prot · G109123 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:123 §1 Justerades prolokollet för den 11 innevarande månad. §2 Föredrogs och hänvisades 1977/78:180 tillnäringsutskotiet 1977/78:181 lillskatteutskottet §3 Föredrogs och hänvisades Motioner 1977/78:1908 lillutbildningsutskottet /78:1909-1914 till utrikesutskottel /78:1915-1918 tilltrafikutskottet /78:1919 till jordbruksutskottet /78:1920-1924 tillförsvarsutskottet /78:1925-1927 till arbetsmarknadsutskottet1977/78:1928-1930 till finansutskottet /78:1931 till näringsutskottet1977/78:1932 till finansutskottet /78:1933 lill näringsutskotiet §4 Föredrogs men bordlades åter betänkande 1977/78:36Juslitieutskottets betänkanden /78:31 och 33 Lagutskotlels belänkande1977/78:17 betänkande 1977/78:27 Näringsulskollets betänkande1977/78:51 §5Föredrogs och bifölls Inierpellalionsframställning 1977/78:165 §6 Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Föredrogs konslitutionsutskottets betänkande1977/78:35 med anledning av granskning av statsrådens tjänsteutövning ochregeringsärendenas handläggning. I detta betänkande hade utskottet beträffandeomfattningen och inriktningen av arbetet med granskning av de protokoll somförts i regeringen anfört följande: Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. "I förra årets granskningsbetänkande (KU1976/77:44) redovisades vissa organisatoriska förändringar som vidtagits iregeringskansliet i anslutning lill regeringsskiftet val.Belräffande regeringsärendenas beredning lämnades redogörelser bl. a. för vissaändringar inom kommittéväsendet, för omfattningen av lagrådsgranskningen samtför vissa förberedelser för tillämpningen av den nya medbestämmandelagen vadgäller beredningen av regeringsärendena. Vidare redovisades en särskildundersökning belräffande omfattningen av enskilt statsråds beslutanderätt. Utskottethar även tagit upp vissa frågor rörande regeringsärendenas beredning. Bl.a. har behandlats den förhandlingsverksamhel avseende vissa regeringsärendensom handhas av , vilket organ inrättades fr. o. m. den 1januari 1977. Utskottet avser att fortsätta granskningen av dessa frågoroch avstår sålunda från att nu lämna någon redovisning av dennaförhandlingsverksamhel. I betänkandet lämnas vidare uppgifter om förekomsten avvissa särskilda beredningsorgan för samråd med departementen i olika frågor.Som aviserades i samband med förra årets granskning har utskollet behandlatfrågan om rätten atl föra talan mot enskilt statsråds beslut. Vidare harutskottet på sedvanligt sätt följt utvecklingen beträffande lagrådsgranskningenoch propositionsavlämnandet till . Utskottets granskning har somtidigare år även avsett författningarnas utgivning liksom behandlingen avriksdagens skrivelser till regeringen. Vadgäller kontrollmaki har praxis beträffande del s. k. frågeinstitutetundersökts. Del har gällt förhållandena under såväl den nuvarande som dentidigare regeringens tid i fråga om bl. a. tidpunkten för besvarande avinterpellationer och frågor. Regeringenshandläggning av vissa frågor inom byggnadslagstiftningens ram har granskats avutskottet. Det gäller dels regeringens prövning av några uppmärksammadeplanärenden där berörts, dels praxis i fråga om dispens från det s. k.täibebyggelseförbudet. Vidare lämnas i betänkandet en redovisning avregeringens åtgärder i fråga om stöd till mot bakgrund avden granskning av 80-frågan som utskottet företog . 1 likhetmed har granskningen även berört vissa frågor om handläggningenav energifrågor. Förra årets devalveringsbeslut såvitt avser regeringenshandläggning har varit föremål för utskottels uppmärksamhet undergranskningen. Regeringens handläggning av vissa frågor rörande de s. k.SAS-frikorten, som tidigare tilldelals bl. a. vissa regeringsledamöter, hargranskats av ulskoltel. Etlantal ytteriigare ämnen har tagits upp till granskning. Bland dessa kan nämnashandläggningen av vissa utvisningsfall enligt den s. k. lerrorislpara-grafen,vissa frågor om lokaliseringsstöd m. m., vissa kommunindelningsfrågor samtfråga om information från sida med anledning av vissareformer på familjerättens område." Utskottet hade för anmält den granskningsom utförts saml resultatet därav. Vid betänkandet hade avgivitsföljande reservationer: 1. beträffande avsnittetInterpellationer och frågor av , , , , , och (samtliga s) som ansett att utskottets yttrande i viss del skulle haav reservanterna angiven lydelse, 2. beträffande avsnittetHandläggningen av ärenden enligt byggnadslagstiftningen av ,, , , , och (samtliga s) som ansett att ulskolleis yttrandei vissa delar skulle ha av reservanterna angiven lydelse, 3. belräffande avsnittet Angåenderegeringens åtgärder rörande () efter utskottetsgranskning av 80-ärendet av , , , , , och (samtliga s) som ansett att utskoltels yttrande i viss del skulle ha avreservanterna angiven lydelse. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Gransknlngsarbe-letsomfattning och inriktning, m. m. 4. beträffande avsnittetRegeringens handläggning av energifrågorna av , , , , , ochMarianne (samtliga s) som ansett att utskottets yttrande i deltaavsnitt skulle ha av reservanterna angiven lydelse, 5. beträffande avsnittet Beslut omdevalvering 1977 av , , , , , och (samtligas)som ansett att ulskolleis yttrande i viss del skulle ha av reservanterna angivenlydelse, 6. belräffande avsnittet Vissauttalanden av kommunminislern av , , , , , och (samtliga s) som ansett att utskottets yttrande i viss del skulle haav reservanterna angiven lydelse. Dechargedebattenuppdelas i flera avsnitt. Varje avsnitt behandlas som ettsjälvständigt ärende och talarlistan för de olika avsnitten kan alltså utökasmed ytteriigare talare. Då alla under ett avsnitt anmälda talare haft ordetövergår kammaren till att debattera nästa avsnitt. Voteringarna ägeralltså rum i ett sammanhang sedan samtliga avsnitt slutdebatterats. BeträffandeGranskningsarbetets omfattning och inriktning, m. m. har ordet begärts avBertil Fiskesjö. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetetsomfattning och inriktning, m. m. Konsiitulionsulskottetlägger ner betydande möda på att fullgöra den granskningsuppgift somregeringsformen ålägger utskottet, och detta resulterar i ettbetänkande till kammaren av betydande omfång. De slutsatser som utskottetkommer med i sina rekommendationer till kammaren är väl som regel inte särskiltdrastiska. Men även om dramatik och historiska vingslag inte är det manregelmässigt upplever under granskningsarbetet eller, för all del, underdebatten i kammaren, så är granskningen enligt min mening betydelsefull. Ingenbetvivlar att statsråden av egen drift ständigt bemödar sig om att agera inomde gränser som lag och anständighet anger. Men förekomsten av ett utskott medsärskilda uppgifter och befogenheter att syna befarade övertramp börytterligare minimera eventuella frestelser att göra någol som enligt lag ochstadgad praxis är opassande. Men lika viktigt är atl utskottet får tillfälleatt gå igenom material som ibland är ganska svårtillgängligt, sammanställadetta material och presentera det för allmänheten. Dethar varit så alt utskottet år har gått igenom olika problemkomplexoch genom fylliga redovisningar bidragit till att öka kunskapen om hur ärendenahandläggs i kanslihuset. Förraåret upptogs en betydande del av granskningsbetänkandet av en genomgång avhandläggningsordningen inom den då nya regeringen. Del var självklart alt detfanns eU intresse att kartlägga vilka förändringar i regeringens arbete sominträffat till följd av regeringsskiftet. Denna kartläggning föranledde enmycket kritisk reservation från socialdemokraterna, och företrädare för dessamed i spetsen försökte i inlägg efter inlägg i debatten dengången övertyga kammarens ledamöter om att hela vårl parlamentariska system höllpå att kastas över bord genom regeringsskiftet. Såilla var del dess bättre inte. Det parlamentariska systemet överlevde såvälregeringsskiftet som de socialdemokratiska attackerna. Den slutsals man kan draär att regeringsskiftet innebar en nyttig stimulans förparlamentarismen som sådan. Årtionden av enpartistyre är inte särskiltuppeggande ur pariamentarisk synpunkt. Iår återkommer utskottet med en genomgång av arbetsformerna, och resultatetredovisas i betänkandet och i en omfångsrik bilaga. Utskottet kan den härgången enhälligt konstatera, att det inte funnits anledning till något särskiltuttalande med anledning av de lämnade redogörelserna. Det innebär således attäven socialdemokraterna , när den första tidens bittra grämelse över regeringsskiftetnågol tonat ut, kan godta del självklara i att en koalitionsregeringorganiserar sitt arbete något annortunda än en enparlire-gering. Det är englädjande tillnyktring. Vi behöver således inte diskutera den typ avimaginära konstitutionella problem som socialdemokraterna drog upp isamband med genomgången av arbetet i kanslihuset. Tillden nämnda redovisningen av regeringsärendenas beredning är fogad enförteckning över de särskilda samrådsorgan som med varierande funktioner ärknutna till olika departement. Inte heller denna förteckning föranleder något uttalandefrån utskottet, men den bör nämnas eftersom del troligen är första gången somde här samordningsorganen redovisas samlat. Några principiellt intressantaförändringar har inle skett vad gäller dessa samrådsorgan efterregeringsskiftet, även om det har förekommit en hel del byten. Iett par frågor, som faller in under de inledande avsnitten i utskottsbetänkandetoch som jag skall beröra, vidhåller utskottet i viss mån den kriiik somlidigare år upprepade gånger drabbade den socialdemokratiska regeringen - ävenom det var med ringa verkan. Det gäller propositionsavlämnandet, som är av storbetydelse för arbetsplaneringen i och för ledamöternas och utskottensmöjligheter alt nagelfara regeringens propositioner. Utskottet kan i årvisseriigen konstatera alt det skett en viss förbättring, men fortfarande äranhopningen av propositioner alltför stor. 3596 av propositionerna avlämnades under och undersista dagen av resp. propositionstid, och ett betydande antal kom efterpropositionslidens utgång. De proposi-tionsförieckningarsom regeringen lämnattill har inte hållils. 40 96 kom senare än aviserats och en hel delaviserade propositioner kom inte alls, medan andra kom utan att ha varit med påpropositionsförteckningarna. Man kan naturligtvis inte begära någon fullkomligheii dessa avseenden. Del inträffar saker och ting som gör alt uppgjordaförteckningar måsle frångås. Men jag vill framhålla alt det fortfarande ihuvudsak finns stort utrymme för bot och bättring. Denur synpunkt mest tilltalande lösningen torde vara att ett störreantal propositioner lämnas , så atl utskotten ochkammaren kan komma i gång med ärendebehandlingen . Riksdagenbör enligt min mening också i ökad utsträckning utnyttja möjligheten att uppskjutabehandling av propositioner från vår lill höst i de fall då del inle finnsnågot trängande behov av att få dem avgjorda innan det nya budgetåret startar. har utskottet också granskat i många år.Utskottet har ständigt påpekat atl det ur allmän synpunkt är viktigt att lagaroch förordningar kommer ut i så god tid före ikraftträdandet att allmänhetenoch de myndigheter som skall tillämpa författningarna har en rimlig chans attläsa in författningarna innan de skall börja gälla. Här har också skett enbetydande förbättring, men är det många författningar som kommer utalltför sent. Även det bör rättas till. Lagrådsgranskningenhar varit en stående debattfråga . I årets betänkandefinns det inga krav på något särskilt uttalande i frågan. Orsaken är atträttighelsskyddsutredningen är på slulvarvet med förslag om bl. a. nya reglerpå delta område. Men utskollet kan konstalera att del skett en förbättringunderden sittande regeringens tid. 26 propositioner blev föremål förlagrådsgranskning 1977. Året innan var motsvarande siffra 11. Detbör nämnas atl konstitutionsutskoltet har ell granskningsärende av stortintresse vilande. Utskottet hann inte slutföra det för att få med det iårets betänkande. Det ärende det gäller är tillämpningen av MBL-systemet i Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbe-tets omfattning och Inriktning, m. m. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbe-tets omfattning och inriktning, m. m. kanslihusetoch värderingen av denna tillämpning. Redan det material som hittillssammanställts i utskottet visar att detta är frågor som utskottet har allanledning alt ägna ingående uppmärksamhet, och utskottet anger i sittbetänkande att utskottet har för avsikt atl fortsälla granskningen . frågor där utskottsminoriteten avgett reservationer blir det särskildadebatter under dagens lopp, och jag skall inte här föregripa dessa debatter.Men jag skall avsluta med att något beröra den praxis som möjligen bör präglakonstitutionsutskottets granskning av regeringens mödor. Vi har haft diskussionerom detta även vid tidigare granskningsdebatter. Påden tiden då var värderad ordförande ikonslitu-tionsutskollet och vi enligl den dåvarande regeringssidan hade en ialla avseenden rättrådig och ofelbar regering, brukade han förmana mig ochandra att strikt hålla oss till frågor som berörde grundlagar och lill denadministrativa praxis som utvecklades inom . Någon politiskgranskning var det inte fråga om. För detta hade vi andra remedier, hette det,interpellationer, frågor, fortlöpande sakdebatter i utskoltsärenden och som ettyttersta damoklessvärd misstroendeförklaring. Jag brukade då framhålla att detkunde vara vanskligt atl i alla lägen exakt ange var administriv praxis slutadeoch den poliliska förvillelsen tog vid och att vi kanske inte borde varaalltför formalistiska härvidlag. Vad jag nu kan konstatera - och del börjaderedan förra året i stor skala - är att socialdemokraterna gått längre än vadsom någonsin föresvävat mig. Socialdemokraternahar , som deras reservationer visar, bestämt sig för attgranskningsdebatterna i allt väsentligt skall handla om politiska stridsfrågorsom nästan manglas här i kammaren -1, ex. energipolitik,bostadspolitik och ekonomisk politik - även om ärendena inte ens utgångsvis kanhängas upp på någon diskutabel administrativ inadvertens. Det förundrar mignågot att man inte lyckats få med t. ex. barnomsorgen, SIA-skolan ocharbetsmarknadspolitiken, men del kommer väl nästa gång. Nåväl,jag skall inte vara kitslig. Jag förutsätter att , som står itur på talarlistan, har en statsrätisligi, teoretiskt eller åtminstonepraktiskt tillfredsställande förklaring till den omvändelse i granskningsfilosofinsom socialdemokraterna genomgått . Med det anförda ber jag alt få yrka bifall till utskottets hemställanpå samtliga punkter. I likhet medBertil Fiskesjö vill jag betona värdet av de undersökningar somkonslitutionsulskottel utför och som redovisats i dechargebetänkandet. I vissafall rör det sig om en praxisgranskning. Detär ett betydande material som ställts samman, och utskottets sekretariat harutfört ett mycket omfattande och värdefullt arbete. I vissa fall knyterutskottet en kommentar till dessa granskningar, i andra fall avstår det frånatl göra delta. Även i de sistnämnda fallen är det dock värdefullt attmaterialet redovisas - men det är också det enda sätt varpå kan utöva sin grundlagsenliga kontrollmakt på vissa områden. Traditionelltbehandlar konstitutionsutskoltel lagrådsgranskningen, propositionsavlämnandetoch utgivandet av . När det gällerlagrådsgranskningen delar jag uppfallning atl vi får avvaktautredningens resultat. Jag tror att vi alla gör klokt i att inte genomuttalanden försvåra möjligheterna lill en bred samling på denna punkt-själv hör jag till dem som begärt en utredning. Lät mig bara fåtillägga atl jag för min del har litet svårt att betygsätta en regering utifrånantalet lagrådsremisser. Närdetgäller propositionsavlämnandet minns vi alla vilken hård kritik de som nubefinner sig i regeringsställning riktade mot den dåvarande socialdemokratiskaregeringen - ibland t. o. m. ifrågasatte de dess goda vilja att komma medpropositioner . De anmärkte på alt de fick korrekturexemplar - t. o. m.stencilerade exemplar - och att del hölls presskonferenser utan att det lågpropositioner i våra fack samt att propositionerna avlämnades för sent och inteenligt propositionsförteckningen. Motbakgrund av denna kritik kunde man ha väntal sig att det nu skulle råda enperfekt ordning. Så är del emellertid inte. Jag har då och då fått i min handpropositioner i stencil, det händeratt jag läser om presskonferenserutan attjag haft tillgång till propositionerna och vad beträffar avlämnandet barettenhälligt konstitutionsutskott framfört kritiska synpunkter. Det kan hända atlen och annan tidigare oppositionsman suckar över den nuvarande situationen: detblev inle bättre trots att vi fick en ny regering! Fråganom propositionsavlämnandet är allvarlig för . Propositionerna är destora tyngderna: de alstrar moiioner, och det händer i utskottet att manskjuter på behandling av moiioner därför atl man vill avvakta propositioner sombehandlar samma saker som molionerna. Följaktligen måste vi försöka göranågonting ål avgivandet av propositioner. Det kan hända atl det på nytt fårinledas samtal mellan och regeringen på denna punkt. Närdet gäller utgivningen av är vi eniga i utskottet omatl det behöver ske förbättringar. Lål mig citera: "Utskottetkonstaterar att den av statsrådsberedningen rekommenderade ivåveckorsfristenmellan utgivning och ikraftträdande har iakttagits för merparten avförfattningarna, men att har utkommit föreikraftträdandedagen. Utskollet vill understryka vikten av attinformationskravet blir tillgodosett genom att erforderlig tid får förflytamellan författningars utgivning av trycket och ikraftträdandet." Sialsrådsberedningenfår väl la nya lag, och delta uttalande från bör väl ändåvara något atl vinka med när statsrådsberedningen går ut lill de olikadepartementen. BertilFiskesjö knöt an till (jolårets debatt, och lill en del var hans inlägg enreplik lill mina anföranden i Ijol. Men tydligen har misstolkatmig på en central punkt. Jag hävdade inte att det parlamentariskasystemet kastades över bord genom alt vi fick en borgerlig regering. Vad jaghävdade var att vi fick en ny form av parlamentarism. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbe -tets omfattning och inriktning, m. m. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbe-letsomfattning och inriktning, m. m. Självhar konstaterat att en koalitionsminislär arbetar under andravillkor än en enparliminislär. Del gjorde jag . En sådan ministärsom den nuvarande har sina speciella problem. Jag har kritiserat lösningen avdessa problem, och i de kommande inläggen i skilda frågor lär vi nog kommatillbaka lill denna kritik gång efter annan. BertilFiskesjö förde in begreppet "enpartistyre". Kanske var det enfelsägning. Vad menar med "enpartistyre" i dettasammanhang? Han kan uppenbariigen inte avse alt det bara varil ett enda partisom haft en laglig ställning. Det är inte heller sant att socialdemokratinensam befunnit sig i regeringsställning under . harvi varit i koalition med parti, och ävenmed två andra partier. Vidare har vi i färskt minne . Del ärsvårt atl säga att vi hade ett enpartistyre när frågor avgjordes genom loitninghär och varje votering var lilel av ett äventyr för regeringen. Numenade atl jag bytt fot i den här frågan. Ja, del är kanskelitet för myckel begärt atl jag skall uppträda som försvarsadvokat åt dennuvarande regeringen. Jag har tidigare kritiserat handläggningen av ärenden,och det är en sådan kritik det gäller . Den politiska utformningen får vidiskutera i andra sammanhang. Samtliga sex reservationer som vi avgelt frånsocialdemokratisk sida avser handläggningen inom regeringen av ärenden. Ochdenna kritik innebär alt vi fullföljer kritiken . Den gäller bl. a.följande åtta punkier. Fördelförsta fungerar regeringen inle som en enhet. Lål mig här skjuta inan en gång- att jag är medveten om de speciella problem som en koalitionsregering brottasmed. Men vi befinner oss ju i den situationen att vi inte vet när ett statsrådyttrar sig om han talar för hela regeringen, företräder sitt parti eller kanskeför fram rent personliga synpunkter. Man vet det inte ens när statsministern tarlill orda. De av oss som hörde honom lala ikärnkrafisfrågan och säga atl ingen reaktor kunde laddas om en endavetenskapsman hade kritisk inställning, frågade sig onekligen om han talade förregeringen. Såvitt jag förstår efteråt var del en personligt uttalande hangjorde. Inga andra statsråd har slutit upp kring honom. Inte ens hans egenenergiminister har stött honom. Fördet andra kritiserar vi ministersiyrelsen. Den skall vi ge exempel på i detföljande. Fördel tredje hävdar vi alt del finns en nonchalans mot och dess beslut.Nonchalansen gäller besvarandet av frågor och interpellationer, som senarekommer att avhandlas här, och den gäller fullföljandet av vissa beslut, somockså kommer all belysas. Fördel fjärde finns det en bristande respekt för lagen på vissa punkter. Även delförhållandet kommer att framhävas i det följande. Fördelfemte finns det en förvirring i handläggningen. Den studeras bäst påenergifrågans område. Fördet sjätte inträffar del fördröjningar. Till en del anser jag fortfarande attdelta hör samman med atl man har tre samordningskanslier, men jag skall inietrötta kammaren genom atl gå igenom fjolårets debatt på denna punkt. Det hör också samman medatt regeringen av politiska skäl rullar frågorna framför sig. Fördet sjunde har vi kunnat notera mycket oförsiktiga uttalanden. De gällerenergifrågan och de gäller kommunindelningsfrågan, men kulmen är , som vi närmare skall debattera om några limmar. Fördelåttonde kan vi just närdet gäller devalveringsfrågan konstatera att denhandlades på ett sådant sätt av regeringen att möjligheten till en samlandelösning uteslöts. Jagber, herr lalman, att få yrka bifall lill de sex socialdemokratiskareservationerna. BERTILFISKESJÖ (c) kort genmäle: Herrlalman!Det är bra att nu sluter upp kring den kritik som hantidigare inte andades om beträffande propositionsavlämnandet. Vi har från vårsida stått fast vid vår tidigare ståndpunkt att en ändring måsle komma tillstånd. Vi noterar att det skett en viss förbättring, men den tillgodoser inlevårt krav på den punkten. hängde upp sig på att jag använde ordet enpartistyre. Del var ju sammaparti som satt vid makten , och det var det jag hänsyftadepå. Ifjolårets debatt fick mandel intrycket att koalitionsregeringar enligtsocialdemokraternas uppfattning närmast är någol slags oanständighet om inte t.o. m. något gundlagsvidrigt. Det är fortfarande så atl socialdemokratin - delgenomsyrar anförande - har svårt all accepiera självaförekomsten av koalitionsregeringar. Det skall vara ett parti, del skall varaen typ av uttalanden, det skall vara en kompakt enighet inom helamonoliien.Variationer och utsvävningar är icke tillåtna. Del ärf ö. hell iöverensstämmelse med traditonell socialistisk doktrin. Del skall vara ordning ileden, och bestämmelserna skall tas uppifrån. Närdetgäller själva omsvängningen av socialdemokraternas inställning lillgranskningsarbetet är det uppenbart alt det har skett en omsvängning. Jag harinle beklagat den, och jag har inte kommit med några anmärkningar mot att denskett. Men att den har skett är alldeles uppenbart. vill socialdemokraternaha till stånd politisk debatt i stora frågor, oavsett om det finns någotkonstitutionellt eller ej atl hänga upp det hela på. Detär litet svårt all beröra en sådan här sak utan att exemplifiera. För den skulltvingas jagatt något gå ifrån vad jag lidigare sade om att jag inte skulleföregripa den kommande debatten. Den principen gick ju också . Nivill ha KU-granskningen som politiskt instrument. Låt oss ta energifrågan somexempel. Vad finns del för konstitutionellt angripligi i hela er långareservation i den frågan? Del startade med alt nitrodde att det fanns belägg för uppfattningen atl gentemot och . Om så hade varil fallethade del ulan tvivel varil en konstitutionellt intressant sak. Men vi hargåttigenom det hela i utskottet. Vi har t. o. m. haft utfrågningar med