prot · G109143 · 1977-12-31 00:00:00 — Till skulle jag vilja säga alt om man hade drivit densocialdemokratiska politiken, så hade vi inte haft en så hög inflation. Vi hadeinte haft så stort underskott, ulan vi hade haft etl betydligt bättre läge. kanske inte har märkt all arbetslösheten dag för dag ökar i t. ex.Norrbotten. Del är etl resultat av den borgerliga politiken i förhållande tilldel sysselsättningsläge som vi hade i länet när de borgeriiga tog över - ochdet är det som måste vara utgångspunkten. måste man ju se lill har människor i arbete. Jag har också sett atl arbetslösheten har ökat iandra delar av landet, men den har ökat sedan borgarna tog över styret. EvaWinther säger all del hade varit betydligt bättre om socialdemokraterna hadegjort mera när de satt i regeringsställning. Det är klart all efterklok kan manalllid vara. Men länk efter vilken situation socialdemokraterna befann sig inärde överlog Fatligsverige och hur litet hjälp och stöd de har haft från deborgerliga partierna i olika sammanhang för atl kunna utveckla landel. Detgäller inte minst vårtegel län. Där har det privata näringslivet inte satsat,ulan där har vi statlig företagsamhet. Hur skulle det ha sett ut i vårt län omvi inte hade haft statlig företagsamhet? Hur skulle det ha sett ut om det hadevarit de borgerliga som hade haft ansvaret för att skaffa sysselsättning lilllänet? Vi vet hurdan den borgerliga inställningen är till statlig företagsamhet.Jag har suttit här i och lyssnat på den borgerliganedgöringen av statlig verksamhet, som ändå är ryggraden för sysselsättningeni . Nr 143 () kort genmäle: Delärintebaraslatligt förelagande som skall lösa problemen. .-. . ,q-,n Omman lägger ihop alla de ambitioner som redovisas i olika länsprogram inomramen tor länsplaneringsarbelel blir det, som sade n I ,,. i sitt anförande, nödvändigt att mångdubbla nyförelagandel ivårt land. Jaghar sannerligen följt socialdemokratins arbele under den här riksdagsperioden.I det budgetalternativ som ni redovisade föreslog ni på 15 punkterhöjningar av skatter och avgifter, vilket innebar alt man hade måst plocka inytterligare från hushållen och företagen. kom ni igenmed ett nytt budgetalternativ. Då var det fråga om 13 åtgärder som skulle ge 9miljarder. Förslaget gick ut på nya höjningar av skatter och avgifter som iförsta hand skulle drabba företagsamheten. Är detta verkligen förelagsvänligpolitik? Skulle man ha föll den nyetablering som ni efteriyser, om en sådanpolitik hade beslutats av ? Tilldelta skall också läggas alla de reservationer som ni redovisade i samband medbehandlingen av småföretagarpakelet. Dessutom aviseras en lång rad andrakostnadskrävande förslag - inte minst fonderna och nya regler belräffandearbetsrätlslagstiftningm. Del ärsanneriigen inte någon politik som befrämjarnäringslivel och nyförelagandel i vårt land. Del är nog fakliskt lur förnäringslivet i att inte socialdemokraterna är i majoritetsställning. FRIDABERGLUND (s) kort genmäle: säger att det inte bara är statlig företagsamhet somskall garantera sysselsättningen. Vi har privatföretagsamhet och ungefär 5 96 statlig - procentsatserna kan variera litet. Detär självklart alt den privata sektorn också måste känna sitt ansvar. De privataföretagen har känt ytterst lilel ansvar för , en landsdel som jag välkänner till. Det har funnits olika möjligheler lill stöd, men trots del har manhaft väldigl svårl för all etablera sig hos oss. Närdet gäller behovet av atl mångdubbla nyinvesteringarna och nyföre-tagsamhetenskulle jag vilja fråga: Vilken plan har ni för mångdubblingen i Norrbottenslän? När del sedan gäller olika avgifter vill jag framhålla att en ekonomi somlever på lån utomlands inte ger någon trygghet och aren väldigosäkerhetsfaktor. Det är också viktigt alt ge akt på vilka olika ändamål mananvänder pengarna till. Vi har haft sänkt arbetsgivaravgift i det inrestödområdet. När den åtgärden lanserades från borgeriig sida sade man alt delskulle rädda sysselsättningen inom del inre stödområdet. Jag skulle viljaslälla frågan: Hur många har föll jobb för de drygt 100 miljoner som sänkningenkostade? Har det blivit flera arbetstillfällen? Vi från socialdemokratins sidahävdade atl vi skulle öka sysselsättningsstödet. Del var ell sätt atl användade 100 miljonerna. Hela liden måsle man länka på att man har inkomster somläcker de utgifter man har. vice talmannen anmälde atl att lill proto- 72 -,' kollel fö antecknat atl han inte ägde rätttill ylleriigare replik. (vpk): De debatter i denna riksdag som har gällt regionalpolitiken och som jaghar haft möjligheter atl övervara har ofta rört de abstrakta begreppenbefolkningsramar och befolkningsmängd-diskussioner som inte alls gav debehövande regionerna några induslrier eller andra företag. Milt parii vpk var hellemot talet om befolkningsramar. Vidare har debatten i stor utsträckning gälltden s. k. ortsklassificeringen, även det ett abstrakt resonemang. Än i dagfinner man atl dessa tema präglar debatten. Ändå är del sist och slutligenfråga om pengar för att fö induslrier och andra förelag ut lill regionerna. Jagmåsle erkänna, herr talman, att jag inte är på det klara med van exempelvisregeringens talesman vill komma i denna debatt. Jag kan inte förstå annat änatt man vill övervältra ansvaret när del gäller den dåliga sysselsättningen ivårt land på länsmyndigheterna, och jag återkommer till den frågan någotsenare. Delär inte underligt alt Hembygdens dag är vissa tidningars något ironiskabeteckning på den dag då behandlar arbetsmarknadsutskottetsbetänkande om regionalpoliliken. Den dagen brukar infalla . I fjolvar del . I firar detnorska folkel . Dock är utgångspunkterna något olika. I Norgegäller del den nationella friheten från utländskt fogdevälde. I gällerdet sysselsättningen, en nog så allvarlig fråga. som jag anknöt till gäller del för riksdagsledamöterna -även om det inte gjorts något i motionsväg - att nu synas ilokalpressen. Samma sak om man är SAP-ist,centerpartist, folkpartist ellermoderat. Delta gäller givetvis de riksdagspartier som har egen lokalpress. Delpåstås att i vissa fall är talen skrivna i förväg, rubrikerna redan satta ochingresserna färdiga för publicering . Men,herr talman, frågan om Sveriges- regionalpolilik och sysselsätining ål landelsolika regioner är ändå en myckel allvarlig fråga. , då denna kammarebehandlade regionalpoliliken, var lill arbelsmarknadsutskotlets betänkandeknutet inte mindre än ett 30-tal motioner. En av talarna i den debatten, jagtror det var från moderathåll den gången, förklarade atl så besvärligt somnäringslivet numera har det i olika delar av landet vore det befogal atl föraöver hela till det inre stödområdet. Iår är inte ställningen bättre. Det framgår av att det i intemindre än 44 olika motioner yrkas på åtgärder i olika regioner av landel. Ändåär del inget valår . Hur skall del se ut när regionalpolitikendiskuteras ? Dettaom något visar att sysselsätlningssvårigheterna tornar upp sig. Flera regionersom inte förespråkals för regionalpolitiskt stöd tas upp i åretsmotioner. Arbetslöshetenkan inte accepteras. Den är etl ekonomiskt, socialt och mänskligt ont. Delsamhälle som inte kan bereda alla sina medborgare ett meningsfulll arbete hardömt sig självt. Redan i Arbetarrörelsens efterkrigs-program skrevs del år1944: "Ingen arbetsför man eller kvinna skall mol sin Nr 143 vilja behöva vara ulan sysselsättning än som erfordras förövergång , frånen verksamhet till en annan samt för ulbildningoch omskolning." ,-, , ,g.,j, 34 årsedan dess, och ändå della tillstånd i detta gamla land! Statsminister skrev så här 1951: "Den fulla sysselsättningen R 111 kline skapar ett permanent inflationstryck. Vi vill för den skull inte avståfrån densamma," Och en avsocialdemokratins och fackföreningsrörelsens ideologer, , förklarade1958: "Vi lever numera i ett fullsysselsätt-ningssamhälle. Arbetslöshet avstörre omfattning eller varaktighet är inte längre tillåten," Del är längesedan dess, och ändå delta tillstånd i ! Taletom den fulla sysselsättningen kom dock aldrig att gälla . Dettaområde fångades upp av ulfiyltningsströmmens brutala griparmar. De arbetslösatvingades i stor utsträckning atl lämna sin hembygd på grund av arbetsbrist.Del var den yngre och livskraftigare delen av befolkningen som flyttade frånhemorten. Detta har inneburit all länets svårigheier tilltagit i ständigt ökadomfattning. Den s. k. rörlighetsstimule-rande arbetsmarknadspolitiken lösteinte problemen - den skapade bara nya och större problem för kommunerna ochlänet. Destatliga insatser som gjordes har inte förändrat helhetsbilden. De tillfördelänet företag,som i stort sett varekonomiskt svaga och inte kunde stå på egnaben utan ständigt statligt stöd i olika former. Dock skulle del ha varit ännuvärre utan dessa insatser. Men nya mörka moln tornar upp sig. Skogslänensom under den s. k. fulla sysselsättningens era var värst utsatta då del gälldearbetslöshet och folkulflyltning toppar fortfarande listan - det visar tabellenpå s. 57 i arbetsmarknadsutskottets betänkande. FrånsettNorrbotten,som fick speciella problem då planerna på 80 skrinlades ochdrog med sig en omfattande arbetslöshet bland en rad olika yrkesgrupper, inteminst bland byggnadsarbetarna i , toppar listan. Härär det över tio arbetssökande på varje ledig plats eller mer ängenomsnittet för hela riket. Svårigheternai är i och för sig inte nya - de tillhör bilden, oavsett vilkenregering vi har här i landet. Siffrorna för är dock i rätt höggrad missvisande eller, om man så vill, friserade till del bättre. Depensionerades antal är mycket högt-i vissa kommuner ca 30 'A>. Åtskilliga avdessa har ansett sig tvingade alt la förtidspension och är borta ur statistikenoch konkurrensen om de lediga platserna. Den s. k. naturliga avgången harskördat åtskilliga i arbetsför ålder i , och många lär slå pälur. Förelagen nyanställer inte - de hoppas på den s. k. naturliga avgången. Trotssvårigheterna i är Ange det område som vid sidan om framförallt och har det svårast sysselsällnings-mässigt. Idetta arbetsmarknadsutskottets belänkande behandlas motioner med yrkande om etablerandet av ell statligt industricentrum lill Ange. Bara några ord om bakgrunden. I en motion i denna fråga anförde jag 74 följande: "Allttal om ell befolkningsantal så eller så stort betyder föga, om inte enarbetsmarknad kan skapas som ger etl underlag för del bestämda befolkningsantalet.Ångeområdet, som varit särskilt utsatt försysselsättningssvårigheter och avfolkning, behöver 'särskilda samhällsinsatser'.Ell statligt industricentrum kommer inte alt lösa hela problemel men är ettsteg på vägen. Som en insats på detta område bör ett statligt industricentruminrättas." Befolkningeni Ange liksom i Västernorriand i övrigt var särskilt optimistisk då deförberedande och utredande instanserna uttalat sig lill förmån för ell statligtindustricentrum till Ange. Orten fyllde de krav som ställdes i dettasammanhang. Döm då om allas vår förvåning när dåvarande arbetsmarknadsministernIngemund i sin speciella proposition om inrättande av tvåindustricentra helt förbigick Ange. trots all de förberedande instanserna hadeuttalat sig klart för Ange. Motiveringarna var krystade. Som plåster på sårenutlovades att Ange skulle ha förtur nästa gång ell statligt industricentruminrättades. Frågan är bara hur mycket det nu går atl lita på det då givnalöftet. Det var inte till någon hjälp för Ange och dess befolkning då, och detlär väl knappast vara det heller. Detär nu dess, och landel har fått en ny regering. Skall dennaregering vara lika ogin mol och Ange som den tidigare regeringenvar? Enligt ett enhälligt utskottsbetänkande bör motionsyrkandena om ettindustricentrum till Ange inte föranleda någon åtgärd. Man ärfortfarande lika överens. Delta låter inte särskilt hoppfullt. Eller är detkanske hoppfullt? Motionen har ju inte blivit direkt avstyrkt, såsom fallet ärmed några andra motionsyrkanden som behandlas i arbelsmarknadsutskotletsbetänkande. Trots den mjuka skrivningen yrkar jag bifall till motionen nr 823med yrkande om ett statligt industricentrum i Ange. Jagvill i detta sammanhang säga all jag är litet förvånad över utskottets sätt attbemöta de många olika motionerna. Förhållandet var detsamma i fiol. Om jagräknal rätt är del nio motioner som råkat ut för rent avslagsyrkande,under det atl de övriga motionerna föranlett den obetydligt mjukare skrivningenatl de inte skall föranleda någon åtgärd. Iår är det framför allt den socialdemokratiska partimotionen med ispetsen som råkat illa ut vid ulskottsskrivningen. På samtliga nu gällandepunkter har motionen brutalt avstyrkts. Den betydligt mjukare skrivningenanvänds inte. Kan orsaken vara den atl SAP, som går i väntans tider - i väntanpä de efterlängtade labureiterna - skall sällas på plats? Skuggkabineltel skallinte ges den minsta chans. Fråganom utskottets olika skrivningar med anledning av motionerna tog jag upp vidförra årets regionalpolitiska debatt men fick då inte något svar. Jag får detkanske inte heller. Trots de olika skrivningarna blir ju resultatetdetsamma, nämligen all motionerna avslås. Iförra årets betänkande angående regionalpolitiken använde arbetsmarknadsutskottetuttalanden som i olika sammanhang gjorts av herrar och sommotivering för avslag på ett flertal motioner. Nr 143 orakelmässiga uttalanden som gjorts av arbetsmarknadsministern ochindu- Onsdaeen den striministerni olika sammanhang då de varit ute och rest. 17 mai 1978 skrevst. ex. alt regeringen "kommer enligt statsrådet att positivt prövavarje seriöst förslag som kan medföra förbättrad sysselsätlningssitua- Rppinnnl tvecklinp ''°" '""egionen". Vidare helte del alt vad som ankommer på regeringenkommer den "atl så långl det är möjligt medverka till förstärkningar ochförbättringar". Ett annat uttalande var att regeringen skall pröva allaseriösa projekt i en positiv anda. Utskottet refererade alltså till vad dessastatsråd hade .sagt då de hade varit ute och rest i de olika distrikten. låter det litet annorlunda från utskottet. är ju sedan en lid bortaur bilden. Denne går del alltså inte alt hänvisa lill numera. Någraorakelmässiga svar går det inte längre atl fä från Åsling. De svåra tiderna hargjort alt folket ute i bygderna känner oro så snart Åsling visar sig. Del kanvara fråga om en ny företagsnedläggning, säger folket i bygderna när Åslingvisar sig. Han betraktas numera inte längre som landets industriminister, mendäremot som nedläggningsminisier. Denhoppfullhei, ja hurlfriskhei, som präglade arbetsmarknadsutskoilels belänkandefrån förra årel. har ersalls av eftertankens kränka blekhet I årels belänkandehänvisas inte längre till statsråd och deras uttalanden eller till atlregeringen nog skall klara uppgiften. Nej, hänvisar utskottet till detstora ansvar som åligger länsmyndigheterna och söker i stället avlastaregeringen allt ansvar för del svåra sysselsättningsläget i landet. Tillåtmig, herr talman, att fö anföra några exempel. Till en av de många motionerna-fö.en motion av ett tidigare statsråd-säger utskottet pås. 32 i belänkandet rättnonchalant följande: "Det finns knappast skäl att göra någon speciellframställning till regeringen om problemen i länet. Dessa är redan välkända." Så avspisar och avsågar man del f d. siaisrådel. 33 sägs: "Ulskollel kan inte ställa sig bakom all gör ensärskild framställning som rör län." På samma sida till en annanmotion heter del: "Planeringsarbete av det slag som motionärernaefteriyser bör utföras inom ramen för länsplaneringen." Detaren helt annan lon i detta utskottsbetänkande jämfört med . Tiderna harförändrats, och det märks också hos regeringen. Beträffande motion efter motion hänvisar utskottet lill alllänsplaneringsarbetet skall bli mera åtgärdsinrik-lat. Del fullaansvaret övervältras på länsmyndigheterna. Den som läser betänkandet fåruppfattningen att della land inte tycks ha någon regering. Jag yrkarbifall lill motionen 823. ELVERJONSSON (fp): Den svenska regionalpolitiken har förändrats . Den tidigare lokaliseringspolitiken förändrades till en politik för regional utveckling. Ambitionen har varit all fö en helhetssyn på utveck lingen i vid mening, och där har inte bara sysselsättningen ulan också bostadsfrågor, kommunikationer och annan service från samhällets sida 76 kommit alltmer i blickfånget. 1 botlen för deinsatserna har legal etl alltmer Regionalpolilikenhar haft ambitionen att göra etl "rundare ". Man har gjortinsatser för atl dämpa den häftiga storsladslillväxlen under 1950-och1960-talen för alt hålla uppe glesbygdens befolkningstal, som har sviktat undermånga år. All flytta arbetstillfällen i stället för arbetare har varit etlannat inslag. Miljöfrågor och jordbrukspolitik kompletterar bilden ytterligarei de regionalpoliliska insatser som har inilierals . Dennaprogramskrivning för regionalpoliliken har i många delar och i hög gradförverkligats. Från den synpunkten kan man säga att regionalpoliliken har varitframgångsrik. Det harockså i allt väsentligt funnitsen bred majoritet iriksdagen bakom den förda poliliken, vilket också kan vara värt alt notera. År1978 kan ses som ett regionalpolitiskt mellanår. De stora besluten logs 1972,1973 och 1976. Nästa milstolpe beträffande regionalpoliliken kommer 1979. Om nuinte de regionalpolitiska insatserna lett lill allt det goda vi avser, så finnsdet några saker atl ha i minne. har varit en bekymmersam lid.Lågkonjunktur, vikande investeringsvilja, tröghet i ekonomin, strukturproblem,ell högt kostnadsläge som har varit besvärande för många industrigrenar. Trotsen svår och långdragen lågkonjunktur har reformarbetet när det gällerregionalpoliliska insatser inte avstannat. Del kan finnas anledning atl nämnaarbetsmarknadsverkets ökade resurser och vidgade kompelens, utveckling avlänsdempkratin, reformer på det arbelsrällsliga och sociala området,stödinsatser för branscher och regioner, sysselsätlningsstöd av både generelltoch selektivt slag för atl stötta upp näringsliv och ekonomi. Mångamotioner har väckts också till årets i vilka det uttalas bekymmer avskilda slag från de olika landsdelarna, det må sedan vara ellerSkåne, från eller , från eller Jämtland.Motionärerna känner de särskilda problem som kännetecknar ett område somdrabbas av kombinationen lågkonjunktur-strukturförändringar och där människordrabbas av arbetslöshet. Delfinns anledning atl känna oro inför många problem som redovisas i motionerna,och den oron delas av utskottet. Ändå har man i arbetsmark-nadsutskoltet varitöverens om atl inte föreslå någon särskilda åtgärd,delta med tankepå det beslut som vi avser alt la . Just nu pågår sammanfattningar avutredningar, åtgärder planeras och en rad insatser förbereds. På den grundenärdet utomordentligt svårt att gå in och föranstalta om säråtgärder i varjeenskilt fall. Delfinns alltså en betydande enighet om hur man skall hantera detta. Oppositionenhar tillsammans med majoriteten i utskottet yrkat bifall tillbudgetpropositionen vad avser regionalpolitiken, dvs. socialdemokraterna haryrkat avslag på alla de socialdemokratiska länsmotionerna. Jag uppfattade allFrida yrkade bifall lill de socialdemokratiska motionerna, och minfråga är: Hörde jag rätt eller sade fel? Flertaletsocialdemokratiska motioner är ju enhälligt avsiyrkia iarbeismarknadsut-skottel. Nr 143 I de reservationer somsocialdemokraterna för fram letar man förgäves efter Onsdaeenden ' samlat alternativ till regeringsförslagei. Del kanske inte heller var 17 mai1978 meningen all presentera någotsådant alternativ-del är del inlryck jag för när Som en verklig antiklimax framstår del särskilda Regional utvecklins "'ände somavslutar betänkandet. Där säger man först all det inte är meningsfullt att yrkabifall till de egna motionerna, delta då med hänvisning till den ekonomiskapolitiken som inte skulle ha fallit i smaken. Men redan i nästa stycke kommerfull bekännelse om att man ändå hade avsett alt avstyrka sina egna motioner.Del man inte tycker om är de motiveringar som utskottsmajoritelen har anfört. Om jag skall göra en snäll tolkning av socialdemokraternasslakt på de egna motionerna kan jag säga alt de har varit konsekventa. Tidigarehar socialdemokraterna i majoritetsställning avstyrkt samma slags motioner meden fasthet som varit imponerande. Det är alltså inte frågan om någonting nytt. Oppositionen kritiserar å ena sidan att inget görs, åandra sidan att man t. ex. inrättar speciella delegationer för att bevaka olikaregionala problemområden, och så nämns Norrbotiendelegalionen,Göteborgsdelegationen och Värmlandsdelegalionen. Den fråga jag ställer mig är:Vilken eller vilka delegationer avser socialdemokraterna att avrätta? Arbetsmarknadsutskottetsordförande redovisade bl. a. vad Norrbotiendelegalionengjort. Är det denna delegation som socialdemokraterna ogillar? Oppositionens kritik skjuter också in sig påinvesteringarna. Att investeringarna viker är en riklig iakttagelse, men dethar varit ett fierårigl problem som sträcker sig från den förraregeringsperioden. Atl visionärt tala om strukturfonder som något slagsundergörande medicin, som skulle förändra situationen som genom ett trollslag,är stora överdrifter. En fråga som man ställer sig är: Om strukturfonden skullevara lösningen när det gäller investeringsviljan, varför har den inteaktualiserats tidigare så all den kunnat prövas då socialdemokraterna var iregeringsslällning? Alt välja bostadsbyggandet som exempel på misslyckadinvesteringspolitik är egentligen atl rikta en utomordentligt hård anklagelsemot den förra regeringen. Sedan skall vi naturligtvis hålla oppositionenräkning föratt man i sin reservation erkänner all också en socialdemokratisk ekonomiskpolilik skulle ha varit ogynnsam under detta år, låt vara att man hävdar atlden inte skulle ha varit det i lika hög grad. Om vi bortser från den allmänna synen på hur denekonomiska poliliken skall föras, så följer regeringen den linjen att de defensivainsatserna bör vara selektiva, medan de offensiva bör vara av generellt slag.På socialdemokraliskl håll är man ju mera bunden av de selektiva och i detaljstyrda insatserna. Bortser vi från del, framstår inte spännvidden kringregionalpolitiken som särskilt slor - i varje fall inie när man läserulskollsbelänkandel. Symtomatisktär också alt socialdemokraterna hänvisar lill den socialde mokratiska propositionen 1975/76:211, som förelades . Del finns anledning alt erinra om att den propositionen behandlades efter 78 regeringsskiftet. Den låg ocksålill grund för del slällningsslagande som gjorde påsenhösten 1976. Omregionalpolitikens mål råder mycket slor enighet, och om regionalpolitikensmedel är enigheten betydande. Jag upplever della, herr talman, som en styrka dåvi skall la itu med de framlida regionalpolitiska problemen. vice talmannen tillkännagav att anslagutfärdats om sammanträdels fortsättande . () kortgenmäle: Del var en felsägning, , om jag sade motioner; jag menadereservationer. Sedannågra ord om delegationer. Man skall vara medveten om att när vi i vårtsärskilda yttrande har sagt att det finns en övertro på alt delegationernaskall kunna lösa problemen, så beror del på att delegationerna måste föekonomiska resurser om de skall kunna uträtta någonting. frågar om socialdemokraterna skall avveckla Norrbotten-delegationen.Såvitt jag vet sträcker sig Norrbottendelegalionens mandatperiod till utgångenav . Det beror alltså på den borgerliga regeringen, om den sitter kvarså länge, hur man skall ha del. Närdet gäller Norrbottendelegalionens arbele är del ju svårl att säga vaddelegationen har uträttat och vad man skulle ha kunnat göra med ensocialdemokratisk politik. Men det anmärkningsvärda är att man från regeringenssida i alla sammanhang har hänvisat till delegationen utan atl säga vilkabegränsade möjligheter delegationen har att göra någonting. Jaghar en utskrift från en aktuell utfrågning av statsminister med anledning av den besvärliga situationen inomgruvområdet; del gällde sysselsättningen i . Reportern frågade vadstatsministern skulle säga lill 20-åriga norrbottningar. Han sade då bl. a. ju har satsat på all bredda verksamheten.