prot · G10947 · 1977-12-31 00:00:00 — har frågat ekonomiministern dels vilka kapitalföriusterman måste räkna med om kärnkraftsaggregaten 7-11 inte får las i drift, delsvilka ungefäriiga merkostnader man måste räkna med genom alt tillverkningen ochbyggandet av aggregaten 7-12 medvetet fördröjs och dels hur regeringen bedömerdessa föriuster mot bakgrund av den allmänna ekonomiska situationen i landet. Interpellationen haröverlämnats lill mig för att jag skall besvara den. Imaj 1977 trädde lagen (1977:140) om särskilt tillstånd att tillförakärn-reaktor kärnbränsle, m. m., den s. k. villkorslagen, i kraft. Lageninnebär att nya kärnkraftsreaktorer får tas i.drift endast om det använda radioaktivakärnbränslet kan hanteras och förvaras på ett helt säkert sätt. Därmed sättssäkerheten främst. Berördakraftförelag genomför f. n. etl utrednings- och utvecklingsprogram förhantering och förvaring av använt kärnbränsle för att söka uppfyllavillkorslagens krav. Kraflförelagens ansträngningar i detta syfte fordrar tidoch resurser. Däri ligger ingen "medveten fördröjning". Ansökningarom tillstånd att tillföra reaktorerna 7-12 kärnbränsle kommer att prövasenligt villkorslagen. Resultatet av denna prövning avgör om tillstånd kommeratt meddelas. Nedlagda kostnader i reaktorerna 7-12 t. o. m. september 1976uppgick, som redovisades i villkorspropositionen (prop. 1976/77:53), till ca 3800 milj. kr. hade de nedlagda kostnaderna stigit till ca 6400 milj. kr. Härav utgjorde ca 1 100 milj. kr. kostnader för kärnbränsle. Regeringenär inte beredd att eftersätta säkerheten vid hanteringen av utbränt kärnbränslemed hänsyn till konjunkturutvecklingen eller den allmänna ekonomiskasituationen i landet. Omkostnaderna för utebliven kärnkraftsutbyggnad INGVARCARLSSON (s): Jag ber att få lacka statsrådet för svaret. måstejag konstatera att det är en märklig regering vi fått också i avseende påsättet att besvara frågor och interpellationer. NärOlof frågade statsministern om ekonomiminister hade helaregeringens stöd för sina uttalanden och om densvenska kronan, svarade . Har någon tvekat om att harförtroende för sig själv? Närjag ställer en fråga till ekonomiministern hur man skall bedömakapitalförlusterna på energiområdet mot bakgrund av den allmänna ekonomiskasituationen i landei, svarar i stället energiministern. Att i de ekonomiska konsekvenserna framgår av svaret, men det visste viförut. Det är dock betydligt viktigare att få veta vad ekonomiministern tyckerpä den punkten. Omkostnaderna för utebliven kärnkraftsutbyggnad Nästagång skall jag kanske ställa en fråga om t. ex. riskerna för elransoneringlill energiministern. Del skall bli intressant att sé vilket statsråd som dådyker upp. Kanske blir det kommunikationsminister ellerjustitieminister . Energiministernsvarar att vid regeringsskiftet hade vi på reaktorerna 7-12 lagt ned 3 800milj. och all denna siffra hade stigit lill 6 400 milj.kr. Redan häri ligger ett erkännande av att regeringen lagt ner 2 600milj. på aggregat som man påstår inte skall komma till någon användning. Depengarna kunde ju då i stället ha satsats pä att rädda , på attmodernisera stålindustrin och pä den framlidsbil som jobbar med. Tyvärr ärkapitalföriusterna långt större än energiministern vill medge. Aggregaten7 och 8 är klart resp. nästan klart att tas i drift. Kapitalförstöringen fördessa, om de inte fär producera elström, blir minst 7 000 milj. kr. Aggregaten9 och 10 har kommit en god bil på väg. Regeringen har ännu inte, på sitt andraår, avbrutit arbetena på dessa reaktorer, trots att uttryckligen lovadedetta före valet. För som går stiger kostnaderna ytterligare. Det äruppenbart att regeringen har för avsikt att låta dessa aggregat byggas färdigt.De kommer då att ha ett sammanlagt värde som överstiger 8 000 milj. kr. Vadgäller aggregaten 11 och 12 har det senare, dvs. , kommit längst.Vattenfall beräknar kostnaderna vid en nedläggning till 2 200 milj. kr. Föraggregat 11 är motsvarande summa minst 200 milj. kr. Energiministernhar inte brytt sig om att svara på frågan om de ungefäriiga merkostnaderna pågrund av alt byggandet av aggregaten 7-12 fördröjs. Så mycket står klart attkostnaderna är betydande. Enbart för innebär ett uppskov pä två åren merkostnad i löpande penningvärde på 1 500 milj. kr. Menlåt oss koncentrera oss på de rena kapitalförlusterna. De uppgår alltså tillmer än 17 000 milj. kr. Det innebär en belastning för varje sysselsatt svenskmed . Det är alltså ingen liten börda regeringen lägger på svenskafolket för alt rädda ansiktet på . Då har jag ändå inte räknat med deersättningsanspråk som kommer att riktas från de anställdas liksom givelvisfrån kommunernas sida och inte heller finns kostnaderna för ersättningskraftenmed. Jagkan mot den här bakgrunden förstå hårda uttalanden vid moderaternasenergikonferens. Han yttrade bl. a.: "Vi kan inte minska värt oljeberoendehär i landet om vi säger nej lill att, i avvaktan på nya energikällornågon gång , utnyttja kärnenergin." GöstaBohman tillåter sig alltså alt vid en moderatkonferens rikta mycket hård kritikmot den regering som han själv är medlem av. Hans uttalanden måste tolkas säalt han finner de ekonomiska konsekvenserna av den nu förda energipolitikenorimliga. När han som ekonomiminister anmodas att inför redogöra försin syn pä de ekonomiska effekterna av energipolitiken, smiterhan ifrån debatten och överiämnar den till . Det är en ynkedomulan like. Detär inte alltför ofta som företagarnas och löntagarnas representanter är heltöverens. Men när det gäller energipolitiken har de en likartad bedömning. Denborgeriiga regeringens handlingsföriamning på detta viktiga område anses avarbetsmarknadens parter vara en katastrof Skall vi få fart på produktionen ochsysselsättningen är en av de viktigaste förutsättningarna att vi får enenergipolitik värd namnet. Jagmåste konstatera att ekonomiministern helt sviker sitt ansvar, trots att han ärväl medveten om behovet av snabba åtgärder. En snäv partitaktik har fält gåföre sakfrågan. Så var fallet i valrörelsen och det har helt präglatregeringens handlande . Vivet alla att ekonomiministern skyller ifrån sig på . Det är i allrahögsta grad omoraliskt. Regeringen har ett kollektivt ansvar. Särskilt tungtvilar detta på de partier som säger sig ha en viss uppfattning i energifråganpå sina partimöten men i regeringen medverkar till en politik som leder till enallt ohällbarare situation. Ekonomiministernuttalar att vi alla måste känna ansvar för vårt lands besväriiga ekonomiskaläge. Men hur skall man kunna faen uppslutning bakom denna maning närregeringens energipolitik kostar skattebetalare, löntagare och förelag miljardefter miljard? När regeringen är beredd alt lägga ned dessa väldiga belopp baraför att hanka sig fram ett tag till i kanslihuset, hur kan man vänta sig altmänniskor skall hysa förståelse för alt nya bördor måste bäras? Omkostnaderna för utebliven kärnkraftsutbyggnad försöker raljera med ärendefördelningen i regeringen -och det må han ju göra. Men det är också ett bevis bland många pä att han inteär intresserad av en seriös debatt om kärnkraften. Detvar alltså inte något seriöst intresse av att diskutera de här frågorna somdrev att rikta interpellationen till ekonomiministern,utan syftet var något helt annat, och det framgick också av vad han hade attläsa upp. Hansäger att det framgår av svaret att jag struntar i kostnaderna. Nej, det gördet inte alls. Jag har redovisat de nedlagda kostnaderna. Och jag struntar intei dem utan konstaterar bara att den gamla regeringen aldrig tillräckligtbeaktade avfallsproblemet, och därmed sitter vi i en situation som vi helsthade velat undvika. Sedankan man konstatera att den kontraktsbundna delen av dessa kostnader, som intehade gått att undvika, har inneburit att kostnaderna stigit också under den härregeringens tid. Och del är inte heller mycket att göra åt - kostnaderna hadevi tvingats bära i en eller annan form. häller sig till den högre matematiken i sä måtto att han tar tillordentligt när han räknar. Han har möjligen, sedan han lämnade ininterpellationen, blivit medveten om att det finns andra beräkningar än demsom gjort. Av andra stycket i 10 protokoll 1977/78:46-47 Omkostnaderna för utebliven kärnkraftsutbyggnad interpellationframgår att han tagit statens vatlenfallsverks beräkningar för goda och sedaninte funderat längre, och eftersom vi har helt olika syn på hur mycket energioch elkraft som behövs så räknar frikostigt inoljekondenskraften, som man brukar göra på det hållet för att få kalkylerna attse riktigt avskräckande ut. Dessutominnehåller förtexl till interpellationen ett par saker somkräver sitt bemötande. Delena är att han säger att regeringen uttalat all "medborgarna måste räknamed att bära ökade bördor och alt de åtgärder som vidtas måste svida i skinnetpå löntagarna". Kan visa på det regeringsuttalande därdenna mening återfinns? Om inte bör uttalandet inte användas. Itredje stycket konstaterar han: "Ägare och tillverkare av aggregaten 7-11har inte fått några besked om dessa får tas i drift eller inte." Riksdagsmajoritetenhar beslutat om en villkorslag, och den följer vi. Att varmotståndare till lagen och tillhörde minoriteten är ointressant. Om vill ägna sig åt personlig lagtrois är det i ochför sig fritt fram för det, men det är inte särskilt intressant i dettasammanhang. Däremot bevisar detta all den socialdemokratiska prövningen enligtatomenergilagen bara var en formalitet, eftersom man tydligen kunde ge förhandsbesked- annars skulle ju det här uttalandet aldrig ha kunnat fällas. påstår sedan att jag inte har besvarat den fråga som löd: "Vilkaungefäriiga merkostnader måste man räkna med genom att tillverkningen ochbyggandet av aggregaten 7-12 medvetet fördröjs?" Jag har svarat: Del harinte skett någon medveten fördröjning. Men det tar tid och resurser, somkraftföretagen varit beredda att lägga ned, för all åstadkomma det material ochunderlag som krävs för tillståndsansökningarna. Och som kännertill har det arbetet redovisats i en första etapp. Avslutningsvis:Jag antar att det känns skönt för att fortsätta gripa belopp urluften utan att närmare styrka deras förutsättningar. Jag tycker att kammarenstid är för värdefull för att fortsätta den sortens exercis. Vi har ett läge där vi får ett budgetunderskott på ca 30 miljarderkronor. Enligt uppgifter lär det bli ungefär motsvarande underskott nästa år.Sverige håller på att ruinera sig ekonomiskt. bedriver vi enenergipolitik, som enligt egna uppgifter or:5akar landetmiljardförluster, under förutsättning att uppgifterna att vi inte skall användakärnkraften är riktiga. Enligtde beräkningar som jag har gjort, och som jag har grundat på de faktiskasiffror som finns tillgängliga hos myndigheterna, är tyvärr riskerna förkapitalförluster mångdubbelt större. Mot den bakgrunden har jag ansett detvärdefullt att med landets ekonomiminister diskutera de ekonomiska effekterna.Jag måste tyvärr konstatera att ekonomiministern icke är beredd att ta dendebatten, utan han överlämnar frågan till energiministern för en energipolitiskdebatt. Jag kan mycket väl föra den energipolitiska debatten med har vi gjort förr - men det var inte del jag var ute efter , utandet var en ekonomisk debatt. Jag kan inte finna annat än att ekonomiminsternoch regeringen genom alt på detta sätt dribbla med interpellationssvaret haromöjliggjort den debatten för mig. Jagskall inte särskilt mycket förlänga den här diskussionen, men energiministernsreplik gör det nödvändigt att säga någon ytteriigare sak. Energiministernsäger först att byggandet av aggregat inte medvetet har fördröjts. Vad innebärdet då när regeringen säger att t. ex. byggandet av aggregat nr 12 står påsparlåga? Är icke det en medveten fördröjning när man låter byggandet av ellaggregat stå på spariåga? Sedanvar energiministern oerhört oförsiktig när han sade att det finns andra som kanuttala sig om kostnadseffekterna än . Jag förstår attenergiministern avser del yttrande som har gjorts av professor , men detta uttalande har ju på punkt efter punkt bemötts av statensvaltenfallsverk. Jag skall inte trötta mera med att läsa upp klämmen i detbemötandet, men professor uttalande har blivit helt vederlagt. Ochen annan professor - om vi nu skall hålla oss till professorer - säger att haninte kan förstå annat än att det är kritik av kalkylersom är vilseledande. Jagtror att energiministern bör gå hem och läsa yttrande, för hansinlägg här tyder på att han inte har tagit del av detta. Sedanhar jag för dagen inte mer att tillägga. Jag beklagar att ekonomiministern hardragit sig undan den här diskussionen. Omkostnaderna för utebliven kärnkraftsutbyggnad Det finns bara en sak att tillägga, och det är att till skillnad frånIngvar Carisson har jag inte bundit mig för någon version när det gäller deberäknade kostnaderna. Jag har tillgång till båda versionerna och kommer att iregeringskansliet pröva dem mot varandra. Dessutomär det inte jag utan regeringen som står för svaret. I slutet av svaret heterdet: "Regeringenär inte beredd att eftersätta säkerheten vid hanteringen av utbränt kärnbränslemed hänsyn till konjunkturutvecklingen eller den allmänna ekonomiskasituationen i landet." Då återstår egentligenbara en fråga: Är det? Överläggningenvar härmed slutad. Omvissa åtgärder för att främja sysselsättningen för byggnadsarbetare § 4 Om vissa åtgärderför att främja sysselsättningen för byggnadsarbetare Bostadsministern erhöll ordet för allbesvara () anmälda fråga, 1977/78:171, ochanförde: har frågat mig om jag är beredd att i avvaktan påaviserad proposition om energisparande åtgärder i befintlig bebyggelse inledaviss försöksverksamhet i och . Jagvill inledningsvis framhålla att den aviserade propositionen kommer attföreläggas . Några åtgärder i avvaktan på propositionen ärdärför inte aktuella. plan för energisparande åtgärder i del befintliga byggnadsbeståndet somfinns i propositionen läggs stor vikt vid att insatserna avpassas med hänsyntill sysselsättningen. I propositionen redovisas ingående vilkaarbetsmarknadspolitiska effekter som ökade satsningar på energisparomrädetkommer att föra med sig. Det rör sig om åtskilliga nya arbetstillfällen underden tioårsperiod som energisparplanen omfattar. Detta gäller emellertid främstsysselsättning . Förinnevarande budgetår kommer regeringen mot bakgrund av sysselsättningslägetinom byggsektorn att ställa ytteriigare 250 milj. kr. till förfogande för länoch bidrag till sådana energisparande åtgärder i byggnadsbeståndet som gersysselsättning till anställd arbetskraft. Regeringen kommer härvid att användasig av den finansfullmakt som regeringen disponerar. Därutöver avser regeringenalt i tilläggsbudget II föreslå att vidga den reguljära ramenför lån och bidrag lill energisparande åtgärder i byggnadsbeståndet. Därmedtorde de problem för bl. a. byggnadsarbetarna som berör i sinfråga kunna få en positiv lösning. Medhänsyn till det mycket stora spontana intresset för energisparande åtgärderfinns det enligt min mening inte anledning att nu härutöver särskilt stimuleratill insatser i enskilda län. Jag får lacka statsrådet för svaret på min framställda fråga. Svaret ären besvikelse för mig och många andra värmlänningar och norrbottningar, inteminst för mina förbundskamrater ute på byggarbetsplatserna och kanske mest fördem som är eller förväntas bli arbetslösa . Imitt eget hemlän skulle vi enligt de prognoser som föreligger få en befaradarbetslöshet för ca 1 000 byggnadsarbetare. Ser vi till hela landet finner viatt man befarar en arbetslöshet för uppemot 10 000-12 000 byggnadsarbetare.Vissa län drabbas hårdare - och är de mest utsatta idagsläget. Situationen är allt annat än tillfredsställande. Jämfört medföregående år är det närmast en fördubbling av antalet arbetslösa inombranschen. Utöverbyggbranschen drabbas många andra branscher. Byggämnesin-dustrin och närståendebranscher får svårigheter. Därför är den siffra jag nämnt inte alls relevant,om man ser till hela näringslivet. Det är självfallet en rad åtgärder som medfört denna ökadearbetslöshet. Det är kostnadsstegringarna, bristen pä kapital, kreditsvårigheteroch m.ycket annat som orsakat nedgången i byggandet. Regeringen har varitalltför passiv och inte på ett tidigt stadium vidtagit åtgärder för att reda utsituationen. Denaviserade propositionen om energisparstöd har dröjt. Vi skall få den underinnevarande vecka, men det torde dröja innan lagförslaget är omsatt ipraktisk tillämpning. Jag menade och menar fortfarande att på grund av delakuta och brådskande behovet av kraftfulla åtgärder borde exempelvis deregioner som har det kämpigast få påbörja viss verksamhet i det befintligabostadsbeståndet. Vi har inte råd att vänta. I och bordeman som pilotprojekt kunna fä påbörja försöksverksamhet där åtgärderna kundesättas in med omedelbar verkan. Nusäger statsrådet i sitt svar all det rör sig om åtskilliga nya arbetstillfällenunder den tioårsperiod som energisparplanen omfattar. Men min fråga gällde detakuta läget under kommande vintersäsong. För sent skall syndaren vakna, har det sagts. Jag tycker att svaret kaninrymmas under den rubriceringen. De åtgärder som föresläs tror jag interäcker till. Jag är inte lika optimistisk som statsrådet när hon säger alt deproblem jag berört torde kunna få en positiv lösning. Kommerregeringen att styra medlen till de regioner, och Norrbottenexempelvis, där man har de värsta problemen? Om inte regeringen gör det trorjag inte alt problemen för byggnadsjobbarna i och blirlösta. Jag skulle vilja ha ett mer förtydligande svar just på den delen. Det ärdär vi kommer att ha den allra största arbetslösheten. Omvissa åtgärder för att främja sysselsättningen för byggnadsarbetare Det måste väl vara bekant för att de pengar som vianslog och började dela ut är slut - - trots attdet var betydligt mer pengar än under föregående budgetår. Antalet ansökningarär stort - mer än fördubblat. Det tyder på att intresset är stort och på attmånga har fått sysselsättning med hjälp av dessa pengar - både byggnadsarbetareoch arbetare inom byggnadsmaterialinduslrin. Nukommer vi alt anslå ytterligare pengar. I första hand kommer vi, för att fåfram pengar snabbt och inte behöva vänta på del som kommer viatilläggsbudgeten, att använda oss av finansfullmakten. Genom denna kommer viockså att styra medlen till de län där del är mest brist på sysselsättning förbyggnadsarbetarna. Omsammanläggning av statens planverk och I del senaste klarläggande svaret talades om en styrning av pengarnatill de län som har störst behov. Det är självfallet en bit på vägen. Sedanvill jag säga till statsrådet att jag är medveten om vilka belopp som harsatsats, men det räcker inte. Om vi får cirka I 000 byggnadsarbetarearbetslösa i , är del något fel på denförda politiken. har gjort uppvaktningar, och LO och TCO stöder och andranärstående förbund. har också sagt att vi måste ökabyggandet ute i landet. Därmed är situationen långt ifrån bra. Kreditivfråganhar statsrådet inte nämnt, men jag hoppas att man ser till all även denoffentliga sektorn får pengar. Där finns en rad projekt som inte kan starta pågrund av att frågan om kreditiv inte har lösts. Överiäggningenvar härmed slutad. §5 Om sammanläggning av statens planverk och BostadsministernELVY erhöll ordet för att besvara Per () anmäldainterpellation, 1977/78:65, och anförde: Herr talman! Per har ställtföljande frågor till mig: Avser statsrådet att förorda att regeringenföreslår att statens planverk och läggs samman tillett verk? Avser statsrådet, för det fall att sådant förslaginte föreläggs , alt i samband med budgetpropositionen ändockredogöra för regeringens överväganden i ämnet? Fråganom sammanläggning av statens planverk och bereds f n. inom bostadsdepartementet.En särskild proposition med anledning av byggadminislrationsutredningensförslag kommer att föreläggas under innevarande budgetår. Jag ärdärför inte beredd att nu besvara Per första fråga. Regeringens närmare överväganden i ämnet kommer attredovisas i denna särskilda proposition. PER (): Den första frågan jag ställde till bostadsminisiern gällde ombostadsministern tänkte föreslå regeringen att planverket och bostadsslyrelsenläggs ihop. Statsrådet svarar att ärendet bereds. Det får väl tolkas som om honinte bestämt sig än för sin egen ståndpunkt i frågan. Denandra frågan har fått ett klart svar - vi skall under budgetåret faenredogörelse för regeringens överväganden i sammanläggningsfrägan. Därmed harjag fått anledning att tacka för svaret på min interpellation. Jagvill i alla fall gå tillbaka till den första frågan. Låt mig göra klart att denhär interpellationen inte var tänkt som ett sätt att få i gång en kammardebatti sakfrågan - den kan vi lämna därhän. Frågan ställdes därför att jag blevoroad av de uppgifter som kommit ut om handläggningen av den. Ibotten har vi alltså etl utredningsförslag om sammanläggning av myndigheterna.Det förslaget utgick frän tankegångar om en samordning som kunde antas ha enprincipiell förankring i och som här skulle prövas på en annan nivåän när det gäller organisation och civilutskottetsämnesområde. Det föreföll mig närmast självklart att under allaförhållanden skulle få en chans att ta ställning i frågan efter en redovisningav utredningen och remisserna. Samtidigtfår man emellertid veta att bostadsslyrelsen får nya specialsydda lokaler ivår och att den nye generaldirektören får ett sedvanligt sexårsförordnande. Dethar f ö. sagts att han fått försäkringar från den som i varje fall har detformella ansvaret för hela regeringen om att det inte blir någon sammanläggning.Sådana saker tyder ju på att regeringen bestämt sig för att inte låtariksdagen pröva frågan. Det bör vara självklart att man inte ställer i ordningspecialanpassade lokaler för en myndighet som inom överskådlig tid skallorganiseras om. Närjag nu hör att regeringen fortfarande bereder frågan kan del betyda tvä saker -antingen alt man fortfarande håller utgången öppen eller att man bestämt sigmen håller på att skriva en proposition som redovisar det formella beslutet. Omregeringen i realiteten bestämt sig - och det tyder ju mycket på - kan manverkligen fråga sig om det svar jag nu har fått är sä korrekt och rakt på saksom man kan begära i etl sådant här sammanhang. Jag ber om en precisering påden punkten: Har regeringen i praktiken bestämt sig eller inte? Jagkommer än en gång tillbaka lill handläggningstekniken. Om det är så attregeringen inom sin formella kompetens fattar beslut som i sak blir riksdagensbeslut i en aktualiserad fråga, skall det självfallet uppfattas som att manvill styra och begränsa besluismöjlig-heterna. Viblev försatta i ungefär samma situation också i fråga om de obrutnafjällområdena. tilläts besluta om vägkorridorer, men regeringensäger sig ha beslutat om vägarna. Jag vill inte heller här ta upp sakfrågansom sådan. Vi återkommer till den . Men om det här är en teknik somman tänker använda sig av för all få regeringskontroll över , måstejag verkligen protestera, och det mycket kraftigt. Underalla förhållanden måste jag upprepa frågan: Har regeringen bestämt sig isakfrågan? Eller är del kanske så all delar av regeringen bestämt sig och sattinte bara resten av regeringen utan också i en besvärlig situation? Omsammanläggning av statens planverk och Omåtgärder rörande de äldres bostadsförhållan -den Det fanns flera förslag i utredningen. Per och istort kommer att fä ta ställning till alla dessa förslag. De kommer inominnevarande budgetår - jag vill upprepa det. PERBERGMAN (s): Min fråga gällde sammanläggningen av de två verken. De andra frågornahar jag haft en debatt med biträdande bostadsministern om. Jag fick då klariagthur regeringen avser att planera när del gäller dem. Den här frågan gälldeuteslutande sammanläggningen av de två verken. Överiäggningenvar härmed slutad. § 6 Om åtgärderrörande de äldres bostadsförhållanden BostadsministernELVY erhöll ordet för att besvara () den 16november anmälda interpellation, 1977/78:72, och anförde: har frågat mig om jag vill redovisa minaöverväganden med anledning av begäran om en undersökning av deäldres boende.