prot · G10980 · 1977-12-31 00:00:00 — Dessa monopolkommer alt få ökat spelrum genom att de kan använda en utländsk instans för attskaffa sig palenifördelar här i landet, utan att någon svensk instans och utanalt riksdag kan ha ett ord all säga därom. Patentlagen,m. IVANSVANSTRÖM (c): Det är ju alltid i lika hög grad uppmuntrande som utsiktslöst attdiskutera med . Jaghar märkt att har en särskilt avog inställningmot internationella utflykter, i varie fall inte om de går i en viss riktning.Och jag har i det här sammanhanget anledning att energiskt hävda att inte minstSovjetunionen är intresserad av en utvidgning av detta internationellapatentsamarbete, som är en viktig del av ärendet. Detsom nu har hängt upp sig på är del europeiska paienlsamarbetet.Jag hävdar återigen att sett från svensk nationell näringsekonomisk synpunktoch från de svenska uppfinnarnas synpunkt är det en fördel all fö ett vidgatarbetsområde i dessa sammanhang. Jagkan inte heller riktigt förslå på vilka grunder bygger sittpåstående alt skulle bli en tummelplats för monopolisliskamaktin-Iressen från den europeiska kontinenten. Jag skulle gärna vilja se,eller i varie fall höra, någon form av bevis för detta Svenssonspåstående. Jaghar inte alls mellan mitt första och mitt andra anförande försökt krypa urnågot ansvar i delta sammanhang. Vi har behandlat de här aspekterna ilagutskottet, men det är självklart att vi inte har låtit dem komma tilluttryck skriftligen, eftersom dessa frågor- som alltså Jöm nu berör-ligger vid sidan av det rent tekniska förfarande som patenträtten innebär. Jag vill framhålla, herr talman, att de bedömningarsom vi har gjort självfallet kommer att ytteriigare granskas av andra utskottoch andra ledamöter av , som är mera inriktade på de utrikespolitiskaaspekter som har velat aktualisera i denna specialrältsfråga. (vpk): Hela den här frågan om , som det ju är enavledningsmanöver från sida all ta upp, kan vi avföra urdiskussionen, för vår diskussion gäller uteslutande det europeiskapatent-samarbetet, dvs. det samarbete som rör EG-staterna. kommerinte alls in i det hela - vi berör inte den punkt under vilken del störteinternationella samarbetet hör hemma, för det sker i andra former än i del härfallet, som gäller mom. 2. HertSvanslröm vill återigen förvandla denna fråga till en teknisk fråga, och hanmenar alt del här skall vi ta ställning till på rent tekniska gmnder. Det ärbra märkligt. Vad är om inte en politisk instans, och varför skallman då vara tyst just om de politiska aspekterna? Jag menar att det smakarnågot sjukt att man är tyst just om de politiska aspekterna och försöker Patentlagen,rn. reducera alltsammans teknisk fråga. HerrSvanslröm säger att han inte ser skymlen av bevis för de farhågor jag harframfört, alt EG-monopolen skulle öka sitt inflytande. Ja, , fördet första tycker jag all när man själv så varmt och så intensivt som herrSvanström förespråkar ett uppgivande av svenska legala befogenheter till eneuropeisk instans, till en EG-inslans, så är del egentligen den som förespråkardetta som skall ha bevisbördan och visa alt det här är nyttigt och ickeskadligt. Men låt mig då ställa den frågan för det andra: Om man lägger en delav möjligheterna alt fö skydd för produkter, för uppfinningar, för nyheter påden svenska marknaden i händerna på en utländsk instans, ökar man inte då, herrSvanslröm, uppenbariigen risken för alt stora ekonomiska intressen som liggerväl framme, som haren klar blick för vilka marknader de vill lägga beslag på,utnyttjar denna instans för att stärka sina rättigheter på den svenskamarknaden? Är det inte detta som delhela handlar om? Ochär denna uppenbara risk för en ökad monopolistisk utveckling någonting somcenterpartiet - detta förment decentralistiska parti - så varmt kan verka för? IVANSVANSTRÖM (c): Först vill jag be att litet mera noggrant läsabetänkandet, bl. a. på s. 45 därdet tydligt står att patenlmyndighet "istat, vars officiella språk inte ärengelska, franska eller tyska, fåremellertid utföra sådan prövning om ansökningen görs av någon som är medborgarei eller har hemvist i den staten eller i angränsande stat som har tillträtt deneuropeiska patenikonventionen". Dettainnebär således att prövningsmöjlighelerna i inte kommer alt försvinnai och med alt vi tillträder den här konventionen. Sedansade Jöm att han tycker alt vårt agerande på något sätt smakar sjukt.Nu vet inte jag hur sjukt smakar. Men i fråga om den omkastade bevisbördananser jag att Jöm är illa ute, för när jag vill ha fram någon form avbevis för hans konkreta påstående beträffande den ökning avmaktkoncentrationens inflytande i som han gång på gång återkommer till,vill han ställa en ny fråga till mig. Del är, herr talman, att försöka kommaundan litet väl lindrigt. JÖRNSVENSSON (vpk): Beviset är ju, , denökade möjligheten för utländska intressen att via en utländsk instans kommaföre och lägga beslag på saker och ting. Hade den svenska kontrollen varitfullödig och hade den bibehållits skulle detta inte ha kunnat ske. Det sista somJörn sade kan jag inte acceptera som ett bevis. Jag har påpekat altmöjligheter till svenskt infiytande i det europeiska paienlsamarbetetföreligger, alt vi också i fortsättningen kan låta personer som så önskar prövapatenten vid svensk myndighet, och jag har också påpekat, nu för tredje gången,att det positiva är att man får en större marknad för resultatet av uppfinnaresoch andras möda. är ju inte nog stort för alt uppfinningarna skallkunna säljas till ett störte antal människor. JÖRNSVENSSON (vpk): Farorna måste ändå, , bli större, om man har en utländskinstans till vilken utländska intressen kan inge taktiskt betingadeansökningar, som syftar till att så att säga i tiden lägga sig före deansökningar som kan komma in till en svensk instans. Detta innebär ju att densvenska instansen avhänder sig en del av kontrollmöjligheten. Hur stor dennadel är kan naturiigtvis inte sägas på förhand. Men alt man här har släppt enkonlrollinstans som man inte borde släppa om man vill föra en självständigforskningspolitik här i landet, det förefaller mig ganska uppenbart. Patentlagen,m. Överläggningenvar härmed slutad. TALMANNEN: Utskottets hemställan företas tillavgörande momentvis. De i mom. 2 och 3 föreslagna besluten innebär sådanöverlåtelse av svenska offentliga organs uppgifter till mellanfolkligorganisation eller överstatlig myndighet alt beslut härom enligt gällandegrundlag måste fattas i särskild ordning. TALMANNEN:Ett beslut av den innebörd som föreslås i delta moment skall enligt 10 kap. 5 §första stycket regeringsformen fattas antingen i den ordning som är föreskrivenför stiftande av grundlag eller, om beslut i sådan ordning inte kan avvaktas,genom ett beslut, varom minst fem sjättedelar av de röstande och minst trefjärdedelar av kammarens ledamöter förenar sig. Av utskottsbetänkandet framgåratt utskottet funnit alt frågan bör avgöras genom ett enda beslut. På gjord proposition beslöt kammaren att den i mom.2 upptagna frågan skulle avgöras genom ett enda beslut. TALMANNEN:För bifall till utskottets hemställan i mom. 2 krävs, som jag nämnde, attminst fem sjättedelar av de röstande och minst tre fjärdedelar av kammarensledamöter förenar sig om beslutet. Jag får vidare erinraom att beslut somfordrar anslutning från särskilt flertal enligt föreskrift i 5 kap, 3 §riksdagsordningen alltid skall fattas genom omröstning. Följandevoteringsproposition upplästes och godkändes: Patentlagen,m. Den som vill att kammarenbifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 10 mom. 2 röstar ja, den detej vill röstar nej. Om inte minst femsjättedelar av de röstande och minst tre fjärdedelar av kammarens ledamöterröstar ja har kammaren avslagit utskottets hemställan. Vid omröstning genom uppresning förklaradesja-propositionen ha samlat erforderlig majoritet. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja- 294 Nej - 10 Eftersom minst fem sjättedelar av de röstande ochminst tre fjärdedelar av kammarens ledamöter röstat för ja-propositionen hadekammaren sålunda bifallit utskottets hemställan. TALMANNEN:Ett beslut av den innebörd som föreslås i detta moment skall enligt 10 kap. 5 §andra stycket regeringsformen fattas genom ett beslut, varom minst treOärdedelar av de röstande förenar sig, eller genom beslut i den ordning somgäller för stiftande av grundlag. Av utskottsbetänkandet framgår att utskottetfunnit att även denna fråga bör avgöras genom ett enda beslut. På gjord proposition beslöt kammaren att den i mom.3 upptagna frågan skulle avgöras genom ett enda beslut. TALMANNEN: För bifall till utskottets hemställan imom. 3 fordras som nämnts att minst tre fiärdedelar av de röstande förenar sigom beslutet. Följandevoteringsproposition upplästes och godkändes: Densom vill alt kammaren bifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 10 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Om inte minst treQärdedelar av de röstande röstar ja har kammaren avslagit Vidomröstning genom uppresning förklarades ja-propositionen ha samlat erforderligmajoritet. Kammaren hade alltså bifallit utskottets hemställan. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. § 7Lån till den europeiska patentorganisationen Föredrogs näringsulskottels belänkande 1977/78:35med anledning av propositionen 1977/78:1 i vad avser lån till den europeiskapatentorganisa-tionen, I propositionen 1977/78:1 om ändring i patentlagen(1967:837), m. m. hade regeringen i bilaga B () föreslagitriksdagen att till Lån till den europeiska patentorganisaiionen för[budgetåret] 1977/78 anvisa ett investeringsanslag av . Den europeiska patentorganisationens verksamhetskulle finansieras genom avgifter som logs ut av de patentsökande och andraparter och genom en andel i de årsavgifter som de fördragsslutande staterna togut för europeiska patent. Den skulle sålunda i princip vara självbärande ekonomiskt.Under en uppbyggnadstid av lio år skulle de fördragsslutande staterna genom lånställa medel till den europeiska patentorganisationens förfogande. Lånen jämtemarknadsmässig ränta skulle därefter återbetalas under en femtonårsperiod.Sammanlagt beräknades få bidra med ca 18 milj. kr. attriksdagen - under förutsättning av beslut om godkännande av europeiskapatentkonvenlion - med bifall till propositionen 1977/78:1 bilaga B till Låntill den europeiska patentorganisationen under fonden för låneunderstöd påtilläggsbudget II till statsbudgeten för /78 skulleanvisa ett investeringsanslag av . JÖRNSVENSSON (vpk): 1 konsekvens med vårt ställningstagande i ärendet lagutskottetsbetänkande nr 10 yrkar vi från vpk:s sida även avslag på näringsutskottetshemställan i detta betänkande. Låntill den europeiska patentorganisationen (): Herrtalman! Jag ber att belänkandet nr 35. yrkabifall till näringsulskottels hemställan i Överiäggningen var härmedslutad. Propositioner gavs på dels bifall till, dels avslagpå utskottets hemställan, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Meddelandeom tids- och ärendeplaner för kammarens arbete Den som vill att kammarenbifaller näringsulskottels hemställan i betänkandet nr 35 röstar ja, den detej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren avslagit utskottets hemställan. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då JörnSvensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 292 Nej - 9 §8 Meddelande om tids- och ärendeplaner för kammarens arbete Såsomtidigare meddelats har talmanskonferensen på förslag av utredningen angåendeen allmän översyn av arbetsformer fastställt ett veckoschema förkammarens sammanträden underen "normalvecka". Den nya ordningeninnebär bl. a. att kvällsplena i allmänhet undviks, vilket kan medföra altbehandlingen av ärenden i större utsträckning än tidigare måste uppskjutas tillett senare sammanträde. Vidare kan interpellationssvar bara undantagsvis lämnaspå andra dagar än och . Avvikelser från veckoschemat harförutsatts bli erforderiiga i början och slutet av sessionerna. Även deallmänpolitiska debatterna och liknande överiäggningar nödvändiggör avstegfrån bl, a. principen att kvällsplena skall undvikas. Tillkammarens ledamöter har utdelats en preliminär ärendeplan för behandling ikammaren av utskottsbetänkanden den 1 mars-den 19 april 1978.Enligt utskottens beräkningar kommer debatterna med anledning av dessabetänkanden alt bli så tidskrävande att det torde bli nödvändigt att anordna endel kvällsplena även om arbetsplenum hålls varie fredag. Tid förinterpellationssvar kommer därför alt kunna beredas praktiskt taget endast påmåndagar. Dentidsplan som utdelats till ledamöterna omfattar liden den 27 februari-den 7maj. Därav framgår bl. a. alt i enlighet med vadsom förutsatts i den ursprungliga planen blir bordläggningsplena, vid vilkainterpellationssvar kommer att lämnas. De fiesta anordnas emellertidarbetsplena kl. 9.00. hålls och och . 1977/78:8 med anledning av propositionen 1977/78:83om tillämpning i fråga om av lagen (1971:176) om vissainternationella sanktioner 1977/78:7 med anledning av propositionen1977/78:101 med förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /78 såvitt avser anslaget Överstyrelsen förekonomiskt försvar 1977/78:8 med anledning av propositionen1977/78:100 såvitt avser beredskapsbudget för totalförsvaret 1977/78:11 med anledning av propositionen1977/78:101 med förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /78 såvitt avser anslag inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. Föredrogs näringsutskottets betänkande 1977/78:36med anledning av motioner om byggnadsmaterialindustrin, Idetta betänkande behandlades motionerna 1977/78:272av m, fl. (vpk), såvitt gällde yrkandet att uttalade sigför ett förstatligande av de monopoliserade delarna avbyggnadsmalerialindustrin och hos regeringen hemställde om förslag i dettasyfte, och 1977/78:1294 av ThureJadestig m. fi. (s). 1, avslå motionen 1977/78:272 yrkandet 2, 2, avslå motionen 1977/78:1294, (vpk): Det är inte mer än sedan som den här frågan senastdebatterades i delta forum. Den gången, liksom alla de andra gånger då vpk harrest frågan om förstatligande av byggmaterialindustrin, har utskottet avstyrktoch kammaren avslagit kraven. Underde år som vi har ställt dessa krav - och det har vi gjort redan långt innan detblev en borgeriig majoritet i , alltså även under densocialdemokratiska regeringens lid - har monopoliseringen inom justbyggnadsindustrin ökat. Statligautredningar har konstaterat att koncentrationen har ökat betydligt. har denna monopolisering och koncentration fortsatt,trots att koncentrationen då redan var stark. Vid tidigare debatter har statensföretagarroll i denna bransch framhållits och då har de borgerliga politikernagärna tagit till det gamla välkända slaglrät Durox. Dess misslyckande beroddepå ett ynkligt dåligt intresse hos den socialdemo- kratiskaregeringen för att skapa ett statligt byggmalerialförelag. som detdåliga intresset omöjliggjorde en statlig etablering mobiliserade storkapitaletmotstånd för att slå vakt om sin monopoliserade "guldgruva". Närvänsterpartiet kommunisterna föreslår ett förstatligande av byggmaterialindustrin,gör vi det med tanke på all ett statligt företag måste utgå från annat änkortsiktigt kapitalistiskt tänkande - för det är precis ett sådant tänkande manutgår från . Det kortsiktiga profilintressel skadar samhället vad detgäller såväl utarmning av råvaror som miljöförstöring. Isamhällets intresse måste ligga att ha hela landels sysselsätlningsbehovtillgodosett. Vidare måste graden av samhällsnyttig produktion ökas ochinriktningen ta hänsyn till de egentliga behoven. k, fria konkurrensen står i motsättning till detta och till den faktiskasituationen inom byggmaterialinduslrin. Enligt SPK, statens pris- ochkartellnämnd, finns omkring 160 olika konkurrensbegränsande avtal. Därtillkommer alla de övriga mygelavial som finns - och att de finns visades förungefär iden pressdebatt som då ägde rum. Det påvisades där att destörsta privata byggföretagen gjorde upp sinsemellan om vem som skulle hajobben. Detfinns tillfällen i en människas liv som vederbörande har anledning att ångra.För den nuvarande statsministern måste dessa tillföllen ha blivit många.Dagiingandet inom energipolitiken är inte en isolerad företeelse. Delsammagäller förhållandet till storfinansens maktställning här i landet. Iregeringsförklaringen,eller vad löftena skall kallas som gavden , sades följande: "Ägandet i samhället måste spridas.Privat och statlig maktkoncentration skall motverkas." Att detta styckehelt har försvunnit ur regeringsförklaringen är återigenett dagtingande. Deynka rader som utskottet hänvisar till i betänkandet beträffande avstyrkandetav vår motion är till intet förpliktande - och de förpliktar definitivt intetill att motverka den privata maktkoncentrationen. Tvärtom kommer ytteriigarekoncentrationer att ske inom både byggindustrin och annan industri här ilandet. Attde borgeriiga ledamöterna i näringsutskottet tror på de här raderna om att deti pågår ett arbete i syfte all ta fram ett näringspolitisktprogram för byggbranschen, det kan kanske vara förståeligt. Men attsocialdemokraterna ställer upp på dessa lösa premisser är sannerligenanmärkningsvärt. Är socialdemokraterna inte klara över vilken opinion del finnsute på arbetsplatserna inom exempelvis byggsektorn? Jag måste ställa frågan:Hur kan socialdemokraterna acceptera dessa till intet förpliktande rader, ochhur kan ni förlita er på de borgerligas regeringskansli? Har inteerfarenheterna av borgerligt styre fött er alt tappaförtroendet för dem? Jagmåste också ställa en fråga direkt till och , sombrukar tala om alt ta till vara byggnadsarbetarnas intressen: Hur kan nistillatigande åse hur de privata kapilalintressena inom byggnadsmalerialin- duslrinutövar sin monopolställning till förfång för bl. a. byggnadsarbetarna? Omdet var på del sättet att ni i handling och inte bara i ord tog till varabyggnadsarbetarnas intressen skulle ni också ställa er bakom våra krav på ettförstatligande av byggnadsmaterialindustrin. Frånvänsterpartiet kommunisternas sida kommer vi även att resa kravetpå ett förstatligande av både byggnadsmaterialindustrin och andra industrier.Jag yrkar bifall till motionen 272. FRITZBÖRJESSON (c): Det är riktigt som säger att det bara är tre månadersedan behandlade en likartad motion. Det finns naturligtvis intenågon anledning för vare sig utskottet eller att ändra sinaställningstaganden på så . Vi har i utskoitsbetänkandet hänvisat tillatt det inom pågår översyn och utredningar för att fö ennäringspolitisk bedömning av hur byggnadsbranschen skall organiseras iframtiden. Redovisning av detta arbete kommer alt ske . Vadsom har orsakat den största oron inom den här branschen och inomcementindustrin är den konkurrens från som har uppmärksammats och som kaninnebära utslagning av vissa jobb inom byggnadsmaterialindustrin i Sverige.Det ligger på ett helt annat plan än vad man från vpk:s sida talar om nu här ikammaren och i sin motion, men i det som jag nämnde kanske det ligger en störrefara än i någon annan aspekt på den här branschen. Jag ber alt få yrka bifall till utskottets hemställan i näringsutskottetsbetänkande nr 36. TOMMYFRANZÉN (vpk): håller alltså med om att det finns en koncentrationinom byggnadsmalerialindustrin. Och den koncentrationen är i privata händer. Isiffror har redovisats följande. 1967 var av byggmaterialsektorn i ettfötal händer. ökade koncentrationen och uppgick till , dvs. enökning från hälften till två tredjedelar. Den innebär monopolprissättningar. Den innebär nedläggning avindustrier på olika orter i landet, som orsakar arbetslöshet m. m. Dennamonopolinriktning av branschen, som på kort sikt skapar vinster för ägarna, somutgör ett fötal, går emot del stora flertalets intressen. Den går emotbyggnadsarbetarnas intressen, den går emot hyresgästernas behov. Hyrorna blirhögre med monopolprissättning. Detfinns skäl att ställa denna fråga till med anledning av detvackra talet från sida 1976: Vilka åtgärder tänkercenterpartiet föreslå för att bryta detta privata maktmonopol? Överläggningen varhärmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr Onsdagenden 15 febmari 1978 272av m. fi. i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr36 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 272 av m. fi. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då TommyFranzén begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 285 Nej - 10 1977/78:25 med anledning av propositionen1977/78:101 med förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /78, såvitt propositionen hänvisats tillarbetsmarknadsutskottet 1977/78:26 med anledning av propositionen1977/78:51 angående vissa av internationella arbelskonferensen vid desssexlioandra sammanträde (nionde sjöfartskonferens) fattade beslut 1977/78:27 med anledning av redogörelsen /78:3för lönede-legalions verksamhet Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. Föredrogscivilutskoltels betänkande 1977/78:5 med anledning av propositionen 1977/78:15med förslag till ändrade riktlinjer för fastighetsdalaverksamheten jämtemotion. Ipropositionen 1977/78:15 () hade regeringen föreslagitriksdagen att godkänna de ändrade riktlinjer för fastighetsdataverksamhetensom förordats i regeringsproiokollet. Sedanflera år tillbaka pågick arbete för alt införa automatisk databehandling (ADB)inom fastighetsregistreringen och inskrivningsväsendet. Enligt gällande planerskulle ett ADB-system, i vilket fastighetsregistrei och inskrivningsregistretvar samordnade i tekniskt hänseende, införas för begränsade delar av landet.Hittills hade ett sådant integrerat system, driftsystem 1, tagits i bruk endasti län. I propositionen föreslogs på grundval av en översyn som hadeverkställts vissa ändringar i riktlinjerna för fastighetsdalaverksamheten, Istället för det nuvarande integrerade driftsysiemet föreslogs att två skildaADB-system skapades, ett för fastighetsregistreringen och ett för inskrivningsväsendet.De skilda systemen skulle i all möjlig utsträckning byggas upp genom enutbrytning ur driftsystem 1. Övergången från registrering tillADB-ieknik skulle även i fortsättningen ske parallellt på de bådaverksamhetsområdena. Ipropositionen drogs en anslagsmässig och geografisk ram upp för verksamhetenunder en första femårsperiod. Verksamhetens utformning under kommande etapperskulle komma att utredas vidare. Denna översyn kom bl. a. att omfatta vissamera övergripande frågor såsom regionalisering och integritet. I detta sammanhang hade behandlats den medanledning av propositionen väckta motionen 1977/78:50 av () ochGunnel (c), vari hemställts 1. att i skrivelse till regeringen begärdeen tidsplan för överföringen av hela landets fastighetsbestånd tillfastighets- och inskrivningsregister, 2. att beslutade att som sin mening uttalaatt driftsystem 1 för fastighetsregistreringen nyttjades till dess den s. k.RRV-modellen utvecklats så långt att ett val dem emellan kunde göras medbeaktande av ekonomiska, säkerhetsmässiga, servicemässiga och andra faktorer attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motionen1977/78:50 skulle godkänna i regeringsproiokollet förordade ändrade riktlinjerför fastighetsdataverksamheten. Reservation hade avgivits av Per , , , , , ochMagnus (samtliga s) som ansett att utskottet bort hemställa