prot · G109149 · 1977-12-31 00:00:00 — Vidsidan av del nämnda huvudmotivet - att skapa en radio- och TV-organisationsom tar hänsyn också till lokalradions och utbildningsradions behov förframtiden - har elt huvudsyfte med propositionen varil att stärka radionsställning, att låta den komma fram ur TV:s slagskugga. Delta sker bäst genomatt låta radion bli ett särskilt företag, med egen teknik och egna redaktioneruianför . Socialdemokraternahävdar nu atl radion skulle få en försvagad ställning genom all den fråntas sinegen distriktsorganisation. I debalten tycks man ha glömt bort atl radion intealls har någon distriklsorganisalion . har distrikt, som ärdirekl underställda radiochefen. Distrikten skall producera program för båderadio och TV. Socialdemokraternavill alt distrikten skall få en starkare ställning. Men det är en förstärkningsom samlidigl innebär en försvagning av hela radions slällning. Propositionenoch utskottsmajoriteten ger riksradion en styrkeposition då det gäller attavgöra hur programverksamheten ute i landet skall vara organiserad. Radion fårsjälv avgöra hur många och hur stora redaktioner man skall ha ute i landeteller om man skall välja atl söka samarbete med lokalradion och medTV-förelaget. Framför allt vill vi slå vakt om de två ljudradioföretagensmöjligheler alt samarbeta med varandra, på frivillighe-lens grund och pävillkor som de själva bör ha frihet alt utforma. Del vore förmätet av oss atttro alt vi kan överblicka vilken lösning som är bäst . En sak kanvi i varje fall med säkerhet konstatera. Lokalradion hårde bäsla möjlighelernaall bygga ul elt finmaskigl bevakningsnät över hela landel. TV kan här aldrigerbjuda samma möjlighel. Det måste därför vara galet atl - somsocialdemokraterna vill - Oätlra riksradion lill TV-distriklen. Manhar sagt att den nya organisationen innebär mer byråkrati och ökade kostnader.Först vill jag säga att jag inte tror att mastodontorganisationer nödvändigtvisär billigast och mest effektiva. Del finns många exempel på atl en verksamhet imindre skala ger bällre ulbyle. Del finns absolut ingen anledning atl utgå fränalt den nya organisationen skall bli mer byråkratisk och mer dyrbar än dennuvarande. Den nya organisationen skall självfallet inte innebära enfyrdubbling av det nuvarande organisation. Syftet med uppdelningen iflera bolag är bl. a. alt förkorta beslutsvägarna. Om man tar vara på den nyaorganisationens möjligheter, bör byråkratin kunna minskas. Och det är SverigesRadio som skall genomföra den nya organisationen. Vi har ingen anledning att idetalj linjera upp administration och beslutsvägar inom koncernen. visade nu en plötslig generositet mot , som ihistoriskt perspektiv kan verka något förvånande. Varför gjorde någonting för atl tillföra ytterligare resurser då socialdemokraternavar i majoritet i ? Var det inte så att socialdemokraterna häromåretröstade emot en försiärkning med 30 miljoner till ? Med denlinjen skulle ha haft 30 miljoner plus åriigt påslagmindre för programverksamheten. bjuder man över-och det har manrätt alt göra. Socialdemokraternas förslag innebär dock att man litetlättsinnigt tömmer mera pengar ur radiofonden. Och så tilldemokratibegreppet. Propositionensförslag till demokraliparagraf i radiolagen är i allt väsentligt hämtat frånradioulredningen. Bakom utredningens förslag stod inte bara de borgerligaledamöterna utan också den socialdemokratiske ordföranden och densocialdemokratiske riksdagsledamoten . Formuleringen utarbetadesunder medverkan av den socialdemokratiske statsvetaren professor . Vadvar då radioutredningens skäl för atl föreslå en ändrad lydelse? Det nya är isjälva verket inte kravet på att radio och TV skall hävda det demokratiskastatsskicket. På just det sättet har paragrafen tolkats av Det i saknya är i stället det andra ledet: " principen om alla människors lika värdeoch den enskilda människans frihet och värdig-hel." Skälettill alt utredningen fann sig behöva föreslå en sådan precisering avdemokralibegreppet var den omfattande kritiken mol för atl maninte ansåg sig kunna vara partisk till förmån för jämställdheten mellan könenoch för atl man i alltför hög grad tillät slappt underhållsvåld i programmen. Ulredningenstod inför starka krav på atl dessa frågor skulle markeras särskilt iavtalstexten. Ulredningen ansåg alt sådana formuleringar skulle bli alltförinskränkande på förelagets frihet och alt del fanns risk för atlyltrandefriheten skulle kunna inskränkas. I stället valde utredningen att göraen markering i demokratiparagrafen. Desom kritiserar den föreslagna formuleringen läser sällan hela paragrafen utanstannar vid den första hälften, den del som inte är ny. Manpåstår atl den nya lydelsen skulle tvinga att i alla sammanhanghävda just del statsskick som vi har vall i , med pariamentarism,självstyrelse och annat. Självfallel förhåller det sig inte så. Vadradio och TV åläggs alt vara partiska till förmån för är inte någon specielldemokratisk teknik utan, just som del slår, "det demokratiskastatsskickels grundidéer". Till yttermera visso slårdelta uUryckligen underslruket i förarbetena, i Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. Radionsoch televisionens Jörisatta verksamhet. m. m. propositionstexten och iradioutredningens förslag, som propositionen hänvisar till. Hurdella kan tolkas som en inskränkning av yttrandefriheten är fullständigtobegripligt. GEORGANDERSSON (s) kort genmäle: skrev en artikel i i går; den har åberopatstidigare här . I den artikeln hävdar han alt en skillnad mot den nuvarandesituationen blir all även kvinnornas rättigheter skall värnas med den nyalagformuleringen. Han har i sill inlägg återkommit lill samma tes. Jagfrågar mig då: Menar verkligen att den nuvarande utformningenav radiolag och avtal inte ålägger att värna kvinnornasrättigheter? har ju varit ledamot av radionämnden en tid.Ansåg han sig då inte ha något stöd i lag och avtal för att kritisera programsom var diskriminerande mot kvinnor? Dethär aren intressant fråga. Den har behandlats tidigare i , ochkulturutskottet hade i anledning av molioner i ärendel anledning all skriva följande i sitt betänkandenr 1976: "Utskottet vill dock påpeka alt föreskrifterna i nuvaranderadiolag och i avtalet mellan staten och om atl förelaget skalliaktta saklighet och opartiskhet samt hävda de grundläggande demokratiskavärdena självfallet inte är förenliga med en könsdiskriminerande behandlingvare sig den riktar sig mol kvinnor eller män." Såskrev utskottet , och bland undertecknarna fanns satt med i utskottet och formulerade denna skrivning med hänvisning tillnuvarande formulering av avtal och lag. Jag kräver nu att sig. Här försöker han i sista stund hilta ett försvar för denomotiverade nya formuleringen, och han använder dä samma argument för denna somhan använde till förmån för den gamla formuleringen 1976. Delta är någotegendomligt för oss som har försökt följa den här diskussionen . Låtmig kommentera några andra inslag i senaste anförande. Hansäger alt socialdemokraterna är inkonsekvenla och barett illa genomtänktförslag. Jag kan säga att vi pä samtliga punkter har elt starkt stöd avremissopinionen. Vi har vid utskottsbehandlingen fåll starkt stöd från deopinioner som givit sig till känna där. Jag tycker atl delta för attvårt förslag inte är så illa genomtänkt. Däremot tycks proposilionen hatillkommit mycket hastigt över jullovet. () kortgenmäle: Jag tar gärna olika talare på orden, och jag har försökt göra det underdenna debatl. Men tyvärr nödgas jag än en gäng peka på den motsägelse som finnsmellan nyformuleringen och förklaringen atl den skall tolkas som om den gamlaformuleringen stod kvar. Jag lycker fortfarande att det är meningslöst attändra en sak och förklara alt ändringen ingenting innebär i sak.Varför skall man då ändra, om man inte helt enkelt tycker all del är roligtatt se någonling nytl? Men del kan knappast vara motiv för en lagstiftare. Jan-ErikWikström åberopade tre personer, som han väl uppfattade som aukloriteter pädelta område, nämligen Hans Löwbeer, och har respekt för dem alla tre, och självklart har de rätt alt föra fram sinameningar. Men jag kan inte upphöja någon av dem till en sådan auktoritet attjag endast för alt de intar en ståndpunkt skulle ansluta mig till den. Enligtelt vanligt källkritiskt resonemang får man väl betrakta den socialdemokratiskagruppmotionen såsom elt bättre uttryck för den socialdemokratiska uppfattningenän dessa personers synpunkter. Jaghar varit inbegripen i diskussioner med omdemokratibegreppet. finns han inte här i kammaren, och följaktligen skalljag inte polemisera mot honom. Det demokratibegrepp som han rör sig medinnebäratl man begränsardemokralin lill att avse endast statsskicket och intesamhället i övrigl. Men i den svenska talar vi nu allmänt omförelagsdemokrati, ekonomisk demokrati osv. Det är värden som vi har fört in idenna debatt och som sedan -särskilt efter 1967 för att använda Sven-ErikNordins årtal - har betytt väldigl mycket. Sedanfäste jag mig också vid alt utbildningsministern i hög grad uppehöll sig viddet omtalade tillägget. Jag har sagt alt jag i sak står bakom detta.Men varför skall man då inte la upp allt det andra som också finns infört igrundlagen utan endasl dessa formuleringar som återfinns i den nuvaranderegeringsformen?Om man gör en sådan uppräkning, måste man göra den fullständig. I annal fallfinns del anledning atl fråga varför inte också andra värden som hör tilldemokratins grundvärden ingår. Radionsoch televisionens Jörisatta verksamhet, m. m. (vpk) kortgenmäle: Herrtalman Jag konstaterar alt haren annan förklaring än deföregående talarna till att man snävat in demokralibegreppet. De övriga talarnahar sagt att det rör sig om formaliteter och preciseringar men inte några inskränkningar. Jan-ErikWikström framhåller att det har varit svårigheter vid tolkningen och atl delutbildats en praxis, som då skulle innebära atl man inte kan vara partisk sålill vida att man bekämpar kvinnoförtryck och liknande företeelser i samhället.Jag kan visst hålla med honom om all del finns programinslag i Radiosom, för den händelse man lillämpar denna paragraf om alt värna om dedemokratiska värdena, bestämt skulle utgå, därför all de redovisar enkvinnouppfailning och innehåller elt underhållningsvåld som inte kan anses ståi överensstämmelse med denna paragraf Men del, menar jag, behöver inte innebäraatt man snävar in begreppet. Tvärtom, som sä många har framhållits,ger del gamla ullrycket "de demokratiska värdena" en betydligt slörrehandlingsfrihet och en belydligt slörre möjlighet att slå vakt omjämställdheten, att slå vakt om den ekonomiska demokratin och inte minsl atlockså skildra tredje väridens unga stater på ett rimligt och vettigt sätt. Sedan var inne på radion igen och hävdade att Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. propositionen syftar tillatt stärka radions slällning. Del går ju inte att komma ifrån att del i etl nära samarbete mellan radio och TV ute i distrikten, elt samarbetesom man nu slår sönder. Uppsplittringen innebär att man måste bygga upp nyaorganisationer på var sitt häll. hävdar atl del visst intekommer att kosla pengar, all det visst inte kommer all innebära ökad byråkrati.Tvärtom, säger han, kommer byråkratin alt minska genom atl man tvingas byggaupp fyra nya frislående förelag. Detär litet oroväckande i det längre perspektivet, om tror atluppsplittringen kommer att innebära sänkta kostnader. Vi fick över huvud tagelinte någol som helsl besked från när del gällerkostnadsfrågorna och hur man skall kunna finansiera alla de förslag och devackra målsättningar som ställs upp i proposilionen med de njugga penningmedelsom slälls till förfogande. undrade på vad jag byggde del resonemang som jag förtom demokraliparagrafen. har tolkat den gamla demokraliparagrafenså atl den inte gör det möjligl för radion alt vara partisk till förmån förjämställdhet. Del har man dokumenterat i en skrivelse; jag minns nu inte om denvar riktad lill jämställdhetsdelegationen eller var ett svar på en brev frånFredrika-Bremer-förbundet. Detta kan tyvärr inte kullurutskoltet ändra på genomett allmänt uttalande. Det är den tolkning som har gjort, ochdet var detta som låg bakom att radioutredningen arbetade med denna fråga. Omman nu alltså vill att skall vara partisk lill förmån förjämställdhet så krävs det etl klariäggande, och del har radioulredningensmajoritet velal göra. I övrigl är del ingen ändring i förhållande lill dengamla regeln. säger nu alt den socialdemokratiska partimotionen väger tyngre änradioutredningens majoritet. Ja, jag räknar inte antalet huvuden, men jag villinte frånkänna , Hans Löwbeer och andra någon auktoritet,utan jag vill gärna titta på vad de faktiskt står för. Jag är övertygad om atlde var burna av en god vilja atl underiätia för att bl. a.bevaka jämställdhetens principer. Nugör inte vi något stort nummer av detta i propositionen, för del kan ju finnasskäl för både det ena och det andra, utan det är som blåserupp det så enormt. Men tag då den diskussionen med , för jagvill inte underkänna hans auktoritet på det här områdel. Jagvill gärna försvara utredningens majoritet. Jag tycker atl den har gjorl ettgott arbete, när den har försökt underiätia för atl vara partisktill föirmån för jämställdheten. Ungefär så enkelt är det. EvaHjelmström undrar hur man nu skall finansiera detta. Svaret är: Genom delicensmedel som står till förfogande - alltså det belopp man hade i Ool pluskostnadskompensation plus 50 nya reformmiljoner. har fullständigfrihet att använda de pengarna. Vi vet inte hur mycket man kommer att salsa pålokalradio, hur mycket man kommer alt salsa på regional-TV osv., och vi tyckerinte att del är riksdag och regering som skall avgöra delta, ulan det skallföretaget göra självt. Sedanvill jag gärna tillägga, eftersom jag inte hann med det i mitt förra inlägg,att det kan vara viktigt alt komma med ylleriigare ett klarläggande när detgäller kravet på opartiskhet, saklighet och balans i programverksamheten. Ettprogram eller etl programinslag som sänds av ett programföretag kan intebalanseras av elt program eller programinslag som sänds av ett annatprogramföretag. Delta innebär t. ex. atl elt program som sänds av utbildningsradioninte kan balanseras av radio- eller TV-program. En sådan regeltillämpas . Utgångspunktenför hur man skall bedöma om programverksamheten i ett företag har balans skallvara vad som framstår som naturligt för publiken. Den som skall pröva frågor ombalans skall således sätta sig i publikens ställe och inte i programföretagetsställe. Han skall ta ställning till om den som har tagit del av det partiskaprogrammet har haft rimlig möjlighet atl känna lill existensen av detbalanserande programmet. Så är fallet exempelvis i den löpandenyhetsförmedlingen, i en programserie eller i fråga om program till vilketprogramföretaget hänvisar i samband med sändningen. Deltainnebär elt krav på alt programföretagen planerar partiskheten. Eller med andraord att den producent som framställer etl partiskt program före sändningenförsäkrar sig om atl motbalans finns och alt hänvisning till del balanserandeprogrammet sker i de fall det inte är fråga om löpande nyhetsförmedling elleren programserie. Ensådan planering bör ske . Det kan inte vara rimligt attprogrammakarna i efterhand går och letar efter program som kan ha balanseratett redan sänt program. Sammanfattningsvis:Det är alltså även i forlsältningen fritt fram för alla länkbara uddasynpunkter och ståndpunkter, så länge man också släpper fram motsidansargument. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. () kortgenmäle: Säkert är förslaget från majoriteten inom ulredningen uttryck för engod vilja. Men om denna goda vilja leder fel, så tycker jag man skall kritiseraden. Jag har den allra största respekt för kunskaper omdemokrati, men jag förbehåller mig rätlen atl ha en annan uppfattning. Nuärdet dock inte uppfattning vi diskuterar, utan det ärregeringens och utskollsmajorilelens. Det är de som lagl förslaget, och de fårta ansvaret för del. Närjag sedan åberopat den socialdemokratiska gruppmolionen var del inte för atträkna några huvuden, som utbildningsministern fåll för sig, utan för attjagbetraktade det mera som ett uttryck för socialdemokratins uppfattning på dennapunkt än de tre personers mening som åberopade. Av det senasle inläggetfrån utbildningsministerns sida framgick atl det Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. egenlligenvarett skäl som bestämt hans ställningslagande, nämligen all man skulle få ellklart uttryck för tanken pä jämställdhet mellan könen och att Radio-TVskall vara partiskt på denna punkt. Jag delar den uppfattningen all SverigesRadio skall vara partiskt på den här punkten. Men om nu detta var det endaskälet, varför har man då fört in begreppet "det demokratiskastatsskicket"? Kan inte könslikställigheten räknas in i de demokratiskavärdena? sker ju i vår regeringsform. Skall inte kunnatolka deUa utifrån den regeringsform som har antagit? EVAHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle: Utbildningsministern log lill intäkt för alt avvisa denlidigare formuleringen om de demokratiska värdena. Där tror jag dock allutbildningsministern skall se upp litet, för såväl styrelse somdess medarbetare i är hell överens om alt avvisa del nya förslagetoch visar på atl det innebär en inskränkning. 1 själva verket var del ju inteheller som utbildningsministern lutade sig mot utan JörgenWesterståhl, och det tycker jag är tämligen ointressant i sammanhanget. Låt mig sedan gå över till någol betydligtintressantare, nämligen detta med pengarna. Där vidhåller jag mitt lidigare förslagom en enkel lektion i matemalik. Utbildningsministern hänvisar lill 50 miljoneri reformpengar. Som jag framhöll lidigare skall emellertid de pengarna lillicke oväsentlig del kunna användas i programproduktionen i kvalitetshöjandesyfte. De skall också användas till att bygga ul den regionalariksprogramproduktionen med en veckotimme. Likaså skall de räcka till atlstarta regionala TV-sändningar inom en region. De skall också räcka lill attbygga ut elt mindre dagblock i TV och att förstärka lokalradion osv. Jag skullekunna göra uppräkningen ännu längre. Men bara omorganisationen kostar i rundatal 20 miljoner. Sedan tillkommer ökade koslnader för personalutbildning isamband med omorganisationen. Vidare finns det en rad eftersatla behov.Därefter finns lokalradions krav. Den har länge sullii på svältkost. Jagfrågar mig: Hur skall 50 miljoner räcka lill alll della? () kortgenmäle: Jag lycker det är litet märkligt alt så lättsinnigtviftar bort det utlalande som elt enigt kulturutskott gjorde 1976 och som hansjälv var med om all formulera. Del gör all man som kulturutskoltsordförandeblir litet betänksam. Om del är så man hanterar utskoiisbeiänkanden i övrigl,så är del nedslående, minsl sagl. Sedanhar kommit lillbaka och välvilligt sagl en delvackra ord om lokalradion. Men får jag där ändå markera all lokalradionbehandlas snävt i propositionen. Vi vill i vår motion och genom våra reservationerprioritera utvecklingen av lokalradion. Propositionen har skapat mycket starkoro inom lokalradioförelaget, som har fån snäva ramar och pekpinnar om alt maninte bör bygga ut underredaktioner. emellertid etl enigtutskott sagt ifrån atl sädana pekpinnar skall inte regeringen använda.Lokalradion ges också i uppdrag att fungera som någon sortsdistriklsorganisalion inom ljudradion, och det medför risk för alt lokalradioninte kommeratt kunna fullgöra sin funktion som verkligt lokal radio. Slutligenytterligare några ord om organisationsförändringen, en fråga som jag ocksåtycker alt hanterar lättsinnigt. Han säger atl våra förslagär illa genomtänkta, men han presenterar ingen kostnadskalkyl för sitt egetförslag. Vi har inhämtat vad omorganisationen kan innebära, och man har sagtoss alt organisationsförändringen medför alt ca 1 350 anställda i ochi distrikten får väsentligt ändrade arbetsförhållanden. En lång rad välfungerande arbetsgrupper bryts upp. 1 flertalet fall blirdel fråga omlokalmässiga förflyttningar, i elt antal fall kan del bli fråga om byte avarbetsuppgifter eller yrke, och omorganisationen kommer under lång lid att gåut över den egentliga programverksamheten. Del är detta som är det allvariiga,att man ödslar lid, kraft och pengar på en omorganisation som egentligen bararegeringen vill ha. Och sä förhindrar man pä det sättet att programverksamhetenutvecklas. Organisationsförändringen innebär en personalökning istorieksordningen 100 personer och en kostnadsökning på uppskattningsvis 20miljoner . Vad har för underlag när han sedan säger attdella inte är någon stor affär, alt detta inte behöver kosta mer än marginellasummor övergångsvis? Radionsoch televisionens Jörisatta verksamhet, m. m. Först villjag lill säga att man faktiskt inte kanstifta lagar genom att göra uttalanden i ett utskottsbetänkande. Det ärsjälvfallel riktigt vad kulturutskottel sade , men detväsentliga är om det är tillräckligt för atl skall kunna varapartisk till förmån för jämställdheten. Jagär glad över att något har tonat ner aggressiviteten och ilikhet med mig och andra diskuterar det här som två olika sätt att formuleranågonting om vilket vi i sak är överens. Den här debatten har fyllt en slorfunktion om vi har kommil därhän. Litet äreräddning tycker jag ändå atl det harblivit för de socialdemokraliska ledamöternas i radioulredningen goda vilja ochomsorg om integritet. Såtill det där med pengar. gör del lätt för sig när hon räknar uppalll som skall hända under hela avtalsperioden och jämfördet med de 50miljonerna. Men medelsanvisningen 50 miljoner avser ju del forsla årel, och vadvi lalar om i proposilionen är sådanl som skall hända . Dethar sagts att skulle ha lämnat kostnadsuppgifter om vadomorganisationen skulle kosta. De beräkningarna avsåg - och några andra siffrorharjag inte sett - en hell annan organisation än den som föreslås ipropositionen: en organisalion utan moderbolag och utan möjlighet till byte avOänster mellan programbolagen. De siffrorna är ganska ointressanta i del härsammanhanget. 7 protokoll 1977/78:149 Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. Detvore nyttigt atl lala om vad omorganisationen fakliskt kommer att innebära. Jagtror alt det är klara överdrifter i debatten när det gäller förändringarnaskaraktär och storleksordning - det är faktiskt inte fråga om så våldsammaförändringar. En ganska framstående radioman sade vid elt tillfälle"olTtherecord": Delta är naturligtvis en logisk organisation. Detenda felet äran inte vi på själva har kommil på den härmodellen. Så kan man också uttrycka det. sådan här debatt, herr lalman, betonar man skillnaderna mellan partierna,det blir om reservalionerna som man lalar. Men del viktiga ärju inte vad somskiljer oss åt utan vad som förenar oss. Del som skiljer oss åt rör sig mesl omorganisatoriska frågor, som man kanske renl av kan väga beteckna som detaljer,även om de självfallet inte är oviktiga. Menvi är ense om alla grundläggande principer för hur radio och TV skall arbeta ivårl land: integritet, publicistisk frihet, styrka mol alla yttrepåtryckningar. Radionsoch televisionens speciella ställning gör att vi måste ställa krav på altverksamheten skall präglas av saklighet och opartiskhet. Det är vi också heltense om. Finansieringenär vi också ense om; ingen reklam ulan endasl mottagar-avgifter och för vissadelar - utbildningsprogram och utlandsprogram -skattefinansiering. Viär ense om mera pengar till programverksamheten, det är bara beloppen somskiljer sig åt. Viär också ense om en ökad decenlralisering av programansvarel och om en ökadgeografisk decentralisering genom salsning på distrikten. Vi är ense om att bygga ullokalradio och regional-TV. Isjälva verket är vi också ense om myckel då det gäller organisationen. Vi ärense om alt lokalradio och övrig radio och TV skall höra hop i en koncern, ävenom vi är oense om antalet dotterbolag.