prot · G109156 · 1977-12-31 00:00:00 — Men det är också riktigt, som har sagts under debatten, atl del harförekommit mycken diskussion om underiagei för bedömningen av vad som skallvara en rättvis jämförelse mellan å ena sidan jordbrukarna och å andra sidanandra grupper i samhället, i första hand löntagargrupperna, när det gäller altkomma fram till denna överenskommelse. Jag tror alla är överens om att del ärmyckel svårl alt göra den här typen av jämförelser. Iår har del emellertid skett vissa förändringar i del som vanligen brukar gällasom underiag för jämförelserna. Och jag vill för all inga missförstånd skalluppslå markera all personliga uppfattning, som hon redovisadehär, atl man inte bara ulan även i fortsättningen bör ta hänsyn också lillkapitalvinster när man gör sådana här jämförelser, är en uppfattning som delasav hela den socialdemokratiska ulskollsgruppen inom jordbruksutskottet. Jagtror dessutom det är viktigt att vi i de här sammanhangen inte användertekniken atl göra något slags engångsutredning utan fortlöpande följer upp deförändringar som kan ske mellan olika grupper i samhällel. Del skulle vara rättsvårt alt genom en engångsutredning fastställa något som skall gälla en gångför alla. Del här är en besväriig teknik som kräver fortlöpande verksamhet, finns ju instrument för atl hantera den. Jagyrkar bifall lill den reservalion som fogats lill utskottsbetänkandel avsocialdemokraterna i ulskottet. Jag skall be att få kommentera det inlägg som gjordes här av EllaJohnsson. Jag vill välkomna det som eU mycket gott stöd till en annan uppgiftjag har, att kämpa för forskningsanslag lill . Ifråga om att producera protein i vårt land är del myckel försök och forskningpå gång. Men hur ambitiösa vi än är har vi all kämpa mol etl klimat som ärannorlunda än där det högvärdiga protein produceras som vi importerar till vårlland. Vihar försökt få fram arter av sojaböna som skulle varaodlingsbara i vårt klimat. Men del har inte varil helt lyckade resultat - delär ingenting alt bygga på. Vi har sedan utvecklat sorter av såväl åkerböna som ärta, men del visar sigalltjämt atl vi har litet svårt atl konkunera i fråga om både proteinkvalileloch kvantitet så atl vi kan hävda oss på ell ekonomiskt sätt mol det somimporteras. Jagbeklagar gärna detla, men vi måste acceptera dessa fakta. Och det ärlilel svårt atl hävda att vi utan vidare skulle vidla en så kraftig konstladsubveniionering av del inhemska proleinfodret atl del skulle ske en kraftigförändring här. Jag är dock alkjämt optimist och vill säga till det arbetas myckel intensivt på delta. Det är viktigt med ökad forskning,men vi fann atl vi inte kunde åstadkomma någon formulering i det härulskottsbelänkandet som renl praktiskt kunde föra det hela framål särskillkraftigt. Jagvill däremot nämna någonting somjag tror verkligen kommeratt få storgenomslagskraft. Det gäller all kunna förädla fram kornsorter med högreproteinhalt och del s. k. lysinkornei, som vi nu är på väg au lyckas med. Om vinär del gäller denna gröda, som odlas som huvudgröda i hela landet, efter handkunde få fram sorter som innehöll mer protein så skulle det innebära en verkligförändring. Och i del avseendel har vi alhjämt myckel goda förhoppningar ochförväntningar. Härärdet litet grand en fråga om pengar lill anslag för försökoch forskning, och jag ber än en gång att få uppfatta inlägg somett gott stöd i den fortsatta kampen. Regleringav priserna på Jordbruksprodukter, m. m. i (): Herrlalman!När för knappt ett halvårsedan lade fasl riktlinjerna förjordbrukspolitiken , konstaterade man att det var viktigtatl de som sysslade med jordbruk här i landel hade en trygg utkomst. Del skulleske samlidigl som livsmedel skulle produceras rationellt och på elt riktigtsätt. Följaktligen skulle del framställas bra livsmedel lill rimliga priser. Detvar delta som Grelhe , om jag förstod henne rätt, formulerade på detsättet att konsumenternas synpunkter kom i andra hand då jordbrukspolitikenlades fast. Det var väl ändå, , en litet märklig sammanfattningav de mål som formulerade. Den sammanfattningen har intemycket med verkligheten att göra. GretheLundblads anförande upplyste oss också om att de svenska familjernas pannorläggs i djupa veck när man planerar veckoinköpen av livsmedel. Jag trorattsituationen är sådan att vi får tänka oss för vilken lypav inköp vi än gör. Attfamiljens veckoinköp av livsmedel ger anledning till efteriänksamhei irorjag ärriktigt. Men jag tror inte att familjens pannor i den siiuationen ligger inågra djupare veck än när familjen betalar sin hyra för bostaden -den kanskemest genomreglerade sektor vi har i landet. Men den utgiften är inte lättareatt klara. Jag tror inte att familjens pannor ligger i mindre djupa veck, närfamiljen går igenom sitt klädkonto - den sektor som varit utsatt för den kanskehårdaste prispress som någon sektor i vårt land över huvud tagel varit utsattför. Även del skänker de svenska familjerna huvudbry. Kort uttryckt måstefamiljen planera inför vaOe situation. Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. blads beskrivninginnebären vansklig bild också av del skälet att det parti som Grelhe Lundbladtillhör har styrt . Det som har uppnåtts under den tiden, är detatt de svenska familjerna befinner sig i en sådan situation att de går omkringveckan över med pannorna i djupa veck för att kunna klara sig? Eller villGrethe möjligen göra gällande att det är tack vare regeringsskiftetför ett och etl halvt år sedan som denna situation har uppstått? GretheLundblads trovärdighet i det fallel är inte övertygande. Beskrivningen av desvenska familjernas situation innebar väl hell enkelt en viss överdrift. I denmån del krävs planering gäller det på intet säU livsmedelssitualionen i högregrad än någon annan kostnad som de svenska familjerna har. Jagvill citera det första yrkandel i den socialdemokratiska motionen. Där står; "Regeringen bör förelägga etl samlat program för hur produktion,marknadsföring,prisregleringoch prissubventioner av livsmedel samt kosiupplysning och livsmedelskontroll bättre kan samordnas ." Detär kanske djärvt att tro att jordbruksutskottel skulle slälla sig bakom heladenna målformulering av det enkla skälet att del är svårt aU på så få radersammanfalla ell mer genomregleral syslem än det moiionen beskriver. Samtidigtmåste det innebära atl man menar alt den kedja som förser de svenskakonsumenterna med goda livsmedel skulle vara fasligt dålig och inte rymmanågonling av den raka linje som man tycker sig ha uppnått i första yrkandel imotionen. Jagmenar alt vi har elt svenskt jordbruk, som är rationellt och rikligl. Del ärinte bättre än att det kan utvecklas ytteriigare, och de svenska jordbrukarnaarbetar ständigt på att förkovra sina jordbruk föratt kunna producera mera ochför förbättrade livsmedel. Men näringen är ingalunda så dåligt ställd att densvenska jordbruksutskott nu plötsligt måste gå till regeringen ochbe om ett samlat program för alt få en lösning på problemen. Jag lycker alltsåatl bemödandena i den riktningen tedde sig litet konstlade. Jagvill med några få ord beröra vad som har sagts om jordbrukels kapitalvinster.Av anförande kunde man rent av få den uppfattningen attjordbruket bedrev upplåning av pengar nära nog som en sport och atl det skullevara utomordentligt fördelaktigt all över huvud laget ha stora lån. Så är detinte, men jordbruket lånar mycket pengar och är i behov av att ytterligareplacera stora lån,eftersom kostnadsutvecklingen hardrabbai jordbrukarna hårt.Vi är hell enkelt i behov av detla,och bilden att vi har detta behov beskriverlångt bättre hur kapiialkrävande del svenska jordbrukel äran att det är ensport för de svenska jordbrukarna att låna pengar, ! Med hänsyn till all i menarait del inte skullebehövas någon samordning mellan näringsfrågorna, produktion och kostupplysningvill jag anföra, att , ochsocialstyrelsens hälsovårdssektion, som sysslar med dessa frågor, alla äröverens om atl del behövs en bättre samordning. Del förekommer alltså inga protester från jusl dehåll där man är mesl informerad om näringsfrågorna. Jagtror visst alt det görs myckel gott både inom dessa organ ochkanske också inom många av jordbrukarkooperalionens organ, men det är interiktigt alt man arbetar helt självständigt på alla håll och all man t. ex.anpassar produktionen efter de synpunkter och kunskaper om vårl näringsbehov somi dag finns samlade på olika händer. Jag tror att det är myckel vikligl alt vii större ulslräckning tar hänsyn till det när vi planerar produktionen ochfastställer vår prispolitik. BeträffandeArne påstående att det inte skulle vara så myckel huvudbry vidköksborden angående matpriserna villjag säga: Jo, det är visst så . Detfinns mängder med spontana protester från arbelar- och låginkomsttagarhem medanledning av att man har stora bekymmer för atl få matkassan alt räcka till.Jag skall t. ex. överiämna protester till regeringen med 5 000namnunderskrifter mot de stigande matpriserna, spontant insamlade iHelsingborgs och kommuner. Pågrund av att regeringen inte i så stor utsträckning har subventioneratmatpriserna har priserna på kött, mjölk och ost stigitså pass myckel alt det t. ex. för en låginkomsttagare eller för enflerbarnsfamilj har blivit mycket kännbart i plånboken. Därför finns det storanledning all här ge uttryck för vårt önskemål all vi möjligt skall fåen dämpning av matpriserna och att vi får ett prisstopp på livsmedel, somverkligen fungerar, så atl vi inte utsätter bl. a. den uppväxande ungdomenshälsa för fara på grund av alt man inte kan ge dem tillräckligtmed näringsrika livsmedel. Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. (vpk): Beträffande frågan om jordbrukets kapitalvinster, som iLjung tog upp här, vill jag säga att jag inte vel vilka krav han ställer påsporlverksamhel. Jag har inte vid detla tillfälle påstått att jordbrukarnabedrivit som en sport alt låna pengar. Men det ärett fakium som vi aldrig kankomma från, som vårt samhälle fungerar - med den kraftiga inflation somvi har -, nämligen alt del är ytleriigl lönsamt all sälla sig i skuld för densom har möjlighet alt göra det. Det blir ännu lönsammare, ju högre inkomst manhar, att utnyuja avdragsrällen i vårt skattesystem. Självklartär detta en fördel fören sådan kategori som jordbrukare, som äger fasl egendomi form av jord och skog. De kan låna på dessa värden och får då möjlighel alldra av större skuldräntor än vad löntagare kan göra. Det är självklart atl detär på del sättet, och det vel alla. Det är ganska orättfärdigt atl påstå någolannat, Detärfördelaktigt alt kunna sätta sig i skuld. Ju värre inflationen är och ju högreinkomster man har, desto mera fördelaktigt ärdet. Bägge dessa kriterier gällerför jordbrukare, och därför är del lönsamt för dem. Nr 156 i (); Måndaeen den talman! Efter lovtal kring del förträffliga i atl ha 29 mai 1978 skulder är det alldeles uppenbart atl det krav som moderata samlings- partietsedan länge har ställt om vidgade möjligheler lill långsiktig placering Rpglprine av nri avjordbrukets lån måste få större genklang, bl. a. i ekonomidepartementei. sprnnnå iordhruks '' " " " jordbrukels stora problem att vi intekan placera våra skulder produkter m m " 'ångsikligt. Jag hoppasatt inlägg har stimulerat någon till att hjälpa ossdärvidlag. Vilånar inte som en sport eller föratt det är skojigt, ulan vi lånar helt enkeltdärför att jordbruket är mycket kapiialkrävande. beskrivningtyckerjag inte är särskilt upplysande i annan mening än att den ger en bra bildav hur det går alt skapa vanföreställningar. Jagvill återkomma till , som också i etl annat avseende gjorde eninte alldeles korrekt beskrivning. talade om en strävan all fåfram näringsrikliga och giftfria livsmedel. Ja, del strävar jordbrukel ocksåefter. Menar verkligen att vi skulle producera livsmedel som ärvarken näringsrikliga eller giftfria? Del var väl ändå inte så yttrandet skulleuppfattas, för dä var det en grovt falsk och oriktig beskrivning. Sanningenär den att det svenska jordbrukets avtal med samhället innebär att vi skallvara effektiva. För atl vi skall kunna vara det krävs atl vi har kapital, somgör det möjligt för oss alt skaffa maskiner och driva jordbruket rationellt. Viär skyldiga samhället atl vaOe år skaffa fram stora skördar, så atl koslnadernainte blir för höga. Vi är med andra ord hänvisade till att använda en visskvantitet giftiga preparat enbarl för att kunna producera goda livsmedel ochgöra det till rimliga priser, precis så som det är överenskommet ijordbruksavtalet och som det är föreskrivet i den målsällning för jordbrukspolitikensom antog . OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Om i vill ha någon påverkan på ekonomiministerBohman så är del bäsl atl själv pratar med honom. Jag lär iniefå så stort gensvar på det hållet. Menfakium kvarstår när det gäller skuldräntor, möjligheler att skaffa sig lånosv., oavsett vad påstår. Som jag framhöll redan i mill förrainlägg, harjag inte sagt att jordbrukarna här i landet har gjort det lill ensport alt låna upp pengar. Men deras situation är sådan all de har möjligheterall ta upp lån och därmed också möjligheler att dra av skuldräntor i sinadeklarationer, medan löntagargrupperna - och del ärju inkomstliksiällighel meddem som del här resonemanget gäller - inte har de möjlighelerna. Det kan man jualdrig komma ifrån. Det är dumt att påstå atl jordbrukarna inte skulle ha nyttaav detla. GretheLundblad sade att taxeringarna visar att många jordbrukare har inkomster som är . Hur många löntagare är del som i dagens läge har sådana inkomster? Och de får skatta för vartenda öre, vilket 144 alltså egenföretagare som jordbrukare inte behövergöra. Till i skulle jag viljasäga atl moiionen om bättrekostvanor som krävde näringsrika och giftfria livsmedel inte var skriven ianslutning till jordbruksproposilionen och alltså inte på någol sätt skrivensom ett angrepp på jordbruket. Detfinns gifter i livsmedel som kommil dit bl. a. under produktionen i olikaindustrigrenar och som en följd av alt man vill konservera livsmedlen. Vi skallinte slicka under stol med all det ibland även funnils rester avbekämpningsmedel i livsmedlen som kommil dil under produklionen i jordbruket.Men del finns ingenanledningatt speciellt angripa jordbruket för detta. Del ärelt krav som vi måste rikta mol alla som hanterar och producerar livsmedel attvi får livsmedel där det inte finns någon risk att del finnsgiftrester. Tillslul skulle jag bara vilja säga att del var intressant atl inteytterligare kommenterade milt inlägg angående matpriserna. Jag vill därmedförstå att också blivit övertygad om alt man i många arbetarhemhar stora bekymmer för att få pengarna att räcka till den dagliga kostenoch alt det kan finnas många skäl för vårl krav på prisstopp och kamp mol högalivsmedelspriser. Regleringav priserna på Jordbruksprodukter, m. m. i (): Jag konstaterar all lever kvar i någon underlig lyp avklassamhälle, där vi har arbetarhem och andra hem. Jag vel inte vilken lyp avmänniskor pratar om. Vi är alla knegare på olika ställen i delsvenska samhället. Del vore intressant att få reda på vilken grupp som är i densilualion beskriver, och lika intressant atl få veta vilkengrupp som eventuellt inte är del. Jag känner inte lill atl den skillnad som nubeskrivs vidlåder det svenska samhällel. Sedantyckerjag all den personlighet som ofta präglar inlägg kommertill uttryck när hon säger atl motionen inte är skriven i det här sammanhangel.Då kan del te sig som en oförrätt atl behandla den i samband med dennaproposition. Med del kan vi väl möjligen bilägga den tvisten. med tenderar atl bli en aning elementär, men detkanske ändå är nödvändigi att påminna om att skuldräntor inte enbarl visarförträffiighel. Det finns lillfällen då man skall betala både sina räntor ochavbetalningar på sina lån, och då är del inte alls lika roligt som den situationOswald med inlevelse och föryusning beskriver. Om delta är en nyupplevelse för honom vill jag i alla fall ha väckt den tanken hos honom innanhan föregen del sätter i gång den underbara karusell han anser alt jordbrukarnalever i. När man betalar räntor och amorteringar är förOusningen långt mindreframträdande än man kan få intryck av när man lyssnar på över det lyckorike man lever i under denna situation. 10Riksdagens protokoll 1977/78:155-156 Nr 156 (): Måndaeenden ''' talman! Jag ville bara anlägga ell parsynpunkter på den här debatten 29 mai 1978 °"kapitalvinsterna. Jag skall inte lägga mig i det sista replikskiftet om de eventuellafavörerna av atl ha eller inte ha skulder. Jag vill i stället anknyta till Reglering av nri- synpunkl som här framfördes av alt man kommeratt serna nåiordhruks- '' - - kapitalvinsterna också i fortsättningen. Jordbruket harjuen produkter m m mycket olikartad struktur i detta land. Det uppstår enslor problematik, om man anlägger för ensidiga synpunkter på just den saken. Jagvill erinra om - och jag kan göra det också såsom varande ledamot av densittande arrendekommittén-att vi har omkring 40 96 av odlade areal iarrendeform. Atl det då blir en avsevärd skillnad mellan den ena strukturen ochden andra irorjag var och en lätt inser. Moldenna bakgrund menar jag att när det gäller den problematik som här föreliggerbör man också beakta delta. Jag skall inte vara drastisk på något sätt, men jagtror atl när vi nu sätler oss ner och skall se på t. ex. investeringar ochmöjligheter i arrendesammanhangen, så kommer det också att föranleda ingåendeförslag om hur detta skall se ut , ulifrån del storainvesteringsbehov som anses föreligga. GRETHELUNDBLAD (s): Herrlalman!Till i Ljungskulle jag gärna viljasäga: Jo,del är verkligenarbelare som protesterar mol matpriserna , därför att som löntagare har deofta elt begränsat löneutrymme som inte ökar i samma takt som de ökadekostnaderna utan är fastställt . På grund härav blir det myckelsvårl fördem när matpriserna,som hände , stiger med så mycket som 2096 på ell år. Del uppslår myckel bekymmer i vanliga hem, och i min kommun hardetla alltså tagit sig uttryck i att olika socialdemokratiska kvinnor, som harkänt behov av alt protestera, samlat in protester mol matpriserna och heltspontant kommil med namnlistor samt ben alt vi skulle påverka regeringen att selill au matpriserna inie stiger ytterligare, när ny uppgörelse kommer tillslånd Jagvill alltså gärna slå fast att det är i vanliga löntagarhem som de stigandematpriserna ulgör én ständigt ökad börda, och det måste göras något ål detla.Vi socialdemokrater kommer ju i samband med kompletteringsproposilionen altaklualisera förslag fÖr atl lösa del här problemet. OSWALDSÖDERQVIST (vpk); Jag skulle vilja säga till i atl del han säger låter väldigt fint. Del låter som om det inte alls skulle vara någonslörre förOänst, någon slörre fördel över huvud laget att kunna ha rättigheter och möjligheler framför allt - det är det viktiga i detla sammanhang - alt tillgodogöra sig avdragsrällen i vårt skattesystem. Den möjligheten är slörre för en sådan kategori som jordbrukarna och andra egenföreta gare. Det gäller då inte bara rätten till avdrag för skuldränta o. d., utan det gäller också - som jag har varil inne på lidigare under debatten - de 146 gynnsamma avskrivningsreglerna, som är mycketgynnsammare i vårl land än i jämförbara stater iEuropa. Det är fråga om rätten till avskrivning av olika slag föregenföretagare - för maskiner och annat. Detla är också en sak som man bör tahänsyn till i det här sammanhanget. Jagskulle även vilja göra ett litet tillägg belräffande delta med subventioneroch matmoms. Jag har sagt tidigare atl vpk har naluriigtvis ingenting emot altsubventionera livsmedel. Det vi kräver är att subventionerna skall vara likastora, så att de motsvarar samma belopp som malmomsen innebär. Dethar förekommit vissa missuppfattningar här - man har påstått all vi skulle varaemoi subvenlioner. Det är vi inte. Vi anser att del kan vara bra alt styrasubventionerna till vissa livsmedel eller annat. Och har del ju förekommit borgerliga motioner - flera stycken -omalt matmomsen skulle tas borl på livsmedel. , efter regeringsskiftet, hör maninga sådana krav från den borgeriiga sidan, vilket i och för sig är lilelmärkligl, fÖr mervärdeskallen finns ju fortfarande kvar och har t. o. m. stigitkraftigt. Detviktiga är alltså alt matpriserna skall sänkas. Om de sänks genom all man larbort momsen eller genom atl man höjer subventionerna för livsmedel - i förstahand baslivsmedel - i motsvarande grad är egalt. Del viktiga är atl prisernasänks. Regleringav priserna på Jordbruksprodukter, m. m. SVANTELUNDKVIST (s): Det är helt riktigt som Thorsien säger alt del är en väldigskillnad mellan olika jordbrukare när del gäller kapitalvinsterna. Del är klarlalt det i sammanhanget kan finnas skillnader mellan en arrendalor och en somkanske har ärvt sitt jordbruk. Del här känner ju Thorsien myckel vältill. Vadvi är anhängare av är all rättvisa skapas mellan olika jordbrukarka-legorier.Del är klarl atl man kan vara tvungen atl diskutera med vilken teknik man skalllösa frågan om hur man skall få rättvisare förhållanden mellan dem som kan görakapitalvinster och de som inte kan göra det. Jag ställer mig följande fråga; Om man när detgäller de priser som skall gälla från har varit överens mellan å enasidan konsumentdelegationen och å den andra sidan jordbrukarnas förhandlare omatt detta år la hänsyn lill kapitalvinsterna, vad är del då som skulle motiveraall man i forlsältningen inte skulle la denna hänsyn? Ärdet inte så,ThorsienLarsson, atl del här är en fråga som man verkligen bör ägna sig åt för atlskapa rättvisa dels mellan löntagargrupper och jordbrukare, dels inomjordbrukarkåren? Herrlalman!Jag hade inte länkl alt gå upp i den här debatten, eftersom det var ellpraktiskt laget enigt utskottsbetänkande som det var fråga om atl behandla. Menjag måste säga attjag känner en aning oro efter den debatt som harförevarit. Dethar, bl. a. av , påpekats värdet av att vi alltid har kunnatsamlas i en enig riksdag kring det fastställande som det ju har varit Nr 156 fråga om av överenskommelserna om priserna på jordbruksprodukter. Måndaeen den troddeatt vi skulle vara det också, och jag hoppas verkligen att vi ärdet, 29 mai 1978 "j känner oro efter denna debatl där man har tagit upp en hel mängd frågor,bl. a. den om kapitalvinsterna som här diskuterats i årets uppgörelse. Reslerins av ori- 'bevisasju klart och tydligt av att är ensam underteck-serna påiordhruks- "" ' reservation där hon kräver att de härkapitalvinsterna skall produkter, m. m. ktas. Jagvill bara helt kort om kapitalvinsterna säga att jag hoppas att vi skall kunnarespektera vad man i de fortsatta förhandlingarna kommer fram lill på den härpunkten. Jag tror att det är mest riktigt atl vi överiåter åt dem somförhandlar om priserna att föra den här debatten. Viär nu i elt skede då svenskt jordbruk och framför allt animalieproduk-lionen äri utomordentligt slorl behov av rekrytering till näringen, därför att det undermer än elt årtionde praktiskt tagel inte, åtminstone inte i stora delar i vårtland, har förekommit någon som helst rekrytering. I den situationen, och med dekonsekvenser i form av skuldsättningar som del innebär för den som eventuelltplanerar all böOa driva jordbruk, är det inte särskilt intressant och stimulerandeatl höra att man skall böOa göra eftergifter också fördes, k. kapitalvinsterna,som man över huvud taget inte har möjlighet alt utnytOa ,som ju ärden väsentligaste. Hurskall de jordbrukare som startar enverksamhet kunna klara sig om de inte kan behålla kapitalvinster i företaget? Sedanhar vi, med stor enighel iden här kammaren, sett lill alt genom vårtskattesystem ta hand om kapitalvinsterna när vederbörande slutar. Därför tyckerjag att det är ganska orältfärdigt alt sälla i gång en debatt om kapitalvinstersom om del skulle vara någon möjlighet att med deras medverkan sänka prisernapå de livsmedel som konsumenterna behöver köpa. Jagförslår mer än väl Grelhe när hon säger att hon kunnai samla 5 000namnunderskrifter för kravet om lägre livsmedelspriser. Ja, det är klart attdel inte är svårt att åstadkomma detla.