prot · G10928 · 1977-12-31 00:00:00 — Varje tendens till ökad privatisering avsjukvården innebär ett hot mot dess integritet och tillgänglighet för deutslagna, minst bemedlade och mest sjukdomsdrabbade. Det som inte kunde uppnåsavtalsvägen bör det nu lagstiftas om. Lämpligen ändras direktiven tillutredningen om företagshälsovård och yrkesmedicinsk verksamhet, så attutredningen får i uppdrag alt lägga fram ett lagförslag som innebär allföretagshälsovården frikopplas från arbelsköparmakt och i stället överförs tillorgan, där de arbetande har majoritet och bestämmer om de ekonomiskaresurserna, samt samordnas med landstingens övriga hälso- och sjukvård. Viupprepar vårt krav alt målsättningen bör vara att alla anställda skall omfattasav företagshälsovård 1985 och att utbildningsresurserna Arbetsmiljölag,m. Arbelsmiljölag,m. för de olikapersonalkategorierna inom förelagshälsovården dimensioneras därefter. Med ettförtydligande till direktiven för utredningen om företagshälsovård ochyrkesmedicinsk verksamhet kan detta med lätthet inkluderas i de tidigaredirektiven. Obligatorisk förelagshälsovård bör skrivas in som målsättning iarbetsmiljölagen. Ivår motion 1976/77:1676 har vi ett yrkande om all arbelsmiljölagen i fredslidskall gälla inom hela försvaret utan inskränkningar, all inga inskränkningar iskyddsombudets rättigheter får förekomma inom försvaret och att devärnpliktiga skyddsassisienterna får skyddsombuds status. Vi har delat ut ettlagyrkande som överensstämmer med delta krav. Förslagetlill arbetsmiljölag kommer alt drivas igenom i ett läge där kapitalismen ochdärmed är i kris. Inflation och hot om arbetslöshet kännetecknararbetsmarknaden. Krisen utnyttjas av företagsägarna - kapitalisterna - tillatt flytta fram sina positioner. Arbets-miljöinvesleringar skjuls på framtiden.Inga pengar beviljas. Kraven på rationaliseringar ökar. Kraven på ökadproduktivitet och effektivitet innebär ökad press på de arbetande. Samtidigtbedrivs en hård lönened-pressningslinje av arbetsköparna, vilket gör atl mångaarbetare av ekonomiska skäl tvingas till hårdare arbete. Denföreslagna arbetsmiljölagen kan inle hindra denna arbetsmiljö-försämring. Sammapolitiker som driver igenom lagen är ju också välvilligt inställda lill ochskyndar på den utveckling som kapitalel nu är inne på: strukturomvandlingar,rationaliseringar i alla former, ökad produktivitet m. m. Man ger ocksåekonomiska stimulanser i massor för att skynda på den utvecklingen. Delhär är ingen svartmålning av lägel, ulan en ganska realistisk bild av vad sompågår på svensk arbetsmarknad just . Särskilt hårt kommer de som beflnner sigi utsatta branscher och de handikappade atl få det. De får avprodukliviletsskäl och effektivitetsskäl allt mindre plats i arbetslivet. Kvinnornablir också drabbade. De kommer kanske i MBL-förhandlingar att pä sedvanligtsätt dribblas bort. De särskilda rättigheter som kvinnorna måsle ha för all fåen jämställd plats i arbetslivet kommer att låta vänta på sig. Redan en litensådan rättighet - all få amma på betald arbetstid, som harföreslagit i motion 899 - avvisas av utskottet, som hänvisar lill alt fråganfår lösas via föräldraförsäkringen. Vi yrkar på alt det iarbetarskyddsslyrelsens bestämmelser skall ingå atl kvinnor som tvingas ammasina barn på arbetet skall ha betalt och därmed inte få något avdrag på lönen. Jagkonstaterar till slut att även om lagen visar på vissa framsteg, så är denfortfarande en lag för klassamarbete. Motsättningen mellan kapital och arbete iarbetslivet försöker man dölja. Därmed kommer inte heller lagen alt förhindraen ökad ulslagning och utstötning från arbetslivet. Och vilka skall ta hand omde utslagna ? Är det skattebetalarna som skall betalaarbetsköparnas rovdrift på människor? Farliga ämnen skall inle inågon större utsträckning förhandsgranskas. Följden blir att människornu liksom tidigare skall vara försökskaniner. Miljöavslöjandenom cancer och ohälsa kommer atl bli lika vanliga . Eftergifterna åtarbetsköparna blir som . Något importförbud på asbest kan inte tänkas.Man frågar sig: Varför? Finns del något rimligt skäl? Maktbefogenhetertill skyddsombud och fackförening är inte förenliga med vårt samhällssystem. Ärmaktbefogenheter lill facket odemokratiska? Vad säger socialdemokraterna, somhar skrivit under detta belänkande? Pämig verkar del som om socialdemokraterna i denna fråga har salt sig iborgerlighetens knä i ett läge, när det verkligen behövs ett rakt och entydigtalternativ lill storfinansens och borgerlighetens offensiv. Vpk:s arbelsmiljökravhar en viktig utgångspunkt: alla arbetare skall skyddas mot skador och ohälsa.Detta går inte om man skall tillåta arbetsköparnas rovdrift påarbetskraften. Arbetsmarknadsministernbörjade denna debatt med alt beskriva den väldigt dåliga arbetsmiljön, dekemiska riskerna och stressfaktorerna. Men han kunde inte ge besked om hur viskall lösa problemen. Den frågan slår fortfarande obesvarad. Han kunde barakomma fram till att anvisningar skall ges från arbetarskyddsstyrelsen. Deanvisningarna har sin utgångspunkt i samarbete, det samarbete som redan råder.Vi ser mycket negativt på lagen i den meningen att den inle kommer all på ettavgörande säll förbällra den arbetsmiljö som arbetsmarknadsministern beskrevsåsom väldigt dålig. Jag yrkar bifall lill vpk-molionerna 563, 706, 733, 899, 986, 1118,1119 och 1309 samt till vpk-motionen 1676, vilken sammanfattar vpk:sarbelsmiljökrav. 1sistnämnda motion görs dock undantag för yrkande 22. I stället för att yrkabifall lill delta hemställer jag att i fråga om det i propositionenframlagda förslaget till arbelsmiljölag beslutar dels att avslå förslagetlill 1 kap. 4 §, delsatt I kap. 2 § skall lyda enligt följande till kammarens ledamöter utdeladesärskilda yrkande: Arbelsmiljölag,m. 1 kap. Vid tillämpning av 2 kap., 3 kap.l-U;:;;?, 17 5; andra stycket och 18 i samt 7-9 kap. skall med arbetstagarelikställas 1. den som genomgår utbildning, dock ej elev i lägreårskurs än årskurs 7 i' eller motsvarande, 2. den som under värd i anstalt utför anvisat arbete. Vidtillämpning av 2 kap., 3 kap. 1-14 ;?>;, \1 andra stycket och 18 § samt 7-9kap. skall med arbetstagare likställas 1. den som genomgår utbildning, dock ej elev i lägreårskurs än årskurs 7 i eller motsvarande, 2. den som under vård i anstalt utför anvisat arbete. Arbetsmiljölag,m. 3.värnpliktig och annan som fullgör i lag föreskriven tjänstgöring eller somdeltager i frivillig utbildning för verksamhet inom totalförsvaret. Eleveroch värdtagare som avses i första stycket 1 och 2 skall likställas medarbetstagare även vid tillämpning av 5 kap. 1 och 3 >;>;. I fall som avses i första och andra styckena skallvad i lagen sägs om arbetsgivare gälla den som driver den verksamhet i vilkenarbetet ut-föres. 3.värnpliktig och annan som fullgör i lag föreskriven tjänstgöring eller somdeltager i frivillig utbildning för verksamhet inom totalförsvaret. Eleveroch värdtagare som avses i första stycket 1 och 2 skall likställas medarbetstagare även vid tillämpning av 5 kap. 1 och 3 S. Värnpliktigoch annan som avses i forsla stycket 3 skall likställas med arbetstagare ävenvid tillämpning av 4 kap. och 6 kap. Ifall som avses i första, andra och tredje styckena skall vad i lagen sägs omarbetsgivare gälla den som driver den verksamhet i vilken arbetet ulföres. hinder av denna lag kan regeringen eller föiyaltningsmyndighet, somregeringen bestämmer, beträffande försvarsmakten och civilförsvaret meddelasärskilda föreskrifter i frågor som avses i lagen. Det förslag till ny arbetsmiljölag som vi nu har att behandla följer ihuvudsak de riktlinjer som den socialdemokratiska regeringen drog upp föremaktskiftet. Det är därför rätt naturligt att vi från socialdemokraternas sidahar kunnat acceptera huvuddragen i förslagen till en ny arbelsmiljölag. Ja, vihar faktiskt kunnat ena oss i utskottet om alt inle behöva ändra lagtexten inågot avseende. Däremot - och del råder del också enighet om - har utskottetansett det vara nödvändigt med bestämda uttalanden i vissa avseenden,uttalanden som grundar sig på de krav som har framförts i densocialdemokratiska par-limolionen. Dennya arbelsmiljölagen är ju en ramlag. Del gör att myckel stora krav kommer allställas på utformningen av de föreskrifter som skall utfärdas avarbetarskyddsstyrelsen. Det blir de föreskrifterna tillsammans med en effektivtillsynsverksamhet och en aktiv lokal skyddsverksamhet som kommer all bliavgörande för om den nya arbelsmiljölagen skall få den förbättrande effekt somavsikten är. Visocialdemokrater har ansett att lagförslaget borde skärpas på en del punkteroch atl borde ges möjlighet atl göra bestämda uttalanden i vissa frågoroch även ge till känna behovet av en ökad resurstilldelning tillarbelarskyddsverksamheten i dess helhet. Jagskall i mitt anförande ta upp några av de punkter som vi har yrkanden om i vårparlimolion. Jag skall börja med en myckel central och viktig fråga, nämligenunderställningsförfarandet av föreskrifterna. Närdel gäller själva lagtexten som avser underslällningsförfarandet avföreskrifterna från arbelarskyddsstyrelsen kan man väl säga att den är heltofarlig. Där sägs atl styrelsen har rätt atl underställa regeringen föreskriftav särskild betydelse i anslutning till att beslut fattas. Det är alltså ingenskyldighet, utan det är en rätt som föreskrivs. Mandrar då naturligtvis den slutsatsen att den sedvanliga beslutsdemokratin skallgälla när styrelsen behandlar dessa frågor. Men när man så tar del av denmotiviexl som finns i lagförslaget finner man bl. a. följande: "Uppnåsemellertid inte enighet, bör delta i fråga av större samhällsekonomisk ellerprincipiell betydelse vara ett skäl atl underställa frågan regeringensprövning." Den skrivningen kan tolkas och har tolkats som att en minoriteti arbetarskyddsstyrelsen skulle kunna blockera ett beslut och åstadkomma enförsening om föreskriftens utgivande, lill förfång för ett effektivtskyddsarbete. Arbetsmarknadsministernredovisade sin syn på det här med, som han sade, en redovisning av innehållet ipropositionen. Jag vill nog säga att den redovisningen var en blandning avinnehållet i propositionen och vad utskottet har anfört. I utskottets skrivninghar vi försökt att skingra de tveksamheter som har rått och som kan råda på denhär punkten. Utskottetslår fast att det är arbetarskyddsstyrelsen som enligt sedvanliga demokratiskaformer har att avgöra om en föreskrift skall underställas regeringensprövning. Och vi konstaterar att om ett beslut inte skulle vara enigt, såinnebär inte detta att ärendet automatiskt skall underställas regeringen.Majoriteten skall med andra ord inte behöva känna något som helst tvång allunderordna sig minoritetens uppfattning. Utskottet kan också göra delkonstaterandet, efter alt ha hört departementet, all den förordning omunderslällningsskyldighet beträffande föreskrifter m. m. som gäller för andramyndigheter inle i något avseende kommer att gälla arbelarskyddsstyrelsen ochdess verksamhet. Ioch med dessa uttalanden och det sistnämnda konstaterandet har vi kunnatacceptera lagtexten med den utformning som den har. Jag vill tolkaarbetsmarknadsministerns inlägg på det sättet alt han ansluter sig helt ochhållet lill vad utskottet har sagt i det här sammanhanget. Förhandsgranskningär en myckel viktig verksamhet i syfte all förebygga ohälsa. Vi har i densocialdemokratiska motionen påtalat all om de anställda inle har haft möjlighetatl påverka planeringen av en anläggning efter de intentioner som lageninnehåller, skall anläggningen inte få tas i bruk förrän ansvarigtillsynsmyndighet har givit sitt tillstånd till detta. Vibefarade att den lagtext som finns i propositionen inle skulle täcka vårtyrkande, men under utskottsarbetel har vi fått besked om all det Arbetsmiljölag,m. Arbetsmiljölag,m. inle behövs någon somhelst ändring eller något tillägg till lagstiftningen för att våra syften i denhär frågan skall uppnås. Vi har accepterat detta och avstått från vårt yrkandeom tillägg till lagtexten. Detta har vi kunnat göra, eftersom utskottet i sinskrivning ger sitt fulla stöd till sakinnehållet i vårt krav. Vi förutsätter,liksom också utskottet gör, alt regeringen och ansvarig tillsynsmyndighetkommer att se till all de av oss framförda kraven också efterlevs. socialdemokratiska partimotionen hävdas vidare att alla ämnen som i denyrkesmässiga hanteringen kan medföra hälsorisker skall bli förtecknade ute påarbetsplatserna. Utskottet ställer sig bakom det kravet och säger all båderegeringen och arbetarskyddsstyrelsen skall ha lill uppgift atl se till all såblir fallet. Det kravet slår i överensstämmelse med bl. a. vad LO har anfört isill remissyttrande över arbelsmiljöut-redningens förslag. Som vi har sett det,har det tyvärr inte tillräckligt markerats i regeringens proposition. skrivning bör det nu inle behöva råda något som helst tvivel pä denhär punkten. Rällenalt stoppa arbete utvidgas också i den nya arbetsmiljölagen. Vi har frånsocialdemokraternas sida krävt att den rällen även skall användas isituationer där man gör bedömningen atl skadeeffekten eventuellt inle kommerall visa sig förrän i ett senare skede. Glädjande nog kan vi konstatera alt ettenigt utskott har ställt sig bakom detta krav. 1vår parlimolion följde vi upp ett krav som arbelsmiljöutredningen framförde närdel gällde en viss samordning mellan arbetsmiljölagen ochmiljöskyddslagstiftningen. Utredningen menade bl. a. att myndigheten skulle fåskyldighet att underrätta skyddsombud eller facklig organisation när enarbetsgivare gör anmälan i ett ärende som faller under miljöskyddslagen. Regeringentyckte att del här förfarandet verkade bli för tungrott och avstod därför frånall följa upp förslaget i propositionen. Även vi i utskottet har i vissutsträckning haft anledning atl ställa oss tveksamma till utredningsförslagetsutformning, men vi gjorde bedömningen att frågan var så viktig, att man inlebara kunde föra den ät sidan och avslå från all vidta åtgärder. Vi enade ossdärför inom utskottei om all i stället för atl lägga ansvaret på myndigheten,så lägger vi ansvaret på arbetsgivaren att underrätta skyddsombud,skyddskommitté eller facklig organisation, när arbetsgivaren har för avsiktatl göra anmälan i ett miljöskyddsärende. Delhär borde naturiigtvis i och för sig vara en självklarhet , men tyvärr ärdet inle på det sättet. Alltför mänga arbetsgivare nonchalerar denna fråga. Regeringenfår nu - om följer utskottets förslag, vilket jag självklartförulsälter - se till att den föreslagna ordningen kommer till stånd. Som enföljd av detta är det naturligt att myndighet som handhar miljöskyddsärenden ifortsällningen inte bör avgöra frågor med mindre än atl man har förvissat sigom atl facket är informerat i ärendet. Vi socialdemokrater utgår självfalletockså från att de synpunkter som facket kommer att framföra, bl.a. avseende vilka effekter en yttre miljöåtgärd kan fä på den inrearbetsmiljön, skall väga tungt när myndigheten har atl behandla och avgöra ettaktuellt ärende enligt miljöskyddslagen. Detär med tillfredsställelse vi konstaterar atl ulskotlet också har ställt sigbakom vårt uttalande om det önskvärda i att skyddsombud skall omfattas av förtroendemannalagensbestämmelser redan från . Utskottet tror att det för bådearbetsgivarnas och arbetstagarnas del är av mycket stor betydelse ominformation och utbildning rörande den nya arbelsmiljölagen kan komma tillstånd i god lid före lagens ikraftträdande. Utskottetgör också en klart positiv markering till vårt krav att föreskrifterna börkunna tillhandahållas utan kostnad för dem som är verksamma inomskyddsarbetet. Där vill jag uttrycka förhoppningen alt arbetsmarknadsministerninte bara skall uppmärksamma denna önskan från utskottet utan också skall verkaaktivt för detta i del pågående budgetarbetet inom departementet. Utskottetsönskan är klart uttryckt i betänkandet. Arbetsmarknadsministerns ochregeringens vilja - ja, den kommer vi att kunna avläsa i budgetpropositionen ijanuari . Utskottetslår också fast riktigheten av all del i princip bör råda full kostnadstäckningnär del gäller fackels utgifter för den regionala skyddsombudsverksamheten.Här hoppas vi naturligtvis atl arbetsmarknadsministern skall medverka till ettuppfyllande av principen full kostnadstäckning . Jagvill också gå in på några frågor som las upp i vår partimotion och som gällerden inre verksamheten inom arbelarskyddsstyrelsen. Jag konstaterar att vi äreniga inom utskottei i uppfattningen om del angelägna i alt en aktiv medverkanfrån parternas sida förekommer när del gäller utformningen av föreskrifterna.Utskottet förutsätter också, i anslutning lill det socialdemokratiska kravet pådenna punkl, att arbetarskyddsstyrelsen ytterligare skall försöka utveckla ochförbättra det samarbete som finns. Men känner jag detangelägel atl understryka vikten av alt detta utvecklade samarbete inle får verkafördröjande på arbetet. I stället måste man eftersträva att göra arbetetsmidigare och effektivare när del bl. a. gäller utformningen av föreskrifterna. 1vår partimotion krävdes också all del skulle inrättas permanenta organ förvissa av arbetarskyddsslyrelsens verksamhetsområden. Ulskotlet har inle velatformalisera detta i ett beslut, men säger all del i stället skall vara möjligtför arbelarskyddsstyrelsen atl inrätta organ för särskilda funktioner, omparterna så önskar. Vi har kunnat acceptera den här uppmjukningen av värtförslag, men vi uppfattar utskottets uttalande bl. a. så, att det är lillfördel för arbetet beträffande arbetsmiljön, om man ser till att det blir ettökat fackligt inflytande på alla områden och på alla nivåer där arbetsmiljöfrågorbehandlas. Detta kommer också till ullryck när utskottet ställer sig bakomvåra krav pä bättre möjligheter för suppleanterna i yrkesinspektionsnämnden atldelta i arbetet och på att Arbelsmiljölag,m. Arbetsmiljölag,m. nämnderna också skall fåökat inflytande när del bl. a. gäller ijänste-lillsällningsärenden. Inledningsvissade jag atl förutsättningen för att lagens intentioner också får avsedd effektvid praktisk tillämpning bl. a. är all de ansvariga myndigheterna erhållertillräckliga resurser för arbetet. Del gäller då inte minstarbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionens resurser. Nya och ökade uppgifteroch även nya och ökade befogenheter fordrar all ytterligare resurser ställslill arbetarskyddsverkets förfogande. Det finns behov av inte bara enövergångsinsats, utan också av en planmässig utbyggnad framöver. Vihar krävt att regeringen framlägger en flerärsplan för verkets utbyggnad.Utskottei har inle helt kunnat tillmötesgå vårt krav men hänvisar tillutbyggnadsbehov som styrelsen själv har redovisat för den närmastefemårsperioden i de petita som är föremål för behandling i regeringen. Därkonstaterar utskottet att kravet innebär ungefär en fördubbling av resursernabåde för arbetarskyddsstyrelsen centralt och för yrkesinspekiionsdistrikten.Med hänvisning till bl. a. detta betonar utskottet betydelsen av att enplanmässig utbyggnad kommer lill stånd. Jagtycker man kan ha anledning att förvänta sig förslag om en extra kraftigutbyggnad av arbetarskyddsverket i dess helhet i nästa års budgetproposition,inte minst med hänsyn lill att den nya lagen ju skall träda i kraft när det nyabudgetåret lar sin början. Detskall inte uppfattas som någon oförskämdhet när jag vill önskaarbetsmarknadsministern lycka till i arbetet alt övertyga de övriga inom denborgerliga regeringen om nödvändigheten av att tillgodose behovet av en ökning avresurserna. Det gäller alltså utbyggnaden av arbelarskyddsverkel i desshelhet, kravet på full kostnadstäckning för de regionala skyddsombuden ochönskemålet om fria föreskrifter lill dem som är verksamma inomskyddsverksamheten. Jag har med detta anförande velat klargöra vad utskottetsställningslagande innebär när del gäller vissa av yrkandena i den socialdemokratiskapartimotionen. På den här korta tiden har jag inle haft möjlighet alt behandlaalla yrkanden och alla utskottets ställningstaganden lill våra krav. kommer att i ett senare anförande behandla ytteriigare ett antalpunkter i vår partimotion. Jag vill emellertid redan nu yrka bifall tillsocialutskottets hemställan i dess helhet och uttala min tillfredsställelseöver all de borgeriiga ledamöterna i socialutskottet, med ispetsen, varit inställda på all sakligt pröva och behandla våra motionsyrkandeni en positiv anda. Jag vill sluta med att säga atl del vore bra omde borgerliga ledamöterna i andra utskott vore beredda all arbeta på ettliknande sätt. (vpk)kort genmäle: Två företrädare för socialdemokratin har varit uppe i denna debatt. Jaghar, eftersom man i utskottet skrivit under ett enhälligt betänkande, ställtnågra frågor av principiell betydelse. det skulle vara myckelklargörande att få svar på dessa. Harman för del första helhjärtat godtagit inrikesulskollets skrivning ?Hur är del. : Är vetorätt för den lokala fackföreningen odemokratiskt?Det har ju en oerhörd betydelse för fackföreningarnas fortsallaarbelsplatskamp, om del socialdemokratiska partiet är motståndare lill ensådan vetorätt och anser den vara odemokratisk. Hurser man för det andra pä möjligheterna att komma lill rätta med arbetsheisenoch utslagningen med den ramlagstiftning som man nu tillstyrker? KommerMBL-förhandlingarna att kunna lösa det? Kommer man i nuvarande läge ikrisbranscher atl kunna förhindra all ökad arbetsintensitet och höjdproduktivitet leder till försämringar i arbetsmiljön? Jagtycker i så fall atl socialdemokratin, som säger sig företräda arbetarnasintressen i denna situation, skall ge besked om hur detta arbete konkret skallutformas och hur man kommer att göra det, liksom även om hur man ser på defariiga ämnena i arbetslivet. Det är oerhört viktiga frågor, som måste besvarasi ett läge där borgerligheten och storfinansen är på offensiven. Det är ikrissituationer ännu angelägnare än annars atl man inte knäsätter en politik,som totalt lamslår arbetarnas kamp. Vi måste slå tillbaka denna linje, som är oerhört allvariig och som kanske kommer att leda till änvärre resultat än . IVARNORDBERG (s) kort genmäle: Del som tar upp och som framför allt skiljer oss åt idetta sammanhang är samverkansprincipen. Vi hävdar alt man i ett demokratisktsamhälle skall ha möjligheter att ställa krav på arbetsgivarna. Med delförslag lill uppbyggnad av del lokala skyddsarbetet som vpk lägger fram helt enkelt frila dagens arbetsgivare från ansvaret för del lokalaskyddsarbetet. Det tycker vi är en allvarlig försvagning av det arbete somskall bedrivas på detta område. Vibedömer del som helt naturligt all arbetstagare och arbetsgivare ute påarbetsplatserna måste samverka för att förbättra arbetsmiljön. I denramlagstiftning och i de föreskrifter som skall utformas åläggs arbetsgivarnaett stort ansvar, som vi sannerligen inle vill frila dem ifrån. Vidareborde del vara en självklarhet för att inse all vi på allasätt vill arbeta för all stärka de anställdas möjligheter alt påverka sinsituation. Vi menar alt den nya arbelsmiljölagen och de nya föreskrifterna, sominnebär en ökad satsning på resurser både för tillsynsmyndigheten och för denlokala verksamheten, exempel vis genom all skyddsombuden kommer att omfattas avförtroendemannalagen, aktivt skall medverka till att förbättra arbetsmiljönmed ökade maktbefogenheter för lönlagarna och den fackliga organisationen. Arbetsmiljölag,m. (vpk)kort genmäle: Herr talman! Jag fann i det föregående anförandel en vissundanglid-ning från den skrivning som socialdemokratin har ställt sig bakom i Arbelsmiljölag,m. Det kunde intepå något sätt beläggas att vi skulle ha ställt odemokratiska förslag. IvarNordberg säger att man måste samverka i en demokrati, och man skjuter därmedöver ansvaret för all förverkliga intentionerna på delta område påarbetsgivaren. Men del är väl en ganska dålig åtgärd. I delta förverkligandeförhindrar ju arbetsköparna en bättre arbetsmiljö. Se på bransch krisernai dag, som leder lill uppskjutna arbetsmiljöinve-sleringar och vägran atl sänkaarbetstakten för att möjliggöra arbetsmiljöförbätlringar!