtagits. Jag förslår all kanske nuefteråt har ångrai all hon gjorde en lista över av regeringen vidtagnaålgärder, i skenel av alt kritiken faktiskt har varit så våldsam. Ta 1. ex.Svenska Dagbladet, ett närstående organ, som för sedanbeskrev den svenska skolan i en nattsvart ledare. Det stod där alt lärarkårenbefinner sig i kris och atl det rörde sig om all "slå larm om den mörkaframtid dagens skola skapar med en allt lägre kunskapsnivå". Det taladesvidare om slöseri, tilltagande våld, vantrivsel, skräck, förnedring, och delpåslods atl "kunskaper och färdigheter ses som ell slags biprodukter"i skolan. Om vi lägger den na ledare bredvid den sida i Briii Mogårds svar därhon räknar upp de konkreia åtgärder som regeringen har vidtagit finner vi attskillnaden är besvärande. 1 svaret talas del om vidgad läromedelsinformalion,nya utbildningar i gymnasieskolan plus lillsällande av några mindre ulredningar. Del är inle jag somraljerar här, ulan jag läser ur egen lista. Regeringenshandlande och den borgerliga kriliken av skolan kommer inle Nr 142 ens i närheten av varandra! Alla som inle är heltborgerligt förblindade och Tjsdaeen den allasomharålminstoneeil unsförmåga lill kriliskgranskningmåsiefinnaall i/- iq-io skillnadenmellan borgerlighetens ord och handling på skolpolitikens område _ äravgrundsdjup.1 längden blirdei lägel ohållbart,ochjagförstårall del redan q uthildnlnssno- brännerunder fötterna pä , eftersom allmänheten inte i längden ijtjkpn kommer all låta lura sig av tricket med kejsarens nya kläder. Statsrådet har redovisatolika ålgärder som vidtagits och som är aktuella inom utbildningsområdet. Jaghar ingen anledning atl ge några synpunkter på den redovisningen,ulan jagvill i stället ta upp en mera långsiktig åtgärd, som faller inom detämnesområde som interpellationen omfattar. En av de inlressaniasle uppgifter vi slår inför iutbildningspolitiken är all bryta den 1960-tals- och den begynnande1970-lalstrend som innebar all skolan i alll slörre ulsträckning isoleradesfrån samhällel i övrigt. - Jag tror inte jag behöver beskriva det fenomenetytterligare; jag vet all det är välkänt. Det är en bidragande orsak lill degenerationsklyftor och den bristande förslåelse mellan äldre och yngre som viupplever på olika håll. Denna ulveckling har också inneburit negativa effekterför många ungdomars möjligheter all tillgodogöra sig ulbildningen. Sambandetmellan skoltrötthet och skolans isolering behöver jag alltså inte ta uppytterligare. Till viss del behandlas problemet i SI A-förslaget, ochtillskapandet av SSA-råd kan ses som en väg att nå förbättringar. Under senareär har krav rests på alt genom en meromfattande förändring av uppläggningen avulbildningen i gymnasieskolan nå bälire balans mellan leori och verklighet. a. redovisats häri om alt införa varvad utbildning för allaelever, där utbildningen i skolan varvas med praktikperioder i arbetslivet. Fördelarnamed en sådan varvad utbildning är många: Den ger möjlighet all i verklighetentillämpa vad man lär sig i skolan. Denger självupplevda kunskaper om hur samhällel fungerar, Man får lättare atl förbereda sigför sin yrkesroll. Varvad ulbildning skulle bli ett utmärkt komplement lilldagens yrkesvägledning. Skolsamhällets isolering skullebrytas. Varvad ulbildning skulle balanseragymnasiets teoretiska slagsida som slår ul så många. Varvad ulbildning skulle betydabättre kontakt mellan generationerna. Att arbeta och fungera tillsammans med äldreger naturiiga generalionskon-takter och vidgar vyerna. Anledningen lill alt jag lar upp frågan i dennainterpellationsdebatt är alt kommun för sedan vände sig lill gymnasieulredningen och ansökte om atl fö påbörja försöksverksamhet med varvad ulbildning. Kommunens målsättning är att kunna starta ett försök och att då i första hand vända sig till de grundskoleungdomar som inte har velat 155 ellerinte har kunnal utnyttja andra befintliga ulbildningsvägar. Gymnasieulredningenhar i en skrivelse till ulbildningsdeparlemenlel ställt sig bakom kommunsframställning, men kommunen har ännu inle fåll någol besked. Eftersomdelta är en viktig långsiktig ulbildningspolitisk åtgärd vill jag la deltalillfälle i akt och fråga slalsrådel Mogård om hon kan ge kommunnågol besked om hur regeringen kommer atl behandla dess ansökan. Jag tror alten försöksverksamhei med denna inriktning kan lägga en god grund för1980-talets skola. Jag vill bestämt hävda all den här lypen avutbildningsreform, där man ger ulbildningen etl annal innehåll och konkrelförankrar den i verkligheten, är del effektivaste och bästa instrumentet förall stoppa utslagningen i skolan. kommuns framställning kommer all överlämnas till SÖ för atl prövasi samband med sysselsättningspropositionen. Jagtyckeratt det är litet sorgligt alt försöker väcka lill liv dendebatt som förekom i samband med SIA-ulredningen om all speciallärare skullevara något slags Epalärare. Jag kan inle tänka mig annat än alt vet alt avsikten var all varje lärare skulle fö någon form avspecialpedagogisk ulbildning - inle för atl kunna fungera som speciallärareutan för all bälire kunna urskilja problem och vidarebefordra eleverna tillspecialläraren. Jag anser fortfarande att detta skulle vara alldelesulomor-denlligl anlingen som en ingrediens i lärarnas grundutbildning eller somen del av fortbildningen. ÅkeGillslröm för vara vänlig och läsa räu innantill. Del står i interpellationssvaretall statsmakterna har uttalat att "i den mån"ökade resurser kan tillföras utbildningsområdet skall de gå till vuxenutbildningenoch förskolan. kan väl ändå inte vara obekant med del faktum attvi har en besvärtig ekonomisk situation här i landel? Och gå nu inle upp ochsäg all den situationen uppstod efter ! Jagär väl underrättad om de problem som finns i Polhemsgymnasiet på vissayrkesinriktade linjer och för vissa elever. Man har etnellertid ingen anledningatl vara bekymrad på Polhemsgymnasiei, eftersom regeringen inom korl fattarbeslui som gäller budgelårel 1978/79, alliså del kommande läsåret, om SÅS-medelför gymnasieskolan. Det är väl troligt, eller hur, atl man kommer att följa vadutbildningsutskottet har uttalat i frågan? Jagtycker fortfarande att diskussionen om nivågruppering är utomordentligtonyanserad. Jagtycker också alt socialdemokraternas dubbla hållning före och efterregeringsskiftet eller efter den situation man för ögonblicket befinner sig iär verklighetsfrämmande och uppriktigt sagt ohederlig. Delär viktigt atl vi är överens om, tycker jag, atl vi beklagligtvisinte kan pumpa in en mängd nya resurser på skolområdet. Det vore naturligtvismyckel enklare om vi kunde del, men vad vi kan göra i nuvarande läge är allinle förhålla oss passiva och resignerade utan fördela resursernabättre såsom vi har bestämt oss för i SIA-reformen. Del är ju grundtanken i detnya statsbidragssystemet. Fördelningen av resurserna måste göras lokalt, fördel är där man ser problemen klarast. Del gäller både undervisningsgruppernasstorlek, grupperingar i övrigl och hjälp lill elever med speciella behov. Sedanvill jag gärna lill säga alt jag självfallel ärutomordentligt väl medveten om de speciella problemen i . Ja, visst har socialdemokraterna - med benäget bislånd av andrapartier här i - genomfört många reformer, och vissl har man genomförtdem snabbt. Jag lycker alt litet eftertänksamhei, litet ärlighet införproblemen någol lidigare inte hade skadat. SIA-reformen är nu beslutad. Och den osäkerhet man känner på olika håll och kanterunderblåser och socialdemokraterna av politiska skäl, delbegriper jag, men jag blir faktiskt också chockerad över debattekniken,exempelvis när del gäller resurserna. Varför låtsas all SIA-beslutel innebarnågol annal än del faktiskt gjorde? Slutligenett par ord om alla de påståenden som och härymnigt strött om mina avsikter, milt sinnestillstånd osv. Jag hann inte med altanteckna dem alla -del senasle var visst alt del brinner under fötterna på mig.Alla dessa påståenden ber jag att i klump få dementera. ärinle så dålig på invektiv själv. Nyss anklagade hon socialdemokratin för allvara ohederlig belräffande inställningen i nivågrupperingsfrågan. Det lycker jagall hon skall la lillbaka. Vår inställning har inte förändrats - vi har sammaåsikl som lidigare när del gäller nivågrupperingen. Vi är myckel skeptiska tillden; del har vi varil i alla lider. Vi vill ha en skola med allsidigtsammansatta klasser och undervisningsgrupper. Jag hoppas dock all moderaternahar ändrat slåndpunkl sedan före valet. När fållade besluii den här frågan fanns del två reservationer från moderat sida angående en mervälvillig inställning lill nivågrupperingen, vilka dock röstades ner avriksdagen. Del är naturligtvis med del som bakgrund som vi är oroliga när BrittMogård ger sig ul och lalar om alt del nu är dags all la uppdifferenlieringsproblemen osv.