prot · G10959 · 1977-12-31 00:00:00 — Befrämjardetta verkligen resefrekvensen på ? Blir det inte precistvärtom så att den minskar? Och så lar man återigen detla till intäkt för attgöra ytteriigare indragningar och ytterligare försämringar. Borde man inleförsöka angripa problemet på precis motsatt sätt - se vad man kan göra för attöka resandefrekvensen i stället för all minska den? Som jag nämnde i min replik är den tidpunkt talar om - den23 januari -den sista dag då de kommuner som har besvärat sigöverjärnvägsslationsindragningar har att inkomma till kommunikationsdepartementetmed remissyttranden. Del har ingenting med tidtabellen att göra. Tidtabellsförslagethar ju delgivils kommunerna, men det behandlas inle i samma ordning och eftersamma metod som indragning av järnvägsstationer. Såvittjag har mig bekant har SJ:s ledning för avsikt att månadfastställa de lidiabellsförslag som då föreligger. Därefter kan de naturiiglvismöjligen genom besvär över sådana beslut bringas till regeringens prövning. Överläggningenvar härmed slulad. § 10 Ommalmexporten över hamn KommunikationsministernBO erhöll ordet för att besvara () den 17december anmälda fråga, 1977/78:224, och anförde: har frågat mig när jag avser vidta de ålgärder somskapar konkurrenskraftiga fraktpriser på och säkrar malmexporten överLuleå hamn. Närdetgäller den första delen av frågan vill jag upprepa vad jag har svaratSten-Ove på en i det närmaste likalydande fråga. Fraktprisernapå regleras i ett avtal mellan SJ och . Regeringen har inle föravsikt alt gripa in i detta avtal. Regeringen kommer däremot att pröva fråganom bidrag till och eventuellt andra förelag inomSlalsföretagsgruppen för alt mildra effekterna av den djupa och långvarigalågkonjunkturen. Närdet gäller malmlransporterna till vill jag säga att den s. k.malmbaneutredningen, som avslutat, visar au fraktkostnaderna intehar någon avgörande betydelse vid valet av utskeppningshamn. Däremot visarutredningen all har vissa marknadsmässiga fördelar framför Luleå.Utredningen slår dock fast att skall behållas som utskeppningshamn för dekunder som vill hämta sin malm där. Jag tackar kommunikationsministern för svaret på min fråga. Ibörjan av november månad 1977 ställde jag en liknande fråga om ålgärder för konkurrenskraftigafraktpriser på för all bl. a. klara malmexporten över hamn.Vid det tillfallet pekade Jag på att det behövs snabba åtgärder frånregeringens sida för alt de anställda längs och vid malmhamnen iLuleå inte skulle känna sin anställningstrygghet hotad. Statsrådet min uppfattning på den punkten. Men därefter vidlogs inga ålgärder föratt komma till rätta med problemet. Resultatetav denna politiska passivitet kan vi nu se i , där NJA valt att frakta20 malm från till med lastbil. Dessa transporter tar fyramånader på is- och snöbelagda vintervägar med allt vad det innebär i form avolycksrisker i trafiken. Företaget tjänar ca . jämfört medkostnaderna för tågstransport via malmbanan.Om man vall all frakta malmen medSJ hade dessa malmtransporter klarats av på ungefär . Samtidigtsom detta sker - vilket ju är ett exempel på trafikpolitiskt vansinne - såställer SJ undan ca 1 500 malmvagnar därför alt man inte har några frakter påsödra omloppet. Del är myckel osäkert när man kan starta trafiken igen. Enligtvissa tidningsuppgifter utesluter inle NJA att förelagel även i framlidenkommer att använda sig av landsvägstransporter. Det är sannerligen inte altundra över att de anställda vid och känner sig oroade för att de inteskall få behålla sina jobb i framliden. Avkommunikationsministerns svar framgår att regeringen kommer alt pröva frågan ombidrag lill NJA. Del framgår också av svaret alt den s. k. malmbaneulredningen,som avslutat, visar alt fraktkostnaderna inte har någon avgörandebetydelse vid valet av utskeppningshamn. Men del exempel som Jag redovisatklargör ju att eftersom NJA fraktar sin malm via lastbil på ungefär samma sträckamåste just malmfraktpriserna på den här banan vara av avgörande betydelse. Jagtycker att det är synneriigen märkligt att man trots det som skett inle harvidtagit några åtgärder och måste därför fl ställa en följdfråga: När kommerregeringen all pröva frågan om bidrag till då det gäller det södraomloppet? Föratt ta den sista frågan först kan jag säga att regeringen just idessa dagar håller på alt överväga frågan om bidrag till vissaStatsföretags-enheter,bl. a. NJA,som efteriyst och somjagtalade om i mitt svar lill . Närdet gäller de transporter av 20 000 eller malm - båda uppgifternaförekommer - från lill som skall ske med lastbil efter NJ A:seget fria val vill jag gärna hålla méd om att det ler sig rätt märkligt. Altmalmlransporterna på södra omloppet av temporärt har upphört beror,enligl uppgifter som jag fått, på att lager i är fyllda och inte kan frakta dit mera malm förrän man sålt ut en del av de lagren. Sedankom NJA på att man behövde ytterligare 10 000 eller malm av enspeciell kvalitet i , och då skall man använda sig av lastbilstransporter. Jagföreställer mig att det lägre pris jämfört med SJ-lransport som detlatransportsätt betingar möjligen kan ha sin förklaring i alt del, som vi allavet, finns ett stort överskott av lastbilar i f n. För att hålla demsysselsatta har man kanske offererat ell lägre pris. Men Jag medger att det ären ganska konstig situation att hålla på med sex bilar för attfrakta ner lill en malmkvanlilet som man eljest skulle ha kunnattransportera per på . NJA börjar naturligtvis inte att frakta 20 000 lon malm från Kirunalill på landsväg med hjälp av lastbilar med långa släp på grund av vill hålla åkeriägarna med arbete. Man föratt tjäna just den summasomjag nämnde, . Då skall man komma ihåg att är en rättbegränsad kvantitet jämfört med vad NJA i vanliga fall bmkar behöva. Vikan här spåra en utveckling som är väldigt otrevlig från trafikpolitisksynpunkt. Jag finner del synnerligen märkligt, inle minst med tanke på deuttalanden kommunikationsministern gjort i Norrbottenspressen, all man intekommit längre i strävan alt göra någol verkligl åt del här. Det är inte baraall registrera otrevligheterna - man måste också regera när man sitter iansvarig ställning. Närvi fick budgeten slog det mig plötsligt, då jag läste första sidan iden bilaga som rör , att det där står väldigt vackraord. Bl, a. heter del: "De trafikpolitiska åtgärderna måste därföranpassas så att de harmonierar med t. ex. närings- och sysselsättningspolitiken,regionalpolitiken, miljöpolitiken och energipolitiken." Just del härsättet att transportera dylikt gods slår mol alla de punkterna. Jag tyckerdärför att del är märkligt att man inte verkligen går in och tar itu ordenfligtmed problemet utan bara passivt avvaktar. Det kan ytterst resultera i att mantvingas lägga ned exporten över det södra omloppet. Del finns inga sådana risker. Den lilla malmkvanlilet det nu är frågaom är en bråkdel av de miljontals ton malm som normall fraktas på södraomloppet. Del kan aldrig bli tal om - när den här trafiken kommer i gång igen -alt utföra transporterna på landsväg. Jagsade inle att NJA hade använt lastbil för alt glädja några åkeriägare iNorrbollen. Jag sade att dessa på grund av situationen där, med det sloraöverskottet på lastbilar, troligen har kunnat offerera ett lägre pris änjärnvägen för att över huvud taget hålla sin transportapparat i gång. STEN-OVESUNDSTRÖM (s): Del är visseriigen en relativt liten malmkvanlilet del är fråga om, , men del lar i varje fall för de här sex lastbilarna all frakta den kvantiteten. Inle minst ur trafikpolitisk synpunktmen även ur miljösynpunkt osv. är del viktigt att man ger sig in i självakärnan av problemet. Dettaär inte nytt på någol sätt. Jag tycker därför att del är märkligt all ingetgörs, bl. a. mot bakgrund av vad man kunnat läsa i intervjuer med statsrådet iNorrboltenspressen. I samband med alt de här lastbilstransporterna startadetalade statsrådet i en intervju om att han , när medarbetarna komtillbaka, skulle försöka göra någonting ål det hela -åtminstone förfalla en PMe. Av svaret och de synpunkter statsrådet lagt fram här att döma kommer handefinitivt inle att göra någonting utan bara avvakta de eventuella allmännastödåtgärder som kan vidta. Överiäggningen varhärmed slutad. § 11 Om järnvägsnätet iKalmar län Kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga,1977/78:225, och anförde: har, mot bakgrund av pågående breddnings-arbete påjärnvägen mellan och , ställt följande fråga till mig: Ärkommunikationsministern beredd att medverka till att beslut om ettsammanhängande järnvägsnät i denna del av län också blir etttillfredsställande, fungerande järnvägsnät? Jaghade kunnat svara ell enkelt ja på frågan: Givetvis skall vi ha ett fungerandeJärnvägsnät. Jag vill emellertid komplettera med följande upplysning. led i pågående ralionaliseringsslrävanden undersöker man f n. inom SJmöjlighelerna att på olika stationer - däribland - kompletterasäkerhetsanordningarna så att tågexpedieringen i ökad utsträckning kan klarasulan särskild stationspersonal. Om del nu skulle visa sig lämpligt att företaen sådan säkerhelsteknisk komplettering på , så förändras inlemöjligheterna att trafikera stationen och att där t. ex. utväxla godsvagnarmellan linjen och spåret mot . Jag ber all fl lacka kommunikationsministern försvaret. Anledningentill att jag tagit upp frågan är farhågor hos den personal som finns efter denhär bansträckan och som tvivlar på att de akluella järnvägsdelarna kommer allfungera tillfredsställande, om de planer som aviserats träder i kraft. Om enstation görs obevakad innebär det att stationens signalanläggning låses på detsättet att personal på platsen inte kan rubba något, t. ex. växlarna. Endamöjligheten är att en angränsande station skickar med en växelnyckel som sedanfortast möjligt skall återgå lill utlämnings-slalionen. Stationen blir då vadvi i dagligt tal kallar en hållplats. Genomdel arbete som pågår med breddning av en tidigare smalspårig järnväg, somkommer alt få en sammanbindning med en bredspårig järnväg, blir stationnu en s. k. grenslalion. Kommunikationsministernupplyser i svaret om alt man håller på alt komplettera säkerhetsanordningarna,vilket innebär all man skall kunna dra in personal. Jag vill då fråga: Är delnågon form av fjärrblockering man är ute efter? Jag har svårt all länka mig altdet är det som är på gång. Jagundrar hur personalen skall reagera när den flr höra alt man, om det visarsiglämpligt,skall företa en säkerhetsteknisk komplettering som innebär all mandrar in personal! Tänk om sådana funderingar gjordes när del gäller t. ex.kommunikationsministern eller mig! Tänk om man betraktade det som ensäkerhelsteknisk komplettering att dra in våra jobb! - Det senaste var meraskämtsamt. Regeringenhar beslutat att , i vilken ligger, skall tillhöra den s. k.grå zonen. I och med del har regeringen förklarat sin vilja allregionalpolitiskt prioritera kommunen. Men är detla ett exempel på del, såinger del farhågor för framliden. Man medverkar alltså till all personal drasin vid en järnvägsstation som inle är utsatt för någon minskning av trafik-trafiken kommer otvivelaktigt alt öka när stationen blir den grenstation somman längs den här järnvägslinjen längtat efter . Jagvill komplettera med en fråga till kommunikationsministern: är del somavgör om del är lämpligt att dra in personal? Jagär väl medveten om SJ:s iver all dra in på olika håll och kanter. Om det är SJsom beslutar, torde saken redan nu vara avgjord. Men kommunikationsministernkanske har några synpunkter all komplettera med. Jag sade i milt svar att man f n. inom SJ undersöker möjlighelerna attbl. a. på komplettera säkerhetsanordningarna så attlågexpedieringen i ökad utsträckning kan utan särskild stationspersonal.Det har alltså ännu inte faltals något beslut om det. Enligtuppgift som jag fick alldeles från SJ är någon avbemanning av Bergastation f n. inte aktuell. Det finns alltså inga bestämda planer på det. Jag är inle säker på om har klartför sig definitionerna på obemannad resp. obevakad station. En obemannadstation är en station där det inte finns någon personal. Termen obevakadstation däremot är ett säkerhetsmässigt begrepp. Del innebär att tågenexpedieras ulan alt stationär personal behöver vara närvarande för självatågexpedieringen. Men det hindrar inte alt det finns stationär personal itjänst på stationen för alt sälja biljetter samt sköta godsexpediering, växlingav vagnar och sådant. Omcivifflygförarutbildning vid F 5 Jag är medvetenom att obevakade och obemannade stationer inte är samma sak. Men gör man enstation obevakad innebär även del att uppgifterna för personalen på platsenminskar och att personalstyrkan antingen eller omgående dras ner. Kommunikationsministernsäger alt planerna på alt göra denna station obevakad inte är definitiva ochalt SJ ännu inle har fatlat något beslut. Då vill jag hemställa tillkommunikationsministern att man på departementet har denna fråga underobservation. Som framgått av andra svar här och som vi erfarit undertidigare debatter har SJ visat stor iver att rationalisera och dra in personal.Det torde vara överflödigt att dra in personal innan breddningen blirklar. När trafiken ändå är avsedd att öka borde man, även om det blir mindrearbetsuppgifter , kunna ha kvar den personal som finns ochdärmed bevara station som en bevakad station. Överiäggningenvar härmed slutad. § 12 Om civilflygförarutbildning vid F 5 KommunikationsministernBO erhöll ordet för att besvara () den 30 novemberanmälda interpellation, 1977/78:83, och anförde: har frågal vilka åtgärder jag avser vidta för attutbildningsresurserna vid F 5 skall utnyttjas för civil flygförarutbildning ochpå så sätt bespara samhället betydande kostnader. Chefenför flygvapnet har i sin programplan konstaterat att förtidsavgången avflygförare från flygvapnet har blivit ett alltmer akut problem. Flygbolagen,SAS och Linjeflyg, har vidare presenterat så stora rekryteringsbehov altkrigsdivisionernas beredskap, krigsduglighet och tjänstbarhet enligl chefen förflygvapnet blir hell oacceptabla om rekryteringen även i fortsättningenhuvudsakligen sker från flygvapnet. Den inrättadereservofficersutbildningen av fiygförare, som också är anpassad till civilaändamål, kan minska förtidsavgången bland aktiva flygförare. Chefen förflygvapnet anser att de civila flygbolagens piloibehov är en fråga som kräversnabb behandling inom den civila sektorn av samhället. De redovisadekonsekvenserna av förtidsavgången inger enligl chefen för Omcivil flygförarutbildning vid F 5 Frågan om rekrytering av flygförare övervägs f. n. inom flygbolagen. FörSAS del är rekryteringsfrågan naturiigen en skandinavisk fråga. Den nyligenpåbörjade reservofficersulbildningen av flygförare kan endast till mycket litendel tillgodose flygbolagens pilotbehov. Mot denna bakgrund övervägs f n. inomförsvars- och kommunikationsdepartementen hur såväl flygvapnets somflygbolagens behov av flygförare skall kunna tillgodoses. redovisas underfjärde huvudtiteln i årets budgetproposition. Med hänsyn härtill är Jag inlenu beredd att närmare uttala mig om möjligheterna att utnyttjautbildningsresurserna vid F 5 för civil flygförarutbildning. Jag ber alt få lacka kommunikationsministern för svaret på mininterpellation. Dencivila luftfarten har alltsedan andra väridskriget rekryterat sina piloterbland flygförare som har utbildats och tjänstgjort vid flygvapnet. Dennarekrytering var naluriig och ändamålsenlig även för flygvapnet. Fördelarnamed detta system har emellerlid vänts lill kostnadskrävande nackdelar, främstgenom ändrade anställningsformer för flygvapnets piloter och ökande kostnaderför komplicerade flygsyslem. Flygvapnet vill behålla sina till stora kostnaderutbildade krigsflygplanspiloler längre, som flygbolagen villrekrytera sina aspiranter tidigare. Meden rekryteringsbas på mellan 100 och 200 årligengrundutbildade flygförare innebar SAS och Linjeflygs förarrekrylering i stortsett inga problem för flygvapnet. är förhållandet ett helt annat: 25-35förare per årskull är ett alldeles för litet rekryteringsunderiag för de civilabolagen som det är ett pressat minimum för flygvapnet. Detär nödvändigt alt vidta snabba ålgärder för all förändra denna situation, omdet civila behovet skall tillgodoses och om flygvapnet skall kunnabehålla sina förutsättningar all lösa ålagda uppgifter. Av kommunikationsministernssvar förstår jag all han delar denna uppfattning, som även uttalas av chefenför flygvapnet. Jag noterar också med tillfredsställelse alt man f n.diskuterar dessa frågor inom försvars- och kommunikationsdepartementen. Ibudgetpropositionen anförs även all chefen för flygvapnet haren positivinställning till all medverka med militära resurser föraU åstadkomma lösningar.Au försvaret i sådana sammanhang kompenseras för ökade kostnader är naturiigt. F5 i har en utbildningsorganisation som skulle kunna läcka instörsta delen av grundutbildningen av civila piloter. Dessutom har F 5 enlärarkår som med en begränsad vidareutbildning skulle vara väl lämpad atthandha denna utbildning. F.n. finns en viss överkapacitet vid F 5. Sysselsättningsläget för flyglärare idet övre åldersskiktet är problematiskt. Den övre åldersgränsen, , skullekunna höjas betydligt på grund av att den civila flygutbildningen är mindrefysiskt påfrestande än den militära. I nuvarande läge ter del sig därför onödigt attbygga upp en särskild civil flygskola för utbildning av piloter för dekommersiella flygbolagen. Vid F 5 finns så gott som allt som erfordrasför att genomföra en flygutbildning som skulle tillfredsställa både ettmilitärt och ett kommersiellt behov. Kommunikationsministernvill med anledning av de överväganden som pågår på departementsnivå inteuttala sig om möjligheterna att utnyttja utbildningsresurserna vid F 5, ochdetta måste jag väl ha en viss förståelse för. Isammanhang med budgetpropositionen framhålls ständigt nödvändigheten avrestriktivitet och återhållsamhet i ekonomiskl avseende. I vårtsamhällsekonomiska läge är della odiskutabelt. Mol denna bakgrund ter det sigom möjligt viktigare än någonsin alt optimalt utnyttja befintliga resurser ävenför alt tillgodose de nya behov som uppkommer. Behovet av en snabb lösning avden civila flygförarulbildningen är vi tydligen också överens om. Ävenom kommunikationsministern nu inle vill uttala sig om möjligheterna attutnyttja F 5 för civil flygutbildning vill jag fråga kommunikationsministernom inte de befintliga resurserna vid F 5 måste vägas in som en tung ochbetydelsefull del i de överväganden som görs inom departementen. Om civil flygförarutbildning vid FS BERNTEKINGE (fp): Jag har väl en viss förståelse för att kommunikationsministern i daginle kan ge så myckel mera i sill svar än vad han giori. Kommunikalionsminisiernkonstaterar i svaret alt frågan är föremål för överväganden inom försvars- ochkommunikationsdepartementen. I en motion som väcktes i början av förra årethemställde jag alt hos regeringen skulle begära en uiredning om civiltrafikflygamtbildning. anförde i sill belänkande 1976/77:12 attulskollet fann del i molionen aktualiserade spörsmålet angeläget och att fråganenligt vad utskottet erfarit var föremål för överväganden inom regeringens kansli.Detta sade alltså trafikutskottet . har dettydligen inle skett så mycket mera. Det kan vara förståeligt. Detta är enkomplicerad fråga. Flera departement är inblandade osv. Nusäger kommunikationsministern all frågan kommenteras någol under fjärdehuvudtiteln i årets budgetproposition. Jag hade personligen gärna sett attfrågan även hade kommenterats i kommunikationsdepartementels del avbudgetpropositionen. Jag sökte efter en sådan kommentar, men förgäves. avgav ett remissyttrande över chefens förflygvapnet skrivelse lill regeringen framhöll man alt orsaken lill att manalltsedan huvudsakligen rekryterat sina piloter frånflygvapnet var all man saknade en civil trafikflygarutbildning som kunde försemarknaden med ett tillräckligt antal välutbildade och för sina arbetsuppgifterlämpliga piloter. Det är naturligtvis ell rikligt och självklart konstaterande. sägervidare i denna remisskrivelse all den enda fast 6Riksdagens protokoll 1977/78:57-59 0/77civil flygförarutbildning vid F 5 organiseradeflygskola för utbildning av trafikflygare helt från grunden som funnits i vårtland är , vilken stått under tillsyn avskolöverstyrelsen och luftfartsverket. Skolanbedrev sin verksamhet och hade sitt administrativa centrumi . Den teoretiska utbildningen gavs dels i , dels i ,och dels vid Den Danske i . Idelta sammanhang skall man väl också peka på - vilket gjorts både i frågan ochi svaret -alt det finns beröringspunkter mellan den civila och den militärautbildningen på delta område. Däremot kan man ställa sig utomordentligttveksam -jag förstår att det är den tveksamheten som råder- till delrimliga i all kombinera militär utbildning inom flygvapnet med civilflygförarutbildning. Någon har sagt att utbildning inom flygvapnet för civilluftfart är ungefär detsamma som all på Formel 1-bilar utbilda en människa somskall bli busschaufför. Var och en förstår att det inte kan vara något lämpligtarrangemang. När del gäller flygvapnets behov av stridsflygare kan detnaturiiglvis råda tvivel om det rimliga i att kombinera dennaslridsflygar-utbildning med utbildning för civilt bruk. Mankan också peka på förbindelsen med den utbildning som sker vidartilleriflygskolan. En sådan utbildning ges i i samarbete mellan ettcivilt företag, , och artilleriet genom ell särskilt avial. Ävenom vi skulle fl en civil trafikflygarutbildning, blir den i börian naturligtvisav ganska begränsad omfattning. Då kan del vara rimligt att koordinera den delsmed den verksamhet som bedrivs inom svenska luftfartsskolan, dels med denverksamhet som sker inom artilleriflygel. Art Flyg S. Den utbildning som skerför arméns räkning är enligl de bedömare som kan detta bättre än jag mer lämpadför civila flygare än vad utbildningen av slridsflygare är. Jaghar, herr talman, i egenskap av ordförande i en arbetsgrupp somarbetsmarknadsdepartementet har lillsalt för bevakning av de här frågorna iNyköping, i en skrivelse till kommunikationsministern på arbetsgruppensvägnarframhällit dessa synpunkter. Vi hariskrivelsen uttalat förhoppningen altkommunikationsministern skall finna anledning all tillsätta en särskildutredning i denna fråga. Vi har också förklarat att det är angelägel att ensådan utredning kan arbeta så snabbt som möjligt. Jag skulle gärna vilja vetahur kommunikationsministern ser på möjligheten alt tillsätta en sådan uiredningsamt hans uppfattning om tidsaspekten. Vi är alla medvetna om att detta är enviktig och angelägen fråga. Jaghar bara velat foga dessa synpunkter till debatten. Jag vore tacksam omkommunikationsministern ville ge några synpunkter på hur det kommande arbetetskall utvecklas. Underdella anförande överlog tredje vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. I sitt svar lillKarl hänvisar kommunikationsministern till de överväganden som fn. görs i försvars- och kommunikationsdepartementen. Chefen för flygvapnetanser att det krävs en snabb behandling inom den civila sektorn för all manskall kunna tillgodose flygbolagens behov. Dettar litet lid att utbilda piloter, och därför vill jag ställa några frågor lillkommunikationsministern. Jag skall inte vara riktigt så snäll som har varit tidigare. Jagvill fråga: Hur långt har man kommit i sina överväganden? Vad är det manöverväger? Skall flygvapnet hjälpa till med utbildningen och ställa sinaresurserlill förfogande, skall en ny flygskola etableras eller skall manutveckla de små resurser som finns och som försökte redogöraför? Han talade om Nyge-Aero. Detråder väl knappast något tvivel om alt det mest ekonomiska och rationella och detsnabbaste sättet all tillgodose såväl flygvapnets som de civila bolagensflygförarbehov måste vara all nyttja hela den utbildningskapacitet som finnsvid F 5. Där finns en väl fungerande flygskola med stödfunktioner, medpersonal, med flygplan och utbildningsmateriel och med lokaler.