prot · G10932 · 1977-12-31 00:00:00 — Del är nödvändigt all fä ett besked om i vilkenriktning funderingarna för atl klara frågan på kort sikt kan gå. Jag beklagaratt statsrådet inte är beredd all lyfta på den förlåten. Någraord om ramarna! Jag frågade en gång krigsårens överbefälhavare general han hade för uppfattning om statsminister ord allSveriges beredskap var god. Thörnell sade då: Del vi fick var bra, men vi fickför litet. Jag tycker att de ramar som anvisas för lösande av branschensproblem är för små, och det svar jag har fått ger intet. HANSNYHAGE (m): När jag i mitt anförande framhöll strukturgarantilånen var det för altbetona att del aktuella kapitalbehovet inle kunde täckas den vägen. Jag logockså upp andra frågor och visade all de åtgärder som aviserats inte skullelösa det aktuella problemet för Strands Konfektion. Vad jag framför alltefterlyste var besked, huruvida Strands Konfektion och de anställda där kanförvänta sig ytteriigare åtgärder frän industridepartementets sida. säger all det är för knappa ramar vi föreslår. Denbedömning som vi gör med utgångspunkt i branschens aktuella situation är attdel är generösa ramar och alt det utökade tekoslöd vi nu föreslär är vad virimligen orkar med i den här situationen - del gäller ju också alt priorilerainsatserna mellan olika industribranscher. Del är inte bara tekoindustrin ochindustrin i som har problem här i landel - dess värre. Sedanbegär något slags förhandsbesked om hur statens industriverktänker behandla frågan om strukiurgaranlier. vet mycket välatl vi inle kan diskutera det. De handläggande myndigheterna måsle få träffasina beslut först. Om ärendet sedan av en eller annan anledning går vidare tillregeringens bord, är jag beredd alt ge besked på den punkten. Närdet gäller Hans Nyhages kommentar om vilken effekt åtgärderna kan få förStrands vidkommande vill jag hänvisa lill vad jag sade tidigare: Del programsom vi har föreslagit kommer på bord. De åtgärderna bör, med tankepå den höga standard, tekniskt och marknads- mässigt, som delta företaghar, ge Strands goda möjligheter atl överieva. Det är vår bedömning. BENGTGUSTAVSSON (s): Det var faktiskt inle industriverkets kommande bedömning som jagavsåg. Vad som väckte min oro i det kortsiktiga perspektivet var statsrådelstal om affärsmässiga uppgörelser. Situationen är sådan all det kan vara svårtför företagel all klara situationen för stunden pä affärsmässiga grunder. Detär därför det är så angeläget att förelaget nu får statens stöd lill åtgärdersom kan göra det möjligt alt på affärsmässiga grunder driva en lönsamverksamhet. Omen plan för ersättningsindustrier i Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Om en plan förersättningsindustrier i IndustriministernNILS ÅSLING erhöll ordet för att besvara () den 25oktober anmälda fråga, 1977/78:103, och anförde: har frågal mig när jag kommer att lägga fram enplan för ersättningsindustrier till orter som drabbas av problem inomstålbranschen och vad denna plan kommer all betyda för . Deninom industridepartementet verksamma stålorlsgruppen hemställde den 31 maj1977 alt länsstyrelserna i de län som direkt berörs av strukturförändringarnainom specialståls- och handelsstålsbranscherna skulle belysa de regionalakonsekvenserna av dessa förändringar och lämna förslag lill åtgärder för atllösa förekommande sysselsättningsproblem. Avsikten var all bl. a.länsstyrelsernas förslag skulle ligga till grund för ett åtgärdsprogram för hursysselsättningsproblemen skall lösas i de områden som drabbas. En preliminärgenomgång av del material som länsstyrelserna har lämnat visar emellertid atlflertalet förslag måsle vidareutvecklas i samverkan mellan , regionaloch central nivå. Regeringenavser därför alt uppdra ät länsstyrelserna i de län som i särskild grad berörsav problemen inom stålbranschen atl i vart och ett av dessa län bilda ensärskild samverkansgrupp under ledning. Gruppens uppgift skallvara atl samordna de arbetsmarknads-och regionalpoliliska åtgärder som kanvidtas på länsnivån samt atl ytterligare konkretisera de allmännaålgärdsförslag som länsstyrelser m. fl. har lagt fram. För samverkan medgrupperna i länen och för samordning av åtgärderna i regeringens kansli har jagtillkallat en särskild arbetsgrupp som skall arbeta med anknytning tilletableringsdelegationen och stålorlsgruppen i industridepartementet. Självfalletär regeringen beredd att vidta alla de åtgärder av arbetsmarknads-, regional-och näringspolitisk art som behövs för atl avhjälpa de sysselsättningsproblemsom kan uppstå. Omen plan för ersättningsindustrier i Jagvill tillägga alt den proposition om åtgärder för all främja de mindre ochmedelstora företagens utveckling som regeringen har lagt fram kommeratt i avsevärd grad öka handlingsmöjligheterna på länsnivån. WIVI-ANNECEDERQVIST (s): Jag ber atl få tacka industriministern för all han har svarat pä minfråga. Underde som gått sedan jag ställde frågan har jag kommit all hysaförhoppningen all industriministern avsåg all presentera den plan som jaghar efterfrågat. Jag är naturligtvis nu besviken. Mängabranscher drabbas av strukturförändringar, och ett flertal orter befinnersig f n. i en krissituation. Bakgrundentill min fråga är det yttrande över handelsslåls- och specialstålsutredningarnasom lämnades av i . pekade på vilkaallvarliga konsekvenser en samordning skulle fä för bruksorterna i Gästriklandmed en neddragning av sysselsättningen som följd. 1 det industrialiseradebältet i finns på några fä mils avstånd från varandra de trebruksorterna , och , vilka samtliga drabbas avstrukturomvandlingen inom specialslålsindustrin. SKFStål, som helt behärskar näringslivet i kommun, har under senare årsuccessivt dragit ned sysselsättningen. Ytterligare varsel om inskränkningarfinns, vilket innebär alt redan nu är en krisort. SandvikAB är del helt dominerande företaget i kommun. Förelaget svarar förca 45 96 av den totala sysselsättningen och ca 85 96 av industrisysselsäitningeni kommunen. I specialstälsuiredningen framstår som det kanske endaframgångsrika specialstålverket jusl . Men sanningen är den alt arbetsstyrkanenbart detta år har minskals med 200, och man räknar med ett bortfall av 500arbetstillfällen . Vadsom ger anledning till ytterligare oro är det resonemang som har förts och somåterkommer i regeringens proposition nr 47 i vad gäller åtgärder för altunderiätta strukturomvandlingen inom specialslålsindustrin. Härbedömer man del så au konkurrenter skall samordna sig, medan Sandvikskall kunna stå utanför dessa samordningssträvanden och ändå klara sig. Manräknar t. o. m. med all skall bidra till att klara sysselsättningen iandra krisorter genom att lägga ul produktion dit, vilket naturligtvis innebären motsvarande minskning av arbetstillfällen i . ochGästrikland har inle råd atl avslå arbetstillfällen till andra delar av landet. Jaganser alt det är nödvändigt med en samordning av den svenska stålindustrin, mensamtidigt fordras en plan för ersättningsindustrier pä orter som drabbas avdenna samordning. Metall har efterfrågat denna plan, och har vidflera tillfällen lovat en sådan plan, senast i en TV-debatt i våras.Jag vill fråga: Tänker inle industriministern hålla detta löfte? Industriministernhänvisar till atl länsstyrelserna i. berörda län skall bilda samverkansgrupper.Det är bra all länsstyrelserna får vara med här, men det innebär attregeringen skjuter ifrån sig ansvaret lill länsnivå. Anserinle industriministern all staten bör la ett större ansvar för de bruksortersom drabbas? Del blir inte fråga om en plan ulan i realiteten om flera planer,eftersom man måste söka lösningar på länsnivå av de problem som följer istrukturförändringarnas spår. Jag förmodar att här harråkat ut för ett missförstånd. Vi har gått ul och sökt medverkan av de regionalamyndigheterna över seklorsgränserna. Del är den enda chansen all fäeffektivitet i planeringsarbetet för sysselsättningen, och vi är från statenssida beredda atl stödja del arbetet. Vi har t. o. m. sagt att vi är beredda altanvisa speciella resurser lill länsstyrelserna för atl klara den här särskildauppgiften. Beträffandede önskemål som framförts från i gäller alt man ihög grad har tryckt på behovet av att delegera ansvaret lill den regionalanivån. Jag uppfattar inlägg här nästan som om hon laravstånd från sin egen länsstyrelse. Om detta är riktigt, är det ett intressantfaktum. Vi har emellertid i hög grad tillmötesgått just iGävleborgs län. Hela småföretagarproposilionen innebär att man delegeraransvaret och skapar ett forum för ökad näringspolitisk aktivitet pä länsplanel.Det bör om något kunna främja en positiv utveckling i de orter som har akutasysselsättningsproblem. WIVI-ANNECEDERQVIST (s): Jag lar naturligtvis inte avstånd frän yttrande, utandel är ju jusl detta jag har hänvisat lill. Vadjag här speciellt tagit upp är problemen på enföretagsorter, t. ex. Sandvikenoch , som haft svårigheter med sysselsättningen på grundav den tunga industri del där varit fråga om. På orter som domineras av lungindustri är förvärvsfrekvensen bland kvinnorna klart lägre änriksgenomsi-ittet. Redannu har antalet arbetslösa ökat oroväckande i och , och åtgärderi form av kommunala beredskapsarbeten och utbildning räcker inte till för altlösa dessa problem. Propositionen om strukturomvandlingen inomspecialstålsindustrin och arbetsmarknadspropositionen är ju enbart ett försökatt göra konstgjord andning på företagen, medan arbetsförmedlingarna fårfortsätta med utbildningen. Jag kan inle förstå all man på regional nivå skallkunna lösa detta problem. Omen plan för ersättningsindustrier i Överiäggningen var härmedslutad. Nr 32 § 6 Om näringspolitiska insatser i Industriministern erhöll ordet för att besvara --------------- () anmälda fråga, 1977/78:107, och anförde; Om näringspolitiska Herr talman! har frågal mig om jag är beredd all insatser iHallstavik med statliga åtgärder i form av beställningar och kapitalmöjliggöra fortsatt sysselsättning för de anställda vid H. samt omjag vill ta initiativ till förläggning av statlig verksamhet lill Hallstavikför att motverka ortens ensidiga näringsliv. I det aktuella ärendetutreds f n., enligt uppgifter från i , förutsättningarna för en rekonstruktion av verksamheteni en ny förelagsbildning och i mindre skala, med ca 15 anställda. Produktionenskall koncentreras lill produkter som bedöms vara konkurrenskraftiga.Företagaren har inneliggande order varför något behov av statliga beställningarinte synes föreligga. Enligt vad jag har inhämtat avses produklionsprogrammel fö. få en sådan inriktning atl det inte torde bli aktuellt med någon statligupphandling. Med hänsyn lill sysselsättningsläget i kommun har jag ide särskilda föreskrifter och riktlinjer för regionalpolitiken i Stockholmslän, som jag utfärdat , anmodat all i sin planeringpriorilera denna del av länet. I uppdrag ingår bl. a. all biståkommunen med en konkret probleminvenlering av den lokala arbetsmarknaden samtatl undersöka möjligheterna lill decentralisering och omlokalisering avoffentlig och privat verksamhet inom länet. har tidigare bildalen särskild arbetsgrupp för kommun, tillsammans medlänsarbetsnämnden, företagareföreningen och kommunen. a. sysselsättningsfrågorna i kommun kommer att redovisas i enrapport inom ramen för den årliga uppföljningen och utvärderingen avlänsplaneringen. Denna rapport kommer att föreligga senast vid utgången avapril månad 1978. Ställning lill frågorna om vilka åtgärder som är mestlämpliga och vilka möjligheter som föreligger alt lokalisera statlig verksamhettill bör lämpligen las sedan rapporten har lagts fram. ÅKEWICTORSSON (s): Jag tackarindustriministern för svaret på min fråga. Näringsliveti kommun är svagt och ensidigt. Det domineras av ell förhållandevis stort antal små företag, förutom pappersbruket i . Förvärvsiniensileien kan närmast jämföras med vissa kom muner inom stödområdet. Kvinnorna har myckel svårt att erhålla jobb. Den inom kommunen befintliga arbetskraften kan inte i sin helhet er hålla arbete inom kommunen utan hänvisas till andra kommuner, bl. a. kärnkraftverket i Forsmark. Trots allt har intill de som arbetat i kommunen i huvudsak haft trygga anställningar. Sedan drygt ell år har emellertid en kraftig försämring inträn genom en småföreiagsdöd 104 som går som en präriebrand över kommunen. På ett århar ett 20-lal förelag tvingats säga uppeller varsla i runt tal 300 anställda som akuta hot föreligger förytteriigare 200-300 anställda. Lägetär särskilt allvarligt i Hallstaviksområdel, där fyra småförelag med 93anställda upphört och arbetsmöjligheterna f n. hotas för ytterligare ett parhundra anställda. domineras av pappersbruket och kan med nuvarandekommunikationer inte erbjuda arbetspendling till andra orter. En snabb ökningav arbetslösheten kan därmed förutses. Motden bakgrunden är den inträffade konkursen i H. djuptbeklaglig. Den drabbade nämligen ell förelag som kunde sysselsätta ell 40-lalkvinnor i tillverkning av underkläder och klänningar. Företaget har en braarbetarstam, en modern maskinpark och nybyggda lokaler, som övertagitsav kommunen. Förelagets avsättning var hygglig till dess all den senaste enormtsnabba ökningen av lextilimporten plötsligt log bort hela marknaden. Delhär är i korthet bakgrunden till de två frågor jag ställde lill industriministern. 1svaret på den första frågan utgår industriministern från del försök lillrekonslrukiion med nuvarande förutsättningar som bedrivs, och han anser sigvara nöjd med del. Del innebär all drygt hälften av de tidigare anställdahänvisas till arbelslöshelsköerna i . Jag kan inle nöja mig med denambitionen och hade hoppats atl också från industriministerns sida möta en merpositiv inställning lill förutsättningarna att slå vakt om arbetsmöjligheternaför de här kvinnorna i . Enviktig fråga i sammanhanget är kapitalförsörjningen - den tog industriministernöver huvud tagel inte upp. 1den andra delen av svaret hänvisas till arbetsgruppen inom . Densaknar praktiska medel för all utveckla sill arbete, men trots del vill jaggärna knyta förhoppningar lill denna arbetsgrupp och den rapport som skallkomma när det gäller förutsättningarna för att förlägga statligverksamhet lill kommunen. Minfråga lill industriministern blir: Finns det positiva förutsättningar för ensyn som innebär att arbetsmöjligheterna för samtliga kvinnor vid H. Ulvfors ABkan behållas? Innan rekonstruktionsarbetet av företagel är genomfört är det omöjligtall uttala sig om vilken effekt på sysselsättningen del kan komma altfå. Vi är beredda - det har jag sagt här i kammaren - all på alllsätt medverka lill att på sådana här orter skaffa alternativa sysselsättningsmöjligheteri stället för förelag som försvinner. Men det förutsätter en helhjärtadmedverkan från bl. a. de berörda kommunerna. Staten måste gå in och garanterakapital och genom all anvisa resurser till de regionala utvecklingsfondernaeller företagareföreningarna också se till atl det finns personal som kanhjälpa med rekonstruktionsåtgärder. Men det är framför alll kommunen och delokala intressena, t. ex. fackföreningar och företagare, som måste hjälpa lilloch Omfortsatt utredning av Kaunisvaarapro-Jektet skaffa fram de alternativasysselsällningstillfällena - de nya förelag vi. så väl behöver i dessa orter. Beträffandearbetsgruppen säger att den saknar resurser. Ja, i egentligmening kan man säga så, men den här arbetsgruppen - som alla andra av den karaktären som sysslar medlokala problem - är till för alt initiera åtgärder som det finnsresurser för inom ramen för värt allmänna regionalpolitiska stöd. Omarbetsgruppen kommer med konstruktiva realiserbara förslag kommer det inte allbrista på resurserna för atl kunna genomföra uppslagen. ÅKEWICTORSSON (s): Jag tillåter mig atl tolka yttrande så att del delsinnebären löfte för framtiden, dels är en uppmaning till kommun. Överläggningenvar härmed slutad. §7 Om fortsatt utredning av Industriministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1977/78:118, ochanförde: har frågal om jag är beredd atl ställa resurser lillförfogande för en fortsatt utredning av . Nänmdenför statens gruvegendom som förvaltar statens gruvfyndig-heter redovisadeKaunisvaaraprojektet lill regeringen . Den av gjordaföretagsekonomiska utredningen var då kompletterad med en samhällsekonomiskutredning vilken även den visade att ett igångsättande av en brytning inte varmotiverat. Enligt nämndens uppfattning borde dock sådana utredningar slutförassom kunde bidra till alt få fram ett sä fullständigt tekniskt beslutsunderlagsom möjligt om framför alll malmens egenskaper samt transportsätlel för sligen.Vidare borde avsättningsmöjligheterna för kulsintern ytterligare studeras. Nämndenangav alt den avsäg alt för regeringen redovisa en plan för undersökningarnasamt kostnaderna för dessa. Enligl vad jag nu inhämtat kan planen inte väntasförrän . Beslut huruvida ekonomiska resurser skall ställas lillförfogande för de angivna undersökningarna kan inte tas förrän planenföreligger. Jag börjarmed att tacka för svaret. Detvar kanske litet överraskande all denna fråga dök upp på nytt, men det finnsnågra orsaker till det. Den första och främsta är att vi i länet fortfarandehoppas och tror all vi skall komma i gäng medmarkbrytningen, av det skälet atl kommun håller på att dö på grundav brist på sysselsättning. En annan orsak var del som industriministernanförde när vi hade en inlerpellationsdebalt tidigare. Industriministern sadedå alt regeringen inle avsåg att f. n. ta några ytterligare initiativ för attfå lill stånd en gruvbrytning i Kau-nisvaara. Man räknade med,alt nämnden förstatens gruvegendom, om skäl för en annan bedömning skulle visa sig föreligga,skulle aktualisera frågan pä nytt. Nuär det uppenbarligen sä - det framgår av äskandet om medel för det här - allnämnden vill vidta ytteriigare åtgärder och fullfölja sådana utredningar somkan ge ett fullständigt beslutsunderlag. Man vill, som det framgår av svaret,närmare utreda malmernas egenskaper och därtill de alternativa möjligheter somen modern teknik kan erbjuda för transport av slig fråg gruva till hamn ellerstålverk. Densenare delen av nämndens uttalande tycker jag nog, herr industriminister, kanvara av intresse, eftersom den frågan bör ha ett betydligt vidareintresseområde än som kan motiveras av Kaunisvaaramalmen. Oavsett orsakernatill det förefaller frakt av malm på svensk järnväg atl vara ett bland världensdyraste transporlsält, och det förhållandel bör vara motiv nog för bådeutredningar och transportteknisk forskning och kanske också för praktiskaförsök. Jaghoppas atl industriministern och jag är överens om nödvändigheten av all denhär gruvbrytningen kommer till stånd så snart större efterfrågan på malmföreligger. Del skulle då vara ganska klok politik alt bl. a. göra det nu begär. Jag tror alt det skulle blibesväriigt om man den dag efterfrågan på malm aktualiserade frågan om öppnandetav Kaunisvaaragruvan nödgades konstatera alt man inte i förberedande syfte hargjort vad som kan göras. Avsvaret framgår emellertid att nämnden förväntas lägga fram en plan ,och kan man alltså inte vidta några åtgärder på del här området. Auavvakta denna plan tycker jag är alt skjuta problemen framför sig. Det hadevarit väldigt värdefullt om industriministern med sin kännedom om frågansbetydelse i det här lägel hade kunnat säga något mera positivt och alt han åtminstonehade kunnat utlova att medel skall ställas till förfogande. Enligt min meningär som sagt den transporttekniska sidan av denna fråga av ett vidare intresse,och del vore därför intressant atl höra om industriministern i annan form villta initiativ lill en sådan utredning och transportteknisk forskning som här harbegärts utan all vänta till dess att nämnden kommer med sin plan, som juuteslutande handlar om Kaunisvaara, Jag förstår att känner ell myckel starkt behov av att taupp till debatt, men jag tror atl han måsle gemig rätt när jag säger atl det är orimligt alt kräva att vi här skall börjadiskutera medelsanvisningen för en utredning av projektet innan den ansvarigaoch sakkunniga instansen har presenterat en plan för detta. Omåtgärder för att förhindra nedläggning av Arendalsvarvet, m. m. Ävenom således har ett starkt behov av atl diskutera del härprojektet måsle den debatten knytas till något beslutstillfälle där del finnssaklig anledning all ta upp den. sådant tillfälle får vi ju när nämnden harpresenterat sin plan. Välkommen åter då, ! KARL-ERIKHÄLL (s): Jag har inget specifikt behov av all tala om Kaunisvaara, och jagförstår inte den inbyggda insinuationen i det påståendet. Jagär klar över atl del kan ha sina svårigheter alt tala om all anvisa medel förnågonting som inle är klart preciserat. Vad jag emellertid ville understrykavar alt del svar jag fått ger mig intrycket, vilket jag även hade tidigare, allindustriministern inle personligen är särskilt angelägen alt knuffa på så attnågonting sker i Kaunisvaara. Sedanåterkommer jag lill min fråga angående den iransporllekniska utredningen. Jagförslår av del uteblivna svaret på den frågan alt industriministern inte delarmin uppfattning att en sådan transportleknisk utredning kan ha ett vidareintresse när det gäller transporter av slig och malm. För min del tror jagfaktiskt - och del vill jag understryka - atl del finns all anledning allforcera fram en forskning och utveckling på det här området som gör det möjligtför oss atl eliminera den kostnadsfaklor som malmtransporten uppenbarligeninnebär för svensk gruvhanlering. Överläggningenvar härmed slutad. §8 Om åtgärder för att förhindra nedläggning av Arendalsvarvet, m. m. IndustriministernNILS ÅSLING erhöll ordet för alt besvara () den 7 novemberanmälda fråga, 1977/78:125, och anförde: har frågal mig om jag kommer alt medverka till allytterligare personalinskränkningar utöver vad redan beslutat ornicke kommer lill stånd vid Göteborgsvarven och all Arendalsvarvet ickenedlägges. Motbakgrund av den myckel pressade marknad som de svenska varven kommer atl mötaunder bedömer ledningen för Svenska Varv atl en ytterligarebetydande neddragning av kapaciteten är ofrånkomlig. Inom koncernen utreds fn. vilka åtgärder som måsle vidtagas för all reducera kapaciteten. Även inomindustridepartementet pågår vissa kompletterande undersökningar i anslutningtill denna utredning. Efterprövning av de förslag dessa utredningar kan leda fram till avser jag altföreslå regeringen att i proposition till lägga fram förslag lillåtgärder för varvsindustrin. Del är därför inte möjligtatt nu ange vilka neddragningar eller ned- läggningar som kommer altbli aktuella inom koncernen. En nedläggning Nr 32 av någon eller någravarvsenheler synes dock ofrånkomlig mot bakgrund den avde analyser som ledningen för Svenska Varv gjort. Det svar som industriministern har lämnat här i ärytterligt dramatiskt. Del är en chock för varvsarbetare. Industriministernsäger atl minst ett, kanske flera, varv måsle läggas ned. sägerindustriministern atl situationen för varven skall undersökas. Men innan dessaundersökningar och utredningar är klara slår industriministern och talarom för varvsarbelare atl de riskerar att bli av med sina jobb. Ivåras - - fastlade en varvspolilik och skapade . Besluten innebär en nedskärning av svenskvarvskapacilet. Det innebär för del all 6 000 varvsarbelare blir ulanjobb. Som en följd av regeringens ekonomiska politik - inle minstdevalveringen - har svensk varvsindustri ställts inför akuta ekonomiskaproblem, problem som regeringen kunde ha förutsett. I det lägel - dåindustriministern via ledningen för får veta att devalveringenkostar 600 milj. kr. - säger industriministern: här klarar vi inle. Ijuni månad, när hade fattat beslut om den långsiktiga varvs-politikeni vårt land, vilken innebär en 30-35-procenlig reduktion, sadeindustriministern på en presskonferens i all nu måste ledningen förSvenska få lugn och ro att anpassa sig lill den nya situationen. Ellkvartal därefter har regeringen bytt ståndpunkt och säger: är vi beredda attkasta ut ytterligare omkring 10 000 varvsarbelare pä en osäker arbetsmarknad. Vadsäger varvsledningen och facket?