prot · G10952 · 1977-12-31 00:00:00 — Avgörandeär nu att det måste klarläggas vad som händer med dem som har kommit tillPakistan från . Innan man är helt säker på den saken får inle någonförpassas från ! Överläggningenvar härmed slutad. § 9 Omomfattningen av statlig ersättning för skador vid naturkatastrofen i KommunministernJOHANNES erhöll ordet för all besvara () den 2december anmälda fråga, 1977/78:188, och anförde: har frågat mig om regeringen kommer all tillse att demänniskor som direkt eller indirekt drabbats av natur-kalastrofen i stadsdelenTuve i hålls skadeslösa i ekonomiskt hänseende. Dethar från allra första stund varit regeringens avsikt alt medverka till alt dedrabbade skall, så långt det är möjligt, hållas ekonomiskt skadeslösa. För altdetta skall kunna ske på smidigaste möjliga sätt hölls enöverläggningg mellan de närmast berörda departementscheferna samt statsrådetFriggebo och företrädare för försäkringsbranschen. Resultatetav denna överiäggning och andra överväganden inom regeringen blev all ensamrådsgrupp tillsattes med företrädare för berörda departement, länsstyrelseni , , försäkringsbolagen och devillaägare m. fl. som har drabbats av katastrofen. De senare kommer altrepresenteras av styrelsemedlemmar i de villaföreningar som är berörda avkatastrofen. Samrådsgruppensuppgift är att medverka till en lösning av de ekonomiska och andra svårighetersom invånarna i katastrofområdel har drabbats av. Regeringenär sålunda beredd att i samarbete med ansvariga myndigheter och andra berördamedverka till alt de som har drabbats av katastrofen i skall, så långt detär möjligt, hållas ekonomiskt skadeslösa. Den fruktansvärda naturkatastrof som inträffade i stadsdelen iGöteborg har utförligt redovisats i ord och bild imassmedia. Trots detta vågar jag påslå att ingen som inte varit på platsen fåttklart för sig vilken enorm omfattning detta jordskred hade. Demänskliga tragedierna i form av bortgångna familjemedlemmar och fysiskt ochpsykiskt skadade människor kan naturiiglvis icke ersättas i pengar. Jag vågar,herr talman, göra mig till talesman för samtliga ledamöter när jagsäger att vi alla hyser stor medkänsla med de drabbade luveborna. Dennamedkänsla bör dock icke bara stanna vid ord. Även om de mänskliga tragedierna,som sagt, icke kan ersättas med pengar, bör staten genom regering och riksdag tillseatt ingen av de drabbade lider någon ekonomisk föriust. Delta måste gälla såvälde direkt som de indirekt skadade. Kommunministerns klara uttalande att allaolycksdrabbade skall hållas skadeslösa genom att staten ålar sig allaekonomiska förpliktelser som icke läcks av försäkringsbolag mottogs med stortacksamhet och med tillit av Tuveborna. Samtidigtsom jag nu tackar kommunministern för svaret på min fråga kan jag ändå inteannat än konstatera att något av eftertankens kränka blekhet har gripit honom,när han säger att regeringens avsikt är att de drabbade skall hållas skadeslösaså långt del är möjligt, ty delta är en begränsning. Imin fråga krävde jag också att få vela hur man skall ersätta de indirektskadade. Det är självklart att de människor vilkas hus och hem förstörts skallbli ersatta till 100 96. Men de människor vilkas hus bara har skadats så alt dekan flytta in måste ju också få ersättning. Vidare: Hur gör vi med de människorvilkas hus är intakta men står från raskanlen, så all människornaav psykiska skäl icke vågar flytta in, även om geoteknikerna säger att det är ofarligt? Självfalletmåste samhället ta dessa mänskligahänsyn och se till att också de människor som av olika skäl icke vågar bo isina hus hålls ekonomiskt skadeslösa. Hur gör vi t. ex. med specerihandlare somhar blivit av med 70 96 av sitt kundunderlag, och vad gör vi med företag somhelt raserats och där inga försäkringsbolag läcker kostnaderna? Detär de här frågorna som jag kräver besked om. Jag ber därför kom-munminisiernatt här i kammaren på nytt bekräfta att del löfte som gavs efterkalastrofen, nämligen att alla skall hållas ekonomiskt skadeslösa, gäller ävennu. Jag tror att en sådan bekräftelse kan göra den kommande helgen någotljusare för de människor som har föriorat anhöriga, vänner, hus och hem. Omomfattningen av statlig ersättning för skador vid naturkatastrofen i och jag har helt visst inga delade meningar när detgäller de personliga tragedier som denna kalastrof har inneburit, och jag harockså gett uttryck för mitt deltagande. Omomfattningen av statlig ersättning för skador vid naturkatastrofen i området efterkatastrofen, och del är som sade helt riktigt att jag då fick enspontan fråga från en av fastighetsägarna, om jag kunde utlova ekonomiskt stödfrån staten. Jag hade då av naturliga skäl inte hunnit att förankra minståndpunkt i regeringen, utan gav uttryck för min spontana uppfattning att jagpersonligen anser att det rör sig om en katastrof av en för vårt land unikomfattning och att det därför är naluriigl att del allmänna träder in. Jagtillade, som också hänvisade till, alt det är mer än nog altdessa människor har drabbats av dessa psykiska lidanden. De har föriorat sinahem och de har ryckts upp från sin sociala miljö, och därför bör man varagenerös i sin bedömning. Men alla de frågor som ställer kommeratt bli uppgifter för den nämnda samrådsgruppen att penetrera, och jag kan lovaatt det skall ske i en mycket positiv anda. inte kunnat gå längre än lill all de drabbade "så långt det ärmöjligt" skall hållas ekonomiskt skadeslösa har flera orsaker. Del finnsimmateriella skador, som är mycket svåra att ersätta, och sådana gränsfall somKurt var inne på och som måste bedömas särskilt. Men min ochregeringens allmänna inställning, bekräftad i mitt interpellationssvar, är attdel skall vara en generös bedömning av de ekonomiska skadorna. Ja, del var just den spontana uppfattning som kommunministern gavuttryck för som Tuveborna också litade på. säger kommunministern att dennanaturiiglvis inle var förankrad i regeringen. Men när en sådan här katastrofinträffar måste samhället till ställa upp och även ersätta de immateriella skadorna. Det är bra att kommunministernförsäkrar alt vi skall pröva dessa frågor i en positiv anda, men jag tycker attkommunministern också kunde säga till de drabbade Tuveborna: Ni skall veta attregering och riksdag kommer att ersätta de ekonomiska förluster ni har lidit. Jagkommer efter denna debatt alt överlämna en skrivelse till kommunministern frånde drabbade i , där de i detalj preciserar alla de ekonomiska problem somde ställs inför. Tidsramen för en enkel fråga gör del inte möjligt att ta uppalla dessa detaljproblem, men det är utomordentligt väsentligt att de härmänniskorna inte bollas mellan olika myndigheter. Det får icke heller vara såalt staten övervältrar dessa kostnader på kommunen. Del måste vara enersättningsfråga som regering och riksdag till svarar för. Det hade varitfullständigt självklart, om det hade gällt en liten kommun, men det måste varalika självklart när det nu råkar inträffa i en stor kommun. Jagskall inle här räkna upp alla olika typer av indirekta skador som uppstått, menjag känner lill hundratalet människor som bor alldeles intill området och somnu är sjukskrivna på grund av psykiska besvär och icke vågar flytta in i sinahus, även om geoteknikerna säger att de kan bo där. I sådanafall måste samhället ta mänskliga hänsyn, och samhället måste ställa upp ochhålla dessa människor skadeslösa. Jag vill gärna hålla med om att del är myckel väsentligtall dessa människor inte, som han uttryckte det, bollas mellan olikamyndigheter. Del är ju just för all undvika delta som vi har lillsatl dennabreda samrådsgrupp med företrädare för kommundepartementet,- som har ett litet kalastrofanslag, vilket dockingalunda räcker i detta fall, det är jag fullt medveten om -,budgeldepartemeniet, , och iGöteborg. Jag vill vidare poängtera all de direkt drabbade representeras avföreträdare för villaägarföreningarnas styrelser. Jaghar gått in för att visa den öppenhet och förståelse som KurtHugosson efteriyser. Man kommer att i denna samrådsgrupp på regeringsnivå altfå framföra alla sina synpunkter. Vi kommer att kalla till ett förstasammanträde med denna grupp . Jagtycker, , att vi väl inle skall dra upp motsättningar som irealiteten inte existerar. Jag tror att vi alla, i både riksdag och regering,har vårt hjärta med för dessa människor på ett sådant sätt all vi inte behövergöra någon gradering och säga all några känner mer och andra mindre. Jag troratt vi alla är på samma linje. Del är humanitärt helt befogat att vi bislår deekonomiskt drabbade. Omomfattningen av statlig ersättning för skador vid naturkatastrofen i Jag vill starkt understryka, herr kommunminisler, att jag inle vill draupp några motsättningar som inle existerar. Måhändakänner jag mig mer engagerad i denna fråga än någon annan person i dennakammare, eftersom jag har bott i detta område och känner ochlider med människorna där. Detär bra att vi har fått den här samrådsgruppen, och det är bra att företrädareför de drabbade får finnas med i den. Men trots delta kommer det att uppståmängder av problem, och då är det viktigt bl. a. all samhället som företrädareför de drabbade ställer till förfogande ekonomisk och juridisk expertis idiskussionerna. Jagvill sluta denna debatt med att läsa upp avslutningen på en skrivelse som dedrabbade genom mig kommer all överiämna till kommunministern : "Vilitar på Ditt löfte all hålla alla de olycksdrabbade skadeslösa. Efter bästaförmåga har vi försökt att precisera hur vi uppfattar löftets innebörd. Säkertkommer vi att få fram mera synpunkter. Dessa kommer vi löpande, genom vårarepresenlanler, att framföra till den samarbetskommitté som av regeringenorganiserats. Ditt----- med glädjemottagna åtagande att ordna så, att vi och våra olyckskamrater kommer althållas hell skadeslösa har hos våra många medlemmar utlöst stark lättnad. Delvore skönt om Du ville ytterligare Nr 52 stärka denna lillförlit, exempelvis genom att bekräfta Ditt åtagandedirekt den ''" °s °'h våra medlemmar." --------------- Överläggningen var härmed slutad. riksplaneringen för § 10Föredrogs och hänvisades vissa s. k. obrutna Proposition fjällområden \911ll%:13till näringsulskottet §11 Föredrogs men bordlades åter belänkande 1977/78:18Jordbruksutskottets belänkande 1977/78:10 §12 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning 1977/78:99 §13 Den fysiska riksplaneringen för vissa s. k. obrutna fjällområden Föredrogs civilutskottets betänkande 1977/78:8 medanledning av propositionen 1977/78:31 om riktlinjer i den fysiskariksplaneringen förvissa s. k. obrutna fjällområden jämte motioner. I propositionen 1977/78:31 ()hade föreslagils godkänna de i regeringsprotokollel förordadepreciseringarna och kompletteringarna till riktlinjerna för hushållning medmark och vatten i fiällområdet. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionenanges 14 områden i (jällvärlden, s. k. obrutna fjällområden, som f n. ärrelativt orörda och som även framgent bör undantas från tyngreexploateringsföretag. Del föreslås i propositionen att som en riktlinje i denfysiska riksplaneringen bör gälla att anläggande av bl. a. vägar,vattenkrafislationer och gruvor samt ett intensivt skogsbruk i princip inlebör komma i fråga inom de aktuella områdena. Förslagen utgör en direktuppföljning av de riktlinjer för hushållning med mark och vatten som riksdagenbeslöt om . Delkonstateras i propositionen alt befintliga rättsliga instrument torde vara tillräckliga för att trygga alt markanvändningen inom de obrutna fjällområdena följer de föreslagna riktlinjerna. Någon ny eller förändrad lagstiftning föreslås således inte. Det förutsätts att de riktlinjer för mark användningen som föreslås i propositionen följs upp av bl. a. länsstyrel ser och kommuner genom fortsatta åtgärder i form av naturskydd och planläggning. 26 Avgränsningen av de 14 föreslagna obrutnafjällområdena kommen- leras översiktligt ipropositionen. Länsstyrelserna föreslås få uppdrag att efter samråd med berördaparter lämna regeringen förslag beträffande områdenas gränser i detalj.Länsstyrelserna bör vidare svara för att informera berörda myndigheter,organisationer och enskilda om de obrutna fjällområdenas avgränsning ochriktlinjerna för markanvändningen inom des sa." I delta sammanhang hade behandlats de med anledningav propositionen väckta motionerna 1977/78:46av () och (), vari hemställts attriksdagen beslutade 1. alt som sin mening ge regeringen lill känna vad somi motionen anförts beträffande skogsbruk samt prospektering och gruvdrift, 2. att avvisa propositionen 1977/78:31 i den del denföreslagit ett negativt ställningstagande till föriängning lillNorge, Denfysiska riksplaneringen för vissa s. k. obrutna Jjällområden 1977/78:125av m. fi. (s), 1977/78:126av m. fl. (c, m, fp), 1977/78:127av (), vari hemställts att beslutade ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om prospektering och gruvbrytning inomde orörda fjällområdena. 1977/78:142 av Per (), vari hemställts att skulle 1. godkänna riktlinjerna för brytning av ochmineral inom obrutna fjällområden med utformning som klart anslöt till defaktiska möjligheterna att hävda riktlinjernas efterlevnad, 2. som sin mening ge regeringen lill känna altytteriigare överväganden beträffande regleringen av konflikter mellangruvintresset samt plan- och skyddsinlressen av rikskarakiär borde göras, 1977/78:143 av m. fi. (s), varihemställts alt uttalade 1. att namnet på ett av de föreslagna obrutnaOällområdena borde vara i stället för Tärna-Graddis, 2. att regeringen, med beaktande av vad som framförtsi denna motion, ytterligare borde utreda frågan om övriga områdens benämningoch meddela anvisningar härom med beslutet om deras exakta avgränsning, 1977/78:144av () och Per (), 1977/78:145 av (), vari föreslagilsalt beslutade att av regeringen begära förslag lill ensamhällsfinansierad översiktspro-spekiering inom obrutna fjällområden med denmålsättning som redovisats i motionen. DenJysiska riksplaneringen för vissa s. k. obrutna Jjällområden 1977/78:175av m. fi. (s), vari föreslagits att godkände de ipropositionen 1977/78:31 förordade preciseringarna och kompletteringarna lillriktlinjerna för hushållning med mark och vatten med de ändringar som förordatsi motionen, och 1977/78:188 av m. fi., vari föreslagilsatt som sin mening gav regeringen till känna vad i motionen anförtsom väg-ningen av gruvinlressen mot bevarandeintressen samt om ett statligtansvar för prospekteringen inom de obrutna fjällområdena. 1. belräffandebenämningar på obrutna fjällområden attriksdagen med anledning av motionen 1977/78:143 som sin mening gav regeringenlill känna vad utskottet anfört, 2. beträffande riktlinjer för vägar och järnvägar attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motionen1977/78:125 godkände vad i regeringsprotokollel förordats, 3. beträffande riktlinjer för byggande all riksdagengodkände vad i regeringsprotokollel förordats, 4. beträffande riktlinjer för vattenkrafisutbyggnadatt godkände vad i regeringsprotokollel förordals och vad utskottetanfört, 5. beträffande riktlinjer för kraftledningar attriksdagen skulle a. godkänna vad iregeringsprotokollel förordats, b. som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört, 6. beträffande riktlinjer för brytning ochprospektering av och all med bifall till regeringensförslag och med avslag på motionerna 1977/78:46, yrkandet 1, och 127, båda imotsvarande del, godkände vad i regeringsprotokollel förordats och vad utskottetanfört, 7. beträffande roll vid avvägningar mellanmotstående intressen rörande gruvdrift att skulle avslå motionen1977/78:188 i motsvarande del, 8. beträffande åtgärder för att främja prospekteringm. m. att skulle avslå motionerna 1977/78:127 i motsvarande del, 145samt 188 i motsvarande del, 9. beträffande regleringen av prospektering ochgruvbrytning all skulle avslå motionen 1977/78:142, 10. beträffande riktlinjer för skogsbruk alt riksdagenmed bifall till regeringens förslag och med avslag på motionerna 1977/78:46,yrkandet 1 i motsvarande del, och 144, yrkandet 1, godkände vad i regeringsprotokolletförordats, 11. beträffande riktlinjer för renskötsel och fiske allriksdagen godkände vad i regeringsprotokollet förordats, 12. beträffande Muddus nationalpark all somsin mening gav regeringen lill känna vad utskottet anfört, 13. beträffande avgränsningen av området altriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motionerna 1977/78:144, yrkandet 2,och 175 i motsvarande del godkände vad i regeringsprotokollel förordats, 14. beträffandeavgränsningen av Tärna-Graddisområdel all med bifall till regeringens förslag och med avslag på motionerna 1977/78:126 samt 175 i motsvarande del skulle a. godkänna vad iregeringsprotokollel förordats, b. somsin mening ge regeringen lill känna vad utskottet anfört om redovisning av kommande överväganden, 15. beträffande avgränsningen av områdena Sarek-Pileoch alt med anledning av regeringens förslag samtmotionerna 1977/78:46, yrkandet 2, och 175 i motsvarande del som sin mening gavregeringen lill känna vad utskottet anfört, 16. beträffande avgränsningsfrågor i vad de intebehandlats i del föregående alt godkände vad i regeringsprotokolletförordats. Denfysiska riksplaneringen for vissa s. k. obrutna fjällområden Följande tre reservationer hade avgivits av PerBergman, , , , ,och (samtliga s): 1. beträffanderiktlinjer för brytning av och , vari re servanterna ansett all utskottet under 7 bort hemställa beträffanderiksdagens roll vid avvägningar mellan motstående intressen rörande gruvdriftatt med bifall till motionen 1977/78:188 i motsvarande del som sinmening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 2. beträffande prospektering m. m., varireservanterna ansett att ut skottet under 8 bort hemställa beträffandeåtgärder för att främja prospektering m. m. att med bifall lillmotionen 1977/78:188 i motsvarande del och med anledning av motionerna1977/78:127 och 145 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanternaanfört, 3. beträffande reglering av prospektering ochgruvbrytning, vari re servanterna ansett att utskottet under 9 bort hemställa all med anledning av motionen 1977/78:142som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. har alt behandla två betänkanden som handlar dels omobrutna fjällområden, dels om vattendragen i norra och . Detär nästan under stor enighet beslutade omhushållning med mark och . Därmed lade man också grunden för enfortlöpande fysisk riksplanering. Motivenför en fysisk riksplanering är fortfarande mycket starka. I många delar avlandet gör skilda intressen anspråk på att få använda samma naturtillgångar.Ofta är de här tillgångarna också känsliga för Denfysiska riksplaneringen för vissa s. k. obrutna fjällområden miljöpåverkan.Fjällregionen är en sådan del av landet där det är motiverat av riksintressenatt dra upp särskilda riktlinjer för hushållningen med mark och vatten. Dessariktlinjer skall sedan vara till ledning för den regionala och den lokalaplaneringen för att utnyttja naturresurserna. Detvå propositioner, som har att ta ställning till, är väsentligainslag i den fortlöpande fysiska riksplaneringen. Redan i beslut omriktlinjer för hushållningen med mark och vatten avgränsadesprelirriinärt vissa s. k. väglösa vildmarksområden, som t. v. borde undantasfrån allt tyngre exploatering, såsom vägbyggande och vattenkrafisutbyggnad. Denproposition och del betänkande som vi nu behandlar och som skall laställning till har naturiiglvis förberetts genom ett omfattandeutredningsarbete. Resultatet av det arbetet och remissynpunkterna visar attriksdagens bedömningar av det angelägna i att bevara stora delar av vårfjällvärid, där farhågorna för vissa typer av exploatering har visat sig, varitväl grundade. Engrundläggande utgångspunkt för den fysiska riksplaneringen är den ekologiskagrundsynens lillärnpning i planeringen och beslutsfattandet på allasamhällsnivåer. Ett första steg mot målsättningen att få ett ekologiskt tänkesättförankrat i det centrala planeringsavgörandel togs ju genom beslutet omriktlinjer för hushållning med mark och vatten - sedanalltså. Jaganser all den nu framlagda propositionen är uttryck för en strävan attytterligare befästa det ekologiska betraktelsesättet vid samhällsplaneringen.Huvudprincipen vid utformningen av förslaget har varit att man skall vararestriktiv när det gäller ingrepp i opåverkade naturmiljöer. Densvenska fiällregionen utgör ju det sista området av en förhållandevis orördfjällnatur av denna storieksordning i . Det är därför av myckel stortintresse som rekreationskälla, inte bara för folk. Föratt fjällen skall kunna bibehålla sin ställning i detta avseende krävsemellertid all fjällregionen inle styckas upp med vägbyggen och störreanläggningar för turism. En kontrollerad utveckling av fritidsbebyggelsen ärsålunda nödvändig, liksom man måste ha en restriktiv inställning både tillgruvdrift och lill ett intensivt skogsbruk. Menden svenska fjällregionen är inte bara av stort värde som rekreationsområde,utan den är också en tillflyktsort för åtskilliga sällsynta och iblandutrotningshotade djurarter. Det är därför, som jag ser det, ett riksintresseatt dessa djurarter också garanteras en fortsatt existens i vårt land. Tilldetta kommer de botaniska och geologiska kvaliteterna i fjällregionen, vilkaockså behöver respekteras. Naturvårdsverkels pågående fjällutredning kommeratt ge underlag för ytterligare preciseringar av hur bl. a. de obrutnafjällområdena skall disponeras från naturvårdens och friluftslivets synpunkt. F.ö. torde inte enbart friluftslivet och naturvården vara betjänta av altfjällregionen i största möjliga utsträckning behålls orörd av hänsyn a. pågåendeinventeringar. Även andra samhällsintressen - t. ex. bergsbruket, rennäringenoch kulturminnesvården - har anmält intresse av att kunna inventerafjällregionens tillgångar utifrån sina resp. utgångspunkter. Jagskulle så vilja kommentera en del av de synpunkter som har framkommit isamband med alt förslaget om riktlinjer för de s. k. obrutna fjällområdenapresenterades. Vikan inle "bygga ett Åre" i var och en av de 15 fjällkommunerna - avflera skäl. Ett av dessa skäl är förslås att del skulle strida mot själva idénmed den fysiska riksplaneringen, som ju syftar till en hushållning mednaturresurserna och lill att olika samhällsintressen tillgodoses. En satsningpå tung turism i varenda fjällkommun skulle obe-vekligen gå ut över andraberättigade samhällsintressen, t. ex. rennäringen och naturvården. Rimligenbör därför större samhälleliga satsningar på turismen styras till de områden ifjällregionen som är minst känsliga för påverkan på naturmiljön. Beträffandegruvdrift och annan mineralutvinning vill jag säga följande. Fjälltrakternasmalmer och mineraltillgångar har stor betydelse för de närmast berördabygdernas ekonomiska utveckling, men de har också stor betydelse för den allmännaekonomiska utvecklingen i vårt land. Det är mot bakgrund härav angeläget attutvecklingsmöjligheterna för vårt lands gruvnäring blir goda. Inomde nu aktuella områdena finns ett stort antal gruvrätligheter, såväl statligt ägdasom privata, i form av inmutningar och utmål samt även koncessioner. Därtillkommer vissa statsgruvefält som berör områdena. Del är vidare välkänt att detinom områden, där man funnit bryiningsvärda mineralfyndigheter, ofta finnsytterligare fyndigheter. Fjällkedjans innehåll av är dessutomofullständigt känt. Omkring de platser där mineralutvinning pågår bedrivsett omfattande pro-spekteringsarbele, som har resulterat i upptäckt av en nyfyndighet i anslutning till en av de nämnda gruvorna. Inom de föreslagnaobrutna fjällområdena pågår eller planeras därjämte prospekteringsverksamhetutan direkt anknytning till nu bedriven utvinning. Det kan således inteuteslutas att starka önskemål om brytning kan komma alt föras fram. Detstår också klart att prospektering är en både tids- och kostnadskrävandeverksamhet som måste bedrivas med en långsiktig inriktning och med rimligautsikter att leda fram till lönsarn gruvdrift.