prot · G109120 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:120 Anslagtill gymnasiala skolor m. m. §1 Justerades protokollen för den 6 innevarande månad. §2 Föredrogs och hänvisades 1977/78:155 till näringsutskottet §3 Föredrogs och hänvisades 1977/78:1879 och 1880 tillsocialförsäkringsutskottet 1977/78:1881 tillförsvarsutskottet 1977/78:1882 tillnäringsutskottet 1977/78:1883 lillförsvarsutskottet 1977/78:1884 och 1885 lilljordbruksutskottet 1977/78:1886 tillförsvarsutskottet 1977/78:1887 tillkonstitutionsutskottet §4 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1977/78:159-161 §5 Anslag till gymnasiala skolor m. m. Fortsattes överläggningen om utbildningsutskottetsbetänkande / 78:20. OVENORDSTRANDH (m): När vi nu i morgonstunden fortsätter våra meningsutbyten omutbildningsutskottets betänkande nr 20 rörande anslagen till gymnasiala skolormå det tillåtas mig att tycka att man kan fråga sig,öm inte ett par av desocialdemokratiska reservationerna till betänkandet tillkommit mindre påsakliga grunder och mera på önskan att prestera en från utskottsmajoritetensmening skiljaktig uppfattning. Om man undantar den gamla välkända negativainställningen till läriingsutbildningen hos hantverksmästare och kanske ocksåkravet på en snar översyn av den naturvetenskapliga linjen på gymnasieskolan,är det faktiskt", som jag ser det, inga större avgörande skiljaktighetermellan majoritets- och minoritetsuppfattningama. Dethär gäller bl. a. frågan om der modifierade intagningen till gymnasieskolan,där man vill att detta intägningssystem skall införas i hela landel införintagningen 1979/80. Några nya aspekter på utformningen av systemet. Nr 120 som redan allmänt är i gång, anläggs knappast. Fredagenden ' uiskoltsmajoritetens yttrande, är ju det attfiertalet kommuner 14 aoril 1978 helteller delvis tillämpar systemet med modifierad intagning. landet ärredan betydande. Därtill kommeratt regeringen fattat beslut Anslagtill svinna- " "" generell försöksverksamhet med slutligintagning till siala skolor m m gymnasieskolan skall komma till stånd fr.o. m. , öppen för alla kommuner som vill della i den. Därmedkan de effekter som den socialdemokratiska reservationen eftersträvar vinnas t.o. Skillnaden skulle då vara den att ochhennes medreservanter vill klämma till med ett slags obligatorium,medan regeringen och utskollsmajoriteten menar att behov och önskan hos berördaparter skall styra framväxten och tillväxten av nya arrangemang också påundervisningsområdet. Slutligen anserutskottsmajoriteten alt ett slutligt ställningstagande lill systemet förintagning till gymnasieskolan böranstå tills remissbehandlingen av bl. 1973års betygsutrednings förslag avslutats och en samlad lösning påiniagningsfrågorna kan läggas fram. Vi har också - låt mig erinra om det - engymnasieutredning som kan förmodas vara i arbete. Det som kan och börgöras är allaredan gjort. Ta det litet lugnare! Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan i alla delar. () kort genmäle: försöker framställa våra reservationer som något slagsokynnesreservationer. Så är det nu inte alls. Hade utskottsmajoritetentillgodosett yrkandena i våra skrivningar, skulle vi självfallet inte hareserverat oss. sade att vårt yrkande om ökat regionalt ansvar inomgymnasieskoleorganisationen komnier att hörsammas av regeringen inom korl, ienlighet med vad som framhålls i en proposition som avlämnades för någon veckasedan. Det är vi naturligtvis glada för, men vår reservation och vårtreservationsyrkande måste tydligen till för att åstadkomma detta. Angåendevår reservation om de 2 QOO årselevplatserna i kortkursverksamheten som enpermanent del av utbildningsutbudet för att möjliggöra en bättre planering villjag peka på att utskottsmajoriteten visserligen gick emot detta krav men attföredraganden i den nämnda propositionen, nr 164, visar större förståelse fördet och menar att i alla fall de centrala myndigheterna behöver denna planeringstidoch därför ger SÖ i uppdrag att verka i enlighet med i alla fall en del av vadvi yrkat i vår motion och även i reservationen. Nusäger beträffande våra yrkanden om ett förändrat intägningssystem att regeringen också i del avseendet kommer att.följa det socialdemokratiska yrkandet. Ja, också i den frågan har skolministern -jag tror det var - i ett pressmeddelande framhållit alt hon var beredd att följa vårt_ reservationsyrkande. Vi är naluriigtvis glada för att regeringen tar intryck av våra yrkanden, men del underliga äralt de borgerliga 6 företrädarna i utskottet inte gör del. 1 den fråga som särskilt tog upp,dvs. det förändrade intagningssyslemet i gymnasieskolan, är motiveringarna föravslag på vårt yrkande långtifrån positiva. Utskollet anför bl. a.:"Enligt vad utskottet erfarit har del inte bedömts lämpligt att generelltföreskriva att skolans huvudmän skall använda detta intagningssystem, bl. a. därföratt det för att fungera väl förutsätter särskilda personalresurser och därmedblir kostnadskrävande för huvudmännen." Jagundrar från vilket håll utskottsmajoritelen har fått den här uppgiften. Manhar ingen brådska utan säger att regeringens behandling av betygsutredningengott kan avvaktas. Då får vi ju i alla fall innan det kommer fram någolresullal ute i skolorna vänla bra . Jag menar att den goda vilja somskolministern visat att följa vårt motionsyrkande kommeratt få ganska svårt attslå igenom, om utskottets negativa inställning biträds. Att ulan närmareeftertanke handla så som jag antar att ordern är från partikanslierna, nämligenatt socialdemokratiska motioner är till för att avslås, är inte i alla sammanhangsärskilt klokt, . Anslagnu gymnasiala skolor m. m. OVENORDSTRANDH (m) kort genmäle: Det är en litet väl hårdragen tolkning av mitt påpekande att jag skulleha sagt, att det var fråga om okynnesreservationer. Det har jag verkligen intevare sig sagt eller menat. Men jag menar att skillnaden i uppfattning är såobetydlig att det faktiskt inte var befogat med någon reservation, åtminstoneinte i det fall som vi nu diskuterar. Skiljepunktenär helt enkelt den att ni socialdemokrater vill klippa till med ettslags obligatorium - för det är det fråga om - medan regeringen vill ha enförsöksverksamhet, och en mycket omfattande sådan, någol som faktiskt också påett sätt redan pågår. Jag tycker del är kloka åtgärder. Man vinner, hoppas jag,detsamma på all gå den vägen. NärLena klandrar regeringen och dömer utskottet, som slår påregeringens sida, för att det inte har gjorts någonting, vill jag påpeka attLena tidigare varit i en annan position och att man, om baraviljan hade funnits, kanske hade kunnat börja litet tidigare och göra litetmer. Därför kan nog skulden fördelas även bakåt för att vi inte kommit så långtsom önskvärt vore. () kort genmäle: Intagning på grundval av höstierminsbetygen föreslog beiygsutredningenför . Vi har sedan från socialdemokratiskt håll tagit upp fråganså snart vi kunnat göra det. Vi gjorde det till förra årets och vi hargjort det . Nuskall det ändå vara försöksverksamhet över hela landet. Jag tycker del är enmycket undertig situation med total försöksverksamhet. Del normala skulle varaatt kalla det fÖr reguljär verksamhet. Jagklandrar inte regeringen i detta fall. Jag tycker att skolministerns initiativär alldeles utmärkt. Men det är ovisst om hon kan få genomföra sitt AnslagtiUgymnasiala skolor m. m. initiativnu när utskollsmajoriteten intar en så negativ hållning till modifieradintagning. OVENORDSTRANDH (m) kort genmäle: Nej, , vi visar inle någon negaliv hållning tillskolministerns prisvärda insats. Jag tycker inte att vårl uttalande ibetänkandet kan tolkas på det sättet. Utskottsmajoritelen stöder regeringenhelt. Och eftersom vi gör det och eftersom nu har sagt attdet är ett bra initiativ som skolministern har tagit, finner jag alt jag haryllerligare fog för del uttalande som jag gjorde inledningsvis, nämligen attåtminstone denna reservation var - jag skall uttrycka mig milt - litet onödig. JÖRGENULLENHAG (fp): har i enighet ägnat problemen kring dennaturvetenskapliga utbildningen i gymnasieskolan stort intresse och starktengagemang, både i tidigare betänkanden och i det belänkande som behandlasav kammaren. Delär ganska lätt att förstå utskottets uppmärksamhet. Antalet intagna pågymnasieskolans naturvetenskapliga linje har stagnerat på en låg nivå, 7 000-8000 intagna mot 11 000-12 000 . Elevantalet på dennaturvetenskapliga linjen har minskat med ca 30 96 . Detta har också fött negativa följder för tillströmningen lillnaturvetenskapliga och tekniska utbildningar vid universitet och högskolor. Detfinns bedömare som menar att vi står inför en omfattande brist på tekniska ochnaturvetenskapliga specialister. Andra menaratt bristen framför allt kommer attgälla personer med bred kompetens med inslag av både naturvetenskap och teknik.Situationen är alltså myckel bekymmersam. Vad har då utskottet sagt? Redani sitt betänkande 1975/76:21 anförde utskottet bl. a. följande: "Det ärenligt utskottets mening mycket angeläget alt berörda myndigheter vidtaråtgärder för att i , gymnasieskolan och högskolan genom information,studievägledning, översyn av arbetsformer och läroplaner m. m. stimuleraintresset för naturvetenskapliga och tekniska studier." Utskottetsuppfattning gav som sin mening regeringen till känna. Tidigareunder innevarande framhöll utbildningsutskottet att del är "avstörsta vikt" att arbetsgrupp för naturvetenskapligoch teknisk utbildning med "största möjliga skyndsamhet lägger framförslag till förbättring av möjligheterna till naturvetenskapliga och tekniskastudier på olika utbildningsnivåer". Idet betänkande som vi nu behandlar slås fast att det är etl allvarligt problematt intresset för studier på gymnasieskolans naturvetenskapliga linje under enföljd av år har minskat. Mendet är inte bara uttalanden som har gjorts. pågår också, just för att ökatillströmningen till naturvetenskaplig och teknisk utbildning, ett omfattandearbete inom , universitets- och höeskoleämbetet samtpå fältet inom högskolor och skolor. Några exempel bara: 1Stockholm och driver man försöksverksamhet med samordning av denaturvetenskapliga och tekniska linjerna i årskurserna I och 2. Vid densamordningen är teknologi och skolpraklik obligatoriska ämnen även på dennaturvetenskapliga linjen. Fr. o. m. /78 har försöksverksamhetpåbörjats med miljöteknisk variant, datateknisk variant ochkommunika-lionsvarianl av den naturvetenskapliga linjen i tre kommuner. Avsärskilt intresse är den strävan efter alt knyta utbildningen närmare lillarbetslivet som finns med i försöksverksamheten. Tilldelta kommer den arbetsgrupp inom som jag nämnde.Den gruppen beslår bl. a. av föreirädare för , , ,gymnasieulredningen och lärarutbildningsutredningen. Gruppen skall samordna detlångsiktiga arbetet och la initiativ till kortsiktiga åtgärder för attförbättra situationen för naturvetenskaplig och teknisk utbildning. Vidareskall den ta fram ett underlag för bältre information om behovet avnalurvelenskapligl och lekniskt utbildad personal i framliden. Trotsde här mycket starka markeringarna nu och tidigare och trots allt det arbelesom pågår har den socialdemokratiska minoriteten i utskottet reserverat sig.Man vill ha en snabb översyn av den naturvetenskapliga linjen föratt ökaintresset för den - och e/är viju överens om-men man vill också - och delta ärförvånansvärt - att med bifall till den socialdemokratiskaparlimoiionen ger regeringen detta lill känna. Föratt sammanfatta: har tidigare gjort bestämda uttalanden om allåtgärder måste vidtas för alt öka rekryteringen av naturvetare. sådantarbete pågår nu på bred front, och det bedrivs med skyndsamhet. Ett yttertigaretillkännagivande nu är därför helt poänglöst. Jag yrkar bifall lill utbildningsutskottels betänkande på samtligapunkier. Anslagtill gymnasiala skolor m. m. () kort genmäle: Herrlalman!Det ärsant att del på del här området pågåren febril aktivitet för att hjälpaupp situationen för linjerna naturvetenskap och teknik. Jag önskar verkligenatt alla som sysslar med detta har stor framgång, både de som gör del icenirala instanser och de som gör det i regionala och lokala instanser. Ändå ärvi i oppositionen inte nöjda, ulan vi anser all situationen är sådan att detfinns anledning för all reagera. Därför vill vi all skallge regeringen till känna vad vi har anfört i vår motion. På den punklen kan viinte bli överens, harjag förstått, men det är ju oppositionens naturliga rättatt reagera och be meddela regeringen sin inställning. JÖRGENULLENHAG (fp) kort genmäle: Herrlalman!Poängen i milt tidigare inlägg, , var jusl att riksdagentidigare vid upprepade tillfällen har reagerat och att de reaktionerna ocksåhar lett till att ett mycket omfattande arbete pågår för att åsladkomma jusldet som vi är överens om. Nr 120 Reservanterna vill nu att skall ge regeringen till kännanågot som Fredaeenden ''" redan uppmärksammat och med kraft arbetarmed. 14 aoril 1978 tyckerjag, inte ägna sig åt att slå in vidöppna dörrar. AnslagtiU gymna- ENA () kort genmäle: siala skolor m m lalman! Det är inte några öppna dörrar som slås in, utan detta är ju att ge uttryck för en oro somär oerhört stark. Det är en del av den oro vi över huvud taget känner förforskningen och utvecklingen i det här landet. JÖRGENULLENHAG (fp) kort genmäle: Oron är vi överens om alt känna, men vad vi nu diskuterar är omriksdagen skall göra ytterligare ett tillkännagivande eller inte. är detfråga om ett tillkännagivande av ett översynsarbete som redan pågår. Jag troddevi var överens om alt man inte skall ägna sig åt behandling som innebärtillkännagivanden av sådana saker som redan pågår. Reservationen är alltsåonödig; det tycker jag alt den här diskussionen har visat. Jagvill gärna tillägga all del viktiga är att vi är överens i sak, både från regeringspartiernassida och från socialdemokraternas sida. Detta är ett mycket viktigt område, ochsnabba åtgärder krävs. Talmannenanmälde att anhållit alt till protokollet få antecknat atthon inte ägde rätt till ytterligare replik. (apk): Jagskall tala om en speciell del av utbildningen eller, rättare sagt, bristen påen speciell del av utbildningen som tagits upp i vår motion 1391, som vibehandlade här i i går. Det gäller olika former för samhällets stödlill idrottsrörelsen. Vi har i motionen pekat på de problem som finns när delgäller relationen aktivt idrottsutövande och yrkesutbildning. Enligtvår uppfattning måsle det vara idrottsrörelsens målsättning att skapa fullvärdigamänniskor av eliiidrottsmännen och elitidrottskvinnorna. Problemen på del härområdet har blivit allt större, och de växer i takt med att kommersialismensgrepp om idrottsrörelsen ökar. Vi upplever ofta hur unga idroltsstjärnorexploateras otroligt hårt under sin kommersiellt intressanta tid för att sedanhell lämnas åt sitt öde. Bristen på utbildning för andra aktiviteter än deidrottsliga skapar då situationer som för dessa människor innebär helt orimligalivsomslällningar. Vihardärför föreslagit en ökad utbyggnad av idroilsgymnasierna. F. n. har vi 12sådana gymnasier i vårt land med etl sammanlagt elevantal av 148. Som ocksåframgick av gårdagens debatt vet vi alt flera idrottsgymnasier skall startas,och då avses gymnasier för lagidrotter. Ishockey och fotboll står därvidnärmasl i lur. Trots denna planerade utbyggnad anser vi inte att en ökadsatsning skulle innebära att verksiimheten får en sådan omfattning attambitionen att driva den som försöksverksamhet på något sätt skulle ödeläggas.Utskottets argument för avslag på vår motion är nämligen att dennaverksamhet befinner sig på experimenlnivå och att den bör utvärderas innanyllerligare satsningar görs. Vitror alt en ytterligare utbyggnad på fiera platser i landet skulle innebära attfiera kommuner kommer i fråga för verksamheten och att rekryteringen därmedblir bättre. Det är nämligen ett obestridligt faktum att eleverna harverkligt långa resvägar mellan gymnasiet och hemorten. Delta påverkar i högstagrad rekryteringen, vilket i sin tur medför att man får ett dåligtbedömningsunderlag för den utvärdering som skall göras. Ivår motion har vi också pekat på det glapp i utbildningen som uppstår när enidrottsutövare har genomgått sin gymnasiala utbildning. Det bör enligt våruppfattning ske en uppföljning av dessa ungdomars utbildning så alt de kan fålikartade möjligheter på universitet och högskolor som de har på sittidroltsgymnasium. Utskottet hänvisar till alt man eftersträvar alttillrättalägga studierna så att det skall vara möjligt att bedriva studier vidsidan av hel- eller deltidsarbete. Men detta tillgodoser inte vårt krav på attför de här ungdomarna skapa likvärdiga möjligheter på högskolenivå som finns fördem när de studerar på gymnasienivå. Utskottetlalar också om möjligheten till utbildning till gymnastiklärare och omvidareutbildning inom idrotten, och det är naturligtvis Ijra. Men för dem somhar sådana intressen och önskemål finns möjligheter till en sådanutbildning. Jag är medveten om att möjligheterna i det här sammanhanget ärbegränsade, men det är ändå en realitet att de finns. Alla idrottsutövare ivårt land kan och vill emellertid inte bli gymnastiklärare elleridrottstränare, och de har andra ambitioner. För dem uppslår enganska svår valsituation när det gäller att välja mellan fortsatta studier ochen relativt framgångsrik idrottskarriär. Vi menar att det valet är mycket svårtoch att del skulle kunna underiättas av samhället. För dessa människor skulleett bifall till vår motion 1391 ha en mycket stor betydelse. Jag yrkar därför, herrtalman, bifall till motionen 1391. Anslagtill gymnasiala skolor m. m. I motionen 572, som finns upptagen i det belänkande som vi behandlarjusl , har vi motionärer, tagit upp ett angelägel problem, nämligen behovetav en bättre utbildning för våra tandsköterskor. Enligt vissa beräkningar, somjag har tagit del av, finns det ca 2 000 verksamma landsköterskor som saknarformell utbildning för sitt yrke. Del är personer som är direkt knutna tilltandvården, som har en önskan att arbeta och som ser i yrket en intressantutveckling för sig själva och för tandvårdens bestånd . Manfinnerdem både i folktandvården och hos privata tandläkare. Jag behöver intehär gå in på den långa vämetiden inom tandvården, som i sig skulle motivera attdet på alla nivåer fanns goda utbildningsmöjligheter. Yrkeskategorintandsköterskor samverkar ofta med tandläkare och gör komplicerade ingrepp. Manförstår den osäkerhet som då uppslår när tandsköterskorna inte har en formellutbildning för sitt yrke. Imotionen har vi framhållit att utbildningen måste leda fram till möjligheteratt vidareutbilda sig inom yrket. Vi har pekat på att del finns ett Anslagtill gymnasiala skolor m. m. yrkesom blir mer och mer eftersökt, nämligen tandhygienistens. För att komma in påutbildningen till landhygienist behöver man ha gymnasiekompetens, och denutbildning som finns för våra tandsköterskor leder sällan fram lill en sådankompelens. Det är etl gammall krav alt så skall bli fallet, och därför har vipåpekat i moiionen att man kanske behöver revidera den läroplan som finnsnär det gäller tandsköierskeyrket. Landstingsförbundetskongress uttalade sig 1976 om behovet av en utbildning för tandsköterskor. Medtanke på den planering som alltid behövs när del gäller nya utbildningar ärdetta en angelägen fråga som måsle tas upp. Utskolletföreslår att skall ge regeringen till känna vad uiskotiet har sagt,och del får man ju vara lacksam för i del här huset. Jag vill som motionär barauttala den förhoppningen att utbildningen av tandsköterskor blir en prioriteradfråga , då sådan utbildning är en absolut nödvändighet. Jag har ingetyrkande. GUNNARBIÖRCK i (m): Bara ett par ord om den naturvetenskapliga och tekniska utbildningen. Jagtycker att del är tråkigt all man skall behöva ha en reservation i en fråga, omvilken vi alla som salt oss in iden egentligen är överens. Jag har emellertiden känsla av all vi inte får fokusera hela vårl intresse på detta som enskolfråga. Vi kan nog göra läroplaner, belygskoefficienler och andra speciellaåtgärder för alt förbättra lägel för dem som går på naturvetenskaplig linje,men om det inle finns ell psykologiskt klimat ilandet som aktivt bidrar tillatt locka unga människor tillbaka till naturvetenskapen och tekniken ärjag intesäker på all ålgärder av ren skolkaraktär och pedagogisk-teknisk natur kommeralt förslå långt. C.P.Snowskrev ju en bok om de två kulturerna. Man frågar signaluriigtvis vad del är för slags människor som går till olika slag avverksamhet. Vid etl tidigare tillfälle diskuterade vi den naturvetenskapligaoch tekniska utbildningen framför allt på låg- och mellanstadiet. Del har sagts-och del är ofrånkomligt -att det här först och främst är nödvändigt att föfler naturvetenskapare alt gå lill lärarulbildning. Enannan sak är att få de politiska partierna att engagera sig för den här frågan.Härvidlag harju socialdemokratin intagit en annan och mera positivhållning än vad jag haft ett intryck av att den gjort tidigare. Dessutommåste man fö massmedia att la upp de här frågorna och driva en posiiiv linje.Vad som gör del så besvärligt är att de människor som är naturvetenskapare ochtekniker inte är särskilt intresserade av att bli lärare, de är inte särskiltintresserade av politik och de är inte särskilt intresserade av att skriva i tidningar.Å andra sidan är de som går till lärarutbildning, till politisk verksamhet ochtill massmedia representanter för den andra kulluren, denhumanistisk-samhällsvetenskapliga. Jag har självfallet ingetyrkande och inget praktiskt förslag att lägga fram. menjag tror att vi måste se det som här ter sig som en skolfråga i ett vidarekulturpolitiskl perspektiv. Överläggningenvar härmed slutad. TALMANNEN:Propositioner ställs först beträffande utskottets motivering såvitt avserplaneringen av gymnasieskolan. Därefter företas utskottets hemställan ochdärtill hörande motivering lill avgörande momenlvis. AnslagttU gymnasiala skolor m. m. Ulskolleis motivering såvitt avsåg planeringen avgymnasieskolan Propositionergavs på godkännande av dels utskottets motivering, dels den i reservationen nr1 av m. fl. anförda motiveringen, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren godkänner utbildningsutskottets motivering i betänkandet nr 20beträffande punkten 1 såvitt avser planeringen av gymnasieskolan röstar ja. den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarengodkänt den i reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 145 Nej - 138 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av ni. fi., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 20 punkten1 mom. 2 röstar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m. fl. Anslagtill gymnasiala skolor m. m. -Vid omröstning genom uppresningJÖrklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 146 Nej - 139 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels ulskolleis hemställan, dels moiionen nr 1391 av RolfHagel och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i belänkandet nr 20 punkten1 mom. 6 och 7 rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1391 av och