prot · G10970 · 1977-12-31 00:00:00 — Del ärju ingen sensationell nyhet; så har alllid skett och såmåste det gå till. Man måste väga olika behov i samhället mot varandra. Del hartidigare föranlett riksdagsmän från de nuvarande regeringspartierna att imotioner yrka på ökningar av bl. a. SJ:s invesleringsanslag. Under den gamla"lotteririksdagens" tid lyckades man fl igenomsådana förslag och ökade därmed på de anslag som regeringen hade föreslagit ochsom man ansåg vara alltför knappa. talade om det galna i atl gamla motorvägnar belastar ekonomin genom allde kostar . per mil i underhåll - hon tyckte del var konstigt alt gamlamotorvägnar skulle dra en sådan kostnad. Del är väl ganska naturiigt; ju äldreelt fordon är desto större blir underhållskostnaderna. Del är därför vi skallskaffa nya nu - de som vi har har blivit väldigt gamla och slitna. Beträffandefrågan om tilläggsdirektiven lill ulredningen om postgirot har jag kanske inteså myckel all säga. Del ligger inom ekonomiministerns område, eftersombankväsendel och därmed även lyder under honom. Del är dock barafråga om tilläggsdirektiv lill en uiredning. Några ställningstaganden harsjälvfallet inte gjorts. Ulredningen arbetar vidare, dess resultat kommer attremissbehandlas och kommer regeringen all ta ställning tillförslagen. Vad dessa kommer all leda till vet inle jag för dagen. Jag hoppasemellertid i likhet med att de inle skall leda tillnågon försämring av den utomordentligt goda service som postgirot ger ossoch inle heller av den service som t. ex. de av nämndalanlbrevbärarna ger. Tvåfrågor har både och ställt. Den ena frågan gällervilka åtgärder jag ämnar vidta med anledning av SJ:s aviserade ändringar istyckegodstrafikens organisation och taxor. erinrade om alt jag ien inlerpellationsdebatt med anledning av en fråga av henne strax före Jul sadeatt om följderna av en ändrad styckegodstrafik strider mot regionalpolitiskamålsättningar kommer regeringen all överväga ålgärder för all mildraverkningarna. Jag kan upprepa samma sak . Alt regeringen ännu inte har tagitställning till om några åtgärder skall vidtas och i så fall vilka beror på altdel ännu inle finns någol ärende hos regeringen. SJ har inte fattat någotbeslut. Vi kan alltså inte fullständigt bedöma den frågan . Men så fort vihar möjlighet lill det kommer vi självfallet atl överväga om regeringen skallvidta några ålgärder och i så fall vilka. Denandra frågan som och har ställt är när ensammanhållen trafikpolitisk proposition kan väntas. Jag borde naturiiglvisefter fjolårets erfarenheter vara försiktig med att precisera mig på denpunkten, men eftersom jag i ett frågesvar fann migböra nämna en tidpunkt skall jag gärna upprepa den . Det är min förhoppningalt sedan trafikpolitiska utredningens slutbetänkande, som kommer i april månaddetla år, har remissbehandlats skall vi kunna lägga en trafikpolitiskproposition i slutet av detta år. () kortgenmäle: Jag lackar framför allt för del sista beskedel. Den som väntar på någotgott väntar aldrig för . Vi hoppas all den här propositionen när denkommer verkligen innehåller det goda som vi vänlat på så . Delär i och för sig riktigt all den nya regeringen inte har dragit in någrajämvägslinjer. Men de andra inskränkningar man gör kan vara likaförödande för trafiken på dessa bandelar. Man stänger stationer, man inskränkeröppelhållandetiderna på stationerna, man minskar banunderhållet, så attrestiderna på gmnd av hastighetssänkningama blir avsevärt mycket längre, ochman har t. o. m., som jag sade i mitt anförande, aviserat att molorvagnsföramasjälva skall fl gå ur vagnen och fälla ned bommarna vid vägkorsningarna. Sådanaåtgärder betyder oerhört mycket för trafiken på dessa bandelar. Attjag ifrågasatte om det var riktigt att debitera så mycket som . per mil iunderhållskostnader för de här gamla vagnarna, som väl är avskrivna för längesedan, skedde mot bakgmnden av en uppgift som jag fått alt vagnarna bara tas inför smörining en gång eller någonting sådant. Jag kan inle bedöma omdetta är tillräckligt, men jag ifrågasatte om man verkligen gjort rikliga bedömningari detla avseende. Sedanvill jag också passa på att nämna att vi i vår stora trafikpolitiska motion haräskat ytteriigare 175 milj. kr. för anskaffning av nya motorvagnar. Vi hoppasatl regeringen ställer sig positiv lill delta förslag, så all vi så fort som 8 protokoll 1977/78:70-71 möjligt kan ersätta degamla motorvägnarna. Detsom oroar när del gäller dessa tilläggsdirektiv är atl man går in och petar ien utredning och där vill inrikta sig på den lönsamma delen av poslensverksamhet, som i stor utsträckning svarar för finansieringen av den olönsammaverksamheten. Omjag vore dislriklschef vid eller t. o. m. generaldirektör och chefför skulle Jag naturiiglvis ha möjlighet att ingripa ochbestämma i detalj om en station skall vara öppen eller slängd, ommolorvagnsförama skall stanna och fälla ned bommarna, osv. är jag barakommunikationsminister och har mycket små möjligheter alt ingripa i sådana härdetaljfrågor. ELVYNILSSON (s) kort genmäle: Det är väl ändå kommunikationsministern som är den högste ansvarige förden här verksamheten, och del är kommunikationsministern som anvisar de medelsom SJ får till sitt förfogande. Det är just den otillräckligamedelsanvisningen som gör alt man inom SJ anser sig vara tvungen atl företa dehär förändringarna. Imilt förra inlägg glömde jag all göra en kommentar när det gällersiyckegodstrafiken. Kommunikationsministern sade att del i detla avseende ännuinle ligger någol ärende på regeringens bord. Men enligt planerna skall den nyaverksamheten komma i gång . Planeringen när del gällerpersonalen är redan i gång, och de anslällda är ålagda atl jobba efter dentidtabellen. Jag vet inle i vilket skede som del här ärendet kommer påregeringens bord, men jag anser alt man här inte kan vänta, eftersomförberedelsearbetet redan är i full gång. Entreprenadhandlingar har skickatsut, och hela verksamheten förbereds nu i de olika regionerna. Man kan hellerinle vara ovetande i om vilka verkningarna kommeratl bli. Jag lycker atl det är märkligt om regeringen inle skulle finna någonmöjlighet atl ingripa innan ärendet formellt ligger på regeringens bord. Tyvärr, ,är det inte jagsom anvisar pengar vare sig till SJ:s drift eller till någol annal, utan del ärriksdagen. Visst känner jag oro för följderna av den omläggning avsiyckegodstrafiken som planeras, oro därför atl det kan komma all kollidera medregionalpolitiska målsättningar. Jag sade della i milt huvudanförande och hadebl. a. det som ell skäl för att jag anser del angelägel alt trafikpolitiskaålgärder samordnas med regionalpoliliska. Men det är kanske lilel mycketbegärt atl jag skall kungöra vilket beslut regeringen kommer altfalla . Andrevice lalmannen anmälde alt anhållit atl lill protokollet fåantecknat alt hon inle ägde räll lill ytieriigare replik. INGEMARKONRADSSON (s): Flera talare har i den allmänpolitiska debatten beskrivitarbelsmarknadsproblemen i sina respektive hemlän och ställt krav på regeringoch riksdag om särskilda ålgärder för alt fl i gång näringsliv ochsysselsättning. Ocksåi län har vi all anledning alt hysa oro . Under lång lidhar det varit en negativ utveckling inom industrin, och just nu hotassysselsättningen inom gruv- och specialstålinduslrin. Socialdemokralernafrån län har i en motion lagit upp de här problemen och ställer krav påsärskilda åtgärder för att trygga sysselsättningen. Vi flr tillfälle atlåterkomma i den här frågan vid molionsbehand-lingen. I stället vill jag anslutamig lill den nu pågående debatten om kollektivtrafiken och dess betydelse förengynnsam regional utveckling, för trafiksäkerhet och energihushållning. Samhällsutvecklingenmedför starkt ökade resbehov, men dessa ökade resbehov flr inle ensidigttillgodoses genom en ökning av privatbilismen på kollektivtrafikens bekostnad.Naturiiglvis har bilen en viklig funktion i kommunikationerna, men del skullevara en djupt orättfärdig utveckling om många människor utestängdes frånservice, arbele och fritidssysselsättningar på grund av brist på engrundläggande samhällsgaranlerad kollektivtrafik. sker den hell övervägande delen av resandet med personbil. Bilen harurholkat de ekonomiska förulsällningarna för att bedriva en lönsamkollektivtrafik. Nästan all lokal och regional busstrafik är olönsam, och 60 96av järn vägsnätel får statsbidrag för all läcka föriusterna. Den ytterstsplittrade ägarstrukturen inom busstrafiken och frånvaron av ett enhetligthuvudmannaskap har giort det myckel svårt atl komma till rätta med problemen. Bilismenhar orsakat stora miljö- och framkomlighelsproblem i framförallt tätorterna,och den har medfört ett stort antal trafikolyckor. beräknadessamhällets kostnader för trafikolyckor lill . Heladen här problemaliken har belysts i fiera utredningar, som lagts fram under1975 och 1976. Dessa skulle ligga som grund för en genomgripande reform påtrafikpolitikens område, men reformen har fördröjts och förhalats av den nyaregeringen. Kommuneroch landsting har föreberell sig på alt la ell ökat ansvar förkollektivtrafiken, men Just ansvarsfrågorna tillsammans med praktiskasvårigheter i genomförandet har varit en effektiv spän mot utvecklingen. Iflertalet län avvaktar man med spänning kommuniklionsminislerns nu återigenaviserade proposition om ändringar i trafiklagsliflningen. Jag vill för min delrekommendera kommunema och landslingen all vänta ett tag till. Erfarenhetenfrån län, där vi nu böriar reda ut de här problemen, visar att det ärytterst invecklat och svårt att inom ramen för nuvarande lagstiftning bygga uppen bättre kollektivtrafik och genomföra prisbilliga periodkort. Efter en preliminäröverenskommelse har vi förhoppningen att Torsdagenden 2 febmari 1978 fåperiodkortsreformen att gälla för bussar inom hela länet. Men det är efterlångvariga och besväriiga förhandlingar med slora personella och ekonomiskainsalser som vi lyckats nå resultat. Inte minst de statliga trafikutövarna harvarit elt hinder i förhandlingarna. Dessutom har det inle gått atl träffauppgörelse med SJ om rabattkortets giltighet på järnväg, och del är en storbrisl. Våra erfarenheter är atl ett länskorl utan medverkan överflyttarIrafik från spår lill landsväg-pålrafikdelenÖrebro-Kumla-Halls-berg har vi nuen myckel kraftig övergång från pendeltågen till busstrafiken. Därför är detanmärkningsvärt all inle SJ ser sin chans och ingår i en samordnadregionaltrafik. En sådan samverkan skulle ge människorna bättre valmöjligheteroch SJ ett bälire resandeunderiag. Enligt min mening måste den aviseradeproposilionen innehålla anvisningar om en samverkan mellan landsvägs- ochspårbunden regional irafik. Omkommuniktionsminislern menar allvar när han säger all en tillfredsställandetrafikförsörining åt alla inte kan garanteras på annat sätt än genom samhälletsförsorg och inom ramen för den kollektiva trafiken, så är det nödvändigt nu aviserade proposilionen innehåller reella instrument för all enkelt ochpraktiskt kunna genomföra denna trafikpolitiska målsättning. Det behöver inlevara regleringar i någon negaliv betydelse. Vad vi behöver är: Ettenda trafiksystem för varie län, så atl konstmerade skillnader mellan lokal och regional trafik försvinner. En huvudman som kan samordna och effektiviseraverksamheten och som dessutom är innehavare av trafiktillstånden. Ett förenklat statsbidragssystem. En skiljenämnd som snabbt och enkelt kan lösaersättningsfrågor. Ett system som gör att järnvägen kan samordnas medden övriga regionallrafiken, och del gäller i särskilt hög gradtaxesamordningen. Allade här fem bitarna är nödvändiga för en rationell hantering avkollektivtrafiken ute i länen. De är fömtsättningen för ett effektivt utnyttjandeav fordonsparken, för möjligheten till kostnadsutjämning mellan lönsamma ocholönsamma delar i trafikarbetet och för möjlighelerna att utkräva ell politisktansvar för innehållet i kollektivtrafiken. Jaglycker all det vore värdefullt om kommunikationsministern kunde bekräfta alt dehär bitarna kommer med i proposilionen. Då finns det också anledning allrekommendera kommuner och landsting all inle vänta . Om hade lyssnat på vad jag sade i milthuvudanförande skulle han ha funnil att flertalet av de delar som han önskadeskall vara med i den nya Irafikpoliliken förordade jag i del anförandet. ()kort genmäle: Om Jag uppfattade kommuniklionsminislerns huvudanförande rätt, såkommer inte frågan om en taxesamordning mellan Järnvägs-och landsvägstrafik aUingå i propositionen. Del är en myckel stor brist, som inte bara drabbarmänniskorna utan också drabbar underiaget för SJ:s trafik och kommeratt minska möjlighelerna för den verksamheten ytteriigare, dvs. krav kommerganska snabbt atl uppstå på flera indragningar av Järnvägstrafik. Torsdagenden 2 febmari 1978 i (c): Under den allmänpolitiska debatten berörde jag någolsysselsättningen i och främst då sysselsättningen inomfisket och därmed sammanhängande industrier, konservfabriker, bålvarv,vadbinderier och isverk. Det rådde vid detla tillfälle mycket stor osäkerhet omvad som skulle bli följden för svenskt fiske av de olikafiskegränsulflytlningar som företagits av såväl som EG-länderna.Sillfiskestoppel i var en annan mycket oroande bestämmelse som såvälsvenskt yrkesfiske som konservindustri fmktade skulle bli ödesdigert förverksamheten . Som väl var besannades dock inte dessa farhågor. Denminskning av sillflngsterna som sillstoppel i medförde förändradeprisbilden för sill och sillprodukter inom EG-markna-den, och eftersom Danmarkalltid har varit huvudmotlagare för den svenskflngade sill som direkllandals iutlandet och den färska fisk som exporterats från erhöll de svenskafiskarna ett någol bättre ekonomiskt utbyte fören mindre kvantitetsill än vad som varil fallet. Detta är dock en företeelse som kan varaav ganska kortvarig natur. När sillfiskestoppel i hävs kommer störtekvantiteter sill alt utbjudas på EG-marknaden med kraftiga prisfall som följd.I en sådan situation kommer del svenska fisket all åter fl kämpa med enförsäljning av framför allt smlsill till låga priser. Enfondering av inkomster från relativt goda år lill i inkomsthänseende svaga årskulle därför innebära ett visst mått av ökad ekonomisk trygghet föryrkesfisket. En bidragande orsak till atl 1977 blev ett bälire år föryrkesfisket än vad man kunnat förvänta sig var givelvis de statligastödåtgärder som insattes . genomfördes isamarbete mellan och fiskerisiyrelsen tillfälligasysselsättningsskapande åtgärder för fiskare och fiskefartyg som drabbades avflngstbegränsningar. Under de båda åren engagerades fiskare och fiskefartygunderen lid motsvarande 120 bålmånader och 811 manmånader. Ioch med delta beredskapsobjekt, som gick ut på all insamla fiskeribio-logisklmaterial och utföra provfiske inom områden där fiske ej fömt bedrivits, meddelvis andra redskap än vad som tidigare använts, har värdefulla erfarenhetervunnits, som fiskelrycket lättat i områden där fiske varit tillåtet,t. Trotsett någol i ekonomiskt avseende för fisket har ändå fiskarkåren påvästkusten minskat med 168 personer. Torsdagenden 2 febmari 1978 sammanhänger med denrelativt höga medelåldern inom näringen. Rekryteringen av unga fiskare måstedärför stimuleras, om vi i fortsättningen skall kunna behålla en stam avyrkesfiskare som såväl som landet i övrigt behöver. Somjag tidigare framhållit är del många problem, inle bara ekonomiska, som måstelösas om fiskarkåren skall kunna leva vidare i . Vi har lokaliserings-och boendeproblem. Det är svårt för unga fiskare atl i konkurrens med sommargästerkunna köpa centralt belägna boningshus och sjöbodar i fiskesamhällena längsvästkusten, och vi har en stadigt försämradkommunikalionsservice såväl när del gäller låg som bussförbindelser medcentralorterna. Degamla basnäringarna i -Jordbruk, fiske och stenindustri - har drabbatshårt ,och för stenindustrin ser det ul som om del inle skullefinnas någon möjlighet till fortsatt verksamhet av någon betydelse. Undertidigare epoker i historia har stenarbetarna vid nedgång istenindustrin övergått till fiske. Jag vill avslutningsvis uttrycka den förhoppningenalt fisket skall kunna leva vidare som en självständig näring, vilken vidsysselsältningssvårigheier i andra branscher kan bereda arbetstillfällen för friställda,så att vi även kan ha en levande kust och en levande skärgård, lillglädje för såväl åretruntboende som sommargäster från övriga delar av . Underdetla anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Jag vill börja med alt instämma i vad i sade. Detvar ju sådant som jag tror att alla bohuslänningar kan instämma i. Sedanvill jag ta upp ett par saker som bl. a. rör fisket. Vi har under de senasteåren känt av svårigheter all fl avsättning för konsumlionsfisken. Jag kan därpeka på den roll som kötlsubvenlionerna spelar. Vi subventionerar ju nufläskkött så all del blir ganska billigt och attraktivt, men vi gör ingentingför all hålla nere fiskpriserna. Resultatet blirall fisken ärsvårsåld. I en delfall går fisken till svinfoder. Man äter med andra ord upp fisken i form avfläskkött senare, därför all det är subventionerat och alltså billigare. Mendet ärju en hell galen ordning. Jag hoppas verkligen all vi skall kunna flnågon rättelse i det fallet. Ellannat problem, som också i var inne på, är den oro som råder beiräffande fiskegränserna och, framför allt, tillgången på fisk iframtiden. Vi har kunnat läsa om EG:s problem och att del har varitsvårt atl träffa ett ordentligt avtal på gmnd av den kaotiska situation som fn. råder i EG. Det är naturiiglvis omöjligt för den att lösaEG:s problem, men det finns ändå all anledning att ligga på där och inle baralåta det gå som det går. Sedan bör det ocksåundersökas vilka möjligheter det finns att säkra Del bör sålunda göras en ordentlig undersökning av utsikterna förfiskodling. Sådan odling är kanske någonting som går bäst på ostkusten och iinsjöarna, men även borde kunna vara lämplig i vissa fall. Praktiskaförsök har visat att det finns myckel stora förutsättningar alt där odlamusslor och ostron, och det är tänkbart att även andra typer av odling kan varaekonomiskl lönande. Men det behövs pengar till en försöksodling, om man skallkunna nå något resultat. Efter detta vill jag övergå till en helt annan sak. Vi har här ikammaren bl. a. diskuterat frågan om en eventuell nordisk satellit förTV-sändningar. Den idén har mött ganska hårt motstånd på vissa håll. Men vadskulle en sådan satellit betyda? Ja, enligt min mening skulle den innebäraSlörre chanser för oss att se vad som händer i de andra länderna, och vi skullefå ell slörre antal program atl välja på. Vi behövde då inle vara låsta lilldel programutbud som väljer att ge oss. Det skulle befrämjanordismen, ge tittarna ell slörre utbud och en stöue valfrihet. Jag skullevilja säga att det motstånd som finns är av ren förmyndarkaraktär. Det är gubevarsinle svenska organisationer eller som har suttit och bestämtvilka program vi skall fl se utan några andra, och därför finns det Slorarisker atl titlarna väljer något olämpligt program. Jag trorfaktiskt alt titlarna är så pass förnuftiga all de väljer de program som desjälva föredrar. Entredje sak - någonting som har inträffat , vi läser omdet i tidningarna . Det är det fruktansvärda tilltaget - som en delvansinnesmänniskor gör sig skyldiga till - atl förgifta apelsiner, dvs. atl förall komma åt en motståndare göra sådana saker all man utsätter små barn itredje land för risken att förgiftas. DeUa är någonting oerhört. Att sakenockså kan ha allvariiga återverkningar för ekonomi står hell klart, omman vet vilken betydelse citrusfmkierna har i . Avoss som lever i de demokratiska staterna krävs det verkligen atl vi försökersätta stopp för delta. Det är kanske svårt, men lål oss åtminstone arbeta föralt det inte skall fl de avsedda effekterna. Jag har på mig,herr talman, föratt kunna komma med några konstruktiva idéer, men man kan riktaen direkt uppmaning lill regeringen atl söka samarbete med andra regeringar föratl stoppa det här och finna metoder atl hålla skadeslöst för deltailldåd som begås av vissa människor. HANS (): Jag hoppas atl den talrika åhörarskaran - alla tre - inle blir alltförgramse på mig, om jag något förkortar miU anförande och inte utnyttjar de 15minuter som har blivit mig tillmätta. Jagskall i alla fall börja med den äldre. Han skrev ungefär föreKristi födelse en jordbrukslära, där han bl. a. varnade för atl köra medhjulfordon över ömtåliga marker, likaså för all driva kreatur över sådanamarker. Han hade kommit underfund med all naturen inte lät sig behandlas hursom helst. Det gällde att inte släppa erosionen lös i någon form. Catosvarningsord förklingade ohörda, och det skulle inle förvåna mig ell dugg om enromare någonstans i bakgrunden avspisade honom genom atl fnysa fram ordet"domedagsprofet". Så gick del också som det gick. Medelhavsländernasskog är så gott som helt borta, och på flera ställen ligger öknen på lur föratt ytterligare flytta fram sina positioner. Hurär det då, 2 efter ? har väl vår ökade bildning medfört enbättre hushållning med naturens resurser. Nej, tyvärr ägnar vi oss med iver ålall för vår egen bekvämlighets skull göra slut på vad som inle återskapas. Jagbehöver väl bara peka på all vi har lyckats atl i del närmasletömma under miljoner och åter miljoner år sparade oljetillgångar. Allmåttfullhet tycks vara bannlyst i de här sammanhangen, och förespråkarna för enmera långsiktig hushållning med naturresurserna flr ständigt och jämt höra allde är domedagsprofeler. Samtidigtkanjag inle låta bli atl fråga mig, om vi inte ibland när det gäller vårmiljövård silar mygg och sväljer kameler. Ett sådant bekämpningsmedel som t.ex. DDT, som försiktigt använt knappast kan vara så fariigt, tolalförbjuds. Närdet gäller skogsbrukels planteringar rör det sig om så små mängder som elthundradels gram per kvadratmeter en gång vart åttionde till hundrade år. Menvad har man gjort åt allt nedfall av svavel och tungmetaller som följer avolje- och koleldningen? Delär allt inle myckal det. undrar man nog, när man hör kemisterna tala omalla gifter i naturen, om dessa verkligen är nya - om de inte alllid funnitsmen först nu tack vare förfinade mätmetoder kunnat fastställas. Del vore braskönt, om man kunnat slå sig lill ro därmed, men så enkelt är det tyvärr inte,i vart fall inle för den som bor i ett försurningsområde och ser hur den enainsjön efter den andra blir livlös. Visstkan kalkning vara elt botemedel, men därmed kan vi bara nå försvinnande småarealer. Vi måste fl bukt med föroreningarna vid källan, och all energin därigenomblir dyrare flr vi finna oss i. Vikan hell enkelt inte fortsätta all förgifta vår miljö som . Del är välännu inte fullt klarlagt, om försurningen medför en nämnvärd minskning i skogs-och Jordbmksproduktionen, även om vissa tecken lyder därpå, men om så skullepåvisas vara fallet, torde brukarna med rätta kunna kräva ersättning avstatsmakterna. Jagvågar påstå, atl del allt överskuggande problemet är alt få bukt mednedfallet, för vad tjänar all social välfärd lill, om vi gör jordklotetobeboeligt? Problemet är, som väl är, inle olösligt, men då måste vi ulandröjsmål gripa oss an därmed, i vårt eget land och i samarbete med andra länderutanför våra gränser. Vadbeträffar problemet med överexploateringen av våra naturresurser tror jag atlockså det kan lösas genom lilel slörre ansvarskänsla gentemot våraefterkommande i femte och sjätte led - eller är del att spänna förväntningarnaför högl? Kanske kan i alla fall den utredning om hithörande frågor somjordbruksministern signalerat visa vägen. Mitt anförande böriade Jag med den äldre. Låt mig sluta cirkelngenom atl återvända lill honom ett tag. Han har väl inte så myckel gått lilleflerväriden som författare av läroboken cultura som fastmera för atlhan avslutade varie tal i senalen, vad det än handlat om, med atl yrka påKartagos förstöring. Jag tror, all alla de av oss här i kammaren som ärverksamma inom skogs- och jordbmk behöver la lärdom av Catos envishet, men vibehöver ju inle vara lika blodtörstiga.