prot · G10986 · 1977-12-31 00:00:00 — DåKjell-OlofFeldl begärde votering upptogs för bestämmande av kontraproposition ihuvudvoteringen de återstående propositionerna, av vilka den under 2:o)angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan votering upptogs för bestämmande av kontraproposition i voteringen omkontraproposition i huvudvoteringen ånyo propositionerna under 3:o) och 4:o),av vilka den under 3:o) förklarades ha flertalets mening för sig. Ienlighet härmed blev följande voteringsproposition för voteringen omkontraproposition i huvudvoteringen uppläst och godkänd: Den som vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angående finansutskottetshemställan i belänkandet nr 15 punkten 1 mom. 7 antar reservationen nr 1av Kjell-OlofFeldl m. fl. i motsvarande del röstar den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i nämnda votering antagit motionen nr 231 av LarsWerner m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Carl-HenrikHermansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition för huvudvoteringen uppläst och godkänd: Den som vill att kammarenbifaller finansutskottets hemställan i betan- Nr 86 kandetnr 15 punkten I mom. 7 röstar ja. den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Kjell-OlofFeldt begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 2 avKjell-OlofFeldl m. fl.i motsvarande del samt 3:o) motionen nr 867 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förstnämnda propositionenvara med övervägande ja besvarad. Då begärde votering upptogsför bestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återståendepropositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertaletsmening för sig. Sedan begärt votering beträffandekontrapropositionen upplästes och godkändes följande voteringsproposiiion: Densom vill atl kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angående finansutskottetshemställan i betänkandet nr 15 punkten 2 mom. 1 antar reservationen nr 2av Kjell-OlofFeldl m. fi. i motsvarande del röstar den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit motionen nr 867 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 15punkten 2 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen nr 2 av Kjell-OlofFeldl m. fi. i motsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då Kjell-OlofFeldl begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan , dels motionen nr 869 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller finansutskottels hemställan i belänkandet nr 15punkten 2 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 869 av m. fi. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Cari-HenrikHermansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 283 Nej - 13 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avKjell-Olof m. fi. i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 15punkten 2 mom. 3 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av Kjell-OlofFeldl m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 86 ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes voteringmed omröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels motionen nr 640 av LarsWerner m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposiiion: Densom vill att kammaren bifaller skaUeutskottets hemställan i betänkandet nr 24 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 640 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då NilsBerndtson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 285 Nej - 13 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av ErikWärnberg m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposiiion: Densom vill alt kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 24 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 153 Nej - 143 Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 1 avErik m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skalleutskoitets hemställan i betänkandet nr 25 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då ErikWärnberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 153 Nej - 143 Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 2 avErik m. fi., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposiiion: Densom vill atl kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 25 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av Vidomröstning genom uppresning förklarades fiertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 153 Nej - 142 1977/78:9 med anledning av propositionen1977/78:101 angående tilläggsbudget Il till statsbudgeten för budgetåret1977/78 såvitt avser verksamhetsområde 1977/78:21 med anledningav propositionen 1977/78:101 med förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /78 såvitt avser garantilån förarbetsmiljöförbältringar m. m. Lokalkostnadernai samband med omorganisation av kronofogdemyndigheterna Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §13 Lokalkostnaderna i samband med omorganisation av kronofogdemyndigheterna betänkande 1977/78:11 med anledning av motion omlokalkostnaderna i samband med omorganisation av kronofogdemyndigheterna. I utarbetas en proposition om ändradorganisation på kronofogdemyndigheternas område. Frågan har varit föremål försärskild utredning; inom departementet har man både ett betänkande och en mängdremissyttranden som underiag. Varförväcktejag då en motion under den allmänna motionstiden idet här ärendet, somkommer att redovisas i en proposition? Jo, svaret är helt enkelt alt del visatsig atl varken utredningen eller remissinstanserna prövat de totala kostnadernapå ett tillfredsställande sätt. Det finns anledning att se allvarligt på delta- det har hänt alltför ofta att vi i fattal beslututan atl ha ett tillräckligt underlag vad gäller kostnaderna. Jag ville med minmotion uppmärksamma både regering och riksdag på detta förhållande. Imotionen-nr 1692-har jag i detalj redogjort för två exempel. Jag skall här baraberöra det ena. Kronofogdemyndigheteni kommun A har 21 personer i tjänst. I kommunB inom samma distrikt har kronofogdemyndigheten 19 personer i tjänst, ochlokalkostnaderna är . Enligt utredningsförslaget skallkronofogdemyndigheten i kommun A minskas med 14 tjänster, som skall flyttasöver till kommun B. Kostnadsökningen i bara detta enda fall blir ,och jag vill påslå aU den sammanlagda kostnadsökningen, när man granskarkonsekvenserna i samtliga distrikt på det här sättet, kan belöpa sig till ettbelopp på uppemot 10 milj. kr. Att så kan bli förhållandel framgick inie avutredningens betänkande. Jag skall nu bara tillsist med tillfredsställelse notera atl utskottet delvis ger Lokalkostnadernai samband med omorganisation av kronofogdemyndigheterna mig rätt, när utskottet pås. 2 i sitt betänkande skriver: "Utskottet utgår från att bedömningar omlokalbehovet och därav föranledda kostnadsförändringar på sedvanligt sätt görsi samband med proposiiionsarbelel." När således skall behandladen aviserade propositionen förutsätter jag att vi fårmöjlighet alt ta ställning till förslagets ekonomiska konsekvenser i allaavseenden - även när del gäller lokalkostnadsökningen, oavsett om den blir 1miljon eller upp lill 10 miljoner. KJELLMATTSSON (c): Vi har inte kunnat biträda den motion som väckt. Det ärganska självklart atl vi inte kunnat göra det, fördel förhållandet atl enutredning framlagt förslag om en förändring av kronofogdemyndigheternasorganisation innebär ju inte all utredningens förslag kommer atl bli heltgenomfört. Den proposition som skall framläggas, vars innehåll vi ännu interiktigt känner lill, behöver inte alls ansluta sig till förslaget om minskningfrån 81 och 65 distrikt. Del kan bli någonting mitt emellan, och del kan ocksåbli en relativt oförändrad organisation. Vihar ansett det som alldeles självklart alt man gör en ekonomisk bedömning isamband med propositionsarbetet, men all del däremot inte är möjligt att göraden mer exakta bedömningen förrän fatlat sitt beslut med anledning avpropositionen. Det ärju först vid genomförandet av organisationsförändringensom de exakta kostnaderna för staten kommer fram. Jag yrkar därför bifalltill utskottets hemställan. Överläggningen var härmedslutad. §14 Föredrogs Civilutskoltels belänkande 1977/78:12 med anledning av motion om ersättningför ekonomisk skada vid lokal trafikreglering 1977/78:16 med anledningav propositionen 1977/78:100 såvitt gäller anslag tillkyrkliga ändamål 1977/78:17 med anledning av propositionen 1977/78:100 såvittgäller anslag tillinternationelll-kulturelll samarbete jämte motioner Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. Föredrogs trafikutskottets betänkande 1977/78:14med anledning av propositionen 1977/78:55 om bättre farlygsmiljö jämte motion. 1 propositionen 1977/78:55 hade regeringen() föreslagit att anta förslaget lill lagom ändring i lagen (1965:719) om säkerheten på fartyg. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Ipropositionen läggs fram förslag om olika åtgärder för att förbättraarbetsmiljön ombord på fartyg. Förslagen bygger på fartygsmiljöutred-ningensförsta delbetänkande och utgör ett led i strävandena att anpassa lagstiftningenpå detta område lill vad som redan gäller i land enligt arbeiarskyddslagen. Deförslag till lagändringar som läggs fram avser huvudsakligen skyddsarbetet påfartygen. Förslagen syftar till en effektivisering av skyddsarbetet ochinnefattar vidgade befogenheter för skyddsombuden. Skyddsombud skall utanundantag finnas på alla fartyg med minst fem ombordanslällda. Begreppethuvudskyddsombud introduceras i sjösäkerhetslagsiiftningen. Skyddsombud skallkunna utses gemensamt för fiera fartyg inom ett och samma rederi.Skyddsombudens uppgifter breddas och grundläggande regler om deras verksamhetförs in i lagen. Skyddskommittéskallenligt förslaget finnas på fartyg med minst femton ombordanslällda och även iövrigt om det begärs av de ombordanslällda. Även skyddskommittéernas uppgifterbreddas. I kommittén skall behandlas frågor om planering av nya eller ändradelokaler, anordningar och arbetsmetoder m. m. Under vissa förhållanden skall enför rederiets fartyg gemensam skyddskommitté kunna utses. Nyaregler föreslås om samordning av och ansvar för skyddsåtgärderna på fartyg, somär gemensamt arbetsställe för flera arbetsgivares anställda.Samordningsansvaret läggs på redaren. I fråga om fartyg som har tagits in påvarv eller ligger i hamn och lastar eller lossar läggs dock ansvaret på den förvarvsarbelet resp. stuveriarbetet ansvarige arbetsgivaren. Reformen föreslås träda ikraft den ." Idetla sammanhang hade behandlats motionen 1977/78:1581 av m. (s), vari föreslagits alt beslutade att 9 kap. 8 § i förevarandelagförslag ändrades enligt vad som anförts i motionen. Enligt motionärernasförslag skulle skyddsombud i fall, då visst arbete innebar omedelbar ochallvarlig fara för ombordvarandes liv eller hälsa, i första instans hänvändasig till den för avdelningen ansvarige arbetsledaren i stället för tillbefälhavaren såsom föreslagits i propositionen. attriksdagen med bifall till propositionen 1977/78:55 och med avslag på 6 protokoll 1977/78:86-89 motionen 1977/78:1581skulle anta del vid propositionen fogade förslaget till lag om ändring i lagen(1965:719) om säkerheten på fartyg. Reservation hade avgivils beträffande frågan omskyddsombuds s. k. stoppningsrätt m. m. av , , , , , och Sten-OveSundström (samtliga s) som ansett att utskottet bort hemställa altriksdagen med anledning av propositionen 1977/78:55 och med bifall tillmotionen 1977/78:1581 skulle anta förslaget till lag om ändring i lagen(1965:719) om säkerheten på fartyg med den ändringen att 9 kap. 8 § skulleerhålla av reservanterna föreslagen lydelse. I meddelande nr 3 1977 lämnas en redogörelse föryrkesskadefall inom sjömansyrket . Där konstateras bl. a. attantalet olyckor per miljon arbetstimmar inom sjömansyrket varit 35, medangenomsnittet för samtliga näringsgrenar varit 20-25. Detger utslag i olycksstatistiken när arbete utförs under dygnets alla limmar. Delgäller här ett arbete vid hamnliggande under stress och jäkt med lastning,lossning, surtning eller förtöjning. Det utförs lill sjöss i alla väder, irigg, på däck, i lastmm eller i maskin på etl i sjön stampande och krängandefartyg. Det gäller fartyg lastade med fast, mllande eller flytande gods som kanvara lättantändligt eller i explosiv gasform. Därför har inom detta områdekanske mer än annorstädes förelegat behov av åtgärder för att skärpasäkerhetskraven, behov av skärpta möjligheter till efterievnad och behov avökat inflytande på arbetsmiljön för arbetstagarna. Närarbetarskyddslagstiftningen ändrades 1973 omfattade inte ändringarnaskeppstjänsten. Men mot bakgrund av bl. a. socialdemokratiska motioner iärendet och framställningar från de ombordanslällda tillsatte den dåvarande regeringenen utredning som fick i uppgift atl se över de frågor som angår deombordanställdas arbets- och miljöförhållanden. Utredningen var klar med ettdelbetänkande 1975. Det är delta som ligger till grund för det regeringsförslagsom behandlas i del betänkande som trafikutskottet nu avgivit. Detär naturiigtvis inte möjligt alt få hel samstämmighet på arbetsmiljö-områdetmellan förhållandena lill sjöss och landförhållandena, inte heller mellanmotsvarande bestämmelser. Det rör sig ju här om arbetsplatser på fjärranoceaner och i hamnar långt borta från och svensk myndighet i vanligbemärkelse. Här gäller det arbetsplatser på fartyg på resa istorcirkels-irackern Good Hope-port eller när det lastas olja iPersiska viken eller bilar och containers i . Detförslag till lagändringar som framläggs gäller huvudsakligen skyddsarbetetombord på fartygen. Ett viktigt inslag i dessa förslag och tillägg tilllagstiftningen om säkerheten på fartyg gäller skyddsombuden och deras ställningsamt rätlen att avbryta arbete, s. k. stoppningsräti, och handläggningen avsådana ärenden. Rätlenför skyddsombud att avbryta ett farligt arbete är enligt arbetsmiljölagen isista hand avhängig yrkesinspektionens avgörande. Inspektionens beslut skallfölja gällande lagstiftning och handläggningen i fråga där skyddsombud använtsig av rätten atl avbryta ett, som denne bedömer det, fariigt arbete, skeralltså enligt myndighetsansvar. Såkommer också enligt propositionens förslag all ske i sådana frågor somuppkommer ombord på etl fartyg, dvs. tillsynsmyndigheten larslutlig ställning i frågan. Delta gäller dock endast "fartyg som ärförtöjt eller ligger till ankars i svensk hamn". Befinner sig fartyg påresa, eller ligger det förtöjt eller till ankars utanför , skallbefälhavaren la slutgiltigt beslut. Han inträder i stället föryrkesinspektion/sjöfartsverk och blir därigenom myndigheten. Befälhavaren geshärmed enligt propositionen en dubbelroll. I inledningsskedet, innanskyddsombudet beslutat att avbryta arbetet, är befälhavaren den till vilkenskyddsombudet skall vända sig för att få rättelse. Denna hänvändelse skall sketill befälhavaren i hans ställning som redarens företrädare ombord. Även ombefälhavaren, innan han upphäver beslut av skyddsombud att avbryta arbete sominnebär omedelbar och allvarlig fara för ombordvarandes liv eller hälsa, ärskyldig atl höra skyddskommitté, är del så att befälhavaren skalldels tillvarata redarens intressen, dels handlägga ärendet enligt detsjälvständiga säkerhets- och myndighetsansvar som åvilar honom enligt lag. Frånsocialdemokratiskt håll menar vi att befölhavarens ställning, då han har attavgöra fråga om upphävande eller ej av skyddsombuds beslut, skulle varabetydligt friare och starkare om hänvändelsen i första instans skedde till denför avdelningen ansvarige arbetsledaren. Sådan hänvändelse av skyddsombudskall alltså enligt vår mening riktas lill maskinchefen då det gäller dennesansvarsområde och till den främste av styrmännen då det gäller övriga ifartyget. 1 passagerarfartyg, där intendenluravdelningen ombord ofta har enganska fristående ställning i förhållande till fartygets drift, skall enligtvår mening framställningen först ske till intendenten såsom den för dennaavdelning inför rederiet ansvarige. I övriga fartyg kan med fördel frågor avdetta slag, som berör inlendenturpersonalen och deras arbetsmiljö, uppdras åtden främste av styrmännen atl vara den till vilken hänvändelse skall ske. Dennauppfattning delar vi med , och enligt de kontakter jaghaft med Maskinbefälsförbundei och anser man att detvore en styrka om förfaringssättet blir på detta sätt som vi har föreslagit istället för det som föreslås i propositionen. Maskinchefenhar av en enig utredning ansetts vara redarens företrädare ombord, och somsådan skall han icke delta i val av skyddsombud. Departementschefen har ocksådenna uppfaltning. Maskinchefen har alltså, dels som redarens företrädare, delssåsom den för maskineriets drift ansvarige enligt .säkerhetslagen, redan ensärställning som gör honom lämpad att vara den till vilken skyddsombudet skallhänvända sig i så allvarliga frågor del här gäller. Maskinchefen svararexempelvis för förandel av fartygets maskindagbok. Den främste av styrmännenhar också en särställning ombord enligt inte förs av befälhavaren, skall den föras av den främste avstyrmännen. Enligt 63 § sjölagen skall den främste av styrmännen träffa deavgöranden som inte tål uppskov vid befälhavarens förfall. Den främste avstyrmännen kan alltså också sägas ha sådan ställning, som gör honom lämplig attvara den till vilken skyddsombud skall hänvända sig med begäran om rättelse ifråga om arbete som skyddsombudet anser innebära omedelbar och allvarlig faraför ombordvarandes liv eller hälsa. Enligtpropositionens förslag lill ändring i lag om säkerhet på fartyg-jag avser nu 3kap. 9 § - är det visserligen enbart befälhavare, maskinchef och sådan ledamotav skyddskommittén som utsetts av arbetsgivaren som anses stå i en sådansärställning ombord att de ej har rält alt delta i val av skyddsombud. Mendepartementschefen anför i propositionen: "Enligt min mening framstår detdäremot som naluriigl alt visst högre befäl inte bör komma i fråga somskyddsombud. I den mån det förekommer måste del betecknas som olämpligt. "En arbetsledare med självständigt ansvar för sin avdelning, såsom den främsteav styrmännen eller intendenten på ett passagerarfartyg, kan således aldrigkomma i den ställningen all han som skyddsombud och ansvarig arbetsledare hardubbla lojaliteter. Förslagetom ett sådant tvåinslansförfarande i skyddsarbetet ombord på fartyg, som vi härhar framfört, överensstämmer mera med vad som gäller för arbetslivet i övrigtoch ger ett större utrymme för det självständiga säkerhetsansvar som i övrigtåvilar befälhavaren. Etlförslag till lagtext avseende 9 kap. 8 § första stycket skulle alltså föföljande lydelse: "Innebärvisst arbete omedelbar och allvarlig fara för ombordvarandes liv eller hälsaoch kan rättelse genast uppnås genom hänvändelse till, om fråga gällermaskinavdelningen, maskinchefen eller i övrigt lill den främste av styrmännen,kan skyddsombud bestämma atl arbetet skall avbrytas. I passagerarfartyg därintendent självständigt ansvarar för arbete som utföres inom denna avdelning,skall dock hänvändelse av skyddsombud isådan fråga ske till intendenten." Viskiljer oss på den punkten från det förslag som departementschefen framfört ipropositionen. Enligt vår uppfattning ger vårt förslag större samstämmighet medden arbelsmiljölag som tidigare tagit beslut om. Det ger också bådeombordanslällda och skyddsombud starkare ställning, och det kommer också allvara en styrka för befälhavare som tjänstgör som både redarens ombud och sommyndighet - de kommer att ha en starkare ställning när de skall fatta beslut. Meddetta, hert talman, ber jag alt'få yrka bifall till reservanternas förslag. Inledningsvis kan jag med stor tillfredsställelse notera altfartygsmiljöutredningens förslag har lett lill etl lagförslag och att mantydligen - bortsett från den egentligen bagatellartade frågan om befälhava- rens rätt att upphävastopp av arbete ombord som skyddsombudet funnit anledning till - är enig omförslaget. Den enigheten är naturligtvis myckel tillfredsställande, eftersomdet är ganska besväriigt atl överföra de arbetsmiljöbestämmelser som gäller pålandbacken till fartyg, som erbjuder många andra villkor än dem vi är vana vidfrån arbetet på land. Jagövergår sedan direkt till den enda punkt där det föreligger divergens mellanuiskottsmajoritetenoch reservanterna-det gällerom man skall ha etttvåinslansförfarande i samband med skyddsombuds beslut om att stoppa arbeteeller om fartygschefen ensam skall ta ställning. Det problemet har ingalundavarit oprövat. har utredningen - och där har bl. a. förbundsordförandeni varit med - ursprungligen varitenig om att utforma bestämmelsen så som den nu i princip är utformad i detlagförslag som departementschefen har framlagt och som utskottsmajoritetenbiträder. Det är först under remissomgången som Svenska sjöfolksförbundetlydligen har funnit anledning att diskutera huruvida man inte i stället skulleha ett två-instans-förfarande.