prot · G10990 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag hävdade nämligen den gången att utredningen skulle vara meröppen, mer fömlsältningslös än den blev. Menjag känner ingen sådan triumf Man har i utredningsarbetet tagit hänsyn tillmina önskemål atl pröva expansionsmöjligheterna på lång sikt. Man har lagt framett förslag som tillfredsställer mina krav på funktionsduglighet, och framförallt: den ena för ta hänsyn till vad den andra harbeslutat. Dethar fattats en rad beslut . Det böriade med all riksdagenbeslöt flytta hit och alt dessa lokaler skulle utnyttjas som ett provisorium.De har fungerat bra som ett provisorium. I förhållande till de gamla lokalernapå innebar våra lokaler här en betydande förbättring. Lokalernahar varit så bra att jag har ett intryck av alt en del ledamöter fortfarandekänner entusiasm inför detla. Andra har kommit till underprovisoriet, och de har växt in i denna miljö. Men det är inte lill de gamlalokalerna på som någon har föreslagit alt vi skall återvända,utan del är lill helt nya lokaler. Underårens lopp harolika lösningar av långsiktiga bostadsproblem sållatsbort. En tid talade man om som elt alternativ att man skulle riva del gamlariksdagshuset på och där bygga ett nytt riksdagshus. Riksdagenhar bestämt uttalat sig mot en sådan lösning. Det är sålunda inte barariksantikvarieämbetet som har gjort det, utan själv har tagit avståndfrån en sådan rivning. har sagt all de båda husen på bevaras. Vidiskuterade även möjligheterna att bygga ett riksdagshus på nedreNorrmalm -har varit inne på detla. Elt av dessa alternativ varatt lägga vid . Jag skall inte ett ögonblickdölja att jag hörde till dem som omfattade denna tanke och samtidigtföreställde mig all det gamla skulle kunna utnyttjas avriksbanken och för vissa andra statliga ändamål. Detla alternativ stämde sådåligt med planeringen i alt även det föll. Delhar funnits en rad alternativ för riksdagshus på . I dagåterstår endast ett. Mot detta står Sergelstorgsalternalivet - alla andraalternativ är ute ur bilden. Och märk väl aU det utredningskrav som harförts fram gäller endast Sergelstorgsalternalivet. Helgeandsholmsalternativetskall förpuppas, och övriga alternativ nämns över huvud laget inte. Vi äralltså överens om alt återstår två alternativ. Riksdagenhar beslutat alt flytta till och uttalat sig bestämtalternativ. Som har nämnts tidigare i debatten har det också fattats beslut omatt de olika departementens verksamhet skall föras samman i byggnader på nedreNorrmalm. Låt mig också erinra om all har övergivit Helgeandsholmenför alt ge plats åt och att det har uppförts en ny riksbanksbyggnad. Detär säkerligen riktigt, som betonade, att det här gäller elt valför framåt. Vilket alternativ än stannar inför fordras delså stora investeringar, alt man måste ställa krav på en rimlig avskrivningstid.Den bör i varje fall vara . Detgår inte heller att binda tomtmark för avsevärd lid framåt, utan förträffa sitt val. Jag har under beredningen av ärendet i konstitutionsulskottelprövat möjligheten att man skulle vara kvar här etl tiotal år och under lidenbygga elt nytt riksdagshus. Men del finns ingen centralt belägen tomtmark här iStockholm. Den närmast belägna ligger ute på . Skall vårt pariamentariskasystem fungera för del inte vara så långt mellan och kanslihusetsom skulle bli fallet med en sådan placering. Troligen skulle också mångabetrakta en sådan förläggning som alltför avlägsen. Det finns ju t. o. m. desom betraktar en föriäggning lill som perifer. Manfår gå ul ifrån att placering skall bestämmas för avsevärd tidframåt. För min del villjag nog räkna med alt det skall gälla etl par hundra årframåt i tiden. Delfinns sålunda, när man skall bedöma delta ärende, fyra faktorer som man måsteta hänsyn till. Del finns endast två alternativ alt välja mellan:Helgeandsholmen och . Lösningen måste gälla en avsevärd tid framåt.Riksbyggnaderna på skall enligt eget beslut bevaras.De nya kanslihusbyggnaderna skall ligga på . Detråder sedan fullständig enighet om att utgångspunkten för valet mellanHelgeandsholmen och skall vara funktionsdugligheten hosbyggnaderna. När man bedömer detla för man räkna med stora förändringar iriksdagens verksamhet. Kraven på fiexibilitet och expansionsmöjligheter blirdärför centrala. För mig är delta avgörande vid mitt ställningstagande. Ledamotsrollenkommer säkeriigen att förändras. Men det finns inslag i riksdagsarbetet som mankan räkna med skall bli bestående. har vissa statsrätlsligafunktioner som måste fyllas, och jag antar alt det råder fullständig enighet iriksdagen om alt dessa skall fyllas av . Även i framliden skall dethållas kammarsammanlräden. De ställer slora krav på plenisalen och på lokaliteternakring denna. Utskotten spelar en mycket stor roll i den svenska ochhar gjort det under århundraden. mening bör den stadga ochstyrka som del ger ål verksamhet bevaras. Följaktligen blirutskoitslokalernas funktionsduglighet av stor betydelse. I jämförelse medutskotten hör partigrupperna lill de mera moderna inslagen i , i varjefall i sin utvecklade form. Allt tyder på att verksamheten blir ännu merparticenirerad - på den punkten hållerjag helt med . Det föderkrav på lokaler. Troligen ökar arbetsvo-lymen i och därmed den tidledamoten för vara i . Därmed växer kraven på service. Det finns ettoavvisligt krav på ledamoten att fullgöra sin uppgift i riksdagshusetoch ha goda kontakter med väljarna. Närjag från dessa och andra utgångspunkter har försökt bedöma de bådaalternativen, harjag kommit fram till atl fungerar vilket av dessaalternativ än stannar inför. ställs vi emellertid inför frågan om del finns anledning atl ytteriigareutreda Sergelstorgsalternalivet. Enligt min mening rör det sig här om tvåfrågor. Den ena lyder: Kan man rikta så grava anmärkningar mol det förslag somlagts fram av byggnadskommittén och som tillstyrkts av en enhälligförvaltningsstyrelse och av majoriteten i konsiilutionsulskottet att de talarfören ny utredning om Sergelstorgsallernativet? Denna fråga kommer säkert att ietl senare inlägg i debatten belysas av framför allt , men jagskall antyda något av min syn på saken. Denfrämsta anmärkningen torde vara alt avståndet från ledamolsrummen tillplenisalen är för långt. var inne på detta. När jag salt ochlyssnade på honom fick jag det intrycket att han argumenterade som omledamöterna aldrig vore i plenisalen utan i alla andra lokaler i riksdagshuset.Naturligtvis skall man kunna la sig lill plenisalen vid votering, om man t. ex.befinner sig på sitt rum, men jag tror att det är fel att utgå ifrån att allaär borta från plenisalen. Här har också Sergelstorgsalternalivet sinasvagheter. Redan nu är huset för trångt. Funktionerna för flyttas ut ur huset,och i fortsättningen kommer alltså en betydande del av verksamheten att varaförlagd till lokaler väster om , och därifrån skall man ocksåkunna ta sig till plenisalen. Jag har inte sett några utredningarom hur långtid detta skulle ta. Jag antar emellertid att utgångspunkten är riksdagsledamöternasrum, och då kan jag inte se annat av utredningarnaänatt det skulle bli enförlängning med en minut. Frågan är om denna minut skall avgöra placeringen avriksdagshuset. Delgår inte att komma ifrån att voteringarna i allt större utsträckning förs samman.Man kan inte utgå ifrån en situation där man debatterar i och sedanvoterar för att sedan på nytt debattera i lio minuter och votera, osv.Voteringarna kommer som sagt i mycket stor utsträckning att föras samman. Jagantar att vi alla är av den åsikten att vi mellan dessa voteringar inte harnågon anledning atl besöka våra rum. Dettalas om alt avståndet blir större till tunnelbana, bussar och järnvägsstation.Otvivelaktigt är det så, men denna föriängning är så liten att den inte kan fö varaavgörande. Man talar också om buller och ljudproblem på . Såvittjag har kunnat förstå vid min genomgång av ärendet går det att lösadessa problem. Vidaretalar man om en felaktig disposition av lokalerna. Som konstitu-tionsulskotlelunderstrukit i sitt betänkande och som utskottets ordförande betonade i sittinlägg är flexibiliteten slor vid Helgeandsholmsalternativet, och defelaktigheter i fråga om disposition av lokaler som kan finnas är del sålundamöjligt atl rälta till. Denandra frågan lyder: Kan man genom ytteriigare utredningar fö fram bättrelösningar vid ? föreliggande utredningar visar att expansionenmåsle ske väster om . De byggnader nu disponerar överför även i fortsättningen en kombinerad användning: , kulturhus ochkommersiell verksamhet. Den del som utnyttjas av skall fortsätta alt användas för delta ändamål. Själv tycker jagdetta är motiverat. Enligt stadsplaneringen skall det finnas restauranger ochaffärer i dessa byggnader. Det finns alltså delar av dessa hus som riksdageninte kan ta i anspråk. Den för kombinera sin verksamhet med dessa andraaktiviteter, som det säkert är motiverat alt ha mitt i centrum av en storstad -men man kan naturiigtvis fråga sig, om det är motiverat atl ha dem tillsammansmed i ett och samma hus. Närdet gäller expansionsmöjligheterna väster om behövs det inga nyautredningar för alt konstatera, att man kan vinna åtskilliga kvadratmetrar däroch alt de är tillräckliga för expansion framåt,dock under förutsättning att man kan förvärva byggnaderna. De som liggernärmast den nuvarande riksdagsbyggnaden har betecknats som rivningsfastigheter.Jag har ingen anledning alt betvivla denna beskrivning av dessa. Däremot ärvissa andra fastigheter i dessa kvarter relativt nyuppförda och kan stå kvar inuvarande skick under en lång följd av år framåt. Jag har svårt alt se alt mankan genom ylteriigare utredningar definitivt lägga fast när dessa olika fastigheterkan bli disponibla genom atl de som har sina lokaler där har fåttersältningslokaler. Kostnaderna för denna mark och dessa byggnader blirbetydande - det rör sig ju om centralt belägen tomtmark i . Samtidigthar vi statliga byggnader på och i i omedelbaranslutning till , som inte blir effektivt utnyttjade om interiksdagen flyttar dit. Dem råder vi över på elt helt annat sätt än över områdetväster om . Iulredningskravel måste självfallet också ingå att se vilka ändringar som böroch kan genomföras i detta hus. Det kan dock inte vara någon mening i altgenomföra så slora förändringar i detla nybyggda hus, alt det väsentligen blirendast skalet som finns kvar. Det ter sig för mig som meningslöst. Hur skallman exempelvis kunna ändra denna plenisal så all den inte blir lika ödslig somden nu är? Den har byggts som en teatersal, och troligen fungerar den mycketbra som en sådan. Men jag vågar hävda att den fungerar dåligt som plenisal. Detblir mycket betydande ombyggnader som för företas. Taket behöver sänkasavsevärt. Läktaren skall naturligtvis bibehållas, eftersomförhandlingarna skall ske inför offentligheten, och det måste vidtas en radandra dispositioner. Foajénhär utanför har ritats som en teaierfoajé och inte som en plenisalsfoajé. Manför göra om även den och vidta en rad andra slora förändringar inom huset. Detblir alltså fråga om verkligt omfattande ingrepp i delta hus. Delta gäller t.ex. om man skall skapa de servicelokaler som erfordras när skall varahär framåt, bl. a. servicelokalerna för restaurangen. Inteheller kan man genom nya utredningar ändra läget. Runt om i världen är manangelägen om atl ge ett fritt och monumentalt läge ål pariaments-husen. Delgäller inte endast pariamentshus som uppförts under tidigare sekler eller ibörjan av vårt århundrade. Även när man planerar och bygger nya pariamentshusär man inställd på detta. Man kan lycka alt del fria läget och monumentalitetenär något helt ovidkommande, och sådana faktorer skall naturiigtvis inte varaavgörande, men i allmänhet uppfattar man dem som en markering av riksdagensställning. Detär intressanl att jämföra med kommunerna. Det är ytterst sällan kommunerna hyrin sig i några byggnader, exempelvis i varuhus. De har sina kommunalhus. Debygger nya sådana, visserligen mycket funktionella, men man strävar ändå efteratt markera deras egenart. På många håll håller man hårt på sina gamla stadshus- var och en kan finna sitt exempel. Självfallet,vill jag skynda mig atl tillägga, kan inte sådana synpunkter bestämma vårtslåndpunktsiagande. Men när man kan tillgodose dem utan att minskafunktionsdugligheten, ja t. o. m. med ökad funktionsduglighet, får de relevans. Mankan självklart genom nya utredningar söka finna ändamålsenliga användningar avriksbyggnaderna på och av de kanslihusbyggnader som kommer attöverges för de nya på . Men är del inte en felaktig inriktning av eltutredningsarbete, om det siktar på aU man skall kunna göra dessa byggnader tillkulturhus och konferenscentrum och delta kulturhus och hotell lill lämpligariksdagslokaler? Är del inte bättre au samla kulturaktiviteterna hit lillSergels torg,använda denna sal som teaterlokal och andra lokaler här förkonferenser och låta hotellet bli etl hotell och göra de förändringarpå och i som erfordras för atl skall föväl fungerande lokaler? Ytterligare utredningar föder dessutom stor osäkerhet iden statliga och kommunala planeringen. De ger intryck av oförmåga att fattabeslut. talade om självpålagda tidtabell. Mol bakgrund av våragemensamma synpunkter på ställning bör och jag dockkunna vara överens om att ingen annan än själv kan pålägga oss entidtabell. Eller är det någon utanför som skall bestämma riksdagenstidtabell? Kostnadsperspeklivelhar förts in i debatten. Det kommer säkert atl diskuteras mer under denfortsatta debatten. Låt mig bara erinra om två ting. Detena äratt man nu kräver utredning och räknar med atl fö ett beslut.Del är ju inte säkert atl en förskjutning framåt i tiden innebär minskade kostnader.I varje fall är det inte den kommunala erfarenhet som de flestaav oss har. Detandra är alt i del material som ledamöterna har finns en redovisning avkostnaderna. Såvitt jag kan förstå är relationerna mellan kostnaderna sådanaall det billigaste alternativet är och atl de båda Sergelstorgsallernaliven,långtidsförhyrning resp. köp av fastigheten, är dyrare när det gäller del somär del väsentliga, nämligen årskostnaderna. Som framgår av milt anförande finns det en kombination av skäl förHelgeandsholmsalternativet. Vi uppnår en god funktionsduglighet för riksdagengenom alt bl. a. bygga en ny plenisal och tillhörande foajé, förbättrastandarden på ledamotsrummen och skapa tillfredsställande lokaler för nödvändigservice osv. Funktionsdugligheten blirbätlre än vad den är här vid torgoch bättre än vad man kan uppnå med etl nytt Sergelslorgs-allernaliv. Samtidigtsäkerställer vi expansionsmöjligheterna på lång sikt. Vi löser problemet medanvändning av riksbyggnaderna på på ett myckel tillfredsställandesätt. Och vi lösgör lokaler för kulturella ändamål, konferenser ochhotellverksamhet här vid . Med dettayrkar jag bifall till utskottets hemställan. I delta anförande instämdeSven (). OLLESVENSSON (s) kort genmäle: Det är en någol ovanlig situation som jag befinner mig i. HildingJohansson och jag brukar ju tillsammans vara vapendragare förkonstitutionsutskollels betänkanden. Jagskall inte gå in på hela debatten utan bara framföra ett par försyntakommentarer. Denena gäller den omdiskuterade kommunikationen mellan ledamolsrummen ikanslihuset och plenisalen i bankhuset. sade här attjagtämligen godtyckligt utgår ifrån atl alla ledamöter skulle vara borta frånkammaren under plenidagarna. Nej, vet mycket väl atl vad jagbyggde på var den kommunikationsutredning som finns redovisad i betänkandet.Den är baserad på observationer av närvarofrekvensen vid voteringar i detnuvarande provisoriska vid . Jag underströk barasvårigheten med den förändring som här har skett. Sedanbara en enda sak lill. sade alt beslutet gäller för enmyckel lång framtid - ett hundratal år, sade han. Jag vill gärna instämma i atldet gör det - om man följer majoritetens förslag! Då har man att ta ställninglill någonting som måsle fungera bra med tanke på avskrivningskostnader ochannat , och då minskar man framlidahandlingsfrihet när det gäller de egna arbetsförhållandena. Om man däremotföljer reservanternas förslag, fattar man inte elt sådant definitivtbeslut, ulan man bevarar då, på elt annat sätt än om man följer majoritetensförslag, den framtida handlingsfriheten. () kortgenmäle: Även jagskall vara försynt i min argumentering. Menhandlingsfriheten gäller i så fall bara etl år framåt. Om jag fallatreservanterna rätt skall kunna fatta det definitiva beslutet.Det betyder alltså att man skjuter avgörandet elt år framför sig. Detkan inte vara meningen att man med denna utredning för alltid ulanriksdagsbeslut skall bevara detta hus och atl skall stanna kvar här.Även Sergelstorgsallernativet innebär investeringar, som leder lill alt manmåste göra avskrivningar och räkna med avskrivningslid. Ingen argumenterarheller numera för alternativet att bevara denna byggnad i dess nuvarande skick.Ingen hävdar atl den räcker till för . Del betyder alt vi egentligenhar två olika nybyggnadsalternativ, som står emot varandra. Man kan fö eltuppskov genom all följa reservationen, men man för ingen lösning. Jag kan intese annat än au del på lång sikt är nödvändigt atl man väljerHelgeandsholmsalternativet, och jag misstänker att man kommer aU göra detockså, sedan man fött se den utredning som reservanterna begär. tyckte alt reservationen i ärendet var en aning förvirrad. Detstår honom fritt atl tycka det, men jag tror jag kan försäkra kammarensledamöter atl del nog inte är någonting i jämförelse med den förvirring somtorde komma atl prägla de stackars ledamöter som skulle behöva tillbringa sinlid i Helgeandsholmen-Gamlastansalternativet! Jagtycker f ö. del är felaktigt all kalla del förslaget Helgeandsholmsalternativet,eftersom större delen av byggnadsalternativet ligger i . Allalänkbara expansionsutrymmen ligger ju där. När man ser vissa lösa skisser överhur del skulle kunna se ul , finner man alt liknar enväxande amöba som tar över allt större bitar av . Delta skulle denfortsätta alt göra, men naturiigtvis med mycket goda förbindelser mellan deolika byggnadsdelarna, vilket det inte skulle vara något större problem atlåstadkomma, om jag förstått saken rätt. Uppriktigt sagt: Jag tror inte på deargumenten, herr talman! Denavgörande motiveringen för oss närvi tar ställning är alt vi får ettkomplex av byggnader som fungerar bra som arbetsplats, där vi kan tillbringaeffektiv lid med vad vi skall göra ulan atl behöva irra omkring i en mängdlånga korridorer, rulltrappor och hissar samt byta plan uppåt och neråt för altkomma dit vi skall. Detklagas med viss rätt över alt allting i det här huset inte är perfekt. Vad ärdel då reservanterna har sagt? Jo, de säger: All right, låt oss utreda hur dethär komplexet skulle se ul, om det fördes fram lill en standard ungeförmotsvarande den som det nuvarande förslaget tillHelgeandsholmen-Gamlaslansalternaliv fört fram till! Detta bör inte ta alltförlång tid atl göra. Vi kan kanske klara det eller någonting sådant.Låt oss under liden förpuppa det andra förslaget! Vilkanackdelar innebär då detla? Man skjuter visseriigen litet på tidtabellen, menär det egentligen någon nackdel? I dagens finansiella läge finnsdet kanske anledning att vara litet försiktig med atl sätta i gång projekt somkostar så våldsamt myckel som det här är fråga om. Låtoss alltså la reda på litet mer och låt oss fö elt bättre beslutsunderlag! klagade över att han inte sett någon utredning av hur detskulle ta all förflytta sig mellan det nuvarande och denybyggnader som eventuellt skulle uppföras i dess omedelbara närhet. Jaginstämmer i detta. Det är ju just sådana utredningar som vi efteriyser ireservationen och som vi vill ha fram. Jagtycker att den tar på sig ett myckel stort ansvar som är beredd altbesluta sig för att flytta tillbaka till och till ,lill ett projekt som sanneriigen är långt ifrån övertygande utrett vad gällerhur del fungerar, elt projekt där kostnaderna är - för att uttrycka sig milt -osäkra. Vi vet atl det blir dyrt. Vi vet att det blir myckel dyrt. Men vi harenväldigt liten aning om hur dyrt det egentligen blir. Skallvi mol den bakgrunden binda oss för detla, när vi kan skjuta någol på deloch se till att vi för fram elt bättre beslulsunderiag? Vågar man egentligen tadetta ansvar och ta på sig dessa stora koslnader utan atl vi har ett bättrebeslutsunderlag? Jagvill verkligen uppmana kammarens ledamöter alt överväga detla mycket noga. Fördem som vill bestämma sig för atl flytta tillbaka lill skulledet ha varit till fördel om det funnits likvärdiga alternativ att välja mellan,så atl man ärligt kunde säga: Här hade vi två alternativ all jämföra, och jaghar kommit fram till atl detla är det bästa. är en sådan jämförelseomöjlig, eftersom något jämförbart alternativ inte finns. Något sådant är inteframtaget. Detär oerhört väsentligt atl vi har ett bra beslulsunderiag när vi skall hanterasummor som rör sig om en halv miljard eller mer. När vi har etl sådant kan vikanske börja väga in sådana saker som hur huset ser ul utanpå och huromgivningen ser ut. Men det allra väsentligaste är hur huset fungerar. Jag troratt det också är ganska väsentligt all våra väljare kan lita på att vi inte inågot slags nostalgisk yra vill tillbaka till elt hus som vi tycker har entrevlig fasad och alt vi inte slänger ul pengar i en icke rikligt kontrollerbarutsträckning. Med detlavill jag yrka bifall till reservationen. Alltsedan planerna på införandel av en enkammarriksdag blev aktuella imitten av har frågan om framtida placering diskuteratsintensivt, och den har inte minst utretts i en rad olika sammanhang. Del förstautredningsbeslulet fattades av riksdag, alltså för mer än lio årsedan. Sedan har den ena utredningen och tävlingen efter den andra genomförts,och det är sanneriigen ingen överdrift alt säga alt frågan nu är väl genomlyst. har vi att behandla frågans vidare handläggning. Vi har i botten ett beslutav riksdag om återflyttning till . nu atl ta ställning omdetta beslut skall fullföljas eller om det skall rivas upp. Må vara därmed hursom helst, men måsle vi fatta ett avgörande beslut i den här frågan. Delfinns, som framgår av ulskousbeiänkandet, tanke på ytterligare utredningar.Enligt min bestämda uppfattning bör ett sådant förslag avvisas. Som framgår avbetänkandet slår det alldeles klart alt de utredningar som har gjorts utifrånde förutsätlningar som har gällt vid olika lidpunkter är tillfredsställande.Det är sedan en annan sak atl det under utredningsarbetet har framkommit olikauppfattningar. Skiftande åsikter ger även olika uppfattningar i faktafrågor.Detta är knappast märkligt - det är naturligt när det gäller etl projekt avdenna karaktär och omfattning. Det hade varit besynneriigt om allaexperter hade kommit fram till precis samma slulsatser i alla frågor. Jag haraldrig hört talas om något byggprojekt där så varit föllet. Vadsom ytterligare bör understrykas i denna debatt är alt del är självoch ingen annan som fattar beslut om framlida förläggning. Det ärnaluriigl att kan ha en del synpunkter när det gäller olikaalternativs tekniska och sladsplanemässiga för- och nackdelar, men det ankommericke på kommunen att bedriva en kampanj för den ena eller andra lösningen.Riksdagens lokalisering och verksamhet är en riksangelägenhet - inte enkommunal siadsplanefråga vilken som helst. De försök som gjorts från Stockholmskommuns sida att påverka ledamöterna att stanna kvar i provisoriet vid - av skäl som jag här inte närmare skall gå in på - har dockförhoppningsvis haft motsatt effekt. Detfinns många aspekter som kan läggas på ett riksdagshus utformning ochlokalisering. Vi prioriterar säkert alla litet olika. Men det viktigaste bordevara funktionsdugligheten. Kommer vi atl fungera lika bra eller bättre om viflyttar tillbaka till ? Finns där expansionsmöjligheter? Vilkenstandard kommer ledamöterna att fö? Vad kommer det hela att kosta? Låtoss först titta på ytorna. Om vi flyttar tillbaka till för vien sammanlagd yla om Del är alltså mer än vi disponerar vidSergels torg. I direkt anslutning till del nuvarande kanslihuset finns 22 000 mexpansionsyta i lokaler som ägs av staten.