prot · G109154 · 1977-12-31 00:00:00 — Förbättring av trafikförsöOningen, särskill kollektivtrafiken.Önskemålet att kunna spara rekreationsområden och orörd natur i nära anslutningtill bostadsområdena. Behovet av exploateringsområden för bostadsbyggande ochindustriell verksamhet. Hushållning med de knappa ekonomiska resurser som ärkommunernas största problem. Motden här bakgrunden ställer vi kravet alt del bör utarbetas s. k.miljöpolitiska program för resurshushållningen, som kan samordnas med Det bör kunna medverka till atl kommunernasplanering för bebyggelseuivecklingen inriklas på all samlidigl förbättraboendemiljön och skärpa hushållningen med energi för uppvärmning ochtransporter, med vatten och råvaror samt med etl effektivt utnynjande. avkommunernas redan giorda investeringar. Påmånga håll är det t. ex. möjligl atl planera kommande lokalisering av bostäderoch arbetsplatser så, att man utnytOar byggnadsmark inom tätorten eller mellantätortens centrum och bostadsområden en bit utanför centrum. Detta skulle ledatill etl bättre ulnyujande av redan gjorda investeringar för vatten och avlopp,el, distribution och uppvärmning, vägar m. m. samt lill mindre slöseri medenergi. skulle kommunernas kostnader för social omvårdnad, skolväsenm. m. bli lägre och barn och vuxnas resor till daghem, skolor och arbeisplalserförkortas. Sammanfallningsvis skulle della väsenlligl förbäUra kommunernasmöjlighet att bygga ut viktig service och ge enskilda människor ett bättre liv. Ielt längre perspektiv bör det vara möjligt atl upprätta ett långsiktigt"nationellt miljöulvecklingsprogram", som utgår från såväl eltprogram för bebyggelseutvecklingen, inklusive de mål som kraven påenergihushållningen och en god social miljö ställer, som kommunernasekonomiska långtidsplanering, den regionala trafiksaneringen, länsplanen ochden fysiska riksplaneringen. Del skulle ge oss hell andra och bättre instrumentalt påverka samhällets utveckling än vad vi har . Vihar, herr talman, från kommunerna fått många reaktioner om att delta är verkligtangelägna behov, som vi bör ta ilu med. Vi kräver därför alt arbetet på attutarbeta ett sådanl program kommer i gång. De krav på samhällel och de enskilda som ett skärpt hushållningsprogramställer är betydande. Det är därför mycket viktigt att de insalser som görs ärväl planerade och avvägda i förhållande lill andra möjliga insatser isamhället. Det gäller inte minst kraven på att vi, i när de ekonomiskaresurserna är begränsade, noga bedömer vilken insats som pä sikt gör denstörsta nyttan i förhållande till de resurser den tar i anspråk. Så länge somvåra kunskaperom möjlighelerna att nå resulial av den vidlagna åigärden är säbegränsade som de är, måsie vi också vara myckel försikliga med allöverinieckna möjligheterna atl verkligen genomföra program som teoretiskt settskulle kunna leda till myckel stora besparingar. Vi skall givetvis sälta målen,ambilionerna, högt. Men det vore farligt att i behovsprognoser ochenergiproduktionsplaner utgå ifrån alt hushållningsåtgärderna skall geteoretiskt maximal effekt. På sådant säll framräknade planer - del är såda:iasom cenlern och i excellerar i - skulle kunna försälla vårt landi en ytterst farlig situation, eftersom de inte kan garantera försöOningstrygghet. Delär utomordentligt viktigt att hushållningsprogrammen utformas på elt urfördelningssynpunkt rikligt sätt. Del är ett självklart rättvisekrav.Hushållningsåtgärder får inte drabba nödvändig konsumtion och svaga grupper isamhället. De bör i stället i första hand inriktas mol onödig ochenergikrävande lyxkonsumtion. Detta ställer också krav på politikens Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. Energisparplan för befintlig bebyggelse, m. m. inriklning inom andrasamhällssektorer. En ekonomisk politik som den vi har , som ökar klyftornai samhället, är inte bara orättfärdig - den innebär också alt det energikrävandeslöseriet i samhället ökar. Man kan inte begära att medborgarna skall accepterade inskränkningar som en skärpt energihushållning kräver om somliga gruppertillåts fortsätta med och t. o. m. öka sin lyxkonsumtion genom medvetnaåtgärder från en regering som säger sig vilja främja energisparandet. Detär, herr talman, mot bakgrunden av detla vårl program för skärpt hushållningmed energin som vi har bedömt regeringens proposition Energisparplan förbefintlig bebyggelse. Det är mol denna bakgrund som vi tvingas underkännaregeringens förslag, hell enkelt därför alt förslaget inte anvisar några nyaeller effektiva metoder för alt skärpa energihushållningen. Vikänner - det kan jag försäkra - ingen skadeglädje över att regeringen misslyckatsäven på detla område. Frågan är alldeles för betydelsefull för all viskulle kunna göra det. Viskulle med glädje stödja en proposition från regeringens sida, som verkligenhade ell sådant innehåll atl den kunde läggas lill grund för beslul om eltlångsiktigl program för energihushållningen. Del är nu sedanThorbjörn lovade en sparplan som skulle minska vårl energibehov på etldramatiskt sätt och göra kärnkraften onödig. Därefter har löftet om sparplanenupprepals gång på gång - men lidpunkten för dess framläggande har hela tidenskjutils framål under hänvisning lill pågående utrednings- och remissarbete.När del nu äntligen presenteras måsle vi konstatera alt där inte finns någonsparplan som kan lillgodose vare sig och behov altåtminstone på denna punkt kunna uppfylla sina salvelsefulla vallöften ellervåra och många andras krav på ett program för skärpt hushållning med energi. Denproposition som här presenterats kan inte ligga till grund för långsiktiglbindande beslul vad gäller resurser, inriklning av åtgärder eller bedömningenav det framlida energibehovet. Låtmig sammanfallningsvis ge några exempel på de enligt vår mening mycketallvariiga bristerna i propositionen. På flera punkter kommer vår krilik allytterligare preciseras av , Per och . Ipropositionen finns ingen ulvärdering av effekterna av hittillsvarande ålgärder. Enligt beslul skulle en ulvärdering genomföras inför beslutet . Men så har inte skett, trots våra upprepade påminnelser och uppmaningar. Därfinns ingen redovisning av del nuvarande byggnadsbeståndets kvalitet, trots dess stora betydelse för möjlighelerna atl uppnå resultat av sparprogrammet. uttalade i riksdagsdebatten , atl del var angeläget all den utredning om byggnadsbeståndels kvalitet ur energi- hushållningssynpunkl, som genomför och vars andra steg redovisades, skulle få ligga lill grund för både och beslut. Men ändå forcerades proposi- tionen fram så alt maninte hann la hänsyn till dessa resultat. Allaförslag om styrmedel avvisas trots den fullständigt bedövande enighet som råder om atl styrmedel behövs för att garantera -jag citerar ur propositionen - att "rätt åigärd vidtas i rätt byggnad i rätttid och på rält sätt". Detta är så mycket märkligare som de allernativ för avvecklingav kärnkraften, som redovisades i , kräver myckel hårda styrmedel. Jagvill fråga : Betyder detta atl man på denna punkt avhänder sig en avförutsättningarna för avveckling av kärnkraften och därmed kör över centernsrepresentanter i ? Kunskaperna om tillgången på arbetskraft och andraresurser är otillräckligt redovisade. Eventuella risker för hälsan och miljön lill följdav sparprogrammet behandlas inte trots atl t. ex. frågan om radonet, varsexistens är känd , blivit föremål för en myckel livlig debatl påandra håll. Vihar haft upprepade och allvariiga diskussioner om delta i ,och jag vel alt och jordbruksministern fåll en föredragning iärendet. Vi har bl. a. kommit fram till att det är nödvändigt att uteslutavissa byggnader från ålgärder i energisparprogrammet av typ tätning på grund avrisken för skador från radon. Varför har inte , som talar så myckelom fördelarna med sparprogrammet ur miljö- och hälsosynpunkt, över huvud tagetdiskuterat della? Bedömningenav de ekonomiska fömtsätlningarna för etl genomfö rande av sparplanen saknas helt, trots atl vi befinner oss i en svår och långvarig ekonomisk och induslriell kris. Enligtsamstämmiga bedömningar från annal håll, som utförligt redovisats och som refererats i den socialdemokraliska reservalionenvid finansulskotlets betänkande, kommer bristen på ekonomiskt utrymme för olikaönskvärda reformer att vara elt mycket stort problem under 1980-lalet. Demycket stora investeringar som krävs för sparprogrammet konkurrerar medbehovel av investeringar för induslrin, bostadsbyggandet och ulbyggnaden avden sociala omsorgen. Den koppling lill finansfullmaklen och lillsysselsättningspolitiska kriterier för utbetalning av lån och bidrag som sker ipropositionen är olämplig. tvingades ingripa motregeringens sätt alt hanlera denna fråga. får regeringen återigen bakläxa avbåde finansutskottet och civilutskottet med anledning av socialdemokratiskamolioner. har klarl sagl ifrån alt en sådan koppling som föreslås ipropositionen ej bör ske. Stödet till fastighetsägare, som behöver lån ochbidrag till energihushållande ålgärder, försämras när finansieringen intelängre skall ske över statsbudgeten. Det kan starkt ifrågasättas om anslagsbeloppet, somhär föreslås, i realiteten innebär någon ökning i förhållande till årelsanslag. Härvill jag särskilt peka på, vilket även utskottet giorl, all man inte allsbeaktat kostnaderna för Oärrvärmeanläggningar, som ändå tagit i Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. 4 prolokoll 1977/78:154 Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. anspråk 15 96 av utrymmet. 10.Propositionen innehåller inga krav på samhällsplanering och bebyggelsestrukturfrån energihushållningssynpunkt. Det förs inte ens en diskussion i frågan. Dessvärre avvisar också utskottsmajoriteten vårt förslag lill miljöpolitisktprogram för resurshushållningen. Vi kan inte förstå denna negativa hållning.Jag vore tacksam om ville ge ett svar. Är del kanske därför att manobarmhärtigt skulle avslöja atl den politik som kommunalmän bedriverinte alls slår i överensstämmelse med kravet på energihushållning? Tillalla dessa brister i underlaget kommer den uppseendeväckande form för beredningav propositionen som regeringen vall. Närvi gång på gång krävde atl regeringen skulle redovisa denrevolutionerande sparplan som utlovat i valrörelsen, så fickvi ständigt höra alt redovisningen måste dröja eftersom man måsle bearbeta devärdefulla remissvaren och planverkets preliminära rapport, eller bereda ochutreda frågorna ytterligare, eller avvakta ytterligare underlagsmaterial frånolika håll. Till slul tvingades lova alt vi skullefö propositionen lill julläsning - och del fick vi. Trotsalla dessa uttalanden och hänvisningar till utredningar och beredningar kan vinu konstatera följande. Alla remissinstanser som varså värdefulla räknadesplötsligt inte . Men delta säll alt nonchalera remissinsiansernastämmer väl med regeringens sätt atl bereda villkorspro-posilionen. Det verkarsom om man nu är inne på samma väg när det gäller remissen belänkande. I vaOe fall har inte kommunerna, som spelar såslor roll för energihushållningen, fått belänkandet på remiss ulan fått det vialänsstyrelserna, och de har då i allmänhet fått två på sig för atlutarbeta remissvar. Jag vill fråga om tycker alt det är bra attkommunerna inte har fått en rejäl chans att della i remissarbetet vad belänkande. Bosladsdeparlemenlethar avvisat det samråd med som dess hushållningsgrupp ochledamöter gång på gång begärde trots att enligtuttalande från regeringen skulle vara regeringens viktigaste organ förberedning av de energipoliliska besluten. Del giorde ell yiiersl egendomliglinlryck på oss i all vi inte kunde få någon som helslinformation om vad som pågick i departementet trots atl del i slor ulslräckningrörde sig om samma utredningsarbete som dessutom ofta utfördes av sammaexperter. Jag vet inte hur man skall förklara det här. Kanske var det ytteriigareett av de många försvarskrig som departementet tvingas utkämpa för att försvarasig mot . Men kanske kan redovisa skälen lill att delvar nödvändigi atl hemlighålla detta för . Regeringenkan inte heller själv ha hunnit sälla sig in i frågorna ordentligt, eftersomden promemoria som ligger till grund för propositionen är dagtecknad samma dagsom proposilionen och rimligen inte ens kan ha hunnit bli liist av regeringen. Förall i någon mån reparera de brister som finns i regeringens underlag lill debeslul som nu skall falla, har fyra utskott här i tvingatsgenomföra den beredning som borde ha skett i departementet. Vid de hearings somägt rum har del framkommit en rad fakta från forskningsinstitutioner,myndigheter och organisationer, som ytteriigare understryker bristerna iproposilionen. Manhar t. ex. påtalat de mycket stora problemen att skaffa fram erforderiigtkapital alternativt risken för alt anspråken på kapital för sparprogrammethotar andra angelägna mål. Likaså har bristen på styrmedel och på kunskap omeffekten av de nuvarande insatserna och om byggnadsbeståndets kvalitet - meddärav följande risker för atl sparprogrammet ej kan förverkligas - påtalatsfrån alla håll. Den preliminära redovisningen ifrån statens institut förbyggnadsforskning aniyder t. ex. att kvaliteten i småhus byggda ärbetydligt bättre än man trott, vilket sannolikt minskar sparmöjligheterna medomkring . Vidare har man från många håll betonat just de krav somvi framhållit i vår moiion alt man måste slälla på samhällsplaneringen ochbebyggelsestrukturen. Somen sammanfattande karakteristik av experternas uppfattning vill jag citera vadplanverkets chef sade lill ulskottet: "Viläser ju propositionstexten, som så att säga den inledande akademiskaavhandling, på vilken sedan det praktiska genomförandet skall byggas upp, medannågra regler för hur det praktiska genomförandet skall gå till ju inte finnsdär." Densamlade bild som här har framkommit har tydligen skrämt de borgerligaledamöterna ordentligt. Detta har lelt lill alt finansutskottets majoritet harframhållit all huvudsyftet med propositionsförslaget är atl slå fasl en högambitionsnivå samt atl sparmålet inte bör formuleras så atl det kan ge inlryckav att ange exakt mätbara spareffekter. Civilulskoltets majoritet har vall altange etl annal sparmål än regeringen, nämligen omgivet av orden"ca" och "riktpunkt" - för alt markera att man inte villbinda sig vid någon siffra. I båda fallen har tydligen rädslan varit stor föratt inte ens den av regeringen angivna undre gränsen för sparmålet skall kunnanås. Vihar också noterat att de borgeriiga ledamöterna i civilulskottel ochfinansutskottet uppenbariigen har olika uppfattning om hur den i propositionenomtalade flexibiliteten och rum bör tolkas. majorilelanser atl ultalandel om flexibilitet bör tolkas så alt sparmålet ej medsäkerhet kan uppnås på grund av dels osäkerheten iunderiagei, dels det förhållandel alt energisparprogrammet inte under allaförhållanden får ha företräde till tillgängliga resurser. I polemik medfinansutskottet framhållercivilutskottets majoritet att programmet även medflexibilitet i tillämpningen måsle fullföljas inom tioårsperioden. Somen bekräftelse på att de invändningar vi framfört i motionen är riktiga har regeringennu också efter det alt vår motion väcktes tillsatt en delegation med uppgiftatt genomföra en rad av de ulredningar som vi efterlyst. Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. självfallet inget emot atldessa ulredningar kommer lill slånd. Men vi vill uttala tvivel om att dennadelegation av statssekreterare, generaldirektörer och regeringsförhandlarekommeratt ha tid och möjlighel atl genomföra det prakliska arbele som det härär fråga om. Dessutom harbosladsstyrelsen fått i uppdrag att göra enulvärdering av effekterna av sparåtgärderna och begärt resurser för alt klarauppdraget. Jag vill fråga : Kommer atl få resurserså att man klarar uppgiften? Det var naturligtvis inte för att skulle få sinjulläsning som den här propositionen har beretts på det sätt som harskett. Det kan inte finnas någon annan förklaring till de här metoderna allbehandla en så viktig fråga än alt även del här spörsmålet har varit en brickai förhandlingsspelet i regeringen som man har varit angelägen om allförsöka rädda skamfilade rykte genom alt presentera enproposition, som kan ge sken av all sparplanen från valrörelsen håller. Men proposilionen avslöjarobarmhärtigt all hade fel. Meddet dåliga underiag som här redovisas framgår det mycket klart atl cenlern ochregeringen inte förfogar över några magiska och för andra okända metoder attspara energi samt att det dessutom är ytterst osäkert om de i propositionenfastställda sparmålen - som i och för sig är lägre än de som skulle - kan uppnås. Den beredning som har skett i flera avriksdagens utskott har också visal alt hela planen är så osäker alt den absolutinte kan las som intäkt för att dra ned några energiprognoser för framliden. Delframgår också med föredömlig tydlighet alt del är olja och inte el som sparas.Med tanke på allvaret i oljekrisen är det utomordentligt om vi kan minska våroljeförbrukning. Det som oroar mig är att man inte kan vara säker på all delverkligen blir en netlobesparing av olja. sade ju i denberyktade debatten om kålrötter och palsiernackor att man skulle kunna användaden olja man spar till att producera el och därmed avskaffa kärnkraften. Ochdel är-det har vi konstaterat bl. a. genom undersökningar- oslridigl på del säliel alt en avveckling av kärnkraften enligt centernsmodell skulle leda lill elt kraftigt ökat oljebehov. Om vi t. ex. skulleersätta den elproduktion som de sex aggregat som är i drift slår för medoljekondensverk skulle vi behöva öka vår oljeförbrukning . 1regeringsdeklarationen sägs del uttryckligen alt man bör undvikaoljekondensproduklion av el, men har spätt på uUalanden i siu anförande . Del vore verkligen ur alla länkbarasynpunkter ytterst olyckligt om någon kom på idén all ersätta kärnkraft medolja. Jag vill fråga om hon kan garantera atl den olja vi spargenom hushållning i bostäder inte skall användas för elproduktion. Sedan regeringsskiftet har vi gång på gång krävt all den sparplan somThorbjörn skröt med i valrörelsen skulle redovisas för . Detär ell självklart krav mot den speciella bakgrund hans löften under valrörelsenhade. Vi har kunnai konstatera att sparplanen inte innehåller någonting somkan förbättra våra möjligheler atl spara energi. Det är för oss fullständigtobegripligl hur kan uttala sig som hon gör i propositionen: "Genomdet nu framtagna materialet är del enligt min mening möjligl atl avgöra delsvilka insatser som är mesl angelägna och riktiga atl genomföra, dels i vilkenomfattning dessa insatser kan och bör genomföras. Det är nu möjligl alt angemål för etl omfattande energisparprogram för byggnader avseende den kommandetioårsperioden." Den redovisning vi har fSlt i utskottet pekar ju imotsatt riktning. Underde omsländigheler som har avslöjats anser vi därför, att avgörandet om enlångsiktig sparplan bör ske med det slörre energipoliliska beslul somskall fattas under det närmaste årel i enlighet med vad som avsågs 1975. Detskulle ge oss möjlighet all skaffa fram bällre underlag för beslutet, så atl vifår någon trygghet för alt målet verkligen kan nås. Det skulle också ge ossmöjlighel alt göra en avvägning mellan olika energipolitiska ålgärder. Tilldess bör naluriigtvis medel anvisas så alt del nuvarande sparprogrammet kanfortsättas. Detär inte, herr lalman, ullryck för en hög ambitionsnivå all som regeringen nuvill göra kasta ul stora belopp på osäkra och okända projekt. Hög ambitionsnivåoch ansvar visar man genom atl försl noga formulera målen, ange metoder ochstyrmedel och därefter anvisa de ekonomiska resurser som krävs för allgenomföra programmet. Jag yrkar bifall till samtliga socialdemokraliska reservationer vidcivilulskottels belänkande nr 31. Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. (vpk): I den proposition som ligger till grund för det betänkande vi nubehandlar och även i utskottels ställningstagande är ulgångspunkten, att mangenom frivilliga insatser skall klara de mycket stora omställningar del ärfråga om. Del råderen allmän enighet om behovet och nödvändigheten av allbegränsa energiåtgången, men regeringen föriitar sig helt på generellt verkandestyrmedel inom ramen fören oförändrad marknadsekonomi. Man gör det trots altingen med någon slörre säkerhet vel vad generella styrmedel som information,skatter, avgifter, subventioner och frivillighet leder till. Frånvänsterpartiet kommunisterna har vi i detta liksom i tidigare sammanhangframhållit, alt cenlral planering och selektiva styrmedel måste UtnyUjas i sloromfattning. Slatlig och planering samt lagstiftning och bestämdadirektiv lill fastighetsägare och företag är nödvändiga åtgärder för enkonsekvent hushållning med energi. Utskoltei noterar med instämmande iregeringsförslaget, alt de förslag som läggs fram syftar till alt erforderligtsparande skall nås i allt väsentligt utan obligatorier och med ell minimum avadministrativa regleringar. Behovet av sådana åtgärder skall prövas efter entreårsperiod. Utskottetnoterar också atl det bara är vpk, som ställt några yrkanden som riktar sig motpropositionens utgångspunkt. Vi föreslår som bekant alt kommunerna skallåläggas konkret ansvar för genomförandet av energispar- Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. planen, atl de skall gesde styrmedel som är erforderliga för detta och atl sambandet mellansparåtgärder och övrig samhällsbyggnad skall beaktas. Jag har svårt atl förståutskottet då det säger, atl föreslaget ultalande inte skulle fylla någonuppgift. Det handlar ju här om den centrala frågan, de praktiska möjlighelernaall genomföra energisparplanen. Jagvill, herr lalman, med anknytning till det som sade framhålla,att del är lika förvånande att uppehåller sig så myckel vid ochär så kritisk mot all del icke anvisas styrmedel från regeringen. Ändå harsocialdemokraterna lyckals undgå alt i en moiion påpeka detta och kräva sådanastyrmedel. Jag upprepar att det bara är kommunisterna som ianslutning till proposilionen har lagit upp denna fråga. Regeringensöverväganden och förslag angående samhällsekonomiskt motiverade hushållningsinsatseroch de faktiska förslagen för genomförande är mycket motsägelsefulla. Om manvill vara säker på atl verkligen minska oljeberoendeti någon högre grad, räcker del inte alt inom uppvärmningsområdel bara salsa påinformation, rådgivning, bidrag och andra generella ålgärder för att senare,efter en treårsperiod, utvärdera resullalel och eventuellt lägga fram förslagtill mera selektiva åtgärder. Detfinns genom planverkets, och bostadsdepartementetsutredningsarbete en omfattande kunskap om de stora möjligheterna tillhushållning med främst olja i det befinlliga fastighetsbeståndet. Vad som nukrävs är en planmässig upprustning av värmeisolering samt uppvärmnings- ochventilationssystem genom utnytOande av selektiva åtgärder och förändringar ibyggnadsstadgan och lagen om energiplanering. Både då del gällerhushållning och introduktion av nya energiformer är planmässighet ochsamhällelig styrning avgörande för resultatet. Överlåts ansvarel för olikahushållningsåigärder och för solvärme, vindkraft och biomassa lillmarknadskrafterna och de privala förelagens intressen, kommer genomförandet avåtgärderna och utvecklingen atl försvåras, fördyras och ta orimligt . Kommunernabör inom ramen för en utvidgad energiplanering åläggas alt utarbetakonkreia värmeplaner, där val av uppvärmningsform och lämpliga åtgärder i syfteall minska energiålgången inom enskilda fastigheter definieras för olikakommundelar. Dessutom bör byggnadsstadgan ändras så, att de lokalabyggnadsnämnderna inom ramen för den här beskrivna kommunala energiplaneringenfår möjlighet att efter inspektion av enskilda fastigheter förelägga ägaren attvidta nödvändiga ålgärder i syfte atl minska fastighetens energianvändning.Under förutsättning atl finansieringen ordnas genom stallig långivning pårimliga villkor, kan dessa krav inie anses vara mera långlgående än t. ex. denårliga obligatoriska bilbesiktningen eller obligatoriska krav på anslutning avfastigheter till ell kommunall VA-nät.