prot · G10938 · 1977-12-31 00:00:00 — Fördel fjärde: Mot bakgrund av Åslings uttalande i all vimåsle slå vakt om alla arbetsplatser, att vi inte har råd atl föriora en enda,var min fråga: Hur skall regeringen gä från ord lill handling? Men vi har inlefåll något svar. Fördet femte frågade jag: "Vad tänker regeringen göra för au öka löntagarnasoch samhällets inflytande över omställningar i näringslivet?" Där fick viinle heller bällre besked än . Delhär har varit myckel negativt. Lät mig lill sist ändå la fasta på en hoppfullsak. 1 den allmänpolitiska debatten sade industriministern: "Helavår politik inriktas ju på atl förhindra utslagningen i arbetslivet, somär en katastrof för den enskilda människan och ell ovärdigt inslag i ellmodernt industrisamhälle." Industriministern,visa nu att del låg allvar i dessa ord! Man kan inte göra allt med en gäng, detär sant, men man kan göra något med en gång. Omregeringsåtgärder med anledning av NK/Åhléns beslut att flyttaekonomidriftenfrån I detta anförandeinstämde (). Del vore välgörande om debatterna kunde konkretiseras mer än den här,som visar en benägenhet att sväva ut över det mesta i samhällslivet. Jagmåste dock inledningsvis, herr talman, be all få kommentera vad om del konstitutionella i frågan. Jaghar för min del försökt visa den största länkbara öppenhet inför kammaren i demånga svar på frågor och interpellationer som jag har haft all lämna här. Dennaöppenhet har tydligen av kammarens ledamöter pressats dithän all man nu kantala om reellt missbruk, sett mot bakgrund av regeringsformen och dessförarbeten. Det är kanske inle sårelevant all hänvisa lill tidigare svar. Omregeringsåtgärder med anledning av NK/Åhléns beslut att flyttaekonomidriftenfrån relevanta är självfalletvad regeringsformen stadgar. Jag har inte visat någon som helst ringaktning motriksdagen i milt svar. Jag har svarat på de frågor som jag enligtregeringsformen har att svara på, och det må också kunnaacceptera. Del är ändå sä all man måste knyta svaien lill de områden, lill defrågor där del har funnits reella möjligheter och en reell kompetens att enligtav stiftade lagar gå in i föielagens agerande. Går vi utöver dengränsen hamnar vi ju i en orimlig diskussion, som knappast är ägnad att främjariksdagens anseende (Dch intresset för de debatter som förs här i kammaren. Jagvill alltså påstå att jag inte väjer för att svara på de politiskt känsligafrågorna, men vi måste ha viss respekt för de former som reglerar arbetet ikammaren, om debatten skall bli meningsfull. Omjag sedan får gä in pä sakdebatten, sä har jag alltså angivit min principiella,uppfattning beträffande företagens sociala ansvar - all kortsiktiga ekonomiskaöverväganden inte bör fä vara avgörande för indragningar och förändringar iföretagens veksamhet. Förelagen har ett ansvar för den miljö i vilken deverkar, inte bara betingat av de anställdas intressen utan också av allföretagen har gett upphov till, dragit nytta av och initieratsamhällsinvesteringar, vilket man måste ta hänsyn lill vid förändringar idriften. Denhär principiella grundsynen är självfallet avgörande också för vår syn på detspeciella fall som åberopar. Men det ärendet har ju inte varitföremål för regeringens direkta handläggning. i regionen har självfallet varit inblandade, men det har isakbehandlingen och i detaljerna varit en affär mellan företagen ochlänsarbetsnämnden. Regeringens principiella uppfattning gäller naturligtvis,men vi har inte haft anledning alt i detalj ingripa i frågan. Jagtror att man får vara på sin vakt mot att blanda principer ochställningstaganden med utgångspunkt i speciella fall, och riktigheten av dettavisar väl ocksä när han utvidgar debatten och kommer in på fråganom 400 000 nya jobb. Han gör mig på nytt litet förvånad över den härbenägenheten frän socialdemokratins sida att vilja springa ifrån denövergripande målsättningen "Arbete åt alla", som socialdemokratinunder den senaste valrörelsen gjorde ganska stort nummer av och vars reellainnebörd ju är att man måste skaffa fram AOOOOO nya jobb till en bil in på1980-talei, om man då vill ha en likartad chans för människor lill arbete,oavsett bostadsorl. Är det här en ny attityd från socialdemokratin lillfrågorna om vilken målsättning man skall ha på arbetsmarknaden, så är detåterigen ell ganska sensationellt avsteg från en traditionell socialdemokratisklinje, JanBergqvist påslår all jag också har sagt nej till strukturfond. Ja, jag har sagtnej till den socialdemokratiska modellen av strukturfond, för jag tror inle altden löser problemen. Utvecklingen visar ju ocksä med all önskvärd tydlighet allvad vi behöver göra induslripoliiiskt och näringspolitiskt är alt gå införulsätiningslöst med strukturåtgärder i bransch efter bransch. Altbinda insatserna lill en strukturfond är ur den synpunkten verkningslöst. VadLex Olofslröm beträffar, så är jag ju inte ensam om atl ha gäll emot den.Tanken på en har också socialdemokratin själv släppt i debatten,för man kan knappast lagstifta om avsättning av produktion från ett förelag.Det är verkligen ett illusionsnummer atl tro atl man skall kunna medlagstiftningsåtgärder trygga avsättningen av företagens produktion. rika provkarta pä beskyllningar som visar upp återfinns ocksåpåståendet all jag medvetet fördröjt kontroll av multinationella förelag,vilket jag verkligen starkt vill ifrågasätta. Samma aktivitet som den somkännetecknade den gamla regeringen när del gäller kontroll av multinationellaföretag kan också den nya regeringen uppvisa, och den nya regeringensinternationella arbete präglas av minst lika hög ambitionsnivå som den som dengamla regeringen någonsin presterade. Jagär den som är huvudansvarig för MNF-frägorna i , och jag ärberedd att på alll sätt medverka lill atl man skapar rimliga kontrollinstrumentnär det gäller de multinationella företagen. Men om kontrollinstrumenten skallvara verkningsfulla, , måste man rimligen också sträva motinternationella uppgörelser beträffande koder och förfaranden, som gör att t.ex. skyldigheten för multinationella företag all lämna information lillnationella regeringar blir meningsfull och av reellt värde. Informationen måslegälla de multinationella förelagen just som multinationella företag, inte barasom nationella föreeteelser. Omregeringsåtgärder med anledning av NK/Åhléns beslut att fiyttaekonomidriftenfrån Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Först om författningen: påstår all del pågår ett reelltmissbruk av regeringsformen, sett mot bakgrund av förarbetena. Han säger atlhan för sin del bara svarar på frågor som stämmer med regeringsformen. Hansäger vidare all vi måste visa respekt för arbetsformerna. Men,, arbetsformerna innebär ju all del är som beslutar om eninterpellation får framställas. Har beslutat att delta får göras, kaninle industriministern sätta sig över beslut och säga: Jag bryr miginte om alt har fatlat del här beslutet, därför atl jag tolkarregeringsformen på mitt eget sätt. Jag struntar i beslut. Delta är verkligen allinte visa respekt för den svenska författningen. BertilFiskesjö, som var expert i grundlagberedningen, är en av de ledande icenterpartiet när del gäller författningsfrägor. Hur kunde han säga följande ien interpellation: "Del är ännu inle möjligt att överblickakonsekvenserna av den miljöskandal som avslöjats vid , Teckomatorp.All grova brott mot gällande lagstiftning har begåtts Omregeringsåtgärder med anledning av NK/Åhléns beslut att fiyttaekonomidriftenfrån Göteboig är dock uppenbart, och denoro som allmänheten känner inför vad som förekommit är starkt berättigad." Vadhar alt säga om delta? talar om en miljöskandal namngivet företag. Han säger all grova brott begåtts i detta speciellafall, och delta uttalade han t. o. m. innan utredningarna var klara och innandom fallit. Jaghar verkligen inte gått ut sä hårt som . Men en fråga sominställer sig är denna: Underkänner industriministern centernsförfattningsexpert, eller mäter han med olika mätt? Underkänner industriministernjordbruksministern respekt för författningen när denne iriksdagen säger alt det är "helt oacceptabelt all mil-jöfariigl avfallhanleras på ett sådant säll som skett vid BT Kemis anläggning". Vidareframhåller jordbruksministern: "Mot bakgrund av vad som framkommitär det enligl min mening uppenbart all bolaget inle kan tillåtas att fortsättasin verksamhet i ." Även delta sades före domstolsprövning ochinnan undersökningsarbetet var klart. Ominle detta, , är direkt kritik och direkta omdömen om enskilda, hurkan då mina hovsamma formuleringar vara del? Jagvill för industriministerns fortbildning i förfatlningsfrägan tala om vad somstår i förarbetena lill regeringsformen. Det heter där: "Beredningenföreslår atl spörsmål till statsråd, lill skillnad från vad som är fallet,skall kunna avse även hans befallning med regeringsärenden som gäller konkretafall, och även om enskild person eller sammanslutning är berörd.Förslaget har inle gett upphov lill någon kritik underremissbehandlingen." Mennu säger industriministern i sakfrågan all del inte finns några lagar som gerregeringen möjlighet all ingripa i enskilda förelag, alltså kan regeringen inleta ställning och får underförstått förfalla till passivitet. Följaktligenskulle inle heller industriministern kunna avkrävas någon uppfattning i dennafråga. Hurkommer del sig att industriministern inle har skaffat sig en uppfattning i dennafråga? Har han inle uppvaktats av de anställda? Har han inle hafl kontakter medförelagsledningen? Har han inle uppvaktats av kommunalpolitiker? Har han inlefält både material och synpunkter från Göleb(jrgsdelegationen, regeringens egetorgan? Har han inle kunnat skaffa sig ytterligare upplysningar, om han velat hasådana? Har han inle hafl tid att tränga in i frågan? Vad är del som hindrarÅsling alt la ställning? Denfackligaorganisalionen,Handelsljänslemannaförbundei, har riklat enframställning lill industriminister , där man skriver: "Medhänvisning till samhällsekonomiska och sysselsältningspolitiska skäl och tillde kvinnliga tjänstemännens myckel bekymmersamma arbetsmarknadssituationhemställer Handelstjänslemannaförbundei (HTF) all regeringen ingriper medlämpliga medel för alt förmå att förläggaekonomidrifien lill och därmed även minska utflyttningen avadministrativa arbetsuppgifter från Göteborgs- regionen, där del är enslor och ökande efterfrågan på .sådana arbeten." Tänk om densocialdemokratiska regeringen hade fått en sådan framställning! Del första denhade gjort hade varit all sälla sig in i frågorna och bilda sig en uppfattningom vad som händer. Sedan skulle den ha lagil upp den konkreta begäran omåtgärder. Del senaste som sade är smält anmärkningsvärt i dettasammanhang. Samhället har genom försorg i lagstiftning dragit upp deramar inom vilka företagen har alt röra sig. Jag syftar här på Åmanlagarna,MBL-lagarna och andra lagar som reglerar företagens agerande. Men tydligen atl regeringen - och han förutskickar all den tidigare regeringenskulle ha gjort del - skall gå utöver vad riksdag har lagsladgatom relationerna mellan förelag och samhälle. Hur går del då med rättssäkerheteni detta samhälle, ? Man får väl ändå ålägga sig någon begränsningi de resonemang man för i sådana här frågor. Om någon här visar sidovördnadmot riksdag, så är det , som vill ifrågasätta att enregering skall gå utöver vad den lagstiftande församlingen har stadgat när detgäller relationerna med förelagen. Jagmåste säga alt detta är en häpnadsväckande debatt, och den visar med allönskvärd tydlighet all vad jag med stöd av regeringsformen har sagtbeträffande en del av dessa frågor är i hög grad befogat. Jag har visat allrespekt mot . Jag har mottagit interpellationen och jag har besvaratden i de delar som detta är möjligt enligl mitt mandat som statsråd. påstår all jag inte har någon uppfattning närdet gäller den. Men jag har ändå angett min principiella syn när del gällerdenna fråga, och om inle det kan appliceras på del här konkreta fallet, då vetjag inle hur man skall tala i klartext för alt skall förstå vaddet är fråga om. Jag förutsätter all i varje fall de anställda i förelaget ochföretaget självt förslår vad jag menar, när jag talar om min principiella synpå frågan om företagens sociala ansvar. Omregeringsåtgärder med anledning av NK/Åhléns beslut atl fiytta ekonomidriftenfrånGöteborg Jag hade kunnat la väldigt lätt på förfatiningsdebatt.Jag hade helt enkelt kunnat .säga: har beslutat all min interpellationoch mina frågor får ställas. Därmed finns inget mer att diskutera om. Men jaghar inle velat göra det så lätt för mig, ulan jag har velat gå in på en sakligdiskussion om de här författnings-frågorna. Jag tycker nämligen att vi sompolitiker har skyldighet att redovisa vår uppfattning och vad vi grundar värtställningstagande på. Jaghoppas all marken nu är röjd för en sakdiskussion om del som är verkligtallvarligt, nämligen att många människor inom ekonomidriften vid NK/Åhlénshotas av arbetslöshet. Det förhäller sig inte alls sä 5 protokoll 1977/ 78:38 Omregeringsåtgärder med anledning av NK/Åhléns beslut att fiytta ekonomidriftenfrånGöteborg att regeringen här inlehar möjligheter att agera. Jag är mycket förvånad över säll attkrypa undan bakom något slags formell slöja som inte finns. Vad är det somhindrar regeringen all öppna diskussioner med företaget? Vad är det som hindrarregeringen alt vid sådana diskussioner pröva olika möjligheter atl lösa enbesvärlig sysselsättningsfråga? Man skulle t. ex. kunna ta upp en diskussionom atl inrätta tio halvskyddade jobb vid ekonomidrifien i . fä kompensation för de extra kostnader som företagsledningen anseruppslår vid en förläggning av 103 deltidsarbeten lill . Då skulle detbli myckel billigare för samhället, som annars får oändligt mycket högrekostnader för arbelsmarknadspolitiska insatser. Då skulle man också kunnaundvika personliga tragedier. Varförkan inte regeringen la upp sådana diskussioner? Skulle del visa sig att dennuvarande lagstiftningen och de nuvarande författningarna päarbetsmarknadsområdet inte möjliggör en lösning i detta fall, så kan regeringengå till och där lösa upp de knutar som eventuellt kan finnas. Deanställda har här kämpat för alt behälla sina jobb. De har gjort del med hjälpav medbestämmandelagen, de har förhandlat och förhandlat. i årstod det klart alt dessa förhandlingar hade misslyckats. vädjar deanställda till regeringen att gripa in och hjälpa dem. De vädjar lill den mansom i valrörelsen lovade dem 400 000 nya jobb. De vädjar lill den man som i denallmänpolitiska debatten sade: "Jag menar all det också är vår skyldighetall leva upp lill de förväntningar som vi själva varit med om att skapa. Vihar alla ell ansvar för alt ansträngningarna all rädda jobben sättsframför alla andra politiska mål." Detär vackra ord, men vad är de värda? Del går atl rädda dessa jobb. Det kostarinle särskilt mycket. Men kapitulerar redan innan han har försökt.Han skaffar sig inte ens en klar uppfattning. Det är delta som är del sorgliga. Jaglog ocksä upp frågan om de multinationella förelagen. Del gjorde jag därför allNils Åsling medgav all han hade försenat arbetet på en nationellkontroll. Han hade en mycket underlig motivering för del, nämligen allregeringen skulle vänta på de internationella förhandlingarna. Mendet finns ingen som helst anledning att vänta. Jag vill citera en kollega lillNils Åsling, energiminister , som 1975 i en motion i riksdagensade: "Detär väsentligt i del sammanhanget att inte avstår frän aktivitet påhemmaplan i avvaktan på internationella lösningar. Sädana 'lösningar' kommermed stor sannolikhet inte all uppnås på grund av de direkt motstridigaintressen som finns mellan rika och fattiga länder." Delförvånar mig alllid hur lar upp frågan om de utlovade 400 000 nyajobben. Vi socialdemokrater har inte ändrat vår inställning till frågan omarbete åt alla. Däremot har vi kritiserat , Åsling och andra centerpartister.Ni gav människorna intrycket atl ni skulle Nr 38 Om en ammoniakfabrik i , m. m. kunnata fram 400 000 nya jobb till , men står ni alldeleshandfallna. Det finns ingen samstämmighet mellan vad ni före valet gav sken avatt kunna göra och vad ni nu gör. I det här konkreta fallet gäller detmänniskorna i ekonomidriften. En del av dem hade trott all skulle kunnaskapa 400 000 jobb, eftersom ni givit dem del intrycket, men finns ingentingsom lyder pä all del löftet var berättigat. Överläggningen var härmedslutad. §24 Om en ammoniakfabrik i , m. m. Industriministern erhöll ordet för atlbesvara (vpk) anmälda interpellation,1977/78:62, och anförde: har frågat mig, dels om jag delar åsikten atl det måstelill en snabbutredning som med samhällsekonomiskt perspektiv utreder behovetav ett ammoniakverk och en handelsgödselfabrik i , dels om regeringenkommer all skjuta lill de ekonomiska medel som är erforderliga försnabbutredning och anläggning av ammoniak-och handelsgödseltillverkning. Gödselmedelsproduktioni stor skala bedrivs av ett företag i landet, , med tillverkningsenheteri , och . Supra tillverkar ammoniak för den egnagödselmedelsproduktionen i och . var produktionen ochtillförseln av ammoniak ca 115 000 resp. 245 000 lon. Råvaror förgödselmedelsindu-slrin tillverkas även av i , svavelsyra ochfosforsyra, och i , svavelsyra. producerar koksugnsgas som biprodukt i sitt koksverk. Denna gas kanutgöra råvara för ammoniakframslällning. Beroende på omfattningen av tänkbarainvesteringsalternativ vid skulle ett ammoniakverk kunnaproducera mellan 60 000 och ammoniak per är. NJAhar i en utredning är 1975 kommit fram till atl det inte är möjligt alt fäföretagsekonomisk lönsamhet på ett ammoniakverk. F. n. utreds frågan åter, nuav AB Gölaverken. Preliminära resultat pekar på atl tillverkningen av ammoniakfortfarande är olönsam. NJA avvaktar dock den färdiga utredningen för sittställningstagande. Jag har för avsikt atl inom departementet låta göra engranskning från samhälleliga synpunkter av denna utredning. Skulle jag finnaalt samhällsekonomiska skäl talar för en etablering av ett ammoniakverk i Luleåär jag naturiigtvis beredd - om behov av statligt stöd uppkommer - atl medverkatill alt regeringen överväger all stödja ett sådant projekt - lämpligen medlokaliseringsstöd. Omen ammoniakfabrik i , m. m. (vpk): När jag nu lackar industriministern för svaret på min interpellationvill jag säga att jag uppfattar del som i huvudsak positivt. inlerpellalionsdeball - som rörde den aktuellasituationen i och nödvändigheten av snara konkreta åtgärder för altkomma lill rätta med läget - aviserade jag en ny interpellation i en konkretfråga. Det är just denna, om möjligheterna all utvidga verksamheten vidkoksverkel i och därmed skapa arbetstillfällen både där och i Kiruna.Att industriministern har inriktningen att gå vidare frånlönsamhetsberäkningarna lill en granskning ur samhälleliga synpunkter bedömerjag därför som värdefullt. Menändå några kommentarer. Först en till uppgiften om all de preliminärautredningsresultaten visar på au en ammoniakfabrik inte skulle vara lönsam. Trotsatl koksverket vid NJA i är en ny anläggning har den flera brister. Detbetyder alt produktionen är ineffektiv och kostsam. Bristerna måsteåtgärdas också av miljö- och arbelsmiljöskäl. Och dessa investeringar skallnaturligtvis inle inräknas i kalkylerna för en ammoniakfabrik. De ärnödvändiga under alla förhållanden. Dessutom är, på grund av den nuvarande lågaproduktionsnivån vid NJA, den alstrade gasmängden för liten för ammoniakproduklion.Om nuvarande produktionsnivå och tekniska funktion ligger till grund förkalkylerna kan del vara förståeligt om lönsamheten verkar osäker. Men del finnsflera vikliga faktorer som måsle tas med i en kalkyl av det här slaget, dettaspeciellt om man skall göra samhällsekonomiska bedömningar. Jag skall peka påett par av dessa. Fördet första: behöver mer koks än vad som produceras inom landel,avsevärt mer än vad NJA kan producera. vid NJA är bara två årgammalt och har kostal ca en halv miljard. Del är stora investeringar som intefår förslösas. Det är i stället riktigt alt utvidga koksverkels kapacitet ochavsevärt höja produktionen. GörSveriges koks i ! Del är en uppmaning som det finns anledning all lyssnalill . Det skulle betyda atl tidigare satsningar utnyttjades påett riktigt sätt och att förutsättningarna för en ammoniakfabrik skulle bliännu bättre. Fördel andra: tillverkas ammoniak nästan uteslutande av ol-jebaseradekolväten. Det är väl känt all olja kommer all bli en brislråvara som behövsframför alll inom energiproduktionen. är därför ammoniakframslällningur koksgas, vilken erhålls vid förbränning av stenkol, atl föredra.Prisutvecklingen på kol kommer sannolikt också au bli något långsammare än närdet gäller oljan. Industriministernsäger i sill svar all en granskning från samhälleliga synpunkter' kommer allgöras över anläggningen av en ammoniakfabrik. Om jag förstått svaret rätt såinnebär det all förslaget om handelsgödselfabrik inte kommer med i densamhällsekonomiska granskningen. Del kan visserligen vara naturiigt all delaupp projektet i två steg. finns faktorer som gör atlhandelsgödseltillverkning i anslutning till am-moniakfabriken inle kan lämnasål sidan i del här skedet. Förutom kväve, som erhålls ur ammoniak, utgörs enannan huvudbeståndsdel i handelsgödsel av fosfor. Denna kommer troligen inomen snar framtid ocksä att bli en brislråvara. Fosfor finns i apalit, som är enfosforförening och som kan framställas vid brytning av fosforhaltiga malmer.LKAB utreder f. n. - vilket industriministern också hänvisade till i dentidigare nämnda inlerpellalionsdebaiien - frågan om anläggning av ellapatilverk i . Där finns fosfor för handelsgödseltillverkning. Det äralltså ytterligare sysselsättningspolitiska och samhällsekonomiska fördelar somkan vinnas om man tar steget lill handelsgödsellillverkning. Naturiigtvisanser de som tillverkar handelsgödsel atl de behöver det marknadsulrymmé somfinns . Men situationen pä handelsgödsel-sidan är ändå den, att deNPK-gödselmedel (kväve-fosfor-kalium) som används tillverkas i en processsom gör gödslet försurande, dvs. del äter ut kalken ur jorden. Först försurarman alltså jorden - utöver den försurning som förekommer på grund avsvavelnedfall m. m. - och sedan kalkar man den. Del finns tekniska processersom kan framställa handelsgödsel som inte försurar jorden. Vi har tidigare tillverkatsådan handelsgödsel i . Men på grund av strukturrationaliseringar inombranschen har dessa NPK-gödselmedel utgått. Omman skall göra en samhällsekonomisk bedömning av detta projekt bör man enliglmin mening också ta med i bilden den onda cirkeln med försurning och kalkninginom jordbruket. Det är måhända förmätet av mig alt ta upp en diskussion idessa frågor med tanke på industriministerns tidigare och kanske nuvarandeverksamhet, men jag har inhämtat alt vi kan tillverka ett miljövänligarehandelsgödsel och bör göra del. Kalkningskoslnaderna för jordbruket skulleockså minska. Och så igen: i nuvarande situation tungt vägande skäl är atlanläggningen av en handelsgödselfabrik i skulle ge det krisdrabbadeNorrbotten en industri som är relalivi okänslig för konjunkturer. NilsÅsling skall alltså inom departementet låta göra en granskning av den ulredningsom nu pågår. Till del skulle jag vilja uttala önskemålet all ävenlänsstyrelsen i bereds tillfälle all delta. Jag skulle vidare viljafråga industriministern hur han bedömer tidsramen för del här arbetet. När kanman vänta besked om utredningen och den därefter planerade granskningen? Tillsist, herr talman, vill jag än en gäng lacka för svaret pä interpellationen. Om en ammoniakfabrik i , m. m. Jag har med stort intresse lyssnat pä sakkunnigaskildring av handelsgödsellillverkningen. Till detta har jag bara all säga allfrågan om en gödselmedelstillverkning i kan bedömas först sedan manutrett såväl apalit- som ammoniak- och för all del också svavelsyreproduktionenoch dess förutsättningar i . Om en ammoniakfabrik i , m. m. är alltså ganska mångasteg fram till en slutprodukt i form av handelsgödsel.