prot · G109118 · 1977-12-31 00:00:00 — Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit motionen nr 1137 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Lars-OveHagberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resullal: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition för huvudvoteringen uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr 19punkten I mom. I röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 1 av m.fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. 4Riksdagens protokoll 1977/78:118-119 rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 160 Nej - 149 Propositionergavs på bifall lill dels utskottels hemställan,dels motionen nr 1137 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill att kammarenbifaller kulturutskottets hemställan i belänkandet nr 19 punkten 1 mom. 2röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1137 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Lars-OveHagberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 294 Nej - 14 M o m, 3 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels motionen nr 1390 av RolfHagel och i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller kullurutskottets hemställan i belänkandet nr 19punkten 1 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1390 av och i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 293 Nej - 14 M o m. M o m. Propositionergavs på bifall lill l:o) utskottels hemställan, 2:o) reservationen nr 2 avGeorg m. fl., 3:o) motionen nr 1137 av m. fl. imotsvarande del samt 4:o) motionen nr 1390 av och imotsvarande del, och förklarades den förstnämnda propositionen vara medövervägande ja besvarad. Då begärde votering upptogs förbestämmande av kontraproposition i huvudvoteringen de återståendepropositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertaletsmening för sig. Sedan begärt votering upptogs för bestämmandeav kontraproposition i voteringen om kontraproposition i huvudvoteringen ånyopropositionerna under 3:o) och 4:o), av vilka den under 3:o) förklarades haflertalets mening för sig. begärde emellertid votering, varförföljande voteringsproposilion upplästes och godkändes: Den som vill att kammarentill kontraproposition i voteringen om kontraproposition i huvudvoteringen angående kulturutskottets hemställan i betänkandet nr 19 punkten 2 mom. 1antar motionen nr 1137 av m. fl. i motsvarande del röstar ja, dendel ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i förstnämnda votering antagit motionen nr 1390 av RolfHagel och i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition för voteringen om kontraproposition i huvudvoteringenuppläst och godkänd: Densom vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angående kulturutskottetshemställan i betänkandet nr 19 punkten 2 mom. 1 antar reservationen nr 2av m. fl. den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit motionen nr 1137 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Lars-OveHagberg begärde röst- AnslagtiU polisväsendet, m. m. räkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition för huvudvoteringen uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr 19punkten 2 mom. 1 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då GeorgAndersson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: M o m. §14 Anslag till polisväsendet, m. m. Föredrogs justitieutskottets betänkanden /78:27med anledning av propositionen 1977/78:100 såvitt gäller anslag tillpolisväsendet jämte motioner och 1977/78:30 med anledning av propositionen1977/78:100 såvitt gäller anslag till brottsförebygganderådet jämte motion. betänkanden nr 27 och 30debatteras i ett sammanhang och yrkanden beträffande båda dessa betänkanden fårframställas under den gemensamma övertäggningen. Idet följande redovisas i nämnda betänkanden endast de punkter, vid vilka underöverläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten 4 (: Förvaltningskostnader) Regeringen hade i propositionen1977/78:100 bilaga 5 () under punklen B 6 (s. 37-78)föreslagit att till Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnaderför /79 anvisa ett förslagsanslag av 2 , varav590 . alt avräknas mot auiomobilskatlemedlen. AnslagtiU polisväsendet, m. m. Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1977/78:667 av BarbroEngman (s), 1977/78:669av (apk) och AlfLövenborg(apk), vari såvitt nu var i frågahemställts att skulle besluta uttala dels att en effektivareorganisation borde skapas i kampen mot den organiserade/ekonomiskabrottsligheten i huvudsaklig överensstämmelse med förslag(yrkande 1), dels att en klar prioritering borde ske av tillgängliga resurser ibekämpandet av nämnda brottslighet (yrkande 2) och dels att inom ramen avbegärda nya tjänster 101 tjänster avdelades för ändamålet (yrkande 3), 1977/78:990avLisa m. fl. (s), vari såvitt nu var i fråga hemställts att riksdagenbeslutade dels att hos regeringen begära att de tilläggsdirektiv som utfördatsför förmögenhetsbrottsutredningen upphävdes (yrkande 1), dels att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om avkriminaliseringav mindre förseelser (yrkande 2), dels att som sin mening ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om prioritering inom polisens verksamhet(yrkande 3), dels att hos regeringen begära skyndsamt förslag till lagstiftningom begränsning av åklagares åtalsskyldighet samt om möjlighet för polisen attlägga ned utredningar enligt vad som anförts i motionen (yrkande 4), dels attsom sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts ombekämpande av den organiserade brottsligheten (yrkande 5) och dels att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om allmännariktlinjer för åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten (yrkande 6), och 1977/78:994 av m. fl. (vpk), varisåvitt nu var i fråga hemställts att under punkt B 6 ibudgetpropositionen 1977/78:100 bilaga 5 skulle avslå den begärdaanslagsökningen som avsåg 130 nya polistjänster (yrkande 1). 1. att beträffande medelsberäkningen medbifall till regeringens förslag och med avslag på motionen 1977/78:994 i dennadel (yrkande 1) till Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnader /79 anvisade eU förslagsanslag av 2 , varav . att avräknas mot auiomobilskatlemedlen, 2. att beträffande fördelningen av nyatjänster skulle avslå motionen 1977/78:669 i denna del (yrkande 3), 3. att beträffande direktiv lillförmögenhelsbrottsutredningen Anslagtill polisväsendet, m. m. skulleavslå motionen 1977/78:990 i denna del (yrkande 1), 4. alt beträffande avkriminalisering avmindre förseelser skulle avslå motionen 1977/78:990 i denna del (yrkande 2), 5. att beträffande prioritering inom polisensverksamhet skulle avslå motionen 1977/78:669 i denna del (yrkande 2) ochmotionen 1977/ 78:990 i denna del (yrkande 3), 6. att beträffande .ålalsbegränsningar m. m.skulle avslå motionen 1977/78:990 i denna del (yrkande 4), 7. att beträffande polisiära enheter förbekämpandet av den organiserade och den ekonomiska brottsligheten skulle avslåmotionen 1977/ 78:667 och motionen 1977/78:669 i denna del (yrkande 1), 8. att beträffande åtgärder mot denorganiserade och den ekonomiska brottsligheten skulle avslå motionen1977/78:990 i denna del (yrkande 5 och yrkande 6). Följande tre reservationer hade avgivits av LisaMattson, , , , i Kumla,i och (samtliga s): 1. beträffandedirektiv till förmögenhetsbroltsutredningen, vari reservan terna ansett att utskottet under 3 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1977/78:990 i denna del (yrkande 1) gavregeringen till känna vad reservanterna anfört i detta hänseende, 2. beträffande prioriteringinom polisens verksamhet, vari reservanterna ansett att utskottet under 5 bort hemställa allriksdagen med bifall till motionen 1977/78:990 i denna del (yrkande 3) och medanledning av motionen 1977/78:669 i denna del (yrkande 2) gav regeringen tillkänna vad reservanterna anfört i detta hänseende, 3. beträffande åtgärder motden organiserade och den ekonomiska brotts ligheten, vari reservanterna ansett att utskottet under 8 bort hemställa attriksdagen med bifall lill motionen 1977/78:990 i denna del (yrkande 5 ochyrkande 6) gav regeringen till känna vad reservanterna anfört i dettahänseende. Viddenna punkt hade fogats ett särskilt yttrande beträffande åtalsbegränsningarm. m. av , , , , KerstinAndersson i Kumla, i och (samtliga s). Punkten 1(: Förvaltningskostnader) Regeringen hde ipropositionen 1977/78:100 bil. 5 Gustitiedepartementet) underpunkten A 10(s.18-25)föreslagit riksdagenatt till Brottsförebyggande rådet:Förvaltningskostnader för /79 anvisa ett förslagsanslag av . 1 detta sammanhang hade behandlats motionen1977/78:669 av (apk) och (apk), vari såvitt nu var ifråga hemställts alt skulle besluta uttala att en skyndsamövergripande granskning borde göras av gällande lagstiftning med förtur för defrågor som hade samband med den ekonomiska och den organiserade brottsligheten(yrkande 4). 1. att till Brottsförebyggande rådet:Förvaltningskostnader för /79 anvisade etl förslagsanslag av , 2. att beträffande lagstiftningsöversynrörande den ekonomiska och den organiserade brottsligheten skulle avslåmotionen 1977/78:669 i denna del (yrkande 4). Anslagtill polisväsendet, m. m. Bekämpandet av den organiserade och den ekonomiska brottsligheten måsteges hög prioritet. Den meningen upprepas på flera ställen i regeringensbudgetproposition . Omden målsättningen är också - om man får döma av det betänkande vi nu behandlar- såväl socialdemokrater som borgerliga ledamöter i justitieut-skottet överens.Men längre än så sträcker sig inte enigheten! När utskottet skulle ta stegetöver från den väl formulerade målsättningen till konkreta förslag på åtgärderräckte inte viljan och orken lill i det borgeriiga lägret. Därför har utskottethamnat i delade meningar när det gäller åtgärder som samhället snabbt kan vidtai kampen mot denna brottslighet. Nuär denna borgeriiga inställning inte ny. Jag skulle kunna redovisa en serie avborgerliga avslag på åtgärder som förts fram från socialdemokratiskthåll, direkt riktade mot den organiserade och den ekonomiska brottsligheten.Viljan har gjort hall på tröskeln lill åtgärder! Detvanligaste borgerliga argumentet-främst från moderat håll-för avslag har varitatt åtgärderna skulle hota rättssäkerheten och den personliga integriteten.Vilken integritet och rättssäkerhet skulle hotas? Vadåtgärderna syftat lill harju varit att få praktiska möjligheteratt komma ål denlilla grupp som inle vill acceptera de regler och värderingar som alla andra isamhället solidariskt följer. Problemet, som vi vill angripa, är att spelrummetoch rättssäkerheten för denna grupp är alltför stort. Desenaste dagarna har vi allvarligt påmints om hur den organiseradebrottsligheten har vuxit till en omfattande och svårangripbar näringsverksamhet.Polisrazzior i blottade hur skummafastighelsaffärer, kopplade samman med en omfattande bordell- och koppleribrottslighet,har givit ansvarslösa profitörer miljoninkomster på en verksamhet som bl. a.drivit hundratals flickor ut i samhällets träskmarker. Brottslighetav det här slaget redovisade vi som exempel i vår riksdagsmotion 990 somväcktes av den socialdemokratiska justitieutskotts-gruppen. Vi krävdesnabba, konkreta åtgärder mot den organiserade och den ekonomiskabrottsligheten. Anslagtitt polisväsendet, m. m. I motionen exemplifierade vi också att denorganiserade brottsligheten har många andra kopplingar, bl. a. alt denallvarliga narkotikahandeln har djupa kanaler till de ökadekapitalvarustölderna och den växande häleriverksamheten. Vihar också fått bevis för hur häleriet i betydande omfattning undertäckmantel av affärsverksamhet har anknytning till handel med skrot,antikviteter och begagnade bilar. I vår motion erinrar vi också om hurhäleriverksamheten i sin tur har direkt koppling till den utsmuggling avbegagnade bilar, konst, antikviteter, pälsar m. m. som vi vet förekommer ibetydande omfattning. Exemplenvisaräven alt det finns klara samband mellan den organiserade och denekonomiska brottsligheten. Den totala omfattningen av denna brottslighet tordevara omöjlig att beräkna. Uppgifter har förekommit om att enbart den ekonomiskabrottsligheten skulle omsluta ca . Även om vi tarden uppgiften med en viss försiktighet råder det inget tvivel om att denekonomiska brottsligheten, framför allt i form av skattebrott, medför ekonomiskaföriustersom överstiger vad den traditionella brottslighetentillfogar människorna i vårl land. Ivår motion har vi nämnt många exempel på denna form av brottslighet. Vi harpåmint om hur det finns företagare som satt i system att köra sina bolag ibotten, ta ut avkastningen, flytta över resttillgångar i nystartade bolag ochså låta det gamla företaget gå i konkurs. Kvar efter dessa skumma transaktionerblir skatteskulder samt skulder till fordringsägare och för de anställda imånga fall föriust av jobben och andra efterräkningar. Många löntagare harockså drabbats av obetalda sociala avgifter och skatteskulder efteranställningar hos skumma företagare på den grå eller den svarta marknaden. Hurstora skador samhället och enskilda orsakas av de många brotten motarbetsmiljö- och miljöskyddslagstiftningen torde det vara omöjligt att beräkna. Svarthandel med hyresfastigheter bedrivs bevisligen av många mäklare och ett stortantal fastighetsägare - med hyresgästerna som stora förlorare. Förnågra dagar sedan berättade ett borgerligt kommunalråd i närhetogenerat i TV att han för sin kommuns räkning var beredd att anlita den svartaoch den grå kreditmarknaden, trots att han måste veta att den som regel fårsitt kapital genom olagliga affårer och undanhållen beskattning. Den klarakopplingen mellan skaltebrottsligheten och valutabrotten har vi också med mångaexempel påvisat i den socialdemokratiska justitieutskoltsgrup-pens motion nr990. Påpunkt efter punkt har man, som jag tidigare nämnt, frånborgerligt håll sagt nej när vi fört fram förslag om åtgärder för att täppatill luckorna i lagstiftningen och skapa praktiska möjligheter att kontrolleraoch komma åt denna brottslighet. Nej säger man också nu från borgerligt håll ijuslilieutskottet lill de åtgärder som vi vill begära av regeringen. Vadregeringen föreslår i årets budgetproposition är all sammanlagt 60polistjänster skall avdelas för arbete med utredning av narkotikabrott och förannat bekämpande av den organiserade och den ekonomiska brottsligheten. Detär en markering, som vi också instämt i från socialdemokratiskt håll. Mennågon särskild anledning att yvas över att 60 av vårt lands 16 000 polistjänsteravdelas speciellt för denna brottsbekämpning finns inte. Iövrigt har regeringen och den borgerliga majoriteten i utskottet nöjt sig meden viss kursverksamhet som genomförs på åklagarsidan och det utredningsuppdragsom brottsförebyggande rådet fått, att bl. a. överväga formerna ochriktlinjerna för en övergripande granskning av lagstiftningen mot dennabrottslighet. Visocialdemokrater i justitieutskoltet har, med hänvisning till vår gruppmotion990, sagt att vi vill bekämpa denna brottslighet med många andrasamhällsålgärder än avdelade polistjänster. Vihar begärt att det skall ske genom ökade insatser av revisorer,skattemyndigheter, tull, riksbank, bankinspektion m. m. Vi vill också attkampen mot denna brottslighet skall föras genom att slrafföestämmelsernaändras, men i ännu högre grad genom åtgärder som direkt försvårarförutsättningarna för denna brottslighet. Vihar i exemplifieringen på åtgärder i vår reservation nämnt behovet av översynav konkurslagstiftningen, åtgärder för att säkerställa skatt vid entreprenaderm. Vi har upprepat kravet på en allmän lag mot skatteflykt, och vi kräverett samlat grepp från regeringen för att åstadkomma det nödvändiga samarbetet ikampen mot denna brottslighet mellan bl. a. polis-och åklagarväsendet, tull- ochskatteväsendet, och bankinspektionen. Vivill utvidga kravet på utbildningsinsatser för ulredningspersonal, och vikräver i reservationen åtgärder för stöd och hjälp till den organiseradebrottslighetens offer: narkotikamissbrukare, prostituerade m. fl. Vianser att insatser av detta slag brådskar! Men det tycker tydligen inle denborgeriiga majoriteten i justitieutskoltet, som har avvisat våra förslag. Närasamband med frågan om insatser mot den organiserade och den ekonomiskabrottsligheten har också en annan av våra reservalionsfrågor -prioritering avpolisresurser. Departementschefenhar i budgetpropositionen tagit avstånd från en sådan prioritering. Han menaratt det bör vara den lokala polisorganisationen som skall avgöra mot vilkaarter av brottslighet resurserna i första hand bör sättas in. Videlar meningen alt prioriteringen ytterst bör ske lokalt, men vi anser inte attdella hindrar att i en så viktig fråga får tillfälle att i stortbedöma inriktningen av den broltsbekämpande verksamheten i vårt land. Vihar därför krävt att regeringen , i anslutning till förslaget om anslagtill polisväsendet, skall analysera brotlsulvecklingenoch redovisa sinabedömningar i frågor om huvudinriktningen av polisens broltsbekämpande resurser. Vi har också frånsocialdemokratiskt håll reserverat oss mot de ändrade Anslagtill polisväsendet, m. m. Anslagtitt polisväsendet, m. m. direktivenför förmögenhetsbroltsutredningen, men om della skall talasenare. Myckeli övrigt om polisens arbele, som det funnits anledning att ta upp ,behandlas just nu polisutredning, som beräknar all lämna förslagunder senare delen av delta år. Jag avstår därför från alt ta upp yllerligarefrågor . Lålmig , herr lalman, få avge en mera principiell deklaration ianslutning till denna fråga. Politikär att vilja, är ett påslående som har myntat. Vill man åstadkommaförändringar, så måste det lill en viljeinriktning som planerar långsiktigaåtgärder, men som också i varje situation där så behövs vidtaråtgärder som leder utvecklingen i önskad riktning. Del räcker inte medvälformulerade målsättningar. Del räcker inle med långdragna utredningar. förändra, då måste man också handla. Däriligger skillnaden mellan socialdemokraternas och de borgerligas inställninglill kampen mot den organiserade och den ekonomiska brottsligheten. Vi villsätta in åtgärder - snabba åtgärder. Det vill man inte från borgeriigt håll. Meddella vill jag, herr talman, yrka bifall till reservationerna 2 och 3 ijuslitieutskottets betänkande nr 27. I reservationen nr 1 lill juslitieutskotlels betänkande nr 27 yrkar visocialdemokrater att återkallar de tilläggsdirektiv som denborgerliga regeringen givit till förmögenhetsbroltsutredningen. För att ingamissförstånd skall uppstå vill jag poänglera all det inte gäller denorganiserade ekonomiska brottsligheten. Vad det gäller är attförmögenhelsbrolten och de straffrättsliga åtgärderna i samband med dessa skalljämföras med i första hand de s. k. moderna brotten, t. ex. skatte- ochvalutabrott, brott mot bestämmelser om arbetarskydd eller mot milö- ochnaturvårdsintressen. Synenpå förmögenhetsbrotten är också mycket viktig sett ur etl vidare perspektiv. Detär dessa brott som antalsmässigt hell dominerar. Vill man ha en annanprioritering är det därför nödvändigt all ge de vanliga förmögenhelsbroltenett lägre slraffvärde. Det är också helt klart att många av de s. k. modernabrotten är mera skadliga både för samhället och för enskilda människor än detraditionella förmögenhelsbrolten. Straffsatserna avspeglar också den värderingriksdagen har på straffvärdighelen av de olika brotten, och självfallet arbetarpolisen i enlighet härmed. Om således regeringen inle är beredd alt klart göraen prioritering när det gäller de vanliga förmögenhelsbrolten, då hjälperinget vackert tal om alt man vill bekämpa den ekonomiska brottsligheten. Menfinns det då inte risker i samband med att man sänker slraffnivåerna för devanliga förmögenhelsbrolten? Jag tror inte del. Om vi bortser från de allragrövsta brotten på del här området, som naturligtvis skulle bestraffas hårtäven i fortsättningen, är effekterna av fängelsestraffen främst allmänpreventiva.Jag är för min del övertygad om att den preventiva effekten är lika stor om straffet är åttaeller fyra månaders föngelse. Syftet är ju alt klart markera samhällets avståndstagandelill denna typ av brott, och del kan man göra-vid behov också kraftfullt-inomramen för väsentligt lägre siraffskalor än vad som gäller . Med dettayrkar jag bifall till reservation nr I. BERTILMÅBRINK (vpk): Vi har i motionen 994 yrkat avslag på förslaget att 130 nyapolistjänster skall inrättas. Vi föreslår i stället att de medel som skulle haanvänts härför skall gå till bl. a. frivården. Vi har ställt dessa förslagutifrån grundsatsen att skärpta straff och flera poliser inte löserbrottslighetens problem. Man måste i stället satsa mer på att angripabrottslighetens orsaker: den sociala utslagningen och den ojämlikhet som dömerallt fler lill desperat hopplöshet. Brottsligheten har också sin orsak i denhets, stress och utslagning som följer av ett samhälle baserat på kommersialismoch profiljakt. Detta kommer man inte ål med flera poliser. Eftersom statsbudgetensmedel är begränsade, står flera polistjänster i motsättning till andrainsatser. Vi har i motionen särskilt pekat på frivården, som dock skalldiskuteras i annal sammanhang. Samtidigtär prioriteringen av polisens arbete något som bör granskas kritiskt. Denekonomiska brottsligheten frodas. Hämningslösa profilhajar ställer upp såsomfinansiärer till narkotikahandel och bordellverksamhet. Valutafifflet breder utsig. Denna brottslighet är inte en följd av utslagning. Den utövas av en litenprivilegierad grupp. Den skapar däremot utslagning och lidande. Men någoneffektiv kamp mot denna brottslighet låter inte myndigheterna polisen föra.Däremot saknas aldrig polis för all övervaka demonstrationer. Det behövs enomprioritering av polisens verksamhet. Polisapparalenhar växt kraftigt . Vi vill inle medverka till att resurser somskulle göra bättre nytta mot utslagning och brottslighet inriktas på ökadrepression. Jag yrkar därför, herr talman, att beträffandemedelsberäkningen med anledning av regeringens förslag och med bifall tillmotionen 1977/78:994 i denna del, yrkande 1, till Lokala polisorganisationenför /79 anvisar ett förslagsanslag av 2 , varav588 milj. kr. att avräknas mot auiomobilskatlemedlen. I övrigt yrkar jagbifall lill motionen 994. Anslagtitt polisväsendet, m. m.