prot · G109110 · 1977-12-31 00:00:00 — Jagkan också tala om för atl trafikutskottet jusl i del betänkandesom det refererades lill, med anledning av en av mig väckt moiion om deltasagl, alt frågan om transporter av miljöfarliga varor i skärgårdar, framföralll i skärgärd, bör utredas och också vidarebefordrade detla kravlill en utredning. Jag har även påvisat möjligheten alt inrätta en terminal iområdet. Detär vidare, herr talman, första gången jag under mina är i denna kammarehört»någon som försvarat de sena insatserna i delta sammanhang. en linje i fråga om bekämpning av oljeskador som Han menar att vi skall acceptera en situation där två mils kust blirförstörd, där alll liv dör i de vikar där oljan ligger - det harju konstateratsvid Askölaboraloriel - och där varken eller kundeklara den olja som flöt upp pä land utan måste säga, att del fick bli enuppgift för vintern och naturen. accepterar i realiteten densituationen medan jag säger, att den inte är godtagbar och atl vi måste kommatill rätta med den. Om vi haren annan insalsberedskap, så atl vi kommer åtoljan tidigare, händer inte sådant som det som har inträffat. () kort genmäle: glider fantastiskt i tolkningen av mina inlägg. Vadjag har försvarat är lotsarnas arbetsinsats. Vidare harjag önskat enprecisering av den anlopps- och anspänningstid som skall finnas för insatserinomskärs. På den senare punkien har tyvärr icke preciserat sig. LARSHENRIKSON (s): Ytterligare en synpunkt med anledning av den diskussion som fördesmellan och . Jag vill uppmärksamma både herrMattsson-som säkeriigen känner till del-och kammarens ledamöler i övrigt på atldet förslag som regeringen lagt fraiti , realiter intekommer alt innebära någon personalförstärkning för de aktuella uppgifterna. Detinnebär att man kommer att få ytterligare fem tjänster pä enheterna och alt dekommer att omvandlas frän befintliga arvodestjänster lill extra ordinarietjänster. åberopade atl har motionerat i frågan, och menar hantydligen att centermotionerna har burit frukt. Jag vel att föruthar varit aktivt i dessa frågor - det är bara synd att man inte håller fast vidtidigare uppfattningar. När1975/riksdag behandlade denna fråga hade det till civilutskotletsbetänkande avgivits en reservation, där man yrkade på ytterligare medel förifrågavarande uppgifter. Av någon för mig outgrundlig anledning har såvälKjell som övriga som reserverade sig vid det tillfället hoppat av fråndenna uppfattning. Den boskillnad mellan olika slag av uppgifter som KjellMattsson försökte göra för alt förklara varför han nu har en annan uppfattningharjag faktiskt litet svårt att förstå. Jagville bara komplettera den tidigare redovisningen med dessa uppgifter, eftersomjag tycker att den historieskrivning som ägnade sig ät inte ialla delar var helt korrekt. levererar på sin höjd av sanningen. Tillbetänkandet i ärendet vid 1975/riksdag var fogad encenterpariistisk-folkpartisiisk reservalion, men en socialdemokraiisk-moderaimajorilet ansåg inte alt man skulle ha några ökningar av antalet tjänster pålänsstyrelsernas naturvårdsenheter för kontroll av den miljöfarliga verksam- heten.Efter det har vi haft en annan regering, och den har dels stuvat om en påböoadsocialdemokratisk budget, dels gjort en egen sädan. Under de tvä år som därvidförflutit har alltså kontrollverksamheten på länsstyrelsernas nalurvårdsenhelerlillförts 20 nya tjänster. Omvi nu skall beskriva historien, så tyckerjag atl vi skall göra del heltkorrekt. Och om man vill skämta och säga att vi här har gjort lappkasi, så harvi i så fall gjort var sitt. Men faktum kvarstår alt vi har skaffat fram 20 nyatjänster. Jag vill då erinra om all det i det betänkande jag refererade tillfinns en redovisning rörande den utveckling som hade förevarit, och under defem budgetår som vid det tillfället låg närmast före i tiden hade enheternaförstärkts med 68 tjänster. Jag vel inte om man kan säga att takten nu har ökat- jag tror knappast det. Det finns också anledning att" påminna om att och det som kommit fram i samband med den är något som inte varkänt vid det tillfället. Jagtycker f ö. att den här tvisten om vem som har gjort mest vid olika tillfällenknappast är ägnad atl föra frågan särskilt mycket framåt. Vad del nu handlar omär om vi bedömer att det finns behov av ytterligare insalser när det gällerkontrollverksamheten. Del ärdet ställningstagandet vi har an göra jusl . Överiäggningenvar härmed slutad. PunktenKommundepartementet m. m. Utskottets hemställan bifölls. PunktenLänsstyrelserna m. m. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av PerBergman m.fl., och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt voiering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller civilutskotlets hemställan i belänkandet nr 16 punkienLänsstyrelserna m. m. mom. 2 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av Per m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav fäljande resultat: Ja- 160 Nej - 149 M o m. m., punkterna 1-3 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. 1977/78:21 med anledning av propositionen1977/78:100 i vad avser anslag till lantmäteri- och karlväsendet jämle motion Föredrogs lagutskottels belänkande 1977/78:16 medanledning av propositionen 1977/78:100 såvitt gäller anslag till Bokföringsnämndenjämte motioner. I propositionen 1977/78:100 bilaga 5öustitiedepartementet) under punkten G 6 (s. 123 och 124) hade regeringenföreslagit all lill för /79 anvisaett förslagsanslag av . Idetta sammanhang hade behandlats de under allmänna motionstiden vid 1977/väckta motionerna 1977/78259av () och () samt 1977/78:1471 av (), vari yrkats atl hos regeringen begärde översyn avföretagsrevisionen. 1. att lillBokföringsnämnden för /79 anvisade ett förslagsanslag av 930 000kr., 2. beträffande skyldighet atlupprätta årsbokslut att skulle avslå motionen 1977/78:259, 3. beträlTande översyn avföretagsrevisionen atl skulle avslå molionen 1977/78:1471. Reservation hade avgivits av ,, , i , , BengtSilfverstrand och (samtliga s) som all utskottet under 3 bort hemställa beträffandeöversyn av företagsrevisionen att med bifall till motionen1977/78:1471 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anförtom en översyn på förelagsrevisionens område. JANBERGQVIST (s): "Den nuvarande ordningen har såvitt känt inte inneburit någranackdelar när del gäller revisorns möjligheter atl opartiskt granska företaget. "Så skrev lagutskottets borgerliga majoritet förra årel, och så anserman också . Lätmig fö genomlysa det här kategoriska och belåtna påståendet med att citera uren intervjuserie om revisorns roll. Den auktoriserade revisorn och redaktören har intervjuat åtta företrädare förolika sektorer i samhället föratt fö deras syn på hur revisorerna arbelar ochhur de borde arbeta. Enfråga löd: "Det ärju relativt ovanligt att en revisor lämnar sitt uppdragi 'protest', likaså atl han avstyrker ansvarsfrihet. Är svenska revisorer försnälla?" Skaltedirektören svarade: "har man denkänslan. Men jag vet dock fall där revisorer framfört protester som resulterati att de föriorat sitt uppdrag." ProfessorKnut vid i sade så här: "De auktoriseradehar nästan övervägande stark ryggrad och är inte rädda. Så finns detnaturiigtvis små som är rädda." DirektörSven Ågrup svarade: "Jag ser det som ett svaghetstecken. Det borde, medlätt överdrift, vara lika vanligt alt revisorer 'stiger av' från företag somalt andra funktionärer gör det." Ävendirektör tyckte att revisorer kunde vara alltförundfallande: "Det ärju väldigt ovanligt med revisionsberättelser somerinrar om aktiebolagens likvidationsregler. Betydligt oftare än borderevisorerna framföra synpunkter som har stöd i aktiebolagslagen." BankdirektörJan : "Naturligtvis kan de föreställa sig att de kan lappa ettuppdrag om vd och styrelse blir sura på dem. Kanske finns det sädana som låtersitt handlande influeras av dylika tankar. Men jag har inte påträffat någrasådana fall." OmbudsmanChrister , Svenska pappersindusiriarbetareförbun-del: "Vi har ingetförtroende för förelagsrevisorerna som bevakare av löntagarintressen." Lektor , : " min äriiga mening är alt revisorernainte har följt med sin lid och i varje fall inte levt upp till de förväntningarsom allmänheten och aktieägarna har rätt att hysa. De är, såvin jag kan bedömaav mina kontakter med dem, alltför mycket lierade med den egentligaföretagsledningen. Revision är revisorers levebröd. Från en slor kund avgårman inte sä gärna, man hotar inte ens med det." , börskommenlator: "kommer man inte ifrånkänslan av att revisorerna tillhör företagsledar-etablisse- manget snarare än 'detallmänna'. Först den dag då revisorerna slår offentligt larm föreförelagsledningen och/eller de anställda sä får vi konkret bevis pä att aktivförvaltningsrevision bedrivs." Jag har citerat ur den här intervjuserien föratt visa alt det hos allade åtta intervjuade fanns kriiiska synpunkter, mer eller mindre starka. borgerliga ledamöter säger alltså: "Den nuvarande ordningenhade såvitt känt inte inneburit några nackdelar när det gäller revisornsmöjligheleralt opartiskt granska företaget." Hurstämmerdei förde revisorersom har försökt att granska opartiskt men blivit avskedade? Deras möjligheterharju helt klippts av. Man kan fråga: Hur långt för ledamölerisolera sig frän verkligheten och debatten ute i samhället? Föratl kommentera de här intervjuerna ordnades en debalt mellan någraauktoriserade revisorer. En av deltagarna, , styrelseledamot i revisorer, sade bl. a. så här: "Revisorskärens störstaproblem är, att vi här i inte har tillräckligt med standards,klara regler och uttalad praxis för hur vi ska handla. Delvis är detta kårenseget fel, men också intressentgruppernas. silter vi som på en krutdurk, allaintressentgrupperna har var sin bestämda uppfattning om vad revisorernaegentligen borde göra." Han fortsatte: "-- jagtycker att det mänga gånger finns skäl att Och framför allt, om inlressenlgrupperna anseratt vi inte äroberoende därför alt ägarna tillsätter oss, så måsle det-oavsett vad vi självatycker - göras något åt del." Någonting måste göras när det gäller revisorernas allmänna ställning.Och vad man bl. a. behöver göra är att sätta i gång en allmän översyn. Icentrum bör stå företagsrevisorns allmänna ställning, hans ansvar mot olikaintressenter. Man bör sikta till en lösning som garanterar revisorn en heltoberoende ställning i förhållande till deni som han skall kontrollera.Utredningen bör diskutera olika åtgärder som kan förbättra revisionenskvalitet: ökad tillsyn, nya föreskrifter och anvisningar, insatser för bättreutbildning. Man bör försöka fastställa vilka resurser som behövs för atl klarade önskvärda åtgärderna. Revisorns rapportering och revisionens innehåll ochomfattning är också viktiga saker. Man bör försöka pröva om revisorerna kanlämna slörre bidrag till samhällels kamp mol skattefusk och skatteflykt. Jag ber attfå yrka bifall till reservationen. IVANSVANSTRÖM (c): I lagutskoltets betänkande nr 16 behandlas anslag lillbokföringsnämnden i enlighet med förslag i budgetpropositionen samt tvä underden allmänna motionstiden väckta motioner. ,som tillkom samtidigl med att den nya bokföringslagen trädde i kraft, har bl.a. till uppgift att främja en god redovisningssed. Nämnden anser att den föratt kunna fullgöra sina uppgifter behöver ytteriigare tjänster. Såväl departementschefensom ett enigt lagutskott delar också den uppfattningen och anför bl. a. att denresursförstärkning som nu tillkommer "syftartill att nämnden skall kunna fullgöra sina funktioner på redovisningsområdetinte minst när det gäller att utveckla och anpassa förelagens redovisning lillmedbeslämmandelagstiflningens informationskrav". Utskollel underslrykerockså "viklen av att bokföringsnämnden ges sådana resurser att nämnden kanfullgöra de angelägna uppgifter som ålagts den". Vi anser att anslaget börökas, och vi säger därtill: "När det stalsfinansiella lägel så medger börenligt utskottets mening nämnden därför tillföras ytlerligare personal." Imolionen 259 av herrar och föreslås atl det undanlagfrån skyldigheten alt upprätta årsbokslut som föreligger vid en gräns som gårvid en årsomslutning av . skall ändras till 20 gånger basbeloppet.Denna fråga kom upp under behandlingen av förslaget till ny bokföringslag. Vikom den gängen fram lill elt enhälligt utskottsbetänkande som föreslog - tillskillnad mot vad som föreslogs i den dåvarande propositionen - ett undantag idel här sammanhanget. Beiräffande den ändring som föreslås anser emellertidutskottet att de erfarenheter från den praktiska tillämpningen avbokföringslagen som föreligger är begränsade och inte ger etttillfredsställande underlag för ställningstagande lill frågan huruvidaundanlagsbestämmelsen nu bör ändras. Liksom tidigare anför utskottel attregeringen med uppmärksamhet följer utvecklingen på området och tar deinitiativ som erfarenheterna kan föranleda. Med anledning av denna vårförutsättning anser vi enhälligt atl någon åtgärd frän utskottets sida medanledning av motionen inte nu är påkallad. Slutligenbehandlas också molionen 1471, för vilken motionären nu här själv har talat. Ihans ytterst citairika framställning harjag svårt atl icke spåra en starktmarkerad misstro mot revisorskären. Jag beklagar verkligen atl del är på detsättet. Däremot tar jag med jämnmod att lagutskottets majoritet blir betecknadsom "kategorisk" och "belåten". Dennafråga behandlades , även dä med anledning av enmoiion av bl. I den molionen föreslog atllänsstyrelserna skulle utse en revisor i de större företagen. Desocialdemokratiska ledamöterna kunde vid höstens behandling inte tillstyrkamolionen i den formen ulan skrev en reservalion där man yrkade på utredning avfrågan. reservationsvis framförda yrkande om utredning har upptagilssom motion under den allmänna motionstiden. Motionen föreslåren utredning, ochäven vid det här tillfället föreligger en reservation, vilken tillstyrkermotionen. Vihar i såväl betänkandet 1977/78:1 som betänkandet 1977/78:16 hänvisat lill detförhållandet att den socialdemokratiska regeringen icke har funnit anledning imars 1976 att bifalla samarbetsutredningens framförda förslag omoffentliga revisorer, och motivet från regeringen värden gången det som jaglycker mycket rikliga skälet atl man först skulle invänta de resultat somförhoppningsvis skulle bli följden av atl man satte in ett betydandesamhällsinflytande i styrelserna och likaså att man ville invänta den kommandemedbestämmandelagens resullal pä det här området. vel vi att i eninterpellationsdebatt fick minsann av dåvarandestatsrådet veta att han måste lugna sig litet med de här förslagen. Mennu, sedan det blivit en ickesocialdemokralisk regering, passar det herrBergqvisl alt på nytt plocka fram hela den här attiraljen och skramla med vapnenoch i detta sammanhang, tycker jag faktiskt, utsätta en yrkeskär för ettmisstänkliggörande som jag inte kan låta slå oemotsagt. Detär nog bra med samhällsinfiylande och att se till att del inte blir någolskattefusk, men jag tror alt vi i den här församlingen också måste vara överensom att det skall finnas en rättstrygghet för människorna i det här landel. Attpå så lösa grunder som med några citat ur aldrig så aktningsvärda böcker ochintervjuer på del sätt som skedde ha en bestämd uppfattning om hurrevision i allmänhet går till, det tillåter jag mig säga är oansvarigt. Medmin personliga erfarenhet från revisioner, där vi sedan gammalt genombankinspektionen har en av samhället utsedd revisor, vägar jag försäkra altnågon skillnad mellan mig som förtroendevald revisor och vederbörande som ärutsedd av bankinspektionen - i strävan att göra det bästa möjliga vid varjerevisionstillfälle, precis i enlighet med de föreskrifter som i della fallfinns i föreningslagen - aldrig har förekommit. Jagvågar därför, herr lalman, med hänvisning till de synpunkter som lagutskottetsmajoritet har i den här frågan och med lanke på att del fortfarande sitter treutredningar som delvis sysslar med del här problemet, yrka bifall tillutskottets hemställan på alla punkter. har i utskottet sagt alt den nuvarande ordningen såvittkänt inte har inneburit några nackdelar när del gäller revisorns möjlighet atlopartiskt granska företaget. Men hur är det i de fall där revisorer somförsöker atl göra en opartisk revision av företag helt enkelt blir avskedade?Det finns ju sädana fall. Trots del har ni inte upptäckt några nackdelar. Härardet inte fråga om atl misstänkliggöra revisorskären, ulan jag har citerat ur enbok som sammanställts av en auktoriserad revisor, och jag har citerat elluttalande av en styrelseledamot i revisorer. Det finnsproblem som ni blundar för i er formulering. Omdet förekommer någon oförskämdhet mol revisorskåren så är del när lagutskottetsäger att en prövning av den allmänna företagsrevisionen inte behöver tas uppdärför att brottsförebyggande rådet nu har satt i gång en aktion mot denorganiserade kriminaliteten och den ekonomiska brottsligheten och altdärigenom revisorernas allmänna slällning kanske kommer atl aktualiseras. Detär en oförskämdhet mot revisorskåren, om man menar att brottsförebygganderådets utredning skulle vara en skäl att inte sätta i gång en prövning avföretagsrevisorns allmänna ställning i samhället. Jagundrar om egentligen känner till dessa problem. Känner han tilldem lika dåligt som han känner lill statsrådens namn är han illa ule. Vad först gäller vår skrivning, atl såvitt känt nuvarande förhållandenicke har medfört någon nackdel, sä har delta samband med ochandras idéer om atl revisorer skulle utses av t. ex. eller någotannal allmänt organ. Tror att revisorn blir annoriunda,om han ärutsedd av någon annan än ägaren eller den som i laglig ordning skall utsehonom? Om tror det, är det väl ett misstänkliggörande avrevisorerna. Min erfarenhet är den - och del understryker jag - all man haranledning alt uppskatta det arbete som revisorerna utför i sinrevisionsverksamhet. Jag känner inte lill all någon har blivit, som JanBergqvisl uttrycker det, avskedad. Jag vet inte hur en revisor avskedas. Jagvet att han väljs för vissa perioder, vanligtvis elt år i sänder. Om det kallasatl avskeda när man icke återväljer en revisor är det elt alldeles nyttuttryckssätt, . JanBergqvist var vänlig nog alt kalla del för en oförskämdhet när vi hänvisar tillandra ålgärder som kommer alt vidlas. Man har nämligen lidigare anfört som enväldigt viktig uppgift för revisorerna - och det tycker jag också alt delär-att de i den mån de kan komma på sådan försöker beivra s. k. ekonomiskbrottslighet. Det var i det sammanhanget som utskottsma-jorileten ilagutskottet skrev på del sätt som tog upp här. Jag tror inte atlnågon revisor uppfattar vad vi skrivit som något slags oförskämdhet. Jagtror inte, , alt sättet all utse revisorer är avgörande för hur degenomför sitt arbele, men jag är övertygad om att bokföringsnämndens verksamhetkommeratl medföra förbättringar. Jag är också övertygad om att denutbildningsverksamhet som revisorerna själva vill ha och som bedrivs pä olikasätt kommer atl öka deras kompetens och göra dem mera skickade att genomförarevisionsverksamheten. Alladessa ålgärder skall vi självfallet vidta, och när de tre utredningar som nusysslar med frågan är färdiga kan det dessutom bli aktuellt att medutgångspunkt i den något längre erfarenhet vi då har bl. a. av bokföringsnämndensverksamhet företa en ny översyn av frågan. borgeriiga ledamöter är nog de enda som inte har upptäcktnågra nackdelar med den nuvarande ordningen. Det ärju del ni skriver.Kommerskollegium sägeratt både principiella och praktiska invändningar kanriktas mot nuvarande former för utseende av företagsrevisorer. Man anfördessutom att man i något tillsynsärende funnit förhållandena vara sädana attdet synes uppenbart alt revisorn fallit undan för den företagsledning varsverksamhei han haft i uppgift att granska. Med hänsyn till kommerskollegiumserfarenheter säger man att om revisorerna utsågs av annan än den granskade,skulle del i många fall medföra att kontrollaspekten ägnadesslörre uppmärksamhet frän den utsedde revisorns sida. Läggdärtill de fall där del faktiskt har skett avskedanden! vet intevad det är för någonling, säger han. Låt mig referera en auktoriserad revisor sorn sägerföljande: Ägarna kan enligt svensk aktiebolagslag när som helst avskeda eneventuellt misshaglig revisor på de det tar att skriva ut ettbolagsstämmoproiokoll. IVANSVANSTRÖM (c): Det ar en ny hårdragning av detta uttryck, att inte några nackdelariakttagits och atl vi skulle vara de enda som inte har observerat nackdelarna.Vi erkänner i vår skrivning, med utgångspunkt i vad kommerskollegium har sagt,atl det kan vara vissa fördelar med ett annat sätt för utseende av revisorer,men vi menar att det behövs större erfarenhet av de olika ålgärder som redanhar vidtagits för att vidga ett allmänt inflytande i de olika företagensverksamhet innan man prövar den här formen. Närdet gäller förslaget att länsstyrelserna skulle utse revisorer i vissa företagsade revisorerna bl. a. genom Föreningen revisorer att de intekan åstadkomma så mycket personal med detsamma som erfordras fördetta. Detärvälinte meningen, , att vi plötsligt skall utse ett antal revisorersom inte har den erforderiiga kompetensen? Jagber om ursäkt för alt jag råkade säga fel beträffande förre statsrådet händer kanske atl även säger fel - om han inte ärden perfekta människa som över huvud laget inte finns. Jag erkänner gärna minafel men absolut inte lagutskottets. Det har inga, som sagl. Överiäggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskotiei i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av LennartAndersson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller lagutskottels hemställan i betänkandet nr 16 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av Vidomröstning genom uppresning förkarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 160 Nej - 145 Päförslag av talmannen beslöts att kammarens förhandlingar skulle Nr 110 uppskjutas lill morgondagens sammanträde. § 10 Talmannen meddelade att pä föredragningslistan för morgondagens sammanträdeskulle näringsutskotlets betänkanden nr 45 och 46 uppföras främsi bland två gångerbordlagda ärenden. § 11 Kammaren åtskildeskl.