prot · G109163 · 1977-12-31 00:00:00 — Man stöttar alltså upp den socialdemokratiskareservationen, som ju bygger på atl man skall kunna ha handlingsfrihet inför framtiden.Därför utgår jag från all man kommer att rösta med den socialdemokratiskareservationen i detla avseende. I övrigt, herr lalman, kan jag konstatera att i Göteborgsoch län av människorna slår uianför den öppna arbetsmarknaden. Enmänniska av tio är alltså drabbad av arbetslöshet, arbetar inom den skyddadeverksamheten, är föremål för pensionsprövning eller har beredskapsarbete. Enslor del av dessa människor är ungdomar, som börjar sin livsbana genom atlställas utanför samhället och rätten till arbeie. Industriministerns pessimistiska syn - när han varnar förframtidstro och optimism och säger all det inte flnns något ulrymme förvissafartygstyper-är elt destruktivt och farligt resonemang. Hans tal bidrar intelill att arbetare och tjänstemän samt företagsledningar känner någon störretillförsikt . är beklagligi, eftersom alla de människorsom verkar inom varvsindustrin i stället borde ha industriministerns ochregeringens fulla stöd i kampen för att skapa tryggad sysselsättning. Inom arbetarrörelsen har vi i alla lider ställt upp närdet har handlat om strukturomvandlingar i samhället. Vi har gjort del därföralt det samiidigi skapai förnyelse av industrin. Men kravet frånfackföreningsrörelsen har hela liden varit och är alt människor skall ha rätttill elt arbete. När vi nu står inför en strukturomvandling av varvsindustrin,gäller det naturligtvis atl hålla huvudet kallt och inle gripas av någrapanikåtgärder. Det har alltid varit upp och ner inom denna verksamhet. Så ärdet också . har detta varit beroende på internationella kriser,ibland på att del spekulerats i valuta från ägarnas sida och ibland påbristande investeringsvilja. Lönsamheten har också varierat mellan olika tider. 1Uddevalla - Ibr att niimna ett exempel - har man nu avslutat ettinvesteringsprogram på mellan 600 och 1(X) milj. kr. Mer än hälften av dessapengar handlar om en självfinansiering, alltså pengar som man har fått genomvinster på fartygen. Delta visar, herr lalman, att det, även om situationen är ganska besvärlig, är felaktigt att fatta beslut som vi kanske får ångraom . Även om regeringen har en pessimistisk syn, finns det människormed en annan syn , bl. a. inom Uddevallavarvets ledning. Tack varedenna optimistiska syn - eller lål oss säga mindre nattsvarta inställning - harman också lyckats få en del order, vilket Ibr de anställda vid tryggade jobb . Det finns med andra ord starka skäl för alt la det försiktigtmed neddragningar vid varven i och Göleborg. Ensidigheten i näringslivet,inte minst i där merän av de industrisvsselsatta arbetar Finansiellt slöd till , m. m. Nr 163 vid varvet, innebär alt del inte finns någon slörre möjlighei förmänniskorna 'igenden '"' °''' ' ''" '"""'''' verksamhetsgrenar. Dessutom är många av de 3 iuni 1978 människorsomarbelarvid de mindre företagen i och beroendeav all kunna producera komponenter lill varven. Om del sker några Finansielltstöd större förändringar i en region som redan är drabbad av storasvårigheter, till Svenska Vaty kommer det atl innebära en katastrof för en del av landei. ... ... Detgäller nu atl ge Svenska Varv andrum och alt ge en vettig möjlighet att över huvudtaget vara med och diskutera varvens framtida inrikining. Här vilar det ettstort ansvar på ledamöterna från och från . De har chansenall genom all rösta med de socialdemokraliska reservationerna slå vakt omtryggheten för de anställda vid varven. RUNETORWALD (c) kort genmäle: Jag vill bara försäkra alt jag är av denuppfattningen att inte av brist på medel skall tvingas varslapersonal innan tagit slällning lill varvsproposiiionen, som skallframläggas till industrisemestern. Skillnaden är bara atl jag tror altUlskottet har rätt när det hävdar alt anslagna medel räcker. Del gör inieLennart . Jag avvaktar med förtröstan framtidens dom i detta avseende. LENNARTNILSSON (s) kort genmäle: Det är ju bra all tror, men det är bara an konstaterafakium: Svenska Varvs ledning har uppgivit all man behöver ungefär 400miljoner. Vikan inle bedöma hur myckel det handlar om, men uppgiften atl det behövsytterligare medel kommer som sagt från Svenska Varv. RUNETORWALD (c) kort genmäle: Näringsutskoltets ställningstagande är också baserat på Svenska Varvsuppgifter. ERICJÖNSSON (s): 1 näringsulskotlels betänkande om finansiellt slöd till Svenska Varvbehandlas också frågor, vilket ju redan har framhållits här , som är avlivsviktig betydelse för varv i . De socialdemokratiskaföreträdarna i näringsulskoltet har på ett utmärkt sätt redogjort för denvarvspolilik som socialdemokratin står för, och jag kan helt sluta upp bakomdenna. Jag skall därför bara ta upp en av de frågor som behandlas iUlskottsbetänkandel. Frågan är aktualiserad i den socialdemokratiskavarvs-motionen och gäller användningen av s. k. 75-procentigi bidrag tillförelag inom varvsindustrin. All jag lar upp dennafråga, trots atl liden för riksdagsarbetet är pressad, beror på alt den faktisktär av livsavgörande betydelse för varv och 62 de där anställda: Men jag vill gärna ha sagt, med hänsyn lill delmycket negativaanförande som i Siockholm höll . alt vårt förslag gäller inle bara utan alla varv. Kockumsnära 5 000 anslällda har sedan en lång lid lillbaka levi i fruktan t .nyo för allderas jobb skall försvinna, och arbetslösheishotel har hela denna långa lid hänglöver dem. Men irois den här oron kom del självfallel ändå som en Finansiellt stöd kalldusch för de anslällda, när förelaget i årvarslade fackklub- .ii c.i.ji. Varv barna om uppsägning av 900 anställdaalt sluta september- adoktober 1978. Varje företag som får minskad sysselsälin ing harsjälvfallet sina speciella problem. Vid varv minskar sysselsättningen mycket kraftigtoch snabbt då de sista orderna har upparbetats. kommersvetsverksiäderna atl tömmas, sedan sker samma sak i sektionshallar, dockor ochsist ulrusiningsavdelningarna. Under denna ulveckling uppkommer mycketkomplicerade omflyttnings- och omskolningsproblem. Del är en omfattandepersonalombalansering som sker. Trols della står varvet i tredje och Oärdekvartalet 1978 med en personalstyrka omfattande 600 arbeiare och 200 tjänstemänsom inte kan sysselsättas med arbetsuppgifter i den ordinarie verksamheten. Ledningen för varvet har uppgetl alt för många av dessaskulle varvet kunna ta fram arbetsuppgifter utanför den ordinarie produktionenoch kontorsarbetet om del 75-procentiga sysselsättningsbidraget kunde påräknas.Från förelagets sida har man till i århemställt om all åigärder skall vidtas så all varvet fr. o. m. den 1 augusti1978 och så länge de aktuella sysselsältningssvårigheterna består kan erhålladel s. k. 1 denna framställning harfackklubbarna instämt. Fackklubbarna hardessulom i skrivelse dalerad den 29 majpåmint om framställningen. Men är textil- och konfektionsindustrierna ochvarvsindustrin undantagna från detla bidrag. Del krävs därför ettriksdagsbeslut för att framställning skall kunna förverkligas. Det ärdärför enligt min mening atl beklaga atl näringsutskoltets borgerliga majoritetinte har förstått hur nödvändigt elt beslut om del s. k. 75-procentigasysselsättningsbidraget till varvsindustrin är. Alt på tre rader avfärda den socialdemokratiska motionentyckerjag för min del iir rätt magsiarkt. Del föreligger ett akut behov frånKockums varv alt erhålla del nämnda bidragei. Det går inle alt, somulskottsmajoriteten gör, förutsätta att det 75-proceniiga slödet kommer attarbetas in i den kommande varvsproposiiionen. Då är del , och storapermitteringar har måst ske vid varv. Eftersom jag tror atl de borgerliga riksdagsmän som ärbosatta i fyrstadskretsen och i Malmöhusläns valkrets menar allvar med detuttalande flera av demgiort,somgårul på alt varven i Skåneskall räddas,förväntar jag faktiskt all de i voteringen stöder reservationen 2. Jag vill , herr talman, vädja till så mångaborgerliga riksdagsmän jag kan nå i delta sammanhang: Hjälp oss alt ge de varvsanställda elt rejält handtag i deras kamp för forisalt sysselsällning genom all siödja reserva- 63 Nr 163 BO (): 'igenden talman! Som här redan omvittnats diskuterar vi endast vissa 3 iuni 1978 tillfälligaåtgärder beträffande varvsindustrin. Den stora debatten om denna industrisframlid kan vi föra först sedan vi fått elt fylligare underlag i Finansielltstöd regeringens lill juni aviserade proposiiion. //// Svenska Varv '"'' därför gäller är endasi att söka skaffa garantier för alt man i g avvaktan på det stora principbeslutet skallkunna bibehålla den sysselsättning ochverksamhet som bestämdes av 1977. Pådenna punkt har vi moderater från känt en belydande osäkerhet. Dennahar resulterat i vår motion nr 1941. Vi har främst grundat denna osäkerhet påutlåtanden av . Det skulle ju vara en katastrof om regeringen avriksdagen begärt för litet pengar för all fram lill slutet av året hålla i gångsysselsättningen vid varven i enlighet med de deklarerade målsättningarna. Ochman skall ha klart för sig all om denna situation skulle inträffa har man ingenteknisk möjlighet all av få påfyllning förrän i slutet av oktober.Riksdagen återsamlas ju inte förrän i den månaden. Vihar därför i vår motion föreslagit den lösningen att det av regeringen begärdaanslaget "Medelstillskoil till " får karaktären av ettförslagsanslag. Detta anslag skulle, under förutsättning alt del av regeringenbegärda beloppet riicker för sina syften, inle innebära någon kostnadsökningför staten. Men skulle kalkylerna visa sig ha varit felaktiga ger ett på deltasätt ändrat anslag regeringen möjlighet all lämna varven del nödvändiga ökadestödel. Utskottethar visserligen givit motionen en myckel välvillig skrivning men förklarat atlanslaget, enligt vad företrädare för industridepartementet påstått, skulleräcka och därför avslagit motionen. Vi motionärer som inte tillhör ulskottetkänner oss ingalunda övertygade av dessa knapphändiga upplysningar. Och jagskulle därför till industriminister vilja ställa frågan med vilkensäkerhet och på vilka grunder han är överygad om all departemenieis kalkyler ärriktiga och alt Svenska Varvs farhågor iir obefogade. På fråga vill jag svara att vår analys av Svenska Varvsflnansiella silualion visar, att efter del beslut som förhoppningsvisnu kommer att falla kommer Svenska Varvs flnansiella status alt vara sådan, alldet inte finns någon anledning befara några dramatiska förändringar iverksamheten vid de varv som tillhör . Det är en garanti somgäller fram till dess tar ställning lill den mera långsikligavarvspolitiken, gissningsvis eller december, när är färdigalt besluta om den varvsproposiiion nr 2 som kommer att läggas fram föresommaren. Det finns alltså ingen anledning tro att inte Svenska Varv skallkunna klara sysselsättningen fram till dess. 1denna debatt har också spekulerats över sysselsättningen vid . 64 Där är det så alt de sysselsättningsproblem som kankomma atl uppslå måsie lösas inom ramen för dearbetsmarknadspolitiska instrument som står till vårt Nr 163 I anslutningtill denna debatt vill jag alltså betona, att samhällets Lördagenden ansvar försysselsättningen i är helt klart och står fast alldeles ->... \aiQ oberoende av diskussionenom möjligheterna att för elt bestämt företag använda det särskildasysselsätiningsstödet. Det får självfallet inte sparas Finansielltstöd någon möda när detgäller alt lösa de sysselsättningsproblem som följer i .;/<:,,i,,,cL Vaiy varvskrisens spår, ochdetta gäller naturligtvis också för som ad sysselsättningsort. BOSIEGBAHN (m) kort genmäle: Per framhöll i sill anförande att man brukar säga att på enmoderat kan man alltid lita. Det låter både riktigt och angenämt. Vadbeträffar den fråga som vi nu diskuterar är del precis så vi motionärer harhandlat. Men delta betyder inte nödvändigtvis att vi måsle stödja densocialdemokratiska reservationen eller vår egen motion. Vad vi genom vår motionhar velal uppnå är säkerhet för all pengarna skall räcka föratt fullfölja 1977års varvsbeslul. Jag har en känsla av alt industriminister i det svarhan nu gav har salt sin poliiiska heder i pant på att pengarna kommer att räckaoch alt de farhågor man från Svenska Varv har uttryckt inte har fog för sig.Med den försäkran och de grunder han där har angivit finns det för mig intelängre något behov av att yrka bifall lill moiionen, utan vi kommeratt lita pådessa försäkringar i den kommande voteringen. HUGOBENGTSSON (s) kort genmäle: Jag vill göra uppmärksam på vad vi skriver i vårreservation nr 4 på denna punkt som gäller medelstillskottet till Svenska Varv.Varvsledningen har inför ulskottet uppgetl att de medel som propositionenanvisar inte kommer att räcka. På en direkt fråga om vilket ytteriigare beloppman räknade med att behöva, säger man att 400 miljoner, ytteriigare bedöms varaen övre gräns för vad man skulle behöva. Men det är naturligtvis svårt atlbestämt ullala sig på den punkten. Vi harju möjligheter, säger man, att täralitet på aktiekapitalet. Jag tror att hade gjort klokt i alttillstyrka reservationen - då hade han varit helgarderad. ERICJÖNSSON (s) kort genmäle: Får jag bara i anslutning lill industriministerns uttalande härbeträffande sysselsättningen vid varv säga, atl självfallet får intenågon möda sparas för atl göra allt för att bereda sysselsättning i . Menjag kan ändå inte riktigt förstå resonemanget, förjagar övertygad om att man äri behov av detla 75-procenliga sysselsättningsslöd. Jag menar nog atl industriministernsresonemang innebär alt 800 kommer att ställas utan arbete i månadsskiftetseptember-oktober vid varv. Det beklagar jag. .S tnotokoll 1977/78:163-165 Nr 163 (vpk): Lörd-igen den '''' talman! Varvsfrågorna har numera blivit någol av en följetong i Minst en gång om åretmåsie la slällning lill nya bidrag och slöd lill varven för atl produklionen skall kunna hållas i gång. Finansielltstöd också lika vtmligl atl dessadebatter förliiggs lill sista arbetsdag Ibre tillSvenska Vaty sommaruppehållet. Del innebär all dessa för varvens folkväseniliga frågor AD får deballeras under ytterstalidspress. Del är enligt min mening en dålig planeringoch en nonchalans mot varvsarbeiarna som inte kan accepteras. Alt förlägga enså viktig fråga som varvens framtid - dvs. en fråga som berör tiotusentalsarbetares väl och ve-till de allra sista timmarna innan man skall göra uppehållför sommaren måsle vara orikligl. Jag skall i huvudsak hålla mig tillförhållandena i . kommunisternas syn på denförda varvspoliliken i stort har på ett utmärkt sätt redovisats av JörnSvensson i debaiiens inledande skede. Jag vill bara livligt instämma i desynpunkter och yrkanden som framfört. räknades som enindustriellt överhettad region. Denna bild har snabbi Ibrbyits. harnumera stora iirbets-marknadsproblem. Del finns omkring 40 000 människorsom på ett eller annal sätt harsiällts utanförden egentliga arbetsmarknaden.Merän 6 000går direki arbetslösa, medan resten är föremål för någon form avarbelsmarknadspolitiska åigärder - beredskapsarbeten, omskolning eller annan.AMS-utbildning - eller är förtidspensionerade. kan heller inte räkna med någon ljusning påarbetsmarknaden framöver. Även om varven skulle fåbehålla sin nuvarande sysselsättningsgrad, så kommer del enligt gjordaberäkningar och prognoser atl fallas mellan 17 000 och 25 OOOarbetstillfällenår . Det är då väl alt märka alt del i högsta grad är orealisliskl atlräkna med ylterligare arbetsmarknadspolitiska lösningar i form av AMS-utbildningeller beredskapsarbeten inom . Skulle dessutom Arendalsvarvet läggas ned -en tanke somden borgerliga regeringen nu är inne på enligt de uppgifter som redovisats imassmedia - sä blir situationen för del verkligen kritisk, vilketockså understrukils lidigare i debatten. Då skulle del bli ylterligare omkring9 000 direkt arbetslösa. Prognosen blir då vitsentligl dystrare. Delblir då tal om mellan 25 000 och 34 000 arbetslösa. Någonersältningssysselsätlning finns som bekant inte i f n.,och det är överhuvud tagel mycket svårt all skapa någon. har fått svara för merparten avnedskärningarna inom varvsindustrin. Tre Oärdedelar av den beslutadenedskärningen iiger rum i . Enligt kommunsverksladsindustriulredning bedöms Göteborgsvarven - och då närmasiArendalsvarvet - ha goda möjligheter all konkurrera under 1980-lalet. Dennauppfattning byggerenligi den utredning jag talade om på i första hand trefaktorer: Göleborgsvarven har även internationelli sett myckelmodern produk- 66 tionsteknik. Göteborgsvarvenär flexibla och kan lätt anpassas lill produklion av nya fartygstyper ochalternativ produktion. Göteborgsvarven har en godkapacitet för forskning och ulveckling. Manskulle kunna tilliigga alt varven dessutom haren varvsarbetarkåroch entjänstemannakår som besitter verkliga kunskaper och gedigen yrkesskicklighet.Della är naiurligivis resurser som måste viigas in i detla sammanhang. Vänsterpartietkommunisterna vill instämma i utredningens uppfattning. Men vi vill tilliiggaatt de andra större varven har samma möjligheter alt leva vidare och utvecklas,inte genom alt fortsätta att bygga fartyg som kanske aldrig finner köpare ochlägga dem på lager, ulan genom en samhällelig satsning på specialfartyg ochannan produktion som varvens produktionsteknik är lämpad för. SyenskaVarvs ledning kan inle tillålas atl uteslutande lägga förelagsekonomiskaaspekter på driften vid varven. En industrigren som denna, med så mångamänniskor anslällda, kan inte bara få försvinna helt eller till stora delar,vilket man nu diskuterar. För det ärju detta som sipprat ut och som regeringenhåller på all förbereda. De två eller tre alternativ som har framskymtat ipressen går alla ut på en kraftig nedskärning av svensk varvsindustri. Detkan röra sig om en total nedskrotning av samtliga större varv inom Svenska VarvAB. Elt annal alternativ är nedläggning av två av de största varven och en30-procentig nedskärning av produktionen vid de övriga varven. Ett tredjealternativ som framskymtat är att Arendals-, Öresunds-och Uddevallavarven läggsned och att en nedskärning av produktionen på sker. Skulle denna tankesättas i verket skulle del vara en katastrof - inle bara för utanockså för och . Samtligaalternativ är en fortsättning på den varvspolitik som bedrivits avbåde den socialdemokratiska och den borgerliga regeringen. Den är passiv ochpräglas av handlingsföriamning. Det borde redan från börian ha salsalsoffensivt på forskning om allernativ produktion och utveckling. Samhället bordeför länge sedan ha tagit över de större varven, och del har vpk f ö. vid fleratillfällen krävt. Redarkapitalet borde ha kopplats bort påett tidigt stadium,och del har vpk också lillbaka krävt. När varven - på grund avredarnas kortsiktiga spekulationer i supertankrar- hamnade i kris, struntademan i varven och varvens folk, som med sitt slit och sillkunnande släpat ihop miljardbelopp lill redarna, som i huvudsak också varvarvsägare. Denna satsning gav snabba och stora pengar. Desamhälleliga insatser som satts in har i stort sett gått ul på atthålla de lidigare ägarna av varven skadeslösa. Skattebetalarna har trätt in ochbetalat redarkapitalels felspekulationer i supertankrar. Densatsning som skall göras och som vi skall besluta om måste användas på elthelt annat och mer konstruktivt sätt. De samhällsekonomiska och sociala aspekternamåste bli vägledande, inte som de rent företagsekonomiska. Vidbildandet av borde man ha inriktat sig på all klara fortsattproduktion vid varven och därmed syssel- m. m. Nr 163 sättningen. Men den inriktningen har ledningen för koncernen heltmissat. Lördigenden ''''' 'igsrandel har varit passivt och ulan nyainitiativ. Ja, del verkar nära nog 3 iuni 1978 somom deras politik gick ut på att sakta men säkert avveckla större delen av Finansielltstöd " "''" slagit in på denna viig ochalt ledningen för //// Svenska Vaty tillåtits driva denna kapitulaiionspolilik botinarenligt vår mening ytterst iatl Ag ... ... varvens anställda inte fåll något som helst attsiiga till om. tagit vara på allt detkunnande som varvsarbeiarna onekligen besitter och ledningen har inie haft öra förde idéer som de anslällda fört fram om förnyelse och vidareulveckling. Del ärovärderliga resurser som hell har lämnats outnyttjade, och det är bådeoacceptabelt och oförsvarligt. Deenda som har bemödat sig om atl försöka utveckla varvsindustrin, visat ansvaroch kommil med realistiska idéer, ärde anslällda. Ledningen har inle tagitnågra initiativ. Den grupp som satt sig ner och på allvar diskuterat ocharbetat fram förslag och projeki till förnyelse och allernaliv produklion vidvarven i är de anställda - arbetare och tjänstemän tillsammans. Menderas arbete och idéer har man från Svenska Varv AB:s ledning helt nonchalerat.Del visar på riktigheten i de krav som vpk alltid ställer när del är fråga omatl samhället i någon form skall la över produktionen i en viss bransch i detkapitalistiska samhället. Del räcker inte med all staten iiger företagen. Deanställda måste också ha bestämmande över produktionen -det är en avgörandefråga. Omde anställda på ell tidigt stadium hade fåll bestämma produktionens inriktningpå Göteborgsvarven, hade med all säkerhet flera projekt av den alternaiivaproduktionen, som bl. a. lidigare talade om, nu varit i gång. Vihar ansett det nödvändigt atl siaten, dvs. samhället, inle bara satsar förslundenför alt komma ul uren krissiluaiion ulan också för varvens fortbestånd ochulveckling. Det förslag som vpk ställer beträffande allernativ produktion medett anslag på är därför väl underbyggt. Del kan vara en böriantill atl göra del möjligt atl förverkliga de anstiilldas förslag tillallernaliv produktion. Ställer inle samhället medel till förfogande förutveckling av produklionen, är kräftgången inom varvsnäringen ett fakium. Deanslällda kan då inte räkna med atl få behålla sina arbeten. 1propositionen är man pessimistisk vad del gäller behovet av nya fartyg. Mansiiger alt behovet av fartyg inte kommer all vara så stort en lång lidframöver. Men jag vill ändå med några ord beröra just behovet av nya fartyg ochhuruvida det är helt rikligl - del ligger naturiiglvis något i del - all påståatl behovet av förnyelse av fartyg kommer alt ligga på en så låg nivå som manförutspår i propositionen. Detflnns flera nationer som håller sig med en handelsflotia som är av den kvaliieten atl dessa fartyg över huvud taget inte fyller de krav som bör ställas på fartyg för atl de skall få användas. Jag syftar då på alla dessa undermåliga bekvämlighelsflaggade fartyg som, med vår syn på säkerhet lill sjöss, skulle ha utmönstrats för länge sedan. Det är inte uteslutet - efteralla haverier - an man internationellt kommer an driva fram 68 hårdare bestämmelser och regler för all ha fartyg ibruk. fram till alt fartyg måsle tas ur drift tidigare än nu ochutmönstrar alla de undermåliga fartygen, ökar naturligtvis behovet avanskaffning av nya fartyg i simma takt. Del måsle föra med sig att utsikternaall varvens arbete ökar väsentligt förbättras. Industriministerns anförande andades barakortsiktighet, företagsekonomi och lönsamhel. Samhällets sociala ansvar varindustriministern nära nog helt lyst om. Och tydligt äratt den borgerligaregeringen helt har anammat denna företagsekonomiska linje och hell bortserfrån samhällsekonomiska och sociala aspekter. Om man i skulle lägga ned Arendalsvarvet och draned kapaciteten pä Cilyvarvet, dvs. reparationsvarvet, så betyder delatt sammanlagi 9 000 människor blir arbetslösa. Har industriministernreflekterat över hur myckel det kommer att kosta samhället rent ekonomiskt? Omalla dessa människor skall gå arbetslösa och leva på arbetslöshetskassan, somju lill och ibland mer flnansieras av samhället, kostar det omkring350 miljoner . Men det är inte det värsta. Det värsta är arbetslösheteni sig. Någon skrev i en lidning för någon dag sedan all delvärsta som kan drabba människorna näst efter krig är arbetslöshet. Jag villbara instämma i denna tanke. Det finns varvsarbetare i som år efter årlidit av en ständig oro och ängslan för sina jobb.