prot · G109123 · 1977-12-31 00:00:00 — Om man läser kan man se vilka möjligheter detfinns att ge dispens. Men alla kommuner harju inte upprättat någon översiktligplan . Det aren hel del som inte gjort det, och för dem gäller då devanliga reglerna. Beträffandebyggande i glesbygder måste det vara ett samhällsintresse att försöka stimuleradetta, eftersom det är fråga om bygders existens, om avfolkning. Denresirikliviiet som åberopar skulle vara ett fruktansvärt slag motdessa glesbygder och kanske också innebära lagändringar jämfört med . Närdet gäller : Jag nämnde i mitt anförande ett exempel från Tranås.Jag hade inte tagit reda på vilket elände som rådde i innerstad, då manfrån den förra regeringens sida vägrade atl fastställa planen. Jag kan alltsåinle ge något svar på detta, eftersom jag inte tagit reda på förhållandena. Menfrågan gäller inte eländet, utan det är fråga om en uppföljning av deriktlinjer som finns förden fysiska riksplaneringen och de uttalanden som ärgjorda i . Detär också intressant att konstatera att inte längre talar ommarkägarintressei sedan han kanske själv insett alt det är en felaktig approachlill det här ärendel. Först och främst harjag försökt slå fast all del har skett enförskjutning i praxis. Grupper av människor har kommit underfund med att om manbara envisas och besvärar sig genom atl gå till regeringen så får man enändring av den handläggning som lidigare skett i kommunerna och länen.Sifferexemplen visar ju hur många byggnadsnämnder som regeringen har kört över. Dåsäger vi vara glada för-del kan leda till ökning avbefolkningen inom vissa områden. Men då skall man naluriigtvis ta hänsyn tilldetta också när det gäller etl område som , där det verkligenblivit ett stopp när det gäller befolkningen. är ändå ett centrum ilänel. Med tanke på den situation som redovisas i statistiken överbostadssökande är det väl uppenbiiri, all om en induslri söker sig lillÖslersund , finns del inga möjligheier för kommunen all klara det hela,eftersom bostadssituationen inte medger det. Kommunens planläggningsarbeteunder en rad år har hell spolierats lill följd av regeringens beslut. börjar vikanske närma oss litet grand. YngveNyquist säger alt grupper kommit underfund med att vi har en ny politik i dethär landet, och det är naluriigtvis alldeles riktigt. Detta skulle då leda lillatt man i ökad utsträckning begärde dispenser. Ja, om folk är intresserade attgöra det och det inte strider mot pågående markanvändning i en kommun så är detnaturtigtvis möjligt alt bevilja dispens. Detär väl också vad som sker ute i kommunerna på många sätt, där man enligtplanverkets anvisningar har möjlighet att före ändringen i propositionen byggafem till tio permanentbostäder som förtätning lill en by utan krav påplanläggning. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. YNGVENYQUIST (s): har rätt i att det finns grupper som har upptäckt dennamöjlighet. Denna gemensamma nämnare finns, som jag antydde avslutningsvis imitt anförande. Man har upptäckt dem som är jordägande och som begär dispenserför allehanda tillkommande bebyggelse inom sina markområden och dem som ärägare till stora markområden, där vederbörande vill förhindra stadsbebyggelse.Det är väl tydligt att denna gemensamma nämnare har upptäckts även av den nyaregeringen, som också handlat därefter i strid mot vad som varit praxistidigare. BJÖRNELIASSON (c): Det vore olyckligt om det som säger skulle leda till ytterligare förde in restriktioner när det gäller möjligheter alt fö byggautanför planlagt område. När han återkommer till markägarintressei vill jagbara påpeka att det inte är lika lönsamt att odla livsmedel på åkermarken somatt sälja den till att bygga bostäder på. Men det är väl inte denmarkspekulalionen som tycker är mer tillfredsställande än alt mananvänder marken för jordbruksproduktion. Detsamma gäller naturligtvis iglesbygderna, där många familjer kunde få lägre boendekostnader genom alt dellai en förtätning av en by och därmed bidra till att serviceunderlagetupprätthölls på ett för bygden enastående fint sätt. Sedan samtliga under avsnillet Handläggningen avärenden enligt byggnadslagstiftningen anmälda talare nu haft ordet övergårkammaren till att debattera Regeringens ålgärder rörande Järnverkefter utskottets granskning av 80-ärendet. När del gäller regeringens åtgärder rörande efterkonstitutionsutskottels granskning av 80-ärendet skriver utskollsmajoritetenbl. a. följande: "Detanförda visar enligt utskottets mening alt regeringen handlagt det svårlöstaoch allvariiga problemet om NJA:s framtida utveckling med den Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. omsorg och skyndsamhet somvar påkallad." Vireservanter kan inte dela denna utskottsmajoritelens uppfattning om regeringenshandläggning av frågan rörande utvecklingen av NJA sedan regeringen skrinlagtplanerna på 80. Det är starka ord, "omsorg" och"skyndsamhel", som ulskollsmajoriteten använder sig av när del gällerregeringens insalser för . Såsomden minnesgoda erinrar sig skulle 80 ha givit 2 300 nyaarbetstillfällen i . Dessutom hade en sådan satsning på en basindustri iLuleå skapat många arbeten hos underleverantörer och mindre företag på fieraplatser i länet. Planerna på 80 skapade framtidstro i hela Norrbollen.När så 80-planerna skrotades ställdes förhoppningarna på en vidareutveckling av del befintliga NJA. Delfanns anledning alt på nytt ställa förhoppningar på efterfjolårets, , riksdagsbeslut. Uppgiften om inriktningen på valsverk ochmetallurgi väckte förhoppningar i och . Det var ljusglimtar idel mörker som sänkte sig över efter 80-epoken. Medutveckling av valsverk och metallurgi skulle NJA i stort ha kunnal bibehållaantalet anställda. Det värden tillförsikten man hyste. Läget kunde bliåtminstone status quo t. v. Iproposilionen om medelstillskolt till NJA sägs det bl. "Deinom NJA organiserade utrednings- och projekteringsresurserna kommer successivtatt koncentreras till att utforma etl handlingsprogram för att förbättra NJA:svalsnings- och vidareförädlingsresurser. Den slutliga utformningen av dettaprogram, som syftar till etl effektivare och bättre balanseratproduktionssystem inom NJA och därmed bättre lönsamhel, beräknas kunnapresenteras ." Någotsådant förslag eller program,som behandlar NJ A-projekten, har intepresenterats. Vidare anförde departementschefen i propositionen i december 1976att det ärangeläget att en ökad andel av stålproduktionen kan avsättas i formav valsade produkter. "Ifråga om utbyggnad av den metallurgiska kapaciteten vill jag erinra om altregeringsförklaringen innehåller ett klart tillkännagivande av atl en sådanutbyggnad bör komma lill stånd." Riksdagenfattade beslut om kapitaltillskott för /77 föratt lägga en säkrare ekonomisk grund för NJA:s framtida utveckling. Somriktlinje för denna ulveckling angavs en utökning av stålproduktionen i form avvalsade produkter och i andra hand en utbyggnad av den metallurgiskakapaciteten. Riksdagsbeslutet innebaren klart principiellt ställningstagandelill förmån för en positiv ulveckling av NJA. Iriksdagsbeslutet förutsattes alt successivt skulle fö ta del avplanerna för den fortsatta utvecklingen. Detta har inte skett. Något programför atl förbättra NJA:s valsnings- och vidareförädlingsresurser har intepresenterats, varken , såsom aviserades i proposilionen idecember 1976, eller . Av granskningen av regeringsprotokollen framgåralt regeringen inte behandlat frågan om NJA:s utveckling. dagen har i den fråganinte heller fött den redogörelse av industriministern som begärt. ,, har ännu inte presenterats någol förslag som följer deintentioner uttalade om en positiv ulveckling av NJA. 1riksdagsbeslutet förutsattes atl successivt skulle föta del av planerna förden fortsatta utbyggnaden inom NJA. Detta har inte skett.Tvärtom har regeringen valt att förhala och fördröja det slutligaställningstagandet. 1stället förden utbyggnad av valsverkskapaciteten som industriministern aviseradei propositionen har investeringarna i NJA dragits ned tillmindre än hälften av de budgeterade. Parallellt har antalet anställda minskat.Det rimmar illa med riksdagsbeslutet om en posiiiv ulvecklingav NJA. Del rimmarockså illa med vad som lidigare varil allmänt accepterad konjunkturpolitik,nämligen alt under lågkonjunktur projektera och göra anläggningsinvesteringar.Den principen har två bärande skäl; dels att upprätthålla sysselsättningen,dels att förutsebara nödvändiga investeringar inte läggs på toppen av enhögkonjunktur och bidrar till överhettning med för hög efterfrågeinflation. Istället för denna neddragningspolilik som förts för NJA hade ettinvesteringsprogram kunnat ulföras enligt intentionerna i proposilionen 1976/77:57.Tillåt mig, herr talman, att anföra etl exempel. i NJA byggdes ibörjan av och anses inle ha en standard som motsvarar framtida krav,sägs det i handelsstålsutredningen. Vad värre är: Sker inte en snabbinvestering i en ersättning av finvalsverket kommer det att äventyra helaproduktprogrammet för valsade produkter. kan man inte konkurrera med verk av förkrigsmodell, i synnerhet inte närtillverkningsprocessen är baserad på götgjutna ämnen. Den nya processen,stränggjulning, utgör på det här området en betydelsefull innovation, och måsteutgöra grund fören lönsam produktion. Stränggjulning kan antas helt ha ersattgöigjutning vad beträffar handelsstål generellt sett. 1handelsstålsutredningen förebådas en nedläggning av finvalsverket i . Ennedläggning av della verk för så allvarliga konsekvenser atl man riskerarnedläggning av övriga verk i . Drastiskt uttryckt gäller det atl investeraeller att dö. redogörelse industridepartementet lämnat till utskottet vad gälleranvändningen av kapitaltillskottet till NJA har NJA;s förlust för 1977preliminärt beräknats till 390 milj. kr. Av kapiiallillskotlet skulle återstå355 milj. kr., som enligl riksdagsbeslutet om bildandet av skall tillföras utöver apportegendomen. Enligl uppgifter imassmedia har det framkommit atl NJ A:s föriust kommer atl bli mindre änberäknat. Dessa uppgifter kan verifieras. Underskottet beräknas till129 milj. kr. Det skulle innebära att av de till NJA destinerade statsmedlendrygt 600 milj. kr. som bör ersälta det befintliga, utdömda finvalsverket beräknas iårets penningvärde kosta ca 350 milj. kr. Med ylleriigare investeringar av ca300 milj. kr. är det sannolikt att övriga valsverk hade kunnat moderniseras påett sådant sätt att de blivil konkurrenskraftiga. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Istället för att låta ta del av planer på en fortsatt utbyggnad inomNJA har regeringen vall atl fördröja etl slutligt ställningstagande. En sådanhandläggning har varit ägnad att motverka den positiva utveckling avNorrbottens som uttalat sig för. Konkret innebär det att NJAi stället för alt enligl tidigare riksdagsbeslut kunna skapa 2 300 nya arbetstillfällennödgas minska antalet anställda med ca 1 000 personer. Om inte nödvändigainvesteringar görs omgående i enlighet med intentioner, är detsannolikt att sysselsättning för ytterligare ett antal tusen personeräventyras. kan inte försvara att regeringen åsidosatt riksdagensintentioner när det gäller en positiv utveckling av NJA. Utskottsmajoritelensuttalande att regeringen handlagt NJA-frågan med skyndsamhet innebär enfelaktig historieskrivning. Del andra omdömet när det gäller regeringenshandläggning, nämligen att regeringen behandlat frågan "med omsorg",står sig inte heller. Uttrycket "med omsorg" hör hemma i helt andrasammanhang. Handläggningen av denna fråga visar i stället prov på enlaisser-faire-politik av gammal-liberalt märke. Regeringen har här fört enutpräglad laisser-faire-politik, som äventyrar NJA:s framtid och därmed en helregions framtid. Isamband med regeringens ekonomiska politik har begreppet"Åslingdok-trinen" myntals. 1 det här sammanhangei innebär deltabegrepp alt regeringen för det statliga företagel avhänder sig sina styrandefunktioner, i vilka ingår den planerande funktionen. Man för en passivregeringspolilik -man låter tiden gå. Ärdetmedvetet doktrinärt av den borgerliga regeringen? Regeringen, som har ansvaretför planering, i synnerhet i kristid, har måhända följt sin ideologiskamålsättning i det att man låter andra krafter styra. Ekonomiministern har vidotaliga tillfällen använt sig av den ekonomiska liberalismens, kapitalismens,slagord. Under denna passivitet, denna lålgåanda, går liden. Allt medan andrakrafter styr, marknadsmekanismer överspelar lidigare fattade riksdagsbeslutliksom utfästelser som gjorts av statsmakterna. Jag yrkar, herr talman,bifall till reservationen 3. Den socialdemokratiska reservationen belräffande avsnitt 9, som rörNorrbottens , är hållen i ganska försiktiga ordalag. gick i ungefär samma stil. Hon ägnade f ö. ganska åt dendechargemässiga delen av frågan men hon hade en hel del att säga omsysselsättningen i . Beträffande de synpunkterna harjag ingen annanmening än . Problemen är svåra och måste lösas, men de måstelösas med omsorg och eftertanke. Såmycket vågar man nog säga redan nu som att det är klent beställt med dendechargemässiga substansen i reservationen. Man kräver ingen anmärkning motindustriministern - fattas bara det! Man vill i stället ge till kännaall regeringen bättre borde ha bevakat hur anslagna medel har använts av NJA. Nuär NJA som bekant ett bolag inom , och interngranskningenav NJA:s förvaltning sker därför i annan ordning. Men del skadar kanske intealt ägna ål det konstitutionella problemet hur en regeringdisponerar anslag. Ävenom det aktuella anslaget hade gälll ett annal ändamål än NJA måste regeringeninte strikt utnyttja anslaget just som riksdagsbeslutet säger. är enintressant fråga. Vi har inte längre en dechargegranskning i dess gamlabetydelse. Vad vi gör är en granskning av administrativ praxis-det framgick avden inledande debattrundan. Vi kontrollerar naturligtvis om regeringen harföljt gällande lag. Skallman då betrakta varje riksdagsbeslut som lag? Går man till källskrifternafinner man att förfatlningsexperlerna avvisar den tolkningen. Ett utgiftsansiaghar inte karaktär av lag. Då skulle varje yttrande, varje hemställan också varalag. Det var utifrån denna utgångspunkt som arbeteförändrades under slulel av 1960-talel, och det gav oss de lagparagrafer som vinu har atl följa. Grundlagberedningen lär oss all anslag som ger förandra behov än och dess myndigheter skall ställas till regeringensdisposition. Enfortsättning av denna tankegång leder lill att kan fattaprincipbeslut, den kan ge riktlinjer och göra uttalanden, men beslut av det härslaget blir inte rättsligt bindande. Däremot kan de medföra en politiskbundenhet, och det förklarar väl varför vi så ofta möter politiskt betingadereservationer i dechargedebatten som t. ex. i det här fallet. Detär bara det alt här riktar reservanterna kritiken mot fel person och grundarden på ett riksdagsbeslut som de tolkar fel. Förklaringen är förslås enkel: 1Stålverk 80-frågan är socialdemokraterna fixerade till det förflutna. Här harde ingenting lärt och ingenting glömt. De har inle glömt de stolta planernafrån 1973, då det slora 80 skulle byggas -det var planer som fördesfram med pukor och trumpeter. Man har tydligen inte lärt något av allt som häntsedan dess och som totalt har förändrat förutsättningarna för projektet.Behöver jag påminna om hur fjolårets riksdag i samband med granskningen av dengamla regeringens handläggning av 80 påpekade hur ärendet förbereddesi etl alltför forcerat tempo, hur Statsföretag kom på mellanhand, vilka följderdet fick för kommun och vilka uppskruvade förhoppningar som väcktes -vilket allt ledde till kritik av det ansvariga statsrådets beredning avärendet? Nuhar vi kunnat notera att den nye industriministern framlade enproposition med en grundlig analys av stålbranschen och atl genom propositionen lade grunden för en säkrare framlid för desvenska stålverken. Det är bara synd att den grunden inte lades flera årtidigare. Då hade omställningen blivil mindre smärtsam. Det härar frukterna avden låtgåpolitik som alltför länge präglade handelsstålsinduslrin i vårl land,både den statliga och den privata. Varför har den kommit till? Vilken grund har den? Den har kommit till avpolitiska skäl. Det passar bra att i en ömtålig fråga Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. rikta uppmärksamheten pånågot annal - ungefär som alt springa och ropa: "Ta fast tjuven!" Vilkengrund har reservationen? Man pastarätt industriministern harfördröjt ärendel och hänger upp den beskyllningen på riksdagsbeslutet av den 3mars 1977. Men vad innehöll riksdagsbeslutet av ? Låtoss gå lill näringsutskotiets betänkande 1976/77:21. Vad slår där?Inledningsvis refererar man propositionen och noterar alt -medinstämmande av de fackliga organisationerna inom föreiagel - har beslutatrekommendera atl 80 skjuts och atl chefen förindustridepartementet meddelar att han avser atl i annat sammanhang återkommabelräffande 80. Man noterar vidare att det förslag om ekonomiskainsatser av staten som framläggs är föranlett av atl NJA har försalls i enallvarlig situation genom stora förluster särskilt - ochenligt prognos även . Sedan säger utskollet: "Utan garantier somhar lämnats av moderbolaget hade NJA varit skyldigt att träda ilikvidation, eftersom dess aktiekapital är hell förbrukat. Förslaget syftartill en finansiell rekonstruktion som skall säkra NJA:s fortbestånd. Efterunderhålls- och invesleringsinsatser av begränsad omfailning, vilka skallgenomföras ulan tillskoll av statsmedel, planeras en ökning avvalsverkskapacitelen. Ett tredje steg avses bli en utbyggnad av denmetallurgiska kapaciteten. Beslut härom måste emellertid grundas på enloialbedömning av förutsättningarna inom handelsstålbranschen." Denfinansiella rekonstruktionen innefattade förlustläckning samt ned-ochavskrivning av vissa tillgångar med 1 200 milj. kr. saml en förstärkning avNJA:s soliditet med 600 milj. kr. Staten skulle alliså satsa totalt 1 SOOmiij.kr., och det gjorde man också. Det rör sig alltså om ettrekonstruk-lionsförslag. Del säger utskoiiel uuryckligen, och man lillslyrkerde ekonomiska disposiiionerna. Delrör sig inte om någon beställning av ell utbyggande. Tvärtom sägerutskottet att det förutsätter att successivt för ta del av och - iden mån så behövs - la ställning till planerna för den fortsatta utbyggnaden. Omdet är så att de socialdemokratiska reservanterna verkligen menar attregeringen borde ha initierat NJA atl bygga valsverk och bygga ut denmetallurgiska kapaciteten i , så är del en horribel tolkning avriksdagsbeslutet . Hurrekonslruklionsanslagel använts finns i detalj beskrivet i proposilionen1977/78:87. Kerslin var inne på det och påpekade alt av de 1 800miljoner som anslogs i Qol återstår 355 miljoner. Det visade klart alt omregeringen utan att höra skulle ha låtit NJA bygga ut valsverket, såskulle NJA:s soliditet blivit helt undergrävd. Jag misstänkeratt man då skulleha beskyllt industriministern för all ha handlat ansvarslöst i sin uppsikt avNJA. NJA:s stora förluster är beklagliga, men de måsle läckas. Del är staten som denhittills enda aktieägaren som får svara för täckningen. Lål oss notera all de tillskjutna pengarnadock gjort det möjligt alt så långt det nu gått hålla sysselsättningen uppe iLuleåområdel. Det är del som skett. Vad som beslutats i om bildandetav - något som givetvis påverkar NJA och 80 - är i såpass färskt minne för kammarens ledamöter att jag inte behöver kommenteradelta. Jag skulle vilja sluta med samma ord som började sittanförande med genom att upprepa utskottsbetänkandets slutord, nämligen"att regeringen handlagt det svårlösta och allvarliga problemet om NJA:sframtida utveckling med den omsorg och skyndsamhet som varit påkallad. 1 övrigthar granskningen inte gett anledning till något uttalande från utskottelssida." Jag yrkar bifall tillutskottels skrivning. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. KERSTINNILSSON (s): säger i sitt inlägg atl vi socialdemokrater haringenting glömt. Nej, vi socialdemokraterglömmer inle våra löften. Men herrNordin har glömt alt en samlad riksdag tog etl majoritetsbeslut om utbyggnad avStålverk 80, som skulle skapa 2 300 nya arbetstillfällen i . Del beslutethar inle desavouerats i någol riksdagssammanhang. Regeringens åtgärder rörande NJA och Stålverk80-ärendet är i hög grad förvånansvärda. har alltså i mars 1977uttalat all regeringen skulle hålla kontinuerligt underrättad omutvecklingen vid NJA. Anslagna medel har använts på ett annat sätt än vadåtminstone vi socialdemokrater anser vara rätt. Vi menar atl regeringen hargodtagit detta genom sitt agerande. I slällel för alt, som uttalat,successivt få ta del av planerna för fortsatt utbyggnad av NJA, har regeringenvalt all fördröja det slutliga ställningstagandet. Hela det agerandet har varittill skada för den tänkta utvecklingen vid NJA. I stället för att skapa nyaarbetstillfällen kan del bli fråga om en nedskärning med tusentalsarbetstillfällen. Jag måste anse att redovisningen av det kapitaltillskott somNJA fått inle följt intentioner. Regeringen borde utan vidare haredovisai för och bevakat hur medlen kommit lill användning. Jag hoppades verkligen atl Kerslin skulle ha bättre klartförsig vad egentligen beslöt . Men hennes senaste inläggvittnar om att hon nog mera är fången i ett rent önsketänkande beträffandetolkningen av vad näringsutskotiet har sagt i sitt betänkande nr 21. Där stårprecis vad jag har läst upp. Jag utgår från alt har betänkandeti sin hand, och jag fortsätter att citera på s. 4. Där står: "Långsikligaöverväganden inom NJA går ut på alt verksamheten i högre grad skall beslå avvidareförädling, också inom verkstadssektorn. Del kan föruisäiias all riksdagensuccessivi får la del av -och i den mån så behövs la siällning till - planernalör den lörisaiia utbyggnaden." Del var alltså delångsiktiga övervägandena. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. det sättet att här skulleregeringen mot vad NJ skulle anse klokt initiera en utbyggnad.Nej, detta håller inte. Det är möjligt att också vill lägga inden tolkningen i del hela all uiredningen om handelssiåls-induslrin och deproblem som därtill hör inle var bekanta för kammarens ledamöter. Men visst hardet lämnats upplysningar om pågående utredningar. Jag kan på rak arm nämnanågra sådana upplysningar som emanerar från kammardebaiterna. Industriministernavgav frågesvar , och den 1 december 1977samt ett interpellationssvar . Saken omnämndes samt i den allmänpolitiska debatten både och den 10februari 1978. Nog har kammaren varit medveten om den situation som den svenskastålverksindustrin befinner sig i, att produklionen måsle lösas genom ensamordning och att det arbetet pågick. Det typiska är också att riksdagenfattade ett beslut om denna samordning. Om samordningen var partierna överens,även om det rådde delade meningar om hur man skulle värdera de ingåendeförelagens tillgångar. KERSTINNILSSON (s): Här är inget önsketänkande, utan från granskningen 1977 kvarstår detfaktum att har beslutat att regeringen successivi skall underrättariksdagen om planer på fortsatt utbyggnad. Jag har använt uiiryckei laisser-faire-poliiikom regeringens handlande i denna fråga. Man låter liden gå, och under lidenstyr andra krafter och marknadsmekanismer -den osynliga handen, som man talarom inom den ekonomiska liberalismen -den fria konkurrensen. Vadjag har sagt om de svåra problemen exempelvis när del gäller finvalsverketgäller i lika hög grad för universalvalsverkels produktion i . Också denär i huvudsak baserad på äldre, kostsamma gölgjulnings-processer. Då är detsannolikt att vad jag här har sagt om finvalsverkets nedläggning och dekonsekvenser detta får för övriga valsverk i lika hög grad gälleruniversalvalsverket. Jag har tidigare citerat del som anfördes ipropositionen , nämligen atl man skulle lämna fram etlförslag, ell program, som syftar lill ett effektivare och bältre balanseratproduktionssystem inom NJA och därmed bättre lönsamhel. Det skulle presenterasunder . Den presentationen har inle skett.