prot · G10954 · 1977-12-31 00:00:00 — Detvore välgörande om man i sådana här sammanhang visade större intresse för attverkligen lägga fast vad jordbruksavtalet i grunden betyder för de konsumentersom skall köpa produkterna, i stället för alt försöka göra gällande alt man nukommer att få en motsatsställning mellan konsumenter och producenter som äralldeles fruktansvärd och att del inte kommer all kunna bedrivas ett samarbete. Sedanbara ett par ord om talet att de pengar som Jordbrukarna skall få skall kommadessa direkt till godo. Jag vill bara notera all den meningen, som SvanteLundkvist lyckades få med i utskottsbetänkandet, var ingenting mer ochingenting mindre än en klackspark mot föreningsrörelsen. Något annat syftekunde meningen inle ha. De här pengarna går genom förädlingsledet, ochförädlingsledet är lill stor del föreningsrörelsen. Skulle del vara någotintresse, något självändamål hos föreningsrörelsen att låta pengarna stannahos föreningsrörelsen? Självfallet skall pengarna i den utsträckning del ärmöjligt ut lill jordbrukarna. Men vi har också fåll ta konsekvensen av delöneökningar som har skett i mycket hög takt inom förädlingsindustrin. o. m. i ell visst skede varit intresserade av en höjning av lönerna förlivsmedelsarbetarna därför att de under en viss lid hade för låga löner, vilketgjorde alt vi riskerade att vid våra industrier få en livsmedelsarbetarkår sominte var den bästa eller den som man helst skulle vilja ha. Men all vi skulleha någon ambition eller något intresse av all behålla pengarna inom föreningsrörelsentycker jag verkligen inle all del finns någon anledning alt lägga fast i ettutskottsbetänkande. Jaghar ytterligare en sak all säga till , som jag f ö. tyckte höllett mycket balanserat och fint anförande. Hon sade att PM-index är en rättinvecklad historia - och det är sant - och hon tog fram exempel på vad delinnebär för jordbruket i form av prishöjningar. Hon sade att en fyraprocentigutveckling av PM-index kan innebära att man måste höja konsumentpriserna mednära 200 milj. kr., och hon slutade med all göra gällande att det är en i detnärmaste arbetsfri vinst och au jordbruksministern borde ha tagit bort de härkapitalkostnaderna från PM-index med ett svärdshugg. Men snälla GretheLundblad, det svärdshugget skulle i allra högsta grad ha drabbat framför alltden generation jordbrukare som vi hoppas skall träda lill! Jag har tidigarenämnt att vi har en otroligt dålig åldersfördelning. Vi har ell behov av attnya jordbrukare tillkommer, men hur skall de kunna klara sina kapitalkost- Jordbrukspolitiken,m. Jordbrukspolitiken,m. nåder, om del inle blirnågon kompensation för kapitalkostnader i avtalet? Jag tror inte att GretheLundblad menade att man skulle hugga huvudet av dessa unga jordbrukare, men detblir faktiskt konsekvensen av det resonemang hon förde. ÅKEWICTORSSON (s) kort genmäle: Nej, , del är inget lösligt resonemang, utan det är ettcitat ur pris- och kartellnämndens redovisning av prisutvecklingen den 9december 1977. Där står det: "På subventionerade baslivsmedel - mjölk,ost, kött, fiäsk och chark - har priserna under årets elva första månaderstigit . Av denna höjning beror på den höjdamervärdeskatten, på jordbruksavtalets utlösning den Ijanuari och samt på marginalhöjningar iförädlings- och detaljhandelsleden." Detta om priserna. är högst förvånad över den vinkling debatten i kammaren har fått.Jag kan på sätt och vis förstå förvåningen. Handlingssättet från den borgerligamajoritetens sida och skrivningarna i utskottets betänkande återspeglar enrörande oskuldsfullhet när det gäller de konsekvenser som den här typen avskrivning får. arbete i en Jordbruksutredning har vi kommit framtill ett enigt betänkande, men sedan bryter man sönder de grundläggandeprinciperna för vad man anser skall vara huvuduppgiften för jordbrukspolitiken.Därav kommer naturligtvis den här debatten. Dethar för mig varit obegripligt varför den borgerliga majoriteten, inkl.jordbruksministern, har drivit fram en sådan utveckling. Det bekräftas ocksåav att inledningsvis konstaterade att jordbrukspolitikutformades för att lyfta jordbrukarna till ett annat inkomstläge. Då satte maninkomstläget först, och återvänder man till 1947 åis jordbrukspolitik. Minfråga till är: Vad är det i dagens ekonomiska situation sommotiverar att vi skall bryta loss jordbrukarna ur den allmänna bild som vi harav utformningen av den ekonomiska politiken i stort, där ocksåJordbrukspolitiken måste komma in? Jag har redovisat situationen så som denupplevs ute i landet. Ärdet så enormt dåliga förhållanden för jordbrukarna att det är nödvändigt allav de orsakerna på nytt ge jordbrukspolitiken samma utformning som den fickomedelbart efter andra väridskriget? Jag upplever det inte så, om man larhänsyn till förhållandena för övriga grupper i samhället och den totalautveckling som har skett för Jordbrukskollektivet. () kortgenmäle: uppkallade mig i talarstolen. a. sade han allskrivningen om medel direkt till Jordbrukaren var en klackspark mot föreningsrörelsen.I så fall har jordbruksutredningen enhälligt gett Men jag tror inte all utredningen har avsett det - lika litet somjag. Delintressanta i inlägg är att han frågar varför man inte harsamma inställning lill byggnadsarbetarna som man har lill jordbrukarna när mandiskuterar inkomster. Del har aldrig fallit oss in att säga: Huvudsyftet medbostadsproduktionen skall vara inkomstutvecklingen för byggnadsarbetarna. Visäger naturligtvis att huvudsyftet med bostadsproduktionen skall vara atttillgodose vårt behov av bostäder. På samma sätt säger vi att huvudsyftet medjordbrukspolitiken skall vara att tillgodose vår försörjning med livsmedel. Såenkelt är del, . Nukanske begriper varför vi inte kan dela den uppfattningutskottsmajoritelen har när den säger: Huvudsyftet med Jordbrukspolitikenskall vara inkomstutvecklingen för jordbrukarna. Jordbrukspolitiken,m. () kortgenmäle: Eftersom tycks ha fåll om bakfoten vad Jag sade omavskrivningskostnader vill Jag säga: Avskrivningskostnaderna skallnaturligtvis vara med vid kostnadsberäkningen, men de skall inte automatisktvara med efter de beräkningar som gjorts, utan vid förhandlingarna får man lovatt bedöma avskrivningskostnaderna. beräknar man avskrivningskostnadernai många fall efter återanskaff-ningsvärdet, och då gäller det en kostnad maninte haft. Det är när man köpt maskinen, redskapet, huset eller vad del kanvara som man haft en kostnad. På det här sättet kan det bli en skillnad, vilketinte har avseits. Och jag tycker inle del skall belasta prissättningen. Attde pengar som tilldelas jordbrukarna för kostnadsutveckling ochinkomslföljsamhet skall komma jordbrukarna direkt lill godo tycker jag är ensjälvklarhet. I överläggningarna finns det tre punkter som man tar hänsyn lill,dels kostnadsutvecklingen i jordbruket för jordbrukarnas del, delsinkomslföljsamhet i förhållande lill jämförbara grupper, delskostnadsutveckling i förädlingsindustrin. Då är det inte meningen alt något avde medel som tillerkänts Jordbruket för kostnadsutveckling ochinkomstlföljsamhei skall hamna någon annanstans än just i jordbrukarens börs -och del är viktigt att få möjlighet att utvärdera att så sker. Blir det inteså, kommer vi i fortsättningen att få en snedhet i hela inkomstberäkningeninom jordbruket, och då är dessa förhandlingar meningslösa. sade all det är vikligl att konsumenterna tillförsäkras tillgång pålivsmedel. Jag vill hålla med honom om det, men i sanningens namn tycker jagman skall säga att delta inte är det stora problemet inom svenskt jordbruk - det är överskoltsproblemet. Vi har överskott på fläsk ochspannmål och lidvis överskoll på ägg och mjölkpulver. Att tillförsäkrakonsumenterna tillgång på livsmedel är alltså inle en så allvarlig fråga i dag.Det är lika allvarligt alt noggrant se till att konsumenterna inte får betalaför stora överskott som är onödiga. Jordbrukspolitiken,m. () kortgenmäle: För att börja med det senaste så vill jag för påpekaalt del var precis vad man sade 1967. Det var just precis del som var avgörandeför målsättning, att vi hade så stora överskott. Vi skulle kunna klaraoss utan de här överskollen, menade man, vi skulle kunna köpa livsmedelutifrån, vi skulle kunna köpa t. ex. socker billigt, vi skulle sänka priset påkonsumtionsmjölk, vi skulle sänka priset på margarin och höja priset på smörosv. Så resonerade man mot bakgrund av att vi under en viss lidsperiod hadehaft ett överskoll på vissa produkter. 1947 hade man bristsituationen närmareinpå sig. I målsättningen den gången sades att vi kunde tolerera ett visstöverskott därför att del skulle bidra positivt till samhällsekonomin om vikunde exportera. Jag tror att vi kan resonera på precis samma sätt . Sedanvill jag lill säga när del gäller detta med byggarbetarna,all situationen är ju den att vi Jordbrukare har fått lov att skaffa ossunderiag för prissättningen på jordbruksprodukter vid överläggningar med ellorgan som har anvisat. har sedan kontrollerat att mankommit till rätt resultat. Närdet gäller byggarbetarna råder inte den förutsättningen. Jag tror inte helleratt det finns någon motsvarighet på andra områden. Men jag har framför alltinte menat alt man skall sänka bostadskostnaderna och hyreskostnaderna genomall sänka lönerna lill byggjobbarna, ulan de skall också ha ett inkomstmål -det är alldeles självklart. När de förhandlar är det inle behovet avhyresbostäder som är huvudfrågan, ulan det är behovet av en viss inkomstnivå. Närsituationen då det gäller livsmedelsförsörjningen dessutom myckel snabbi kanförändras därhän att ytterst få vill ta hand om produktionen av de mestarbelskrävande produkterna, t. ex. mjölk, finns det all anledning föirriksdagen, eftersom del är som avgör vilken lönsamhet som skallfinnas, att sätta inkomstmålet högt för att därmed säkerställa att vi får fullproduktion. TillÅke Wiclorsson vill Jag säga att vi inle på något säll bryter ut jordbrukarnaoch ställer dem i en grupp som skall prioriteras framför andra, utan vårmålsättning är att de skall kunna följa med i inkomstutvecklingen. För all deskall kunna göra del måste man ha ett inkomsimål. () kortgenmäle: Jag kunde inte i mina vildaste fantasier föreställa mig att vad viisysslar med här är förhandlingar om vilka löner jordbrukarna skall ha. Jagtrodde all vi höll på med att lägga grunden för en jordbrukspolitik, men Jagfick intrycket att del gäller löneförhandlingar när ville göraen Jämförelse mellan byggnadsarbetarnas löner och det som vi sysslar med här.Viär överens, , och det har slagits fast att vi eftersträvar enlikvärdig standard för dem som är sysselsatta i jordbruket med övriga grupper isamhället. brukspolitik är ettbetydligt vidare begrepp. Det övergripande målet för Nr 54 Jordbrukspolitiken, m. m. jordbrukspolitiken är alttrygga livsmedelsförsörjningen. De andra sakerna är de förutsättningar undervilka vi skall försöka klara del övergripande målet: dels den likvärdigastandarden för dem som jobbar inom jordbruket, dels önskvärdheten av allprodukterna skall betinga priser som konsumenterna kan betala, delseffektivitet i själva produktionen. Del är, som vi ser det, uppläggningen avjordbrukspolitiken. FILIPJOHANSSON (c) kort genmäle: Jag trodde alt kunde förstå med hjälp av sin vildastefantasi all det nämnda huvudmålet är en del av den totala målsättning som vi diskuterar. Vi för inle en förhandling ulan vi har en diskussion om denmålsättning vi skall ha för jordbruket . Och det härhuvudmålet är en del av denna målsättning. Vad jag inle kan förstå, ens medhjälp av min vildaste fantasi, är all det skall behöva vara en sådan enormdiskussion om vilken av de här målsättningarna - som alla är beroende avvarandra - som skall ligga främst. har Ju så många gångervarit uppe i talarstolen och hänvisat lill socialdemokraternas goda vilja när delgäller alt jordbrukarna skall följa med och ha en med andra grupper likvärdigstandard, vilket jag också tror att han menar. Jag har väldigt svårt allbegripa varför man driver upp en debatt där det görs gällande att vi nu har enenorm motsättning mellan jordbrukare och konsumenter. Tredjevice talmannen anmälde all anhållit alt till protokollet fåantecknat all han inte ägde rätt lill ytteriigare replik. Tredjevice talmannen anmälde all anhållit alt lill protokollet fåantecknat att han inle ägde rätt lill ytteriigare replik. Vi har i vår Jordbrukspolitik försökt skydda svenskt jordbruk motprisrörelser som sker på världsmarknaden. Vi har valt att skapa ett system därvi skyddar jordbrukarna mot alltför låga priser på väridsmarknaden. Samtidigtger detla system också skydd för konsumenterna när del blir mycket höga priserpå väridsmarknaden. Man kan säga alt det är ett ömsesidigt skydd för bådeproducenter och konsumenter. Man måste dock erkänna alt den övervägande delenav tiden fungerar det gränsskydd vi har mer som ett producent- än som ettkonsumentskydd. Svenska konsumenter måste alltså betala ett något högre pris ände skulle behöva göra om vi hade haft de rena världsmarknadspriserna. Jagtycker au del syslem vi har är bra och vi bör bibehålla del. Men villkoret förau detta skall kunna gå är att konsumenterna har ett förtroende föratt vi försöker ta lill vara konsumenternas intressen i största möjligautsträckning. Om konsumenterna tror all vi bygger upp ell syslem och försökeranvända del för all ensidigt hjälpa jordbrukarna, då kommer det systemet attbrytas sönder. Det kommer inle alt vara Jordbrukspolitiken,m. politiskt möjligt allhålla fast vid det. Därför är del väldigt vikligl att man framhåller deberättigade konsumentintressena i det här sammanhanget. Jagskulle vilja göra en del av de tidigare talarna uppmärksamma på att delfaktiskt inle, i vare sig propositionen eller utskollsmajoritelens belänkande,slår talat om huvudmålet för jordbrukspolitiken. Del står talat om etthuvudmål. Därmed antyder man, om än litet försiktigt, att det faktiskt rör sigom fier. Jagskulle också vilja beröra reservationen 8, som handlar om konkurrensneutralitetpå malfettsområdet. Efter vad jag förslår är motionärernas och reservanternaskrav tillgodosett med vad majoriteten har skrivit. Jag lovar om hon under prisöveriäggningarna vill ha fram speciella undersökningar,som det är möjligt för jordbruksnämnden att dra i gång på det här områdel,stöder Jag henne gärna där. Jag kan inte inse att reservationen över huvud lagetär nödvändig. Del jordbruk som bedrivs är mycket energikrävande ochteknologiskt mycket avancerat, ett Jordbruk som lill stor del blivit beroendeav användning av kemiska preparat. Energinkan bli betydligt dyrare och svårare alt komma över i framliden. Framför alltvet vi att det kan bli stora svårigheter när del gäller oljeprodukter ochliknande. Konstgödningenär kanske den del av jordbruket som kräver mest energi. Vi börjarmisstänka att den kan ha allvarliga miljöeffekter i vår natur. Därför anserjag, som jag framhållit i ett särskilt yttrande, alt det är viktigt alt manverkligen får i gång och stöttar en ordentlig forskning när det gäller denbiodynamiska odlingen, där man uteslutande med naturmedel och med alternativa produktionsformerförsöker få fram bra livsmedel och goda skördar. Del är vikligl alt vi får igång en forskning runt detta - om vi hamnar i en situation där vi inte längrekan fortsätta med dagens jordbruk måste vi ha en beredskap, vi måste veta attdel finns andra fungerande metoder. Jag vill alltså framhålla vikten av att viinle uteslutande ägnar oss ål det konventionella jordbruket. har under överläggningen framställt ett särskilt yrkande. Det gälleren mening i belänkandet, som han vill skall utgå. Jag vill yrka bifall tillBertil förslag. Inle därför - som kanske någon kan misslänka - allJag tycker illa om vad som står i den meningen, utan därför att den kanmisstolkas. Jag vet alt det inte är avsikten att den skall tolkas på annat sättän Jag själv gjorde när jag först läste den. Men den kan av andra som inte vethur vi har resonerat läsas som ett förord för ett annat tekniskt syslem när detgäller prisförhandlingar och överföring av medel. Och del var inte avsikten medden. Därför, herr talman, tycker Jag det är bäst om meningen utgår. () kortgenmäle: , som också representerar , säger att han stårfast vid utredningsresultatet, där man slog fast att de tre olika målen skulle bedömassom likvärdiga i förhållande till varandra. var inte med underutskottsbehandlingen. var däremot med vid utskottsbehandlingen.Torkel vet myckel väl au den uppfattningen förfäktades av ossreservanter i ulskollet men den kunde icke accepteras av majoriteten. Det varanledningen lill den skrivning som är majoritetens, där man talar ominkomstmålet som ett huvudsyfte. Nuförsöker klara sig ur denna knipa genom att säga att det ibelänkandet talas om all inkomsimålei är ett huvudsyfte, vilket skulle innebäraatt det kan finnas flera huvudsyften. Även på den punkten var vi utomordentligtangelägna all se lill alt del inle skulle uppslå något missförstånd om vad somverkligen var skrivet. har del klariagts att det uppenbariigen inleligger några missförstånd bakom majoritets-skrivningen. Avsikten är altinkomsimålei skall vara ell huvudsyfte framför de andra målen. Detankommer därför såvitt Jag kan förslå på både och agera i enlighet med någon av de uppfattningar som de har anfört i dennafråga. Jordbrukspolitiken,m. GRETHELUNDBLAD (s) kort genmäle: Jag kan förslå yttrande angående folkpartimotionen,men del är inte så enkelt som tror alt man vidprisöveriäggningarna kan bestämma sig för att undersöka mar-garininduslrin. Detmåste en myndighet ta upp, och vi kan inte här i ålägga dennamyndighet att la upp frågan. Del enda sättet för alt påverka fråganär att vi fauar beslut om all en sådan undersökning skall göras. Det är dettavi har velat uppnå med motionen om smörfettet. anslöt sig till . Är det inte farligt att la bort en mening som säger att demedel som har tillförts jordbrukarna vid prisöverläggningarna skall komma demdirekt till godo? Hur kan ett borttagande av den meningen tolkas av Jordbrukarna?Jag tror att många blir fundersamma över en sådan åtgärd. () kortgenmäle: Den meningen kan också göra att någon Jordbrukare tror au vi villinföra del engelska systemet, , och i princip riva nerstora delar av den nuvarande föreningsrörelsen, och mot del tror jag inteheller au Jordbrukarna skulle reagera positivt. Just genom all meningen hell oavsiktligthar blivit olyckligt formulerad tycker jag det vore fördelaktigt om den kundestrykas. Sålill frågan om prisöveriäggningar om malfeuel. Läs majoritetens skrivning! fritt all sätta i gång en sådan undersökning om den finnerdet nödvändigt. Den kan initieras vid prisöveriäggningarna, genomkonsumentdelegationen eller genom någon annan intressent. Jordbrukspolitiken,m. Jagfinner alltså alt vi kanske är eniga i sak men att vi inte rikligt skriver påsamma säll. GRETHELUNDBLAD (s) kort genmäle: Har man ett gou samvete när det gäller avräkningen till jordbrukarnaoch vet att alla de medel som tillerkänns jordbrukarna vid prisöverläggningarockså tillfaller dem direkt för inkomslföljsamhet och inflationsskydd, behöverman inte vara rädd för att den här meningen står i betänkandet. Men varför la bort den? Innebär del att man inle är rikligt säker på sin sak? TORKELLINDAHL (fp) kort genmäle: Jag trodde att jag redan hade gjort klart all jag ingenting har emotvad som slår. Om vi haft tid på oss skulle vi kanske kunnat formulera en meningsom hade täckt vad vi menar men inte hade kunnat tolkas som något annat. Sommeningen nu är formulerad har den oavsiktligt blivit dubbeltydig. Därförtycker jag inte del är lämpligt alt den står kvar. Tredjevice talmannen anmälde att anhållit att lill protokollei; fåantecknat all hon inte ägde rätt till ytterligare replik. (-): Jag skall framföra några synpunkter som kanske inle rikligt faller in imönstret för den debatt som har förts. Dethär förslaget lill nya riktlinjer inom jordbrukspolitiken innehåller, somSvante sade, inte så myckel av nytänkande som man borde ha kunnathoppas på av utredande. I stort sett plöjer förslagetvidare i gamla fåror, även om det går alt spåra några tendenser till ett annatsynsätt - men det är inte mycket. Detfinns ett par motioner som jag har varit engagerad i. Det är motionerna1976/77:974 och 1977/78:63. Ibåda fallen vill motionärerna markera viklen av att man utöver dettraditionella söker nya jordbrukspolitiska alternativ, att man griper dechanser som finns till ökad samordning och rationalisering på ett sätt somgynnar också de små och medelstora brukarna. Vi vill bl. a. betona vikten avatt man finner vägar för att främja kooperativa och andra drift-former påjordbrukets område. Dettaär tankegångar som jag tidigare fört fram i de här sammanhangen. De avvisasganska lakoniskt genom beskedel alt en liknande motion har överlämnats tilljordförvärvsulredningen. Jag vill nog betrakta del som en undanmanöver, och jaghar heller inte stort hopp om att den utredningen kommer att innebära någotfall framåt för dessa tankegångar. Hade man velat pröva våra funderingar - deär ju inte nya - skulle det ha skett när man 1975 lade fram propositionen om enny lag för sambruksföreningar och fattade beslut därom. Jaghar ofta diskuterat Jordbrukspolitik, därför att jag är intresserad av den. Jaghar själv en viss bakgrund i jordbruket, och självfallet är jag ocksåintre.sserad av Jordbrukspolitiken därför att den måste vara en viktig del avden politik som ett kommunistiskt parti för. Som kommunist kan man inte hanågon jordbruksromantisk inställning, man kan inle hänge sig åt skönmålande avlorparsyslem och av småjordbmkel i dess extrema former, och man kan inte hellerdelta i den gröna vågens verklighetsflykt. De mycket små Jordbruksenheternastid är för alltid förbi. De som sysslar med jordbruksnäringen måste garanterasen hygglig inkomst, och stordriftens och teknikens fördelar måste ha sin givnaplats också inom denna sektor. Det står fullt klart. Bortsettfrån de stora godsen i Syd- och är familjejordbruken dendominerande formen, men också på del områdel har del skett stora förändringarunder . Dagens familjejordbruk är av en annan typ ochofta av en annan sloriek än . Mendå kommer man in på den andra viktiga saken. Kapitalinsatserna är också avandra dimensioner än förr, och det beror inle bara på penningvärdets fall.Dagens jordbruk kräver väldiga investeringar i form av byggnader och väldigamaskiner. Allt detla skapar problem som varken den gamla eller den s. k. nyajordbrukspolitiken har någon riktig lösning på. Jagkänner åtskilliga Jordbrukare - några är mina bästa vänner - som upplever destora kapitalinsatserna som ett stort och växande problem. Del gäller också demsom engagerat sig i SR-Jordbruksverksamheien. Det är ju brukare som har fåttmycket stora lån och betydande bidrag men som ändå hamnat i den situationen attderas räntor och amorteringar håller på att knäcka deras ekonomi. Ja, det finnsockså ganska många exempel på att det har blivit så tungt att de tvingats gåifrån sina med möda uppbyggda SR-jordbruk, finns också andra orsaker. Det är fråga om att få ungdomen att blijordbrukare och att stanna kvar i jordbruket, snuddade någotvid den saken i sill anförande när han sade att det inte är säkert all ungamänniskor kan ta på sig uppgiften med alla de problem som exempelvismjölkproduktionen innebär. Det är därför man måste söka andra former, som kanaccepteras också av den unga generationen jordbrukarfamiljer. Självfalletskall de som arbetar inom jordbruket precis som alla andra vara delaktiga av teknikenslandvinningar, men hur det skall ske reser frågor som måste besvaras och sombryter den ram som både den tidigare och den nya jordbrukspolitiken håller siginom. Ibåda de motioner som Jag tidigare nämnt aktualiseras frågan om kooperativadriflformer. När man lar upp den frågan med Jordbrukare ryggar många, även omjag vill säga att det i dagens läge finns en långt större förståelse och enhell annan resonans för sådana resonemang . Men går man vidare iresonemanget på det mera praktiska planet finner man att motståndet närmast ärav psykologisk art, dvs.