prot · G10999 · 1977-12-31 00:00:00 — I princip blir det vårt första arméregemente, med utbildning isåväl luftvärnstjänst som pansartjänst, där luflvärnstjänsten kommer attlokaliseras till och pansarutbildningen till i huvudsak Revingehed, somju är landels bästa pansarövningsfält. Jag tar för givet atl viss pansarutbildningockså kommeratt lokaliseras till . Det ankommer emellertid nu på ÖB atllägga fram etl närmare förslag till samordning av pansarutbildningen i Skåne.Jag tar för givet att man skall kunna uppnå icke obetydligarationaliseringsvinster genom samordning av vissa grenar av utbildningen påpansarförbanden. Vissaoiganisa-1 lons frågor m. m. rörande försvaret Vissaoiganisa-lionsfrägor m. m. rörande försvaret HerrHolmqvist frågade vidare varför vi hade avskrivit den utveckling avOLLI-organisationen som utredningen hade föreslagit. Jag gjorde det därför attOLLI-organisationen vid de nuvarande OLLI-förbanden ännu inte stabiliserat sig.Jag tycker man måsle se till att de anställda i försvaret kan fö enandhämtningspaus och få tillfölle atl anpassa sig till etl nytt läge. Delinnebär ju inte atl organisationen är låst, utan den vardagsrationalisering,som det är ÖB:s sak att befrämja, skall fortgå . Man skallkontinuerligt tillvarata alla rationaliseringsmöjligheter som finns. Men att,som utredningen hade föreslagit, göra mera ingripande förändringar i den nuvarandeorganisationen ansåg jag vara oklokt, dels av rationaliletsskäl, dels, ochframför allt, med hänsyn till de försvarsanställda. EricHolmqvist talar mycket om de värnpliklssociala frågorna. Jag håller med om attdet givetvis blir en nackdel för de värnpliktiga som är bosatta i alt nugöra sin grundutbildning i i stället för i . Men detta är ju ettproblem som också har stått inför. Jag kan bara hänvisa till dendebatt vi hade angående ett annat län, nämligen det län somjag representerar. Det är lika besväriiga sociala problem för de värnpliktigasom är bosatta i kommun och som får resa betydligt länjgre för atlfö grundutbildning än de som får resa från till . Jagerkänner atl detta är en försämring, men dylika försämringar har vi tvingatsgöra förut. Även dåvarande försvarsministern tvingades ta ansvaret förkonsekvenserna, och är det min tur att ta ansvaret för konsekvenser i herrHolmqvists hemregion. Jagvill slutligen i det här inlägget bara säga att delta är förslag som ärnödvändiga på grund av ekonomiska omständigheter, på grund av den neddragningav fredsorganisationen som vi helt enkelt är tvingade att verkställa. I del härfallet är det kanske inte främst de värnpliktiga som drabbas. De anställda vidberörda förband drabbas faktiskt i större utsträckning. Vadvi från försvarsmaktens sida måste eftersträva är atl vidta alla ålgärder såall omställningsproblemen förde försvarsanställda blir så små som möjligl, varesig del gäller militärer, civilmililärer eller civilanställda. Jag hoppas altvi genom lämpliga övergångsålgärder skall kunna se lill atl omställningen löperså friktionsfritt som möjligl. () kortgenmäle: Vi har kanske inte riktigt samma syn på frågan om att spara. Vi harkanske också olika värderingar när det gäller materielen och när det gällermänniskor. Jag tycker inte att man i ett läge där man är beredd atl offra såmycket pengar som man offrar på att t. ex. studera ett flygplan somaldrig kommer att tillverkas - 300 milj. kr. - skall vara beredd altdiskutera inskränkningar av det här slaget som absolul nödvändiga. Det rimmarinte riktigt. Men jag Iroratt vi har litet olika uppfattning om vad som ärangeläget att tänka på i det här sammanhanget. Sedan harjag inte uttalatmig om utredarna -om försvarsministern har fött del intrycket har hantagit fel. Jag har inte, såvitt jag kan erinra mig, fällt någol omdöme om dessamänniskor som personer. Men även alldeles förträffliga människor kan kanskeråka göra etl dåligt arbete, och jag tillåter mig att säga att jag har den uppfattningen. Visstdras pansarbrigaderna ner, men detla är ju inte något speciellt problem. Mankan öka infanteriuibildningen vid dessa förband,om man vill matcha denminskningen. Det medför således inga svårigheter. Det kommer atl behöva.sinfanleriförband i i mycket stor utsträckning. Sedangäller det organisationen, och där hållerjag inte riktigt med honom.Försvarsministern har sagt att vi inte skall ha dessa sammansatta arméförbandoch atl det är för tidigt att börja resonera om detta - harinte satt sig . Och därför för vi vänta med alt införa det systemet. Men vibörjade ju genomföra i norra och mellersta delarna avlandet, och det sista vi gjorde var att genomföra beslutet beträffande Skåne.Men det hela hade inte hunnit komma på plats så att säga, förrän det var tal omalt gå in i en ny organisation. Jag förstår inte varför betänkligheterna somgäller på andra håll faller platt till marken när det gäller . Därskulle han vara beredd att ta en organisation som han i övrigt inte vill ha -det är faktiskt delta det rör sig om. Sedankan vi ju diskutera och hänsyn till värnpliktigas intressen. Men jagmärker att det är svårt att få folk att förstå vad jag menar. Visst finns delproblem för alla värnpliktiga. Men faktum är att del i våra störrebefolkningscentra här i landet av naturliga skäl framkommer relativt storagrupper som inte orkar med de stränga krav som ställs under värnplikten. Ochjag menar att när del gäller tätbefolkade regioner går det alt tillgodosebetydligt fler när elt förband bibehålles där. Vissaorganisationsfrågor m. m. rörande försvaret sade att han inte hade samma syn som jag när det gälleratt spara, och sedan log han upp problemet med pengarna på anslaget D 4 i densärskilda propositionen om flygvapnets forskning. Jag vill bara säga all det ärlilet väl tidigt atl ta upp den debatten . Menjag hoppas ändå att vi är överens om - och jag - atl vi i förstahand måste prioritera förnyelse av krigsorganisationen, säkerställa enmateriell förnyelse. Sedan kan vi diskutera hur den skall ske, med det ena vapensystemeteller det andra. Det är inte det avgörande, utan vi måste se till att få enförnyelse. Densärskilda proposition som är lagd i del fallet innebär inte några extrautgifter, utan den omfattar ett antal miljoner som enligt planerna var avsattatill studier för materiell förnyelse, i det här fallet av attacksystemet. Attgöra elt utbyte och väga forskning och utveckling på vapensystemsidan mot såall säga fredssociala skäl skall jag erkänna att man kan, men i det fallet ärmin prioritering klar. Jag tvingas nämligen i del trängda ekonomiska lägetmyckel klart prioritera den framtida krigsorganisationen. Och del är verkligenmin förhoppning alt den principiella inställningen delas av ,eftersom han är en av de tyngsta företrädarna för den politiska oppositionen Vissaorganisa-tionsfrågor m. m. rörande försvaret när det gällerförsvarspolitiken. Delär alldeles rikligt, som säger, attjag inte tagit ställning lillarméförbanden genom all rulla vidare just . Men när delgäller P 7 och Lv 4 måsle jag säga att rationella ekonomiska skäl talar förensammanslagning. Det bliren gemensam regementsadministraiion. Jag tycker del ärförnuftigt, och jag kan inte se några skäl för alt motsätta sig det -del börkunna fungera på etl praktiskt och rimligt sätt. Mendet är en väldig skillnad mellan atl så alt säga av rent praktiska skäl säga jalill en sådan ulveckling och att ta ett genomgripande beslut och sälla dennauniform på alla andra garnisonsorler i landet. Jagbrukar inte förneka sanningen, och jag skall även i det här fallet vara äriigoch säga atl del hade varil betydligt bättre om vi hade kunnat i detaljskissera vilken organisation vi skulle ha efter sammanslagningen av Lv 4 med P7/Fo 11. Men vi är inte i del läget. Däremot har vi en principiell helhetsbild,så alt jag i alla fall vågar säga att vi kan få en organisation som fungerar.Och framför alll vågar jag säga atl del finns goda förutsätlningar för ensamordnad pansarutbildning i hela , som gör att vi kan uppnåbetydande rationaliseringseffekter. ERICHOLMQVIST (s) kort genmäle: Jag lycker att försvarsministern gör en viss förenkling om han sägeratl i fråga om materielen gäller det krigsorganisationen, bara reellaförsvarsresurser. Självfallet är människorna med där också. Jag är litetfundersam över varför delta har inträffat , att resonemangen omkuppberedskap osv. i har fått tonas ned i så hög grad som har sketl. Detgör atl jag också har anledning att ställa frågan: Hur är det i Skåne påberedskapssidan? Det rör sig inte bara om det materiella utan också ommänniskor. Jag skulle vara glad om försvarsministern sade atldet icke är någon förändrad attityd från hans sida. Det har enligt min meningvarit för många uttalanden om det hot som föreligger i norr osv., och jag troratt del från neutralitetssynpunkt är väldigt viktigt att vi inte för mycketpekar ut var hotet ligger. När jag jämför stabernas uttalanden som har gjortsnu och blir jag någol bekymrad över utvecklingen just medhänsyn lill beredskapen - låt mig säga det i denna debatt. Låt mig då ge beskedet alt detta är ingen principielltny tankelinje när det gäller kuppberedskapen. är ett känsligtområde, och propositionens förslag får inte las som intäkt för alt vi bedömerjust från säkerhetssynpunkt som mindre intressant . Jagerkänner alt i och med atl man drar in det fredsförband som finns i skerdet en neddragning av kuppberedskapen i själva . Men man får intese del här som kommun utan även som . Jag bedömer det så, attom man jämför med andra känsliga regioner ilandet torde kuppberedskapen inte bli mindre där nere än Nr 99 vad den är exempelvis iöstra eller övre Norriand. Den är fullt den nivåmed vad den är på andra håll. HANS (): Jag yrkarbifall till utskottets förslag. Delpågår här en diskussion om Väslernorriand och om , och del gerkanske anledning till en liten erinran. Det rejälaste grepp som har lagils närdet gäller att dra in förband var 1925, då det framlades elt förslag av dendåvarande socialdemokratiska regeringen om nedläggning av 15 förband. Del bleven väldig opinionsstorm mot detta. Idet särskilda ulskottet var det två län som lyckades vända utskottet, och detvar just och . Kvar i Väslernorriand blevalltså infanteriet i och i följande. Det var förslag omall dra in både Skånska dragonerna i och Södra skåningarna på Revingehed.De var då på väg alt få nya kaserner i . Regeringen sade: Stoppa bygget däriMan drog in båda. Men si, där fanns politiker - i finansminister hans lokala organisation och i Revingeby av alla ställen liberalen Jönssoni Revinge. De här två lyckades ordna inte bara atl Södra skåningarna blev kvar,utan även alt Södra skåningarna skulle, till skillnad från alla andraregementen, ha två etablissemang: både och Revinge. Detmå ju sägas att det var framgångsrikt, och den proposition som liggerinnebär att båda dessa etablissemang skall vara kvar, och sedan fiyllar man ditfrån . Del må jag säga är verkligen framgångsrik politik. 'argumentensom man använde den gången är väl kända. har doktorerat pådelta ämne, och han konstaterar atl över lag innehåller framställningarnanoggranna kommunalekonomiska beräkningar över det direkta bortfallet. Manfrapperas av, säger han, hur identiska städernas petitioner förhäller sig tillvarandra. Det är framför allt de ekonomiska konsekvenserna som framhållits. Föralt exakl underbygga städernas ekonomiska krav och därigenom eventuelltförhindra eller försvåra en ny indragning ställde de militära myndigheternaräkenskaperna till städernas förfogande. Liksom den skånska proteströrelsenunderströk man kraftigt från väslernorrländski håll fördelen av atl de värnpliktigagavs möjlighet atl få fullgöra sin militära utbildning så nära hemorten sommöjligt. Menalla argument finns inte kvar. Elt var detla: Ingen fana skall längre erinra omvästernorrlänningarnas strider, vare sig dessa hänförde sig till vapenskiftenvid "eller , Trondhjem eller , ellerWarschau". Delförslag som föreligger bygger på de intentioner som hade vidförsvarsbeslutet i Qol. För alt rymma den planerade krigsorganisationen, t. ex.de önskade brigaderna, inom den ramen måsle fredsorganisationen i vissgrad - och man angav tre eller fyra förband på armésidan som skulle kunna drasin. Egentligen är naturligtvis behovet av nedläggningar mycket större. Vissaorganisationsfrågor m. m. rörande.försvaret m. rörande försvaret Vadvi vet nu är alt del som då sades inte stämmer. Det innehåll som vi trodde altvi hade när vi behandlade den propositionen finns inte. Det är fråga om reellreduktion med stora belopp. De två eller tre FOA-ekonomer-alltså frånförsvarels forskningsanstalt - som i förväg tillade på delta har sagt att delinte räcker alt la bort 2 500 människor, ulan om man inte höjerförsvarsan-slagel mer än med kompensation för netloprisindex, borde irealiteten 10 000 människor försvinna . Titlar man påverkligheten sådan den har varil sedan vi fattade beslutet, så vete sjutton omde har mycket mer fel än vi hade. Men jag skall inte föreslå atl man liiggerned resten av förbanden, herr talman. Det är inte min avsikt. Vi får la en saki sänder. Menvisst finns det en del oroande drag. Om vi tinar på ekonomin för försvaretmärker vi att man på armésidan ökar drift och underhåll med 2 96 påmalerielens bekostnad. Fortsätter del i den här takten kommer materielanslagetalt vara slut . Marinen befinner sig i ungefär samma situation. Därökar underhållskostnaderna i förhållande till materielen med 2,5 96 per år.Flygvapnet ligger bättre till, men det är inte bara dess egen förtjänst ulandet beror på att beslutat alt på senare lid , och F 8 skulledras in. Vi har också fållat beslut om indragning av F 11 och F 12 och lovat attdra in ytterligare elt förband. Atldet här är realiteter framgår av del förhållandel att vi mitt under brinnandebudgetår fick etl rätt chockartat besked: Pengarna räcker inte! Armén hadedragit över kraftigt och fick låna en kvarts miljard från annat håll. 1 enenligt min uppfattning myckel klargörande, stringent men också hovsam skriftsäger den av försvarsministern särskilt tillkallade utredaren, byråchefenHjalmarsson: Stabila och realistiska förutsättningar för planeringen ochgenomförandet av materielanskaffningen inom armén kan därför endast erhållas omdriftsanslagen bringas under full kontroll. Åtgärder med delta syfte börvidtas. Jagtror alt alla måste inse att han har rält. Det går inte på annat sätt. Och detär ogörligt atl dra ned dessa driftkostnader ulan all dra in förband. Vi harfaktiskt försökt alt la bort folk från befintliga förband. Det finns, det vågarjag säga, rält skrämmande undersökningar som visar vad som händer när man harkvar samma uppgifter och drar in folk. Resultatet blir att fler än vanligt döri hjärtslag, fler blir sjuka, drabbas av stress och alla möjligabesvärligheter. Det går alltså inte att tro atl man kan la bort folk och hakvar uppgifterna på lika många enheter. Detär klart att indragningar av förband är plågsamma för de orter som drabbas. Omvi vill ha en viss effekt i försvaret men inte är beredda alt salsa mera pengarpå det måsle vi bita i delta sura äpple. Det är alldeles nödvändigt. Sedanär då frågan vilka man skall ta. Det är förvisso ingen lätt sak att avgöra. Jaglycker det är självklart alt man från varje län hävdar att vi inte skall la demfrån just del länet. Dettaär svårt därför atl det ställs motstridande krav. Ser man det frånvärnpliktssocial synpunkt ärsaken ganska enkel. Då skall man ha förbanden iStockholm, och i första hand. Vi skall då naturiigtvis lägga ned i , vi skallstoppa bygget i , vi skall minska i , vi skall minska iKarlsborg osv. Serman det från personalens synpunkt är det också självklart. Då är del egenlligenbara att göra tvärtom. Då skall man behålla , osv. De regionalpolitiskasynpunkterna sammanfaller i stor utsträckning med de personalpolitiska, därföratt en nedläggning är förhållandevis svår för dem som finns i ,, , etc; och förhållandevis lättare för dem somfinns på en stor ort. Harman två diametralt motsatta önskemål från olika grupper är det klart att valetblir svårt. Vi får bedöma de argument utredningen framlagt. Det har vi frånutskottels sida försökt göra, och det har resulterat i ett godkännande av detförslag som föreligger. Jagtror all det aren viktig fråga som försvarsministern senast tog upp - den haräven diskuterats i inlerpellationssammanhang. Just därför atl det är nödvändigtatl dra in förband är del så angelägel all de personer som jobbar där inteskall betala ett orimligt högt pris för det. En del förbandsindragningar förnågra år sedan blev myckel plågsamma för personalen. Man skall inte behandladessa människor sämre än dem som flyttas vid en utlokalisering från Stockholm.Det är viktigt atl även andra statliga myndigheter tar sitt ansvar och ärberedda atl ta emot människor, att vi alltså visar ett arbetsgivaransvar. Detär viktigt för dessa människors skull, men också för atl man vid framtidanedläggningar skall kunna veta atl vi gör allt som står i vår makt för att göradenna omställning så litet plågsam som möjligt för den berörda personalen. Jag har redanyrkat bifall lill ulskottets hemställan. Vissaoiganisa-l lons frågor m. m. rörande försvaret Det skulle i och för sig vara utomordentligt intressant alt ta upp endebatt med och fortsätta all analysera försvarsbeslut.Men del skall jag inte göra. Låtmig bara göra en enda kommentar. Jag föste mig vid ett yttrande som herrLindblad gjorde på tal om nedläggningen av flottiljer. menade attvi hade lovat att lägga ned ytteriigare en flottilj. Som ledamot av försvarelsfredsorganisationsutredning måste jag säga att jag inte känner någon störreentusiasm överalt tvingas lägga fram förslag om nedläggning av ytteriigare enflottilj. Del är den krassa ekonomiska verkligheten som gör att utredningen ärtvungen att medverka till det. tilläggsdirektiv som försvarets fredsorganisationsulredning erhöll den 31maj 1974 citerades bl. a. följande ur direktiv: "Effektenav våra försvarsansträngningar beror i hög grad på hur slor del av våra försvarsutgifter som kan avdelas för uppsättning och omsättning av krigsförband- ." Ochvidare: "Regeringens ambitioner att begränsa ökningen i försvarsutgifternanödvändiggör ytteriigare insalser för atl rationalisera fredsorganisationen." Dåvarandeförsvarsministern underströk att detla ulta- Vissaorganisationsfrågor m. m. rörande försvaret lande enligt hans meningfortfarande var aktuellt. Uppdragetför FFU har varil atl lill lägsta möjliga kostnad skapa etl så effektivtförsvar som möjligl - och den uppgiften har vi fortfarande. Uppgiftenhar definitivt inte varit enkel. Försvaret - och inte minsl dessfredsorganisation - har genomgått en fortlöpande och ibland ganska hårdhäntrationaliseringsverksamhet. Personalinskränkningarna har varit betydande ochinte alllid anpassade till högt ställda effektivitetskrav. Bakgrundentill den situation som uppkommit inom försvaret är naturligtvis alt dessanslagsramar i fast penningvärde snabbt urholkats. Från moderatasamlingspartiet varnade vi för detta, bl. a. i samband med 1972 årsförsvarsbeslut. I reservation 6 till försvarsutskoitets belänkande 1972:17framhöll herrar i Gäddvik och Virgin bl. a. följande: "Denföreslagna utgiftsramen för nästa budgetår är enligt utskottets mening intetillräcklig för att verksamheten under budgetåret skall kunna innebära ettekonomiskt utnyttjande av tidigare uppbyggda resurser. Som utskottet redogjortför under punkt 1 kommer den att i förening med en låg planeringsnivå leda tillåtgärder som i vissa fall innebär kapitalförstöring. Även förband som med småkostnader skulle kunna behållas i krigsorganisationen under åtskilliga år kanav brist på medel behöva dras in ." Försvarsbeslutenåren och 1972 äregentligen bakgrunden till atl vi har en såallvariig situation inom försvaret, som gör det nödvändigt att åstadkommabesparingar. Jaghar med delta sökt teckna bakgrunden till det arbete som FFU har haft altutföra och även velal erinra om att bl. a. förre försvarsministern liksom socialdemokraterna i övrigt tidigare liksom inte ansettdet nödvändigt att ställa erforderliga resurser till försvarels förfogande.Detta gör att vi tvingas göra betydande ingrepp i fredsorganisationen. FFUframhöll i sill slutbetänkande 11 att möjligheterna att görapersonal-omflyttningarna så små som möjligt måsle tillvaratas men framhöllockså atl det gälleralt finna invesieringssnåla lösningar. Detta är nödvändiglbåde mot bakgrund av svårigheten att få fram nya pengar till investeringar ochför alt förslagen skall bli ekonomiskt lönsamma inom rimlig tid.Fredsorganisa-lionsförslagen liksom propositionen följer denna linje. Personalsynpunkternaliksom även de värnpliklssociala synpunkterna har vi givetvis beaktat inomutredningen. Tyvärr får rationaliseringar i form av förbandsindragningarofrånkomligt negativa konsekvenser för berörd personal, och för de förslag somnu diskuteras gäller detta naturiigtvis främst Lv 5 i . Detla ärutomordentligt beklagligt, men det har fåll vägas mot de krav på besparingarsom ansetts nödvändiga inom försvarsramen. Huvuddelenav den personal som berörs av nu föreslagna organisationsförändringar utgörsav militär personal. Försvaret har redan nu ett mycket besvärande vakansläge ifredsorganisalionen, och vi har därför från utredningens sida slarkt betonatnödvändigheten av att särskilda åtgärder vidtas för att underlätta situationenför berörd personal. Detta är viktigt ur personalens synpunkt och det ärviktigt ur försvarets synpunkt. FFUhar inte preciserat vilka åtgärder som bör vidtas men pekar på det avtal somträffats i samband med utlokaliseringen av statliga verk. Jaghar stor förståelse för att det har väckts motioner som går ut på attföreslagna organisationsförändringar inte skall genomföras. Ingen region vill bli av med fredsförband. Delta är glädjande, och ännu mer glädjande voredet om motionärerna - oavsett parti - ville öka försvarsanslagen så attytteriigare minskningar kunde undvikas i såväl freds- som krigsorganisationen.Detta gäller såväl personalanslag som övnings- och materielanslag. Sånågra ord om försvarets markfrågor. FFU underströk mycket starkt islutbetänkandet del I att markfrågorna måste lösas för de förband som i daginte har tillgång till erforderliga markresurser. Detta är viktigt för altförbanden skall få godtagbara utbildningsresurser. Närdel gäller atl vid behov anskaffa ersätlningsmark anförde vi bl. a.:"Konkurrensen om mark är stor. tillhörig domänverket bör därför ävenkunna komma i fråga." Detla varetl enhälligt uttalande liksom FFU:sförslag i övrigt. Förslaget har accepterats i propositionen liksom avförsvarsutskottets majoritet. Jagkan inte, som de socialdemokratiska reservanterna i utskollel tycks göra, anse attnågon ägarkategori har utpekats. Vi har menat atl domänverket lika väl somandra skall avstå mark när det är fråga om ersätlningsmark. Här anser jag atlreservanterna har feltolkat förslaget. inledde sitt anförandemed att göra sig skyldig till samma felaktiga slutsats. Jagskall, herr talman, bara göra ett par kommentarer med anledning av EricHolmqvists anförande. Han riktade kritik mol en nedläggning av 4. Vi har,som var inne på, gjort noggranna analyser, varvid vi harutgått från samma utgångsvärden oavsett vilket förband det gällde i landet. Deargument som har framförts här, exempelvis de värnpliklssociala synpunkternanär det gäller , kan av samma skäl - och i vissa sammanhang kanske av änstörre skäl -anföras mot varje förbandsnedläggning. ställde sigockså allmänt kritisk till förbandsnedläggningar. Detta måsle onekligen varaett nyväckt intresse. Den tidigare socialdemokratiska regeringen hade inga betänkligheternår det gällde atl lägga ned förband. Över huvud taget är jag någol förbluffadöver den argumentation som förre försvarsministern förde. Jag ber att fä yrka bifalltill utskottets hemställan. Vissaoiganisa-lionsflågor m. m. rörande försvaret () kortgenmäle: Jag skall fatta mig helt kort. Om och några andrasitter och analyserar ett förhållande och kommer fram till en viss uppfattning,kan det .självfallet inte vara så atl jag bara har att välja mellan dealternativ som och dessa andra presenterar för mig.