prot · G10939 · 1977-12-31 00:00:00 — Efter stor vånda fick man i i igenomett beslut om skattehöjning, men hälften av de ire kronorna går åttill att täcka underskott från föregående budgetår. Detkan naturligtvis sägas att har ansvar för den här frågan och att PerAhlmark inte skall behöva bry sig om den. Men jag tycker inte att man kan sedet så enkelt, - och tidigare i debatten -har talat om riksintressen och därtill kopplat riksansvar. Man kan hävda attdet är på följande sätt: I det akuta läget bedömde regeringen det som ettriksintresse att devalvera valutan. Det kom att drabba i formav en minskning i kassan med ungefär 60 milj, kr. Det finns alltså en kopplingmellan riksintresse och riksansvarighet i det här sammanhanget. Del ärsjälvklart att sådana här saker påverkar budget och att man måstegöra ompriorileringar. De områden som man nu har tvingats prioritera äräldreomsorg och barnomsorg. Därför faller den aktuella skolan tillbaka litet. Jaghar blivit ombedd att ställa frågan: Är Per beredd att ta fram nyafriska pengar till högstadiebygget på ? Om man möjliggör det här byggetskulle man lösa flera problem som är betydelsefulla för befolkningen där ute.Genom det här högstadiet skulle man förkorta restiden för av eleverna påhögstadienivån med i genomsnitt två och per dag-de får nu åkatill i . Man skulle dessutom skapa jobb i byggbranschen,vilket är betydelsefullt för den här lilla landsändan. Man skulle - något somockså är kopplat till sysselsättningsproblemen - då även i dessahögstadielokaler kunna bedriva mera vuxenstudier. Del finns ett stort behov avdet i denna del av landet - särskilt yngre vuxna i den här regionen är på grundav läget efter när det gäller vuxenstudier. Det är klart att också det skullekunna få sysselsättningsbildande effekter som ett stöd åt befolkningen. Bohuslänsskärgårdsråd har av dessa skäl uttalat sig för högstadieskolor i skärgården.Det skulle vara intressant för mig att få ett svar på frågan: Är Per Ahlmarkberedd att genom friska pengar försöka ge den här saken en skjuts? Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i , m. m. Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i , m. m. Med tillfredsställelse noteras att statsrådet säger sig varavillig att pröva seriösa förslag för att få till stånd arbetstillfällen iBohuslän. Ett sådant är projektet att åstadkomma en tillfredsställandevattenförsörjning i den bohuslänska skärgården. Det är synnerligen viktigt attfå detta ordnat. Mycket obehagligt kan inträffa till följd av ringavattentillgång, framför allt under torra somrar. Närnu har beslutat all norra skall vara ell rekreationsområdeför en betydande del av det svenska folket, måste kommunerna få hjälp attlämna den service som behövs, och där är bl. a. vattenförsörjningen mycketviktig. Kommunerna i denna del av landet kan inte ensamma svara för dessaväldiga kostnader. Staten måste gå in och hjälpa. och sten är krävande attarbeta med. Vidare måste vi räkna med en mångdubblad sommarbefolkning ijämförelse med året-runtbefolkningen. Dess vattenbehov måste ocksåtillfredsställas. Jagförstår alt statsrådet inte kan uttala sig beträffande förslaget att AMS skalllämna förhöjda statliga bidrag till vissa projekt i kommunerna, exempelvisTanum som nämnts här , förrän frågan varit föremål för utredning. Men jaguttalar som min bestämda mening att projektet är seriöst. Det behöver kommatill utförande , och del är lämpligt både för att skapa arbetstillfällenoch för att bidra till att denna landsdel blir vad som önskas, nämligen ettrekreationsområde för avsevärt flera än ortsbefolkningen. Andraprojekt som kan ge arbetstillfällen är brobyggen och byggen av tillfartsvägartill broarna. beslutades att bro skulle byggas mellan fastlandet ochOrust, Man skulle få ell betydande antal arbetstillfällen om detta brobyggekom till stånd. Ett sådant projekt borde kunna prövas seriöst, tycker jag. Detbehövs också många andra broar: till , och , m. fl.Det finns ett stort område där förslag om stålbroar skulle kunna prövas ochsnarast kunna byggas. Enannan angelägen sak är att ordna förbindelsen mellan Malö-Flatö och fastlandet.Folk som bor där måste färdas på färjor som tillhör den enskildavägsamfälligheten, medan de på själva ön färdas på allmän väg. Statens vägverkhar föreslagit vissa förändringar i väg- och färjeförbindelserna. Förslaget ärjust nu att överta färjan men kvar är färjan . Enstålbro för att lösa problemen med överfarten där ute är ett projekt som manverkligen skulle kunna pröva. Det är ju en mycket kort förbindelse som behövsfrån ön till fastlandet. Därför borde detta vara ett lämpligt försöksobjekt attomgående pröva. Behovet av en bro är odiskutabelt; den behövs dels för dem somskall färdas till sina jobb exempelvis vid i , dels för dem somskall saluföra produkter i , Dethar framgått , som så , alt vi har stora bekymmer försysselsättningen i . De förslag som har ställts om byggandet av broarskulle kunna ge mycket arbete, och skulle man uppfylla kravfrån åretruntboende och önskemål med hänsyn till betydelse förrekreation och turism. Det skulle innebära produktivt arbete för dem som blirsysselsatta där och bli till nytta för samhället. Statsrådetkanske kan säga att dessa projekt inte ligger under hans departement. Jagtycker det skulle vara fint om man planerade för genomförandet av projekten isamråd med andra departement. har vi flerfaldiga gånger förtfram våra synpunkter från länet på vilka behov som vi anser måste tillgodoses.Vi hoppas nu att statsrådet verkligen beaktar alla de svårigheter vi har ochtar mycket seriöst på inkomna förslag och synpunkter. Det måste varatillfredsställande att arbeta med något som är produktivt och som blir tilldirekt nytta för samhället. Otvåtgärder för att trygga sysselsättningen i , m. m. Jag delar i mycket stor utsträckning de grundläggande värderingar somhar uttryckts av föregående talare. De olika förslag som har tagits upp ärdelvis tillgodosedda, delvis under behandling, delvis icke under behandling.Den känsla av oro som väldigt många har för inte minst de norra delarna avlänet känner också jag. Jag tycker därför all det är utomordentligt värdefulltatt vi kan föra denna diskussion om i denna anda av konstruktiv dialog- alla människor i som är berörda tjänar på det. Påtvå punkter kan jag inte ge något besked. Den ena gäller om den allmänna platsanmälan för och . Den fråganbehandlas i budgetarbetet, och resultatet av det kan jag inte föregripa. Denandra gäller fråga om ett högstadium på , därhuvudansvaret ligger på ett annat departement. sade några saker som var rätt intressanta. Han sade alt den debatt viför nu är något av en spegelbild av den diskussion som vi förde häri kammaren. Det är riktigt. Problemen är ganska likartade, och då blirdiskussionen naturiigtvis delvis en upprepning av tidigare ställningstaganden. sade att jag i mitt förra interpellationssvar pekade på deninternationella lågkonjunkturen, och det har jag gjort också. Det måstejag naturiigtvis göra, eftersom den internationella lågkonjunkturen kvarstår,och den är grundläggande för så många av problemen i såväl som andralän. Jagsade att seriösa förslag prövas positivt, och det säger jag i dagmed. Ja, jag har inte ändrat mening. Jag har precis samma uppfattning på denpunkten nu som då. är ett exempel på vad jag menar med ett sådantviktigt projekt som har prövats positivt och som är en enorm kapitalsatsningmed tanke på de begränsade resurser som vi har i . Däremot delar jag inteLennart uppfattning när han säger Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i , m. m. att regeringen visar"uppgivenhet" vad gäller varven. talar jag alltså om varvenallmänt sett i -jag uppfattade också inlägg som ettallmänt varvsinlägg. I ingen av de tre huvudbranscher där vi har gått in föratt stödja sysselsättningen - varven, handels- och specialstål och teko - harvi satsat större resurser än just på varven detta år. Att vi ändå har så storaproblem just nu beror på att det är så svårt att få köpare till de produktersom varven tillverkar, nämligen båtar. är det ingen rimlig linje attproducera båtar på lager. Det är en våldsam överkapacitet i väriden på varv,och del har slagit också mot den svenska varvsindustrin. De väldiga satsningarpå varven som regeringen föreslagit tyder sanneriigen inte på någonuppgivenhet. sade vidare att oron kvarstår i teko. Jag delar helt på den punkten. Jagvar i , och vi höll på med teko i stort sett ochkvällen. Tekoindustrin i har minskat mycket snabbt. hadetekoindustrin 90 000 anställda. var antalet anställda 45 000, ochminskningen fortsätter. Därför har vi gjort satsningar påtekoindustrin som är helt utan tidigare motsvarighet. Vi lämnarindustrigarantier för att stödja företag med livskraft så att de kan få ökadstyrka i konkurrensen. En statlig koncern med Eiser som moderbolag har skapatsför att så långt det är möjligt trygga sysselsättningen i de berörda företagen- här ingår också SweTeco som är av stor betydelse för . Och här ingår NyaAlgots som är av stor betydelse för och . Mendet gäller framför allt äldrestödet, som ju är en ny typ avar-betsmarknadspolitiskl medel och som vi använt när det gäller teko. Detinnebär att människor nu får . -upp till det samlade lönetaket på 10 96. Det har förhindrat mängderav varsel inom tekoindustrin. Vidare ges ett ökat stöd till grundtextil föratt klara vår försörjningsberedskap. Härtill kommer att vi skall träffabegränsningsavtal med låglöneländerna. Denoro som gav uttryck för delar jag sannerligen. Men man måsteockså peka på de mycket stora insatser som gjorts för att mildra den oron. Viär naturligtvis oerhört väl medveta om de särskilda problem som finns iBohuslän, där man har haft ett ensidigt näringsliv. Befolkningsutvecklingenhar varit svag. har man fördelar som man måste ta vara på. Bohuslänligger nära stora befolkningscentra i och i . Man har unikaförutsättningar för sjöfart, och där finns en fantastisk natur som man måstebevara och göra tillgänglig för så många som möjligt. Problemetär att de traditionella näringarna i är jordbruk, fiske, bätbyggeri,mindre sjöfart och stenbrott. Dessa näringar har i mycket stor utsträckningstyrt människornas bosättning. ligger den största delen avbebyggelsen vid havet, där det finns naturliga hamnar, eller ijordbruksområdena längre in i landet. Eftersom det varit en sviktande sysselsättning iflera av de här industrierna, så har det slagit mycket hårt på . Dethar ju också framgått av de tidigare anförandena i den här debatten. Detär klart att man i en sådan situation får lov alt vidta åtgärder av olika slag.I sina inlägg har , , , , och framfört olika förslagoch synpunkter. Ensak måste vi komma ihåg, nämligen att våra resurser allmänt sett ärbegränsade. Det finns en rad förslag till åtgärder som är viktiga och som vigärna skulle vilja genomföra men som vi inte har råd att genomföra därför attvi inte har tillräckligt med pengar i en ekonomi där bruttonationalprodukteninte ökar. Menvi har ändå gjort en hel del för alt hålla sysselsättningen uppe. AMS har under1977 tidigarelagt statliga och kommunala beställningar hos företag i sammanlagt 9,4 milj. kr. Exempel på statliga beställningar somtidigarelagts är beställningen av manskapsvagnar hos AB Intermittent, ,och av en färja plus utrustning hos . Kommunalabeställningar som tidigarelagts med stöd av AMS är väghyvlar för 5,1 milj. kr.,rörkrökar till värmerör för 1,1 milj. kr. och sten för 1,2 milj. kr. sade - och jag förmodar att har samma värdering -att man bara därför att vi har en lågkonjunktur inte får accepteraarbetslösheten utan att man då i stället får använda arbetsmarknadspolitikenför alt utbilda människor i stället för att låta människor gå arbetslösa.Detta är mycket viktigt. Därför har vi också ökat arbetsmarknadsutbildningenutomordentligt kraftigt, vilket gav exempel på. I landskapetBohuslän har 13 industriföretag fått den här 25-kronan för sammanlagt nästan400 000 utbildningslimmar, som berört mellan 1 300 och 1 400 personer under1977. Det är ett exempel på att gå in med arbetsmarknadspolitik dä det intefinns vanlig sysselsättning på arbetsmarknaden, att utbilda människor istället för att människor permitteras. Jag är glad över den grundläggandevärdegemenskap vi har på den punkten. Närdet gäller arbetsmarknadsutbildningen är det helt klart att vi försöker byggaut den kraftigt. Därför planeras inte mindre än tre AMU-filialer för Bohuslän.För det första har en filial projekterats för . beräknasarbetet komma i gång för att bygga om en lokal för det ändamålet. För det andrahar kursstyrelsen bestämt att AMU-kurser skall läggas till , och denverksamheten skall ske i samarbete med i som liggerinte långt därifrån. För det tredje projekteras också en AMU-filial iStrömstad. Iväntan på att de här tre AMU-filialerna blir klara ordnar vi kurser iprovisoriska lokaler och i företag. Det pågår t. ex. en röriäggarkurs iStrömstad för arbete i en konservindustri som har köpts av i . Detta är alltså en bit avarbetsmarknadspolitiken. Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i , m. m. Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i , m. m. ningen vad gällerindustripolitiken är naturiigtvis projektet i . Ettkapitaltillskott på 300 milj. kr. aren utomordentligt stor satsning. 1978-1979räknar man med att det kan ge sysselsättning för 350 personer. Som mest kommermellan 500 och 600 personer att vara sysselsatta med anläggnings- ochbyggnadsarbeten, och när man börjar driften kommer 120 personer attsysselsättas. Det är alltså ett mycket viktigt tillskott för sysselsättningen iBohuslän. Dethär är några av de åtgärder som regeringen vidtar. Och jag tror att det ärvärdefullt att man fortsätter dels alt försöka skaffa nya arbetstillfällen,dels att bedriva en aktiv arbetsmarknadspolitik för all klara sig under denlängsta period av lågkonjunktur som har upplevt efter andra väridskriget. EVERTSVENSSON (s): När det gäller den allmänna platsanmälan får vi väl avvakta budgeten.Jag vill uttrycka förhoppningen att den frågan kommer med där. Däremotfick jag inget svar när det gäller Lindholmenprojektei. Jag vore tacksam omarbetsmarknadsministern ville säga någonting om detta, därför att det betyderså mycket i det här området. Ävenom jag inte kan få något svar på om man skall höja projektbidraget skulle jaggärna vilja att arbetsmarknadsministern kommenterade det något, i varje fallatt han gav ett löfte om att detta skall undersökas. Det är också mycketväsentligt. Manskall vara klar över alt även om vi gör många insatser avar-betsmarknadspolilisk art, bl. a. med utbildningen som vi alla stöttar upp, så visar det sig - vilket jaginledde mitt anförande med - att gapet mellan kvarstående lediga platser och kvarstående arbetssökande har ökat väsentligtunder , medan det året innan inte förändrades. Det tyder alltsåpå att, trots dessa insatser som görs av arbetsmarknadspolitiska skäl,regeringen har lyckats mycket dåligt. Viför på många håll ett resonemang om att det är bra med arbets-marknadspoliiiskainsatser, men att det kanske framför allt är näringslivet som man bör stöttaupp. Människor måste leva även om de är arbetslösa, ochvi betalar då understöd i en eller annan form. Det är mer resursslösande attlåta människor vara arbetslösa och få understöd än att låta dem arbeta. Därförbör man söka efter alla möjligheter till arbeten. Jag drar slutsatsen att dettaegentligen inte blir dyrare. Det blir framför allt mycket mera konstruktivt. Det är riktigt, Per , att vi vill ha en positiv debatt. Vi troratt det gagnar bäst. Men vi måste också, som jag sade i mitt förstainlägg, vara kritiska på en del punkter. Den all-variigaste kritiken gäller attbeskeden om de seriösa förslag som rege- ringen prövar kommer såsent. Att de måste komma snabbare tror jag vi måste be Per ta med hemtill regeringen. Viär medvetna om att resurserna är begränsade. Vi är medvetna om de problem vihar på grund av den internationella konjunkturnedgången och allt sådant. Men vimåste naturligtvis försöka att, med de begränsade resurser vi har, klara såmånga som möjligt av problemen. Jag delar naturiigtvis Per , EvertSvenssons och andras uppfattning att när jobb är hotade måste man la till arbelsmarknadspolitiskaåtgärder. Och del är därför jag riktal interpellationen tillarbetsmarknadsministern. Härhar naturiigtvis staten den största och viktigaste uppgiften. Men det hindrarinte att vi har uppgifter att ta på oss i och ute i kommunerna. Delhar varit en omfattande debatt hemma i vårt landsting om ansvarnär det gäller exempelvis att skapa sysselsättning för de ungdomsarbetslösa.Där har vi klart deklarerat alt inte gjort tillräckligt. har manvaknat till, och är en hel del på gång. Och det hoppas vi skall göra sitttill för att klara ungdomsarbetslösheten. Men det är också, som , beroende av att man får ekonomiskt stöd ifrån regeringen. Vihar i det problemet att turist- och rekreationsanläggningar måsteskapas, och vi vet att del finns bohuslänningar som är kritiska på den punkten.Men vi måste självklart acceptera de beslut som regering och riksdag har fattalom som ett riksintresse. Det kräver större insatser när det gällerturist- och rekreationsanläggningar och annat. Normalt kan lokaliseringsstödutgå för sådana anläggningar. Men i har, såvitt jag vet, sådanaansökningar avslagils med motiveringen att det gäller områden som äravsedda för industriändamål. Man har alltså motiverat ett nej tilllokaliseringsstöd för turist- och rekreationsanläggningar med att det skallske en industriutbyggnad. Och detta är det märkliga för oss. talade om trycket mot från industrin. Det trycket har vi sombor i aldrig märkt av. Det tryck vi känner är trycket från dem som ärarbetslösa eller hotas av arbetslöshet - och naturiigtvis trycketfrån alla dem i som kommer och hälsar på oss och som är välkomna underförutsättning att vi kan få stöd för att ta hand om dem. Isatsningen på att rädda jobb får vi sedan självklart inte glömma bort denviktiga biten alt med hjälp av näringspolitiken skapa jobb för framtiden. Denbiten har Per pekat på i sitt interpellationssvar, och vi i Bohuslänvill understryka den saken. Näringspolitiken måste vara den vikliga. Vi som nudiskuterar med Per beklagar ibland att man skilt regionalpolitiken ocharbetsmarknadspolitiken åt, för där har vi en del som vi skulle vilja resoneraom. Men Per står ju här som talesman för hela regeringen, och han fårnaturiigtvis ta med sig beskeden till sina regeringskolleger. Del hoppas viockså att han gör. Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i , m. m. 5 protokoll 1977/78:390 Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i , m. m. Arbetsmarknadsministern påpekade att det är stora problem med attsaluföra varvens produkter och att stora summor har satsats på att klaravarvens arbetssituation . Ja, vi är tacksamma för alla dearbetsmarknadspolitiska insatser som där har gjorts, och vi är helt på detklara med att de är omfattande. Vad som är så beklagligt är alt problemen harblivit så många och så stora alt vi har hamnat i dagens situation. Attjag förde in frågan om broarna har direkt samband med varvsproblemen ocharbetssituationen vid varven. Jag menar att det finns kanske möjligheter attmed någon form av samordning - möjligen också med omdisponering av medel -skapa ekonomiska förutsättningar för nämnda brobyggen. Det skulle i så fallbetyda jobb även för varvsarbetarna. Vi har ju duktiga tekniker, och det ärhögst angeläget att få fram en ny produktion som ger arbete på varven,produkter som kan användas direkt ute i samhället. Därför har jag velat tryckapå de frågorna och då främst på de broar som redan är beslutade. Jag tänker dåbl, a. på , som är beslutad. Som förslag lägger jagockså en liten nätt bro som snabbt skulle kunna projekteras, nämligen frånFlatön till Dragsmark, Den skulle kunna bli ett bra försöksobjekt för attganska snart få fram en produktion. Viär tacksamma för alla insatser som gjorts och för den positiva inställning somstatsrådet har till våra bekymmer. När del nu har blivit så många sprickor isystemet att arbetsmarknaden rasar nästan som ett korthus runt omkring oss, såbehöver vi känna att man vill vidta åtgärder för att räta upp det dagsaktuellalägel. Vi behöver också en långsiktig näringspolitisk ocharbetsmarknadspolitisk planering för att få den önskade stabiliteten isamhället. Jag är också medveten om att arbetet på att rätta till våranuvarande svårigheter pågår, arbetsmarknadspolitiskt och på andra sätt, liksomockså arbetet på att vi skall få det bättre framöver. Det vill jag tacka för. Det som talade om nu är just vad del heia handlar om.Vi måste inrikta varvens verksamhet på nya produkter. Vi har tekniker ochkunskaper. Då gäller det att se litet långsiktigt på de här bitarna. Vadjag menade med uppgivenhet är när partibroderindustriminister står här i och säger att vi måste lägga nedminst ett varv till. Han uttryckte sig ungefär så. Men vad händer då? Orn visedan får en ny högkonjunktur - som vi alla hoppas - och andra länder då villköpa våra fartyg igen, så står vi ju där utan några varv! Det är vad det härhandlar om. Och där menar jag att det finns en anda av uppgivenhet. Vi måstenaturiigtvis se till att de varv vi har finns kvar. Det är ett fackligtkrav. Och jag utgår ifrån att det också är ett krav från samtliga partier,oavsett om man bor i , eller på ,att en ordentlig diskussion upptas med de fackliga organisationerna om attutveckla nya produkter, så att vi när en högkonjunktur kommer är beredda, omoch när det kommer in nya order på fartyg. Närdet gäller teko-sidan, Per , blir man litet bekymrad över ryckigheten ide här frågorna. Här beslutar man sig för alt flytta över produktionen frånRang i till . Sedan går investeringsbankens chef ut och sägertill pressen att det är inte säkert att det kan bli någon fortsättning iUddevalla heller. vet vi att det här företaget betalar in skatter ochsociala avgifter för 15 milj. kr. och att förelaget har en export tillUSA på 12 miljoner. Nuhoppas jag naturligtvis att Per tittar på de här bitarna när frågornaskall behandlas i ett större sammanhang. Tillsist, herr talman, vill jag peka på att när det gäller konflikterna mellanfritid, arbete och miljö m: m. är naturligtvis grunden för oss arbete - och jagutgår ifrån att Per delar min uppfattning. Utan arbete finns det inteheller någon möjlighet för människor att tillbringa sin fritid i de här finadelarna av landet, med undantag av ett fåtal med fet plånbok och medmöjligheter att bygga upp höga staket för att få vara i fred. Men det är ju ensådan utveckling som vi inte vill ha. Det finns runtomkring i alltförmånga avskräckande exempel på hur del kan se ut. Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i , m. m. De sista orden som uttalade om att grunden för enkänsla av värdigt och mänskligt liv är arbete, kan jag helt instämma i. Vi haralltså en gemensam värdering i denna riksdag, mellan regering och opposition,som innebär att man skall bedriva en aktiv sysselsättningspolitik för attbekämpa arbetslöshet. Jagär också helt överens med om att det är mycket bättre attanvända arbetsmarknadspolitiska åtgärder, t, ex, utbildning, än att människorgår arbetslösa. Det är därför som vi har haft den väldiga ökningen av antaletpersoner i arbetsmarknadsutbildning -jag tror det är ungefär entredubbling under delta kalenderår - och en mycket kraftig ökning av antaletberedskapsarbeten samt en hel rad nya arbetsmarknadspolitiska medel -25-kronan, del tillfälliga sysselsättningsbidraget, äldrestödet ochytteriigare några åtgärder - för att just hålla arbetslösheten nere på så lågnivå som möjligt. Jaghörde inte vad egentligen frågade om i sitt första inlägg. Mendet gäller alltså . Där har ju regeringen redan lagt fram ettförslag i tilläggsbudget I för . och jag harsåvitt jag förstår samma mening på den punkten. Denna verksamhet beräknassysselsätta ca 300 personer. Därtill kommer 600 elevplatser i AMU-ulbildningoch gymnasieskolan, förlagda till när det har utvecklats till ettslags utbildningscentrum. Jag vill citera ett avsnitt ur industridepartementetsdel av tilläggsbudgeten: Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i , m. m.