prot · G109142 · 1977-12-31 00:00:00 — Fördet andra: Medel för särskilda åtgärder på skolans område kan naturligtvisockså användas för delning av maskinskrivningsgrupper om så befinns lokaltönskvärt. Överläggningen var härmedslulad. § 7 Om vidgad rätt tillledighet med B-avdrag för lärare 142 den Statsrådet erhöll ordetför au besvara///.i;(',i,w////a'//A('/i i/- iq-io (fp)anmälda fråga, 1977/78:434, och anförde: Herrlalman!Ingegärd har frågat mig om regeringen avser att vidta q vidvad rätt några ålgärder för alt söka åstadkomma ändring i fråga om möjligheterna för yy ledishei med B- lärare att studera med B-avdrag. Grundreglernaför beviljande av lön med B-avdrag vid studier finns i Allmänt avlöningsavtalför statliga och vissa andra tjänstemän (AST) jämte specialbesiämmelser. Avbestämmelserna i avtalet framgår att lärare kan erhålla B-avdrag vid studiersammanlagt under loppet av tio på varandra följande kalenderår, omarbetsgivaren finner studierna vara angelägna från tjänsiesynpunkt. Beslutrörande B-avdragsförmån till lärare tas enligl gällande ordning i flertaletfall av landets länsskolnämnder. Besluten grundas på en praxis som varit istort sett oförändrad , dvs. det år då förmånen avtalsregle-rades. Regeringensdirekta kontakt rned B-avdragsfrågorna inskränker sig till de fall där beslutöverklagas. Besvärsärenden rörande B-avdrag handläggs i budgeldepartementel igemensam beredning med . Vidbesvarandet av fråga harjag därför samrått med .statsrådetMundebo. Detårliga antalet ansökningar om studier med B-avdrag visade i början påi970-talel en tendens till nedgång (1971/72: 3 000, 1972/73: 2 731 och 1974/ 752 527). Enligt siffror som () tagit fram genom en snabbenkäthos länsskolnämnderna har emellertid nu skett en markant förändring. EnligtSÖ:s sammanställning uppgick det årliga antalet ansökningar till 4494, 1976 lill 5 396 och 1977 lill 5 987. Antaletbesvärsärenden uppgick /73 till 99 och 1974/75 till 133. /77var antalet besvärsärenden över 300. Förmånenatt få studera med B-avdrag på lönen är en del av det utbud av fortbildning somlärarna erbjuds av samhället. Särskilt mot bakgrunden av den stora kostnad somär förknippad med B-avdragsförmånen är del naturiigt atl regeringen uppmärksamtföljer utvecklingen på området. Somjaginledningsvis antydde har nuvarande praxis på B-avdragsomradet ändrats i mycketliten utsträckning . Praxis har huvudsakligen utbildats under en tiddå helt andra förhållanden än rådde på lärarnas arbetsmarknad. Värt atlpeka på i sammanhanget är också att 24 länsskolnämnder skall falla beslut inomramen för denna praxis. Även om mycket görs för att hålla nämndernaunderrättade om vad som sker på B-avdragsområdel. är det oundvikligt atl denena nämnden ibland bifaller en ansökan som en annan nämnd skulle ha avslagit.Förden enskilde läraren ler sig en sådan ordning svårbegriplig. Det finns ävenandra ting som inte är hell tillfredsställande i fråga om B-avdragen förstudier. Redan under den förraregeringens lid gjordes försök att få lill stånd 125 Nr 142 förhandlingarför att om möjligl åstadkomma en modernisering av praxis och den gällande beslutsordning. Förhandlingar inleddesockså men avslutades utan resultat. En bidragande orsak härtill torde havarit den kommande medbe- slämmandelagen och dess möjligheter lill separataavtal i bl. Omvidgad rätt '""SO''- till ledighet med B- Sedermera har under den nuvarande regeringens lid ytteriigare försök avdrag för lärare giorts atl få till stånd vissa förändringar i fråga om möjligheterna atlbevilja B- avdrag för studier. Inteheller dessa strävanden, som initierats av regeringen och som förts fram lill personalorganisationerna av SÖ, har lett till Inomutbildnings- och budgetdeparlementen har riktlinjer för etl nytt försök atlbryla dödläget skisserats. Del är ännu för tidigt att uttala sig med störrebesiämdhet om utsikterna till framgång i del nya försöket -bl. a. måsteytterligare kontakter las med SÖ. INGEGÄRDFR/ENKEL (fp): Jag ber atl få tacka statsrådet för det långa och uttömmandesvar som jag har fått på min fråga. Här gavs i sanning många förklaringar somgör all jag nu förslår myckel av del, som lärarna kanske lycker, iblandkönsliga förfarandel. Fråganföranleddes av all lärare som undervisar invandrarbarn i svenska som främmandespråk inte kan få tjänstledighet med B-avdrag för studier i detta ämne.Undervisningen i svenska för invandrarbarn bedrivs nu oftast som svensk förstaspråkundervisning, eftersom lärarna inle har någon annan utbildning. 1verkligheten ärdet fråga om ett nytt ämne, som har helt andra mål och en annaninlärningsmeiodik än traditionell svenskundervisning. Eleverna har dessulomolika förslaspräk, förkunskaper och kullurell bakgrund. Många lärare bedriverdenna undervisning. Vecka 1977 fanns del 2 920 sådana lärare. av dessahade någon form av lärarutbildning, men endast 6 96 hade utbildning i svenskasom främmande språk. Undervisningen blir naturligtvis lidande, och lärararnakänner sin otillräcklighet. Jagär medveten om, vilket statsrådet säger i sitt svar, att ledighet medB-avdrag för studier är en förhandlingsfråga och all när del gäller lärarevederbörande länsskolnämnd anses vara arbetsgivare. Somjagförslår av statsrådets svar beviljades tjänstledighet tidigare efter en vissutvecklad praxis inom varje nämnd. t. ex. har tidigare beviljatpartiell tjänstledighet för studier av della slag. En ämneslärare och enmellanstadielärare har beviljats sådan tjänstledighet inom andra länsskolnämnder.Men enligl av SÖ ganska sent fastslagna anvisningar kan tydligen sådanijänsiledighei inle längre beviljas, vilket upprört många av lärarna. Enlågsladielärare i ett annat distrikt ville fullfölja sina kvällssludier med en20-poängskurs vid men vägrades delta - enbart studier i pedagogikkunde ge henne B-avdrag. SlalsrådelMogård säger också all nuvarande praxis inle ändrats väsentligt 126 . Jag förslår varför. hade maninte så slort behov av lärare i svenska som nybörjarspråk.Jag lycker atl del är myckel viktigt alt man nu ser över della och all man fåren annan praxis. Jagmåsle säga all de sista styckena i slalsrådeis svar är för mig myckel posiliva,och jag kan ingenting annal än önska och hoppas all del dödläge, som lydligenråder inom både ulbildning.sdeparlemenlel och budgeldepartementel, kan brytasoch atl man verkligen kan komma lilel längre i förhandlingarna. Jag hoppas atlman vid dessa förhandlingar särskilt uppmärks;immar situationen för de läraresom undervisar invandrarbarn i svenska som främmande språk. Lärarnas problem ärmyckel stora. på fältet är man hell enkelt förtvivlad över all inle kunnage den kunskap och den ulbildning som man hoppals pä. Jag önskar ingel annat änall förhandlingarna skall kunna slutföras i posiiiv riktning. Omvidgad rätl till statsbidrag åt handikappade gymnasieelever Överläggningenvar härmed slutad. §8 Om vidgad rätt till statsbidrag åt handikappade gymnasieelever Slalsrådel erhöll ordel för attbesvara () anmälda fråga, 1977/78:444, lillutbildningsministern, och anförde: har frågat utbildningsministern om han är teredd allmedverka lill all slatsbidragsbestämmelserna för handikappade gymnasieeleverutformas så alt integrering i största möjliga utsträckning möjliggörs, och såall elever ulan merkostnader för denne eller dennes familj kan undervisas inärmaste gymnasieskola. Arbetet inom regeringen är sä fördelat att del ärjagsom skall svara på frågan. Som jag lidigare redovisat för (prop.1977/78:100 bil. 12 s. 196-197) kommer en kommitté att tillkallas med uppgiftalt kartlägga och föreslå ålgärder för den fortsatta iniegralionen avhandikappade elever i del allmänna skolväsendel. Kommillén bör överväga påvilket sätt och i vilka former integrationen i det allmänna skolväsendet kanutvecklas utifrån de skilda elevgruppernas tehov. Kommitténs arbele kommergivetvis atl behandla även frågan om handikappade gymnasieelevers situation.Direktiv för kommitténs arbete utarbetas f n.,och jag räknar med att kommitténinom kort skall kunna påbörja sitt arbele. Såvitt gäller statsbidrag förstödåtgärder i form av transporter, personell assistans och tekniska hjälpmedelpröviis della idet årliga budgetarbetet. I slor enighet har undersenare är beviljat medel för atl möjliggöra en successiv utökning avstatsbidraget för dessa ändamål. Jag vill lacka statsrådet för svarel på min fråga.Som jag framhållit i frågan, har under de senasle åren alltmer eftersträvats enintegrering av handikappade elever med övriga skolelever. Omvidgad rätt lill statsbidrag åt handikappade gymnasieelever kappade eleven kan för allha möjlighet all della i skolundervisningen behöva slödåigärder, t.ex.personell assistans och särskild transport. När sialsbi-dragci inle är direkirikial för all klara en elevs skolgång kan orimliga siiualioner uppkomma. per grundskoleelev som kommunerna erhåller förpersonell assistans täcker inte kommunernas kostnader. Detta ärju också ellbidrag för och då i första hand för personell assistans,transporter och tekniska hjälpmedel. Efter vad jag har kunnal förslå blirslatsbidragsandelen ännu lägre för hjälpåtgärder ål gymnasieelever-förmodligenmindre än av kostnaden förhjälpälgärderna. Elevens föräldrar kan då självafå bestrida orimligt slor del av kostnaderna för transporter och för per.sonellassistans. Etl annal resullal kan bli att assistenten inte erhåller denersättning som han rimligen torde ha. Del kan ock.så bli så alt transportkostnadernafår bestridas av föräldrarna. Bägge dessa förhållanden lycker jag är felaktiga. Andraalternativ kan bli all en handikappad elev inle får möjligheteratt gå igymnasium, som ju är en frivillig skolform, eller au eleven hänvisas lillriksgymnasium. För en handikappad elev som skaffal sig kamraier och för vilkenföräldrarna betyder oerhört myckel måsle del vara en klan negaliv sak. Jaganser all man bör eftersträva integrering mellan skilda elevkaiegorier och atlhandikappad elev, som har intellektuella förutsättningar för atl genomgågymnasial utbildning, också bör få göra det och då vid sitt hemgymnasium.Siaisbidragei bör vara så utformat, att de merkostnader som åsamkas elevenockså täcks av statsbidraget. Elevens möjligheter atl få hjälpmedel ochpersonell assistans får inle vara avhängiga av föräldrarnas ekonomiskaföruisältningar eller kommunens vilja och möjligheter all klara silualionen.Kommunens möjligheier kan ju också bero på hur många handikappade elever somfinns i kommunen och som skall ha slödåigärder. Det måste vara samhälletsansvar alt klara den handikappade elevens situation, och då är del til syvendeog sidst sialen som måste ta ansvaret. Delär, herr lalman, bra all en kommilié lillsälis för all se på problemet.Menbeiydliglbäiirehjälpåigärderbehöver vidlas för eleverna just , och delhjälper ju inle eleverna myckel att man tillsätter den här kommittén. Jag vill underslryka all också jag eftersträvar integration av handikappadeelever såväl i som i gymnasieskolan. Men jag vill inle medverkalill halvdana lösningar. Jag vill inte vara med omall vi avsätter resurser sominle är tillräck liga fören fullgod iniegraiion utifrån den enskilda elevensbehov. Det är därför jag tillsätter den här utredningen - den skall närmareklarlägga resursbehovet för olika grupiier. Avsiktenär att om vi inle kan komma fram med tillräckliga resurser nu skall vi ärligterkänna del och lägga upp ett uppbyggnadsprogram, så all vi i alla fall intehandlar på ett sådanl säll all de enskilda handikappade eleverna kommer i kläm. Jagvill lacka slalsrådel fördenna kompleiiering. Men del är ändå så all gymnasieskolanär frivillig,och således föreligger ingen skyldighel för kommunen all sälla inexlra resurser. Då krävs del atl någon annan gör della, och del bordevara staten. Krävs del då, som det står i författningen, tekniska stödåtgärder~ i det innefattas också personell assistans och transporter - för atl kunna geeleverna en meningsfull utbildning i gymnasiet, kan del leda lill all eleven avekonomiska skäl hänvisas till riksgymnasium eller all orimliga kostnaderuppslår för eleven och hans familj. Jag tycker del är angeliigel alt elev somkan della i gymnasieutbildning, framför allt på hemorten, får möjligheter atlgöra del ulan all ekonomiska svårigheter lägger hinder i vägen. Gymnasialulbildning kan betyda mer för handikappad elev än för andra, och allt bör görasför atl den handikappade eleven skall kunna leva lill.sammans med sin familj. Överiäggningenvar härmed slulad. StatsrådetBRITT MOGÅRD erhöll ordel föratt i ell sammanhang besvara de\s Akc Gilisiröitis(s) den 13april anmälda interpellation, 1977/78:159, dels (vpk) den21 april anmälda fråga, 1977/78:430, och anförde: har i en inlerpellalion lill mig rikial följande frågor: Har regeringen några planer på all infriaregeringsförklaringens löfte om mindre klasser? Är slalsrådel beredd alt lämna utfiistelser avsådan art all resurser avsedda för elever med skolsvårigheler ocksåtillförsäkras dem? Vilka ålgärder kommer all vidlas lÖrallgeSIA-skolanden resurs i form av uibildade speciallärare som behövs? Vilka sluisalser drar slalsrådel Mogård avforskningsresultalel angående segregering i skolan och vilka ålgärder ämnarregeringen vidta för att ändra på rådande förhållanden? Vilka inilialiv ämnar statsrådet vidla förall elever med särskilda behov av slöd och stimulans skall få samma möjlighetertill specialundervisning i gymnasieskolan som de lidigare haft i ? Vidarehar frågat mig vilka ålgärder jag avser all vidla för all ändrafördelningen av skolans resurser på elever från olika socialgrupper. Jag besvararinlerpellaiionen och frågan i ell sammanhang. 1interpellationen hävdas an regeringen inle tillför utbildningen utlovaderesurser. Stalsmakterna har emellertid uttalat atl iden mån ökade resurser kunde tillföras utbildningsområdet, skulle dessa avse iförsta hand förskolan och vuxenutbildningen, medan ungdomsskolan finge an.ses ihuvudsak tillgodo.sedd. 9 proiokoll 1977/78:140-142 Nr 142 tionen (1975/76:39) beräknade någon väsenllig utökning av Tisdaeen den resurser.En grundtanke med SIA-reformen är all möjliggöra ell effeklivare 16 mai 1978 °*''bäure uinylljande av de existerande resurserna genom ökad lokal besluiandcräiioch friare resursanvändning. Om utbildnlnsspo- Regeringen har i sin regeringsförklaring all när ytterligare resurser litiken ''" tillföras skolan, skall ålgärder för allminska skolornas och undervis- Regeringen lorde härvid ha slöd av en belydande opinion. Bakgrundenlill den av 1976 och 1978 besluladc decenirali.sc-ringen inomgrundskolan är ett starkt förtroende för kommunernas, rektorsområdenas ochskolenhelernas förmåga och vilja all ta hand om alla elever i skolan, ienlighel med av regeringen föreslagna och av fastslagna mål ochrikilinjer. Ulbildningsuiskollel utialadc i sill telänkande 1975/76:30 följande: "----------------- delbör vara möjligl alt använda en del av en skolenhets eller etl rektorsområdes samladeförstärkningsresurser för atl under ell läsår generellt minska klassernas ochundervisningsgruppernas slorlek, om del finns skäl loren sådanundervisningsanordning. Den återstående delen av skolenhetensförslärkningsresurser måste självfallet vara så stor all del blir möjligl atltillgodose de olika behov av insalser som elever med siirskilda skolsvårighelerhar." Jag finner inga skäl atl föreslå atl, med ändring av sillbeslut, med särskilda bestämmelser reglera användningen avförstärkningsresur.sen. Situationeni skolan är. som anför, i många avseenden bekymmersam. SIA-uiredningen tillkom som ett resullal av motioner från de nuvaranderegeringspartierna, vilka påpekat all ålgärder måste vidlas för all förbällraarbetsmiljön i skolan. 1 SIA-reformen ingår en mera verklighelsförankradläroplan, en annorlunda arbeissäii i skolan, arbetsenheter och flexiblaelevgrupperingar, möjligheter atl anpassa lim- och kursplaner lill den enskildeeleven. SlA-relörmen, som införs , lorde medföra en avsevärtbälire situation för många elever, som på grund av en alltför teoretiskundervisning och bristfällig träning i basfärdigheier vantrivs i skolan ochavbryier skolgången. Denflexibla elevgrupperingen tjänar lill atl åsladkomma en bälireindividualisering. I gällande läroplan finns möjligheter all inom klassens ramlillämpas. k. nivågruppering, dvs. all dela upp klassen "i grupper,som varför sig haren i förhållande lill klassen i dess helhet mera enhetligstruktur" (Lgr 69 s. 56). uttalade i samband medSlA-tesluiei: "Utskottet konstaterar liksom föredragande statsrådet allnivågruppering kan vara motiverad för all ge tillfälle lill systematisk träningi därför lämpade delar av olika ämnen. Ulskoilel vill underslryka viklen av allen sådan gruppering blir kortvarig och i vari fall inle översliger enlermin." Någon socialdemokratisk reservalion avgavs ej belräffande dennapunkl. Segregaiioni boendel är självfallet av stor belydelse i della sammanhang, och regeringen har på olika säll sökt motverka en sådan ulveckling. Yllerligare åigiirder övervägs. 130 På skolområdel innebär det nya siaisbidragei förgrundskolan all en avsevärtslörre del av de loiala resurserna nu kan fördelas inom kommunerna enligl deprinciper som gällt för den s. k. SÅS-resursen, dvs. atl skolor och klasser meden konceniralion av problem kan få större resurserän andra. Här lillkommerockså länsskolnämndens resurs, avsedd alt yttertigare utjämna reella skillnadermellan olika skolors situation. () analyserar vidare nustatistiken över lärariillgången vid olika skolor och i olika kommuner.Ålgärder i syfte all tillförsäkra problemskolor en erfaren och stabil lärarkårkan därefter övervägas. Enavsikl med den friare resursanvändningen har bl. a. varit all ge kommunernamöjlighei alt salsa en större del av statsbidraget på skolor i bostadsområdenmed t. ex. högre frekvens av sociala problem. Den omfördelning som Inga Lantzefterlyser i sin fråga blir alltså möjlig fr. o. m. . Allmänenighet har rätt om atl del är kommunerna själva som är bäst skickade att göradenna resursfördelning, varför något initiativ från min sida i syfte att införaen ökad statlig styrning inte är påkallad. Belräffandespeciallärartinjen utökades utbildningen pä gren 1 /77 med . Denna kapacitet har behållits oförändrad. I propositionen 1977/78:100 har jagföreslagit en utökning med 16 platser inom lalpedagogutbildningen på gren 2,vidare ytterligare 6 platser på gren 2 för ulbildning av lärare förutvecklingsstörda, blinda barn samt ytterligare 6 platser på gren 3:1 förutbildning av lärare för sjuka barn. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ)har redovisat förslag till principer för urval av behöriga sökande sä altkommuner med lågt antal specialpedagogiskl utbildade lärare tillgodoses. Jagavser att åierkomma lill regeringen i denna fråga. Ifråga om femle fråga vill jag erinra om atl nyligenbehandlat motionen 1977/78:1730 av m. fl. (s), vari bl. a.begärdes all uppkommen reservalion under anslaget Särskilda ålgärder påskolområdet skulle få användas kommande budgetår för förslärkningsålgärder igymnasieskolan. Motionen avslogs med hänsyn till all en skrivelse från SÖ isamma syfte nu behandlas i regeringens kansli. Ulbildningsuiskollel förklaradesig inle ha någon erinran mot en sådan disposition, ÅkeGillström yppar i sin interpellation farhågor angående regeringens förmåga atlhantera skolans problem. Jag vill därför lämna en kortfattad och översiktligredovisning över vilka ålgärder på skolans område som vidtagits sedanregeringsskiftet. Förslaghar förelagts om ett nytt stalsbidragssyslem för grundskolan.Riksdagen har beslutat i enlighet med förslagel. Frågan om medinflytande iskolan har utretts, och förslag har framlagts i tvä promemorior som nuremissbehandlas. Förslag om föreningsmedverkan i skolan och ledighet frånarbele i samband härmed remissbehandlas likaledes f n. Enfast organisation med lärarvikarier i har införts fr. o. /78. Försöksverksamhet med förstärkt praktisk arbetslivsorienteringpågår i vissa kommuner . Lokala planeringsråd församverkan mellan skola och arbetsliv har inrättats i alla kommuner och regionalasådana i storstadslänen. Skolledningeni har förstärkts genom en förändrad poängberäkning och en sänkningav skolledarnas undervisningsskyldighet. Förslag har vidare lämnats lillriksdagen om all fr. o. m. rekiors- och studiereklorstjänsierskall inrättas med utgångspunkt i den loiala omfall-ningspoängen förgrundskolan i en kommun. Även della kommer alt innebära en förstärkning ochvidare medföra att kommunerna får fritt planera sin skolledarorganisalion. Dehandikappade, särskilt de multihandikappade, elevernas behov har särskiltuppmärksammats. Specialskolans organisation för undervisning avutvecklingsstörda barn och ungdomar som är syn-, hörsel- eller lalskadade harförstärkts. Vidare byggs lörskolekonsulentorganisaiionen ut. Stålensinslilul förläromedelsinlbrmalion(SlL)skall fr. o. m. / 79informera om samtliga läromedel för med undantag av film ochvideogram. SIL har vidare fr. o. m. ansvaret för information omläromedel för invandrare. Denna information utvidgas / 79. Inomgymnasieskolan har etl antal nya ulbildningsvägar på försök inrätials, såsomkombinalion av gymnasiestudier och elitidrott, iransporltek-nisk gren av denfordonstekniska linjen saml högre specialkurser i musik. Kommande läsår kommerförsöksverksamhet till stånd med reviderad vårdutbildning och drift- ochunderhållsleknisk linje. Vidare införs yrkesulbildning av dansare. Jaghar i proposilionen 1977/78:100 ingående redogjort för elevulveck-lingen iungdomsskolan och de problem som ökade ungdomskullar i gymnasieskolan medför.Inom SÖ och ulbildningsdepartemeniei pågår eli iniensivt arbele lör allbemästra silualionen, en arbele som den förra regeringen borde ha inlell förflera år sedan. Frekvensenav sökande lill olika ulbildningar inom gymnasieskolan bereder vissa problem.Den i förhållande lill lidigare låga tillströmningen lill vissnalurveienskaplig och leknisk ulbildning har länge uppmärksimimais. För altkomplettera och samordna del arbete .som pågår på många skilda håll harenarbetsgrupp tillsatts inom uibildningsdeparlcmenlei med uppgift all lainitiativ till kortsiktiga ålgärder på alla utbildningsnivåer. Regeringenhar fr, o, m, inrättat korta yrkesinriktade kurser med 5 500årselevplatser; på della säll har ca 35 000 ungdomar nåtts, I den nyligenframlagda proposilionen om ökade insalser mot ungdomsarbetslösheten harföreslagils en försöksverksamhei i lio kommuner med yrkesutbildning, därsludier och prakiiski arbeie varvas. Debegränsade resurserna för skolbyggnadsinvesleringar har föranlett en ändring avprövningen av behovet, Byggnadsobjekicn prövas riksövcrgri-pande, ochprioritering sker i första hand av objekt där alternativa lokaler saknas ochför gymnasieskolan av objekt som medför en väsentligt utökad kapacitet,särskilt för yrkesinriktade utbildningsvägar. Jagvill också kortfattat nämna någol om de utredningar i sininterpellation refererar till. Uiredningen angående integration av handikappade iskolan har lill uppgift att belysa skilda elevgruppers behov och kraven påekonomiska och personella resurser för en förden enskilde eleven gynnsam integration,i syfte atl ge de för inlegrationsbesluten ansvariga ett fullgottbeslutsunderlag. Utredningenom elevvårdens organisation och arbeissäii syftar lill att få till stånd etteffektivare utnyttjande av de tillgängliga elevvårdsresurserna och göra det möjliglför kommunerna att bättre än nu kunna avgöra vilken elevrådspersonal olikaskolor behöver. Översynenav forsknings- och utvecklingsarbetet på skolans område har som en av sinahuvuduppgifter alt effektivisera spridningen till alla i skolans vardagverksamma av forsknings- och utvecklingsresultat på skilda nivåer. Bristerna äri dag här belydande. Den arbetsgrupp beslående av i skolan aktiva skolledare,lärare, elever och föriildrar somjag har tillsatl har fåll den svåra uppgiftenalt försöka konkretisera de normer och värderingar som vi i delta samhälle äreniga om och som ålerflnns i läroplan. Deproblem som dessa ulredningar avses behandla är aktuella i skolans verklighetoch bör angripas med konkreta ålgärder.