prot · G10955 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag är inle så övertygad om att socialministern vill att vi skall göradet. När vi hade en debatt om om-lokaliseringen av vissstatlig verksamhet beklagade socialministern, som då inte var socialministerulan i , att inte G-länet blev tillgodosett. Han anfördeatt det var alt beklaga att regeringen inle följt det uttalande som tidigaregjorts av utskottet och beträffande G-länet. Men varför, kan manfråga, har socialministern inle försökt att nu förverkliga den tankegång hanhade ? Jag erkänner villigt all det inle hade hjälpt . Jönköpingligger inte så värst bra till, och onekligen hade och varilbättre alternativ, när socialministern nu tvunget skulle gå ifrån utredningensförslag om . Jag vill säga till att del är riktigt att en del avremissinstanserna ville ha ett ökat lekmannainflytande. Men huvuddelen avremissinstanserna lämnade delta ulan erinran. Sedan,, har vi i propositionen gått något längre än utredningen och dåtill en viss del tillgodosett de önskemål som kommit fram i remissyttrandena.Som framgår på s. 35 i betänkandet har utredningen inte föreslagit lekmannamedverkani mål som avgörs i försäkringsnämnd. Del har emellertid nu kommit med. Jagvill åter hänvisa till det som står på s. 35 i betänkandet om vad vi nu har attiaktta. På inlägg verkar det nästan som om här inte förekommernågot lekmannainflytande. Men väsentliga inslag kommer ju ändå med. Detflnns en väsentlig skillnad, . Vi genomför en decentraliseringoch flyttar ut så att vi får försäkringsrätter på två ställen i landet. Därmedföljer vi konsekvent upp alt lekmännen utses regionalt. Vi har inte ändrat påförsäkringsöverdomstolens sammansättning. Närdel gäller argument för och emot framhöll jag, , att delfinns argument för samtliga de tre orter som är nämnda. Därför argumenteradejag inte för eller emot utan talade i stället om vad som har gjort all Jagfastnade för . Då nämnde jag just del geografiska läget och framhöllatt hela , hela , kommer att höra till dennaförsäkringsrätt. Ävenjag hade G-länel med i bilden. Hade jag föreslagit G-länet, hade del väl kommiten motion om bypolitik och påståenden om att jag hade valt mitt eget län. Mentyvärr hade inte och vare sig kammarrätt eller hovrätt. Vigjorde en bedömning och ansåg all antingen kammarrätt eller hovrätt skullefinnas på den plats där vi föriade en försäkringsrätt. () kortgenmäle: Minuterna flyr, och jag är medveten om att vi skall försöka all såsnart som möjligt nå fram lill ett beslut här. Men,herr talman, det aren märklig argumentation som socialministern för! Här föirhan in någon sorts kvanlitelsresonemang: eftersom han har räknat samman alt såoch så många remissinstanser har ställt sig bakom utredningen på den härpunkten, flyr han dit. VadBarbro och Jag har pekat på är ju att de tunga remissinstanser som harvaril och är engagerade i denna fråga enhälligt har slutit upp bakom kraven påett vidgat lekmannainflytande. Ta försäkringsdomslolen som ett exempel med rikerfarenhet av vad lekmannainflytandel i dessa frågor verkligen betyder! Påden här punkten skulle Jag vilja ge socialministern rådet alt inteöverargumenlera. Han har Ju i propositionen fört sitt resonemang fram ochtillbaka på ett sätt som verkligen visar vacklan och osäkerhet. Vi har sm utomordentligtstark grund att stå på här. Låtmig bara påpeka att del också innebär all vi genom vårt förslag kommer framtill del resultatet att ungefär tre fjärdedelar av målen kommer alt halekmannamedverkan, medan regeringens förslag inskränker dellalekmannainflytande till endast ca en tredjedel av målen. Delta ger en myckelgod bild av vad det är fråga om, och eftersom både och Jag harpekat på att detla är frågor som berör människorna på ett alldeles särskiltsätt - deras trygghet etc. - borde det vara en naturlig sak att ställa sigbakom den socialdemokratiska reservationen. BARBROENGMAN (s) kort genmäle: Jag tycker inte alt del skall få slå oemotsagt i protokollet att RuneGustavsson säger alt han har gått längre än vad utredningen förslog. Inte då!Visserligen har han sett lill alt man får lekmannamedverkan vid de myckel fåärenden som ligger på försäkringsnämnd, men utredningen föreslog Ju också attom part påkallar det, skall lekmän delta i försäkringsrätten. Var någonslansstår del i propositionen, ? Del är inte all gå längre änutredningen, ulan det är all gå en betydligt kortare bit på väg än vadutredningen gör. Nej, Jag har inte på något sätt försökt att överargumentera, för attanvända uttryck, utan jag har redovisat alt det fanns olikauppfattningar hos remissinstanserna. Sedanskall Jag be citera de avsnitt i propositionen där det framgår attjag visat vacklan och osäkerhet. erinrade om att utredningen hadeföreslagit att en part i ett mål i försäkringsrätt själv skulle kunna begäraatt lekmän skulle medverka i avgörandet. Jag vill framhålla all det förslagetdömdes ut av sakkunniga remissinstanser. Därför logs det inte med ipropositionen. Än en gång nödgas jag från denna talarstol erinra om hur län avstatsmakterna missgynnas i en rad olika avseenden. Medanandra län som regel blivit väl tillgodosedda vid ullokalisering av olikastatliga institutioner har län exempelvis berövats Kalmarflygflottilj - och därmed fö. blivit det enda länet i riket som är utan någotförsvarsförband. Enbartdetta betydde för länet ett bortfall av ca 500 arbetstillfällen. Upprepadelöften har därefter givits alt länet skulle kompenseras för denna svåraförlust. Redandessförinnan, , hade dåvarande inrikesulskottel framhållit del storabehovet av statliga satsningar till sydöstra , och i annal sammanhangframhöll statsmakterna att Kalmarområdet med hänsyn lill sina regionalpolitiskaproblem borde prioriteras. Stor var därför vår besvikelse då i Qdavvisade vårt motionsvis framförda förslag all placera den nytillkomna fjärdekammarrätten i och på dåvarande regeringensförslag beslöt dess förläggande till . Häri framhöll vi från län hur gynnats i många avseendenoch hur dit lokaliserats en rad ämbetsverk. I var situationendessutom gynnsammare än i län i många avseenden, exempelvis i fråga ombefolkningsutveckling samt arbets- och inkomstförhållanden. Departementschefensanförande av regionalpoliliska skäl var därför anmärkningsvärt. Medhänsyn till den nya regeringens uttalanden om ökad decentralisering och ökadbalans mellan olika regioner och de många uppvaktningar som skett från länelssida hade vi i län grundad anledning anta att regeringen så snartmöjlighet därtill gavs skulle lokalisera någon statlig institution till . Viär därför djupt besvikna när vi nu än en gång får se hur län ställstillbaka för . Vi vägrar definitivt alt acceptera del resonemangsom fördes , all en kammarrätt kan placeras endast där det finns hovrätt,och resonemanget , alt en försäkringsrätt kan placeras endast där del finnskammarrätt eller hovrätt. Innebördenav detta resonemang är Ju helt enkelt att alla juridiska regionalainstitutioner förbehålles ett fåtal centra i vårt land. Dessa målmedvetnakoncentrationssträvanden anser vi olyckliga, och de står inte iöverenssiiimmelse med regeringens uttalade löften att söka åstadkommaregionalpolilisk rättvisa. Änen giing vill jag framhålla det orimliga i att låta sydöstra , specielltKalmar län, vara så missgynnat i fråga om lokalisering av statligainstitutioner. Idelta ärende har den nya regeringen haft tillfälle att i någon mån tillgodosedenna landsändas berättigade krav på en rättvis behandling. Jag beklagar attregeringen missade och att nu också synes missa den chansen. Jag yrkar bifall lill reservationen 3, som innebär ell bifall lill deti motionen 110 framförda förslaget om södra försäkringsrättens placering iKalmar. Jag skulle i långa stycken kunna hålla samma anförande som skulle bara byta ut "" mol "". Men jagskall inte välja den linjen, utan vill bara yrka bifall till reservationen 4 avMaj Pehrsson och dessutom tillfoga några allmänna synpunkter med utgångspunkt iden underordnade roll som lokaliseringspoliliska överväganden har fått spelaför det beslut som nu går att fatta. Närdepartementschefen i propositionen förordar att i stället för 1. ex.Malmö skall bli lokaliseringsorl för försäkringsrätten för södra han som påhäng: "För valet av denna ort kan även anföras ren»,lokaliseringspolitiska skäl." Detta har litet av fotnolskaraktär över sig,om jag får uttrycka mig litet vanvördigt. Utskottet har i anslutninglill en rad motioner fört en något utförligare diskussion men kommit lillsamma slutsats som socialministern. Sedanbörjan av 1970-lalet har det i funnits en betydande förståelse föratt söka åstadkomma en bälire balanserad regional utveckling, och man har ävenvarit beredd alt låta den statliga verksamhetens lokalisering lämna bidrag sådan utveckling. beslut om ullokalisering av ett antal statligaverksamheter blev del konkreta uttrycket fördetta synsätt. Alla vet ju, vilketpersonalmotstånd detta beslut vållade och hur en och annan myndighet än i dagförsöker sabotera och förminska den utfiyttning som då beslöts. Möjligheten attupprepa beslut om utflyttning av befintliga statliga verk lär varaliten, även om någon skulle försöka sig på det. Såmycket viktigare är det därför att man vid varje uppbyggnad av nya statligaverksamheter söker finna förläggningsorter som verkligen bidrar till allförbättra balansen i den regionala utvecklingen. Det borde därför varasjälvklart all låla regionalpolitiska skäl i första hand bli utslagsgivandeför sådana nya lokaliseringar, såvida icke verksamhetens specifika krav gör detomöjligt. Jag kan inte finna all behovet att föriägga de nya försäkringsrätternatill orter med hovrätt eller kammarrätt är så starkt alt del ensamt bör fåstyra lokaliseringen. I stället borde man i detta fall, liksom f ö. iåtskilliga andra fall, låta lokaliseringspolitiska skäl fälla huvudavgörandet.Om så varit fallet, skulle haft en god chans. Låtmig också säga att det är viktigt att göra dessa överväganden på ett sådantsätt att ingen kan säga att regering och riksdag handlar efter maximen"den som mycket har, åt honom skall mer varda givet". Del har funnitslokaliseringsbeslut - och de kommer tydligen att finnas också i fortsättningen- då en sådan reflexion ligger nära till hands. Jag ber attfå yrka bifall till reservation. Påförslag av tredje vice talmannen beslöts all kammarens förhandlingar skullefortsälias vid morgondagens sammanlräde. §8 Tredje vice lalmannen meddelade au på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle näringsutskotiets betänkande nr 34, skalteutskottetsbetänkande nr 19 och lagutskottets betänkande nr 8 i nu angiven ordninguppföras främst bland två gånger bordlagda ärenden samt finansutskottetsbelänkande nr 13 sältas sist. § 9 Meddelande om fråga 16december 1977 Meddelades att följande fråga framställts. 1977/78:223av () till. industriministern om åtgärder för att garanterasysselsättningen vid förvaltningar i : Av uppgifter i massmedia framgår att situationenför gruvhanlering i malmfälten hotar att ytterligare förvärras. Redanbeslutade nedskärningar av produktionen hotar allvarligt sysselsättningen imalm-kommuneina. Ytterligare sådana åtgärder skulle göra situationen katastrofal. Med anledning härav villjag lill industriministern ställa följande fråga: Vilka åtgärder avserindustriministern vidta för att garantera sysselsättningen för de anställdavid förvaltningar i ? §10 Kammaren åtskildes .