prot · G10925 · 1977-12-31 00:00:00 — a. att utskottet harförutsatt att man inom tar upp både dejusteringar, som kan visa sig nödvändiga, och frågan om en mera allmänutvärdering av lagstiftningen med ledning av de erfarenheter som gjorts. Deltauttalande gjordes alltså av . Skullevi strunta i uttalanden? Skulle den nya regeringen säga att det baraär ett skämt att har begärt all man skall se över de här lagarna?Lars Ulander tycks mena det, eftersom han anser all det är betänkligt att manföljer upp ett uttalande som under enighet ställt sig bakom. Delhar vidare gjorts en rad framställningar från organisationer och enskilda ochäven en del riksdagsultalanden. Man har gjort ett omfattandekartläggningsarbete inom . Det föreligger nästan 200domar i arbetsdomstolen rörande anställningsskyddslagen. Flera av dem vittnarom behovet av en samordning med annan lagstiftning och en djupare analys avvissa rättsfrågor. Jagvill också erinra om alt anslällningsskyddslagen inte var föremål för någonlagrådsgranskning. Också del kan vara en anledning till att del är av intresseatt se på vissa juridiska frågor i dessa sammanhang. Glädjande nog hartillströmningen av anställningsskyddsmål i arbetsdomstolen avtagit något, ochdet kan tas som ett tecken på alt inledningsskedet nu är över. LarsUlander kom sedan in på något - som jag tycker att det är trevligt alt han haruppmärksammat - nämligen ärorika historia vad gälleranställningstryggheten. från motionerade 1957, för20 år sedan, första gängen om lagskydd mot obefogad uppsägning. Det harmotionerats och reserverats i frågan gång på gång senare, framför allt avfolkpartiledamöter som haft sin förankring i ijänsteman-narörelsen. De harockså ibland fått stöd av socialdemokratiska riksdagsmän med förankring inomTCO. Etttiotal folkpartister har utomordentligt aktivt i utskottoch i kammare arbetat för en utbyggnad av anställningsskyddet men röstats nedav de andra partierna. Det är naturligtvis rent struntprat att det parti somframför allt varit pådrivande när anställningsskyddet byggts upp skulle varaberett all riva ned det igen. Del ligger inle ett uns av trovärdighet i ettsådant påslående. Tvärtom: jag har både i utredningsdirektiven och iinterpellationssvaret sagt att lagen i grunden är bra. Men också en bra lag kanförbättras. Ingen lag kan vara så helig atl man inle får undersökahur den verkat, för all se om man kan dra några slutsatser av erfarenheterna. Detgläder mig att har en betydligt mera nyanserad inställning.Hon säger att det är självklart att man mycket noga följer vad som sker medarbetsrättslig lagstiftning. Precis - det är självklart. Och alldeles rätt i att det inle ligger några onda avsikter i all man gör deltasjälvklara. Sedanundrar hon ändå, för all komma med någon kritik: Vilken utgångspunkt harregeringen när man vill göra denna översyn? Del framgår ju av direktiven, därvi tar upp en hel rad punkter. Låt mig peka på en sådan, som jag antar attAnna-Greta själv känner en hel del för, nämligen anställningsskyddet förlångtidssjuka. deltog i en debatt om den saken iriksdagen, och hon utlovade då en utredning. Det är en av de punkter som kommeratt tas upp av den nya kommittén. Den fullföljer alltså i det avseendet en avAnna-Greta själv beställd utredning. Omplanerade ändringar i lagen om anställningsskydd, m. m. Del är med stigande förvåning man följer diskussionerna kring lagen omanställningsskydd. Allt fler undrar vad som egentligen ligger bakom denutredning som har tillsatts. och regeringens direktiv till utredningen framhålls på ettställe: "De anställdas befogade krav på trygghet i anställningenifrågasätts inte i del svenska samhället." Men är det verkligen så?Från arbetsgivarhåll har åtskilliga krav framställts vars inriktningsannerligen inte gällt alt förstärka de anställdas anställningsskydd. Och hurär det t. ex. med kraven på att provanställning skall införas utan det skyddett avtalsvillkor innebär? Vi har också rader av utfall från arbetsgivarhållmot lagen om anställningstrygghet att hänvisa lill. Enav de frågor som har rönt den största uppmärksamheten är konsekvenserna avlagen om anställningstrygghet för arbetsgivarnas ekonomi. Även denna frågafinns ju med i direktiven, trots: 1. att ändringen i förmänsrättslagsliftningen av ettenigt utskott ansågs undanröja en negativ verkan på företagenskreditvärdighet av lagen om anställningstrygghet och 2. atl det av de ulskottsbelänkanden som del hänvisaslill i direktiven framgår au frågan om garantifonder för uppsägningslöner avriksdagen hänskjulits till företagsskatteberedningen. Dess belänkande läggs jufram i slutet av den här månaden. Dessutomkan man hänvisa till att det åtminstone finns ett försäkringsbolag, som förresten snart lär få en mycket uppmärksammad chef, som erbjuder en försäkringgenom vilken riskerna med uppsägningslöner kan försäkras bort - en försäkringsom kan få till effekt att den personalplanering som lagen omanställningstrygghet syftade lill undergrävs. Nuundrar jag: Kan Per ge besked om varför företagsskatteberedningen, somhar tittat på den här frågan, över huvud taget inte Omplanerade ändringar i lagen om anställningsskydd, m. m. nämns i direktiven? Varförsäger man det inte rent ut när man hänvisar till inrikesulskollets belänkandedär saken redovisats? Där står det nämligen atl företagsskatleberedningenskall behandla de här frågorna ulan tidsutdräkt. PerAhlmarks direktiv logs av regeringen . Frågan är: Har helsen från arbetsgivarna varitså svår atl Per blivit tvungen all föregripa företagsskatteberedningenpå detta område? Underdebatten här har hänvisats lill en broschyr. Rapport från småföretag. Jaghoppas alt statsrådet har tagit del av den. Den kommer från och hantverks- och indu-strioi-ganisation. Nufrågar jag: Anser statsrådet att de ståndpunkter som framförs i den härbroschyren står i överensstämmelse med direktivens ord - jag upprepar dem - allde anställdas befogade krav på trygghet i anställningen inte ifrågasätts i dagi del svenska samhället? nu försöker angripa trygghetslagarna innebär ett angrepp på tryggheten idel svenska samhället. gick ut i den senastevalrörelsen och uppmanade medborgarna: Rösta nu inte bort tryggheten påvaldagen! Vi menar att vi har åtskilliga exempel på alt tryggheten förmedborgarna i vårt samhälle börjar rivas upp. Vi är utomordentligt oroade avvad den här utredningen kan komma fram till på basis av de direktiv som jag härnågot har recenserat. Per säger atl mitt inlägg var ren och skär demagogi. I och försig är säkert Per rätte mannen att betygsätta demagoger, men jag villpåslå alt han i det här fallet inte har lyssnat på vad jag har sagt. Hanlar upp en fråga där han pekar på ärorika historia. Jag sade allfolkpartiet i opposition hade gjort ett hyggligt jobb när det gällde atl slåvakt om tryggheten i anställning, men jag påstod också att när folkpartietsedan kom i regeringsställning var det inle lika lätt att agera längre. PerAhlmark talade om tvä belänkanden från inrikes-utskottet, men jag skulle viljaföreslå honom ett studium av inrikes-utskottets belänkande 1975/76:33. Därbehandlades en motion från och med krav om utökning av dengrupp som finns i departementet, och man krävde vidare en utredning av den härfrågan. Då gick emellertid samman med socialdemokraterna och avstyrktemotionen med en motivering som säger att "om det, sedan ytterligareerfarenheter vunnits, anses lämpligt med en mera allmän utvärdering avlagstiftningens verkningar får det förutsättas atl den frågan aktualiseras ianslutning till gruppens arbete." Vadär del som har hänt när del gäller frågan om anställningstryggheten?Såvitt jag begriper ingenting annat än all man från arbetsgivarhåll har trycktpå alldeles otroligt. I min interpellation harjag gett ett exempel från tidningen , där man säger sig ha fåttlöfte av om att flera av de här lagarna skall ses över. Med vetskapom den syn man från på del hållet har på arbetsmarknadslagarna i allmänhet ochtrygghetslagen i synnerhet är del helt klart alt den översynen skall företas iförsämrande syfte. Jagställde frågan lill Per , men då fick jag inget svar. Delsom har hänt mellan och är helt enkelt att man har kommit meddet här förslaget till utredning. LOoch TCO har, som Per vet, reagerat oerhört surt på detta. i LO sade i ett tal : "Den företagar-kampanj sombetraktades för knappt rumsren i under valrörelsen uppträder nu iSAF:s talarstolar i . Knappt har deras kongress slutat förränarbetsmarknadsministern beskäftigt viftar med en utredning om uppmjukning avtrygghetslagarna - även kallade Åmanlagarna." LennartBodström i TCO har sagt pä ungefär samma sätt. Han är orolig för vad som kommaskall genom den här utredningen. PerAhlmark får säga vad han vill; jag är alldeles övertygad om all detta är ettbeställningsarbete men något som Per vill ge sken av all ha kommit frånhonom själv. Tiden som gått och de debatter som har förekommit ger klarabelägg för all det förhåller sig så som jag säger. Isjälva sakfrågan var del en TV-debatt , där man frånarbetsgivarhåll från början skildrade vilka fasor trygghetslagarna medfördeför sysselsättningen. När man hade kommit till slutet på den debatten hadeemellertid fasorna reducerats lill att bli en fråga om de förelag som icke hadeslutit avtal.-Jag är litet rädd för den nu sillande regeringen när del gällerden här typen av frågor, eftersom ni inle "kan" arbetsmarknaden"från vår sida av bordel", som det brukar hela. Omplanerade ändringar i lagen om anställningsskydd, m. m. Arbetsmarknadsministern frågade mig om jag inte var nöjd med all fråganom de långtidssjukas situation logs upp här; jag hade ju varit med om att utlovaen översyn. Jagskulle vilja fråga arbetsmarknadsministern: det över huvud tagel nödvändigtalt lägga in den frågan i ett sådant här utredningsarbete? Kan inte den lösaspå ett enklare och snabbare sätt? Och varför har han inte i del avseendet sagt- om han nu menar all det absolut måste vara en utredning - att frågan skallbehandlas skyndsamt? Kraven från arbetsgivarhåll på uppmjukningar avanställningstryggheten och utredningen om den frågan har han ju bedömt som såangelägna alt de skall behandlas skyndsamt. Jagförsökte så klart som möjligt säga förut alt del är självklart all vi skall haett översynsarbete om den här lagstiftningen. Del gör väl nästan ett patetisktintryck när Per slår här och frågar om man skall strunta i riksdagensbeslut och synpunkter på översyn i olika avseenden. Den omsorg omriksdagens arbete som Per Omplanerade ändringar i lagen om anställningsskydd, m. m. visar här stämmer inte meddet förakt för arbetsformer som han har visat genom att i direktiventa upp en motion som inte har behandlat. Vi skall ha ettöversynsarbete, men vi skall inte ha del efter alla framställningar från olikahåll. Ett statsråd kan inle få vara så okritisk i sin verksamhet all han låteralla framställningar som kommer in gå vidare till utredning. Ochvad sade Per om den punkl som jag speciellt har tagit upp? Ja,egentligen väldigt litet, men han sade bl. a. att vi tar upp provanställning,som det från olika håll har resonerats om. Olika håll - del är i det härsammanhanget arbetsgivarorganisationerna. Vad är det t. ex. man säger i den härSAF-resolutionen som man tog? Jag citerar igen: "Åmanlagarna måsteförbättras så atl de inte längre försvårar nyanställningar. Behovet av rättman på rätt plats måsle beaktas mera. Begreppet 'saklig grund' för uppsägningmåsle ges en realistisk innebörd." Jagskulle också vilja fråga Per vad han konkret menar med del han säger isvaret till oss här på s. 3 när han talar om dessa krav: "Först omså visar sig vara fallet skall kommittén överväga sådana jämkningar ilagstiftningen all den medger en rörlighet inom arbetslivet som är önskvärd från samhälletssida ." Vad är en rörlighet inom arbetslivet som ärönskvärd från samhällets sida? Kravetpå provanställningar har framförts från arbetsgivarhåll. Arbetstagarorganisationernahar sagt att de regler som gäller är lill fyllest. Del är möjligt förparterna på arbetsmarknaden, som jag förut sade, all avtala om provanställningi den utsträckning som är påkallad. Det finns inget skäl alt ha några andrabestämmelser än de som här gäller. Detär alltså så att alla de önskemål som har framförts om en översyn avtrygghetslagen på den här punkten -jag betonar del igen - kommer från ett ochsamma håll, frän arbetsgivarhåll. Först till den fråga som jag ställde inledningsvis i mitt anförande,nämligen pä vad sätt den borgerliga regeringen sökt bidra till all spridainformation kring lagen om anställningsskydd. säger att statenhar gett ut ett antal broschyrer angående anslällningsskyddslagen. Jag har inlesett någon sådan. Men del är möjligt att så har skett faslän det har förbigåttmig. Jag skulle gärna vilja ta del av broschyrerna och vill också fråga: Vemhar fått dessa broschyrer? Sedanvill jag upprepa min andra fråga: Vilka ekonomiska bidrag utgår för all spridainformation kring den här lagstiftningen? Den frågan fick jag inget svar på. Vari medbestämmandelagen står det atl parterna själva skall sköta den härinformationen? Är det inte så, Per , alt man blandar ihop medbestämmandelagenoch lagen om anställningsskydd? Jaghar föreslagit atl man skulle sätta i gång en informationskampanj, riktad lillarbetsgivarna i första hand. Det har jag gjort med anledning av arbetsgivarnastolkning av lagen. De beskyller lagen om anställnings- skydd för all vara orsakenlill att de inle kan anställa folk och då framför allt ungdomar. Jagpekade på atl del finns 40 000 arbetslösa ungdomar och frågade hur man skulleklara jobben för dem. Då svarade arbetsmarknadsministern all han inle ville hanågon allmän arbetsmark-nadsdebaii kring de här frågorna. Detta är väl ändå,herr arbetsmarknadsminister, frågor som direkt berör lagen omanställningsskydd! Arbetsgivarna tar ju den lagen lill inläkt för att inleanställa ungdomar. Men del viftar arbetsmarknadsministern bara bort och säger:Del här vill jag inle diskutera. Vadär del som händer på arbetsmarknaden? Jo, man klarar problemen genom naturligavgång. Sedan rekryteras inga ungdomar. Hur skall det bli i fortsättningen?Skall arbetsmarknadsministern hålla på atl pumpa in pengar till arbetsgivarnaför att de skall bedriva utbildning i all oändlighet? Är det inle nödvändigtatl angripa de här problemen, att starta en informationskampanj och tala om förarbetsgivarna hur lagen skall tolkas, när de uppenbarligen feltolkar den? Hurskall de 400 000 nya jobben annars tas fram? Hur skall de garantier somriksdagsmannen var ute och lämnade infrias, omman inte angriper dessa problem inne i företagen? Vill man inte göra det ochförelagen vägrar all anställa ungdomar, måste problemen lösas på något sätt avstatsmakterna. Annars blir det ju en hel mängd ungdomar som intefår någon sysselsättning. Vihar, som redan framhållits, i och för sig ingenting emot alt lagstiftningenses över, men det är uppenbart atl direktiven till utredningen om översyn avlagen om anställningsskydd är ensidiga och till arbetsgivarnas fördel. Vi harställt frågor angående vissa avsnitt i direktiven men har inle fått någotbesked. Tillsist: Jag tycker för min del atl det är ohederiigl av Svenska arbetsgivareföreningenatt gå ut med den här skriften. Först har man slutit avtal med LO-förbundenöver hela linjen, sedan kommer man fram med den här skriften och ropar påarbetsmarknadsministern, skrämmer med atl del går snett och atl man måsleangripa problemen genom alt ändra lagen om anställningsskydd. Det gör mandärför att man på arbetsgivarsidan vill ha tillbaka de gamla bestämmelserna omarbetsgivarens rätt atl fritt antaga och avskeda personal, dvs. man vill införa>; 32 bakvägen. Och detta lar arbetsmarknadsministern upp utan vidare, utanalt lyssna på löntagarorganisationerna. Jag tycker att del är svagt. Omplanerade ändringar i lagen om anställningsskydd, m. m. Jag tycker alt del är svagt av alt inle förslå alltillsätter man en statlig utredning, så sänder man över lill den utredningende skrivelser, motioner och riksdagsuttalanden som gjorts i ärendet. Därmed larman inte ställning till de enskilda skrivelserna, motionerna elleruttalandena. Detär väl helt naturligt atl arbetsmarknadens parter och de olika partierna iutredningen får granska de här olika skrivelserna. Omplanerade ändringar i tagen om anställningsskydd, m. m. känner behovav atl polemisera mot SHIO och SAF så gör det, men skäll inte på regeringen. Vihar inte tagit ställning lill de olika enskildheterna utan i stället bett enstatlig kommitté alt utreda de här frågorna. efterlyser en informationskampanj. Jag talade om för attdet gavs ut en informationsbroschyr i 200 000 ex. och påflera språk. Då säger : Jag har inle sett den! Nej, men ungefär100 000 -jag går inte i god för den exakta siffran - gick lillLandsorganisationen. Del är klart att vi kan sända över en informationsbroschyrom känner sig okunnig om de här frågorna. Men kom inle och sägatt del är "svagt" av regeringen när inle ens har tagitreda på grundförutsättningarna för de frågor som han själv lar upp i sininterpellation. Anna-GretaLeijon frågar: Vad menas med rörlighet på arbetsmarknaden som önskvärd frånsamhällets sida? Det är flera saker, och frågan har diskuterats av en hel radsocialdemokrater och andra i många sammanhang. En viktig sak är atl underlättaför ungdomar alt få jobb, också i ett trängt arbetsmarknadsläge. Eftersomni oavbrutet citerar arbeisgivarskrifler - ni finner ju inget förgripligt i vadregeringen har sagt utan måste citera annat - skulle jag kunna återge vad ensocialdemokratisk tidning i skrev när man hade läst mina direktivtill den nya utredningen på den här punkten. Jag citerar iÖstersund: "Problemet med ungdomsarbetslösheten är stort och svårlöst.Men del får naturligtvis inte bli så alt man spelar ut den äldre arbetskraftenmot de arbetslösa ungdomarna. Dessafarhågor kan dessbättre betraktas som undanröjda när nu presenteratutredningsdirektiven. Enligt dem får man närmast intrycket alt den anställdestrygghet skall förstärkas." Jaghåller helt med den socialdemokratiska i . Så förhållerdet sig, och det är svaret på fråga. SivertAnderssons anförande var delvis litet svårt att förstå. Jag kan inle rikligtbegripa all konkurslönegarantierna skulle kunna klara de här problemen.Pengarna där har i stort sett tagit slut på grund av del stora antaletkonkurser. Jag kan mycket väl länka mig all det kan behövas andra regler för altgarantera de anställdas trygghet. Jag tycker inle heller atl en lagstiftningsom skall garantera löntagarnas trygghet skall behöva lita på ett endaförsäkringsbolag. Jag fattade inle riktigt om menade på detviset. Och företagsskatteberedningens eventuella förslag om skattefriavinstfonderingar - del har inle lagts fram ännu - hjälper inle alla förelag ochdärmed inle heller alla anställda. LarsUlander bara upprepar att det var som ledde till den härutredningen. Han är tydligen totalt lomhörd eftersom han inte bryr sig om altLandsorganisationen, TCO och SAF hade utkastet lill direktiv ett par veckorföre och all vi också hade fått reaktioner från exempelvis TCOföre denna kongress. han att del varSAF-kongressen som gjorde att man fattade beslutet om utredning. Delär alltså rent prat. Men bryr sig inte om hur det förhåller sigulan han fortsätter att prata på, faslän alla människor som känner till det härvet all man i TCO och LO () hade direktiven föreSAF-kongressen. Sedantill insinuationerna om atl skulle vara berett att riva ned denanställningstrygghet för människor som vi varit med om alt opinionsmässiglbygga upp och i rösta för. har del liberala partietarbetat för detta i - , , , och många andra. Delär alldeles självklart alt strävandena atl öka anställningstryggheten liggerhelt i linje med mitt arbete: Målet är all öka tryggheten men också all se överen lag för att ta reda på om den kan göras bättre. Ingen lagstiftning kan juvara så helig all man inle ens får titta på den när man fåll erfarenheter avden. Vihar tagit upp riksdagsuttalanden, motioner och skrivelser frän organisationeroch gett till den här kommittén. Jag tycker atl del är fullständigt naluriigtatt göra så. Därmed har man inte sagt att jag håller med om det som står i detjag sänder över till kommittén! Det är helt omöjligt, eftersom olika skrivelsersäger olika saker. Men del är kommitténs sak att titta på det här materialetoch utreda frågorna i enlighet med direktiven. Närdet gäller provanställning sade inrikesutskottel , vilket riksdagenställde sig bakom: "Om utvecklingen visar att det föreslagna systemetinle fungerar på ett tillfredsställande sätt får frågan las upp på nytt." Nuskall vi studera om del här fungerar på ett tillfredsställande säll - ienlighet med vad begärde 1973. Varförskall man dä se över bestämmelserna om provanställning och allt sådant? Ja,dels därför all har begärt det, dels därför att vi haren radkollektivavtal som är helt olika. Man kan jämföra exempelvisindustriljänstemannaavialet med verksladsavtalet. De bygger på skildaprinciper. Det kan ge erfarenheter av hur del fungerar. Och del finns mängderav arbetsplatser där det över huvud tagel inle finns en chans lillprovijänsigöring, därför atl de inte har något kollektivavtal. Man kan se ocksåpå de erfarenheterna. Vi har medbestämmandelagen som vi inte hade näranställningsskyddslagen trädde i kraft och som ger de anställda myckel störrechans än tidigare atl påverka personalplaneringen. Anna-GretaLeijon säger att det är bara arbetsgivare som vill ha lill stånd en förändringhär. Låt oss gå lill lagens andlige fader själv och se vad han säger! Vad sägerarkitekten bakom Åmanlagarna, ? Jag skall ordagrant citera enintervju i en tidning. Fråganlill honom lyder: "Tycker du att man bör göra den utredning avtrygghetslagens verkningar som Per beslutat göra?" Omplanerade ändringar i lagen om anställningsskydd, m. m. Omplanerade ändringar i lagen om anställningsskydd, m. m. svarar: "Ja, deltycker jag bestämt. Det kan säkert vara nyttigt. Alla vet vi hur lagen ser ut.Men kunskapen om hur den tillämpas är myckel sparsam." ValterÅman har givit flera intervjuer. Jag har här en utskrift av en myckel långintervju från , där han helt stöder tanken på en översyn av lagen.Är en företrädare för arbetsgivarin-tressena? En man som idecennier jobbat i fackföreningsrörelsen och i ijänstemannarörelsen - har hanplötsligt förvandlats till något slags reaktionär figur som man inle skall brysig om? var alltså ordförande i den utredning som ledde till de här lagarna. Jagskulle kunna ta en rad exempel ur riksdagsprotokoll som visar all folkpartietvar del parti som tidigast på allvar förde fram tanken på lagstiftning omanställningsskydd. Det förslaget röstades ned av andra partier. StatsrådetLidbom, som stod bakom lagen om anställningsskydd, sade i att haninte i något enda sammanhang ifrågasatt äktheten i önskemål att fåtill stånd en sådan lagstiftning. och andra socialdemokrater iriksdagen, t. ex. , har talat om all det rör sig om enkomplicerad lagstiftning och atl del efter en lids erfarenhet kan vara lämpligtatt ompröva den. har i lovat att vissa frågor påanslällningsskyddslagsområdet skulle utredas. Vidare har alltså sagt atl lagen naturiigtvis måste ses över nu när man fått ökaderfarenhet. Mennär jag lar hänsyn till alU detta allt det som hänt under dessa år, allabeställningar som gjorts, alla skrivelser som kommit, all ökad insikt som vihar fått - då säger man: Det är ett beställningsarbele frånArbetsgivareföreningen! Detverkar ibland som om man på sina håll inle trodde alt anställningsskyddslagenskulle uthärda en kritisk och saklig granskning. Jag för min del tror påanställningsskyddslagen. Jag tror all del i grunden är en bra lag. Jag tror attden tål en översyn av en statlig utredning. Men kan vi göra den lagen bättreskall vi naturligtvis göra det. Och det är en uppgift som en statlig utredningnu får la itu med. Per fortsätter atl räkna upp krav som kommit från olika håll påen översyn av trygghetslagarna. Han säger atl det är naturligt alt man sänderöver dessa krav till utredningen, och så nämner han bl. a. motioner.