prot · G10917 · 1977-12-31 00:00:00 — Det krävs också direkta statliga insatser om inlede tänkta kvarvarande små lälorierna skall försvinna - och då inle bara småinsaiser. Detsaknas minsann inte idéer och projekt för att klara en rimlig tät-orlssirukturi inlandet Plast- och gummiinduslri i smäförelagarformat lämpar sigutomordentligt väl för etablering i dessa orler. Aktiviteten för all skaparimliga lokaliseringsförulsättningar för dessa är nu mycket hög. Landstingenoch företagarföreningarna har i de båda länen tillsammans med länsstyrelsernaaklivi engageral sig för ett närmande lill den norska marknaden för företagen ilänet har man i , som en föriängd arm förföretagarföreningen, placerat en kontaktman för de många små företag som villut på exportmarknaden. Menlänets stora sirukturproblem och likvärdigheten i levnadsförhållanden iförhållande till landel i övrigl kommer alt avgöras av vilka näringspolitiskainsatser som sker pä skogsområdet. svarar för en mycket stor delav all skogsbaserad produktion i landet. Det är nu nödvändigl attförädlingsgraden höjs genom atl vi går in i en in-vesteringsperiod förskogsindustrin där investeringarna också ges en slark social lönsamhet.Kramforsomrädet och måste få hjälp till en sådan förhöjd förädlingsnivå.För detla krävs rejäla ställiga stimulanser. Diskussionerom råvaruförsörjningen måste leda till alt inte marknadsmekanismernas avarterslår ut de mänga små sågarna från inlandet Det är möjligen riktigt atlråvarorna är knappa och inle räcker för alla landets mindre sågar. I densituationen måste samhället ta på sig ett ansvar för vilka landsändar som skallprioriteras ur råvarusynpunkt Alt Norrlandslänen därvid måste ges prioritet ärenligl vår mening nödvändigt. Manhar också skäl alt erinra sig att del frän de mellannorrländska länenVäslernorriand och förekommer en betydande export av skogsråvara tillNorge. Den råvaran betyder myckel mätt med norska regionalpolitiska mått Vi harförståelse för detta och vill självfallet inle stoppa den exporten. Menvi måsle resa anspråk på genljänsler. unika silualion ur energisynpunklkan skapa förutsältningar också för näringsliv i den svenska delen avMittnorden - och . förhandlingar kring energipoliliski och induslripoliliskl samarbete sompågår mellan och bör anläggas ell regionalpolitiskt perspektivsom innebär, atl framför alll de mellannorrländska länen kan dra nytta avkommande gemensamma indusiripoliliska projekt. Vi behöver betalning för vårskog inte i klingande mynt, ulan i "klingande sysselsällning". Landslingensoch länsstyrelsernas initiativ att lillsammans med näringslivet öppna norskmarknad för Mellannorriands små företag behöver Slöd för all kunnavidareutvecklas i den svåra kommunalekonomiska situation som råder. Detinitiativet behöver nu i nästa etapp också kompletteras med en satsning frånstatlig sida på att förbälira flyglransporterna mellan , ochFinland pä Mellannorriands breddgrader. ' Del finns underlag för initiativ ochutgångspunkter för projekt att satsa pengar i. krävs också vilja atl åter laupp regionalpolitiken från 1970-lalels första femårsperiod. Trots de allvarliga svårigheler vi möter i den svenska ekonominoch i värt egel samhälle - svårigheler som förvisso är kännbara för de enskildamedborgarna och speciellt för de utsatta grupperna, t. ex. ungdomar som harsvårt atl få jobb eller för dem som är verksamma inom krisdrabbade branscher -får inte vår internationella solidaritet mattas av. Del faklum allsolidariteten inom landet kräver återhållsamhet av oss får inte leda till allvi minskar vårt internationella engagemang eller till all vi tror att våraproblem, även om de är allvarliga, är större än alla andras, för så är detinte. Inte heller får vårt engagemang när del gäller andra folks frihel ochderas rätt lill rimliga levnadsförhållanden och vår respekt för mänskligarättigheter i andra delar av världen bli en konjunkturfråga. Frihet ochmänsklig rällighel är oersätlliga för varje samhälle som gör anspråk på attvara humant och demokratiskt. Dentidigare generalsekreteraren i den av stödda iniernaiionellastudentunionen lUS, tjecken , en kommunist som eflerPraginvasionen 1968 nu lever i exil, har i en bok om , belillad En vårsom aldrig lar slul, näslan i självbekännelsens form ullryckl delta så här: "Frihetensprinciper måsle försvaras över allt och av alla. har jag självutövat denna 'ensidiga' solidaritet och bitter erfarenhet har övertygat mig omatl del förtryck, som utförs i socialismens namn eller äger rum underproletariatets diktatur, vanligtvis urartar i ell allmäni förtryck, som förreller senare också omfaiiar kommunislerna själva. Därför är det nödvändigl alli alla lägen försvara beslämda principer och all sluta upp för goll med allsyslemaliski räilfärdiga all man i socialismens namn undertrycker den ellerden friheten. Jag tror inte att vi skall göra någon skillnad mellan förtrycktasom delar vår politiska uppfattning och andra som man likviderar därför att dehar en annan mening än vi själva." Dettaförtjänar atl upprepas även i den svenska debatten, där det förvisso då och dåfinns tendenser till politisk enögdhet vid bedömningen av förtryck. Vissl kandet kännas tröstlöst att folkviljan och friheten systematiskt förtrycks på sämånga håll i världen, i så många väderstreck. Visst vel vi all fria val ärotänkbara i och , eftersom del kommunisliska syslemel iösteyropeisk lappning innebär atl man bekämpar poliliska motståndare mera medterror, polis, arresteringar och "omhändertagande" än med fripolitisk debatt. Vissl hårdnar förtrycket och personförföljelserna i flera länderi - i och t ex. - ochvissl fortsätter de hårda övergreppen i andra, såsom . Visst minns vi hurför militärerna i tog det besinningslösa väldet mot studenterlill iniäkl för att stoppa etl trevande och besvärligt men ändå ärligi försöklill demokraii. Färsklpå våra näthinnor är rasförtrycket och dess våldshandlingar i ;övervåldet mot den fängslade , tystande av oppositionella tidningar,fängslandet av ledare för afrikanska och kristna organisalioner, vilkas endabroll var att försvara idén om ett rättvist samhälle, byggt på lika rättigheterför alla. Men ändå: jusl därför au della skell måste vi ju reagera införövergreppen och inte förtrollas au slå fast atl varje folks rätt lillsjälvbeslämmande är fundamental för fred i världen och att de personliga fri-och rättigheterna också har betydelse för fattiga människor och folk. Vi börfortsätta att driva på debatten i FN, sä atl de länder som begår de flesiaövergreppen känner sig observerade och så att den internationella solidariteteni dessa frågor märks. Del är fråga om alt skapa ell internationellt medvetande.Det är ell svårl och tålmodigi arbete, som vi bara kan utföra i samarbete medandra stater och regeringar och med stöd av frivilligorganisationerna. Juslderas arbele är värdefullt och bör få etl starkare slöd - jag tänker specielltpå , som fick ett välförtjänt , och påden internationella juristkommissionen. Framstegenblir inte lätta alt uppnå. Regeringar har så lätt för att la lill undanflyktereller lill missriktad lojalitet, såsom fallet länge visade, när mångaafrikanska länder drog sig för att öppet kritisera de begångna våldsdåden där.Av sådana motsägelser skall vi inte låta förleda oss alt tro all kraven påfrihel och mänskliga rättigheter inte kan leda lill positiva förändringar ellerframsteg, ly dessa krav har en inneboende sprängkraft. ,, och är exempel på detla, exempel som är värda allbegrunda. IPortugal vittrade den gamla diktaluren sönder och banade väg för elldemokraliskl slyrelseskick. Del ledde som vi vel också lill elt annat posilivlresullal; till en snabb frigörelse av de portugisiska kolonierna i Afrika.Ingenting lyder pä all del portugisiska folkel - irols de ekonomiskasvårigheter som blev följden-skulle vilja ge upp sin nyvunna frihet. I Greklandhar vi etl annal exempel på all inte ens den hårdaste militärdiklalur äroövervinnlig, om del folkliga molslåndel mobiliseras och om ell starktinternationellt tryck upprätthålls, Jagtror inte det är möjligt atl förutsäga hur en övergäng från diktatur lilldemokraii skall ske i olika länder. Det kan ta våldsamma former, men delbehöver inie göra det, såsom utvecklingen i både och visar.Där spelar traditioner och tänkesätt liksom de poliliska erfarenhelernasäkerligen en slor roll. Det kan ske etappvis, såsom var fallet under Dubcek iTjeckoslovakien. Del fanns ingel som lydde på att tövädret i skulleförbytas i etl bakslag av våld och terror, förrän de sovjetiska stridsvagnarnaoch den sovjetiska ockupationen satte in. förvägrande det tjeckiskafolket dess rätt all självt bestämma sin utveckling. Spanienär också etl exempel på alt ulvecklingen i rikining mol demokrati kan skestegvis. Del är speciellt intressant, eftersom flera av vänsterpartierna, bl.a. kommunisterna, från början förutsaile alt demokratiseringen måste ske genomrevolution, genom en total och plötslig bryining - la ruptura - med detbefinlliga samhällel. I stället skedde övergången från våldsregim tilletl mer demokratiskt samhälle gradvis och stegvis - men på ell metodiskt ochbeslutsamt säll, som i myckel personifierats hos den unge konseljpresidentenAdolfo Suarez. är förändringen verklighet - är en demokrati ieuropeisk mening. Etl annal exempel ärIndien. Men först en parentes, herr talman. Atluttala sig om politiska förhållanden eller politiska fri- och rättigheter iu-länderna anses ju ofta som mycket opassande. Man skall inle blanda sig ideras egna interna förhållanden, brukar det hela. Vare sig den attityden intasav hänsynsfullhet eller av mer politiska skäl, är den elt ultryck för en farligpalernalisiisk mentalitet, som lätt kan resultera i snedhet och oärlighet,både i debatten och i analysen. Vifinner det ju nödvändigl all ställa krav på när det gäller auåsladkomma social utveckling och uijämning. Lika självklart borde det vara altvi uppmärksammar vilka möjligheler medborgarna själva har i allpåverka och della i utvecklingsprocessen och de olika utvecklingsprogrammen.Det poliliska syslemel liksom det poliliska klimatet över huvud tagel påverkarju i hög grad vad som händer på det ekonomiska och sociala området. Hur ofta har vi inie hört atl yttrandefriheten och dedemokraiiska fri- och rällighelerna är ell privilegium för överklassen, altdel bara rör sig om "borgerliga" friheler, som inle berörgenomsnittsindiern, den fattige bonden i byn. Ändåkorn väljarnas reaklion. Frill och självsländigi röslade man bortundanlagsiillslåndet och personliga maktanspråk som representantför den familj som hon ansåg självklart skulle leda öden. Den vanligeindiske väljaren har återigen visal en självständighet i omdömet som förvånatomvärlden - och detla i ell där ändå del då regerande ,resursmässigl och i form av möjligheter alt fä ul sin information genom denstatliga radion, hade elt klarl överlag. IndienkännarnaLasse och uttryckte del sä här i en artikel i ; "Ivalel kastades regeringen och hela dess undantagstillstånd ul. Del fannsmånga orsaker, men en av de viktigaste var ell allmäni uppror mot det ökade förlryckelunder dessa 21 månader. Dessa månader som lär oss all de borgeriiga fri- ochrällighelerna om än begränsade är etl stöd även ät de fatliga. Täpps dessaandningshål igen stärks trycket på massorna. Tvångssleriliseringarnavar endasi möjliga i undantagslidens ." Säär del, herr talman. Det politiska förtrycket drabbar människorna i u-ländernalika hårl som någon annanstans på jordklotet Också de känner behov avyttrandefrihet och rättssäkerhet Också de kräver rätt lill inflytande och rällatt krilisera. All, som många debattörer gör, ställa upp bröd och frihet somtvä motsatser, är falskt Har vi någon garanti för all diklalur leder lill merabröd, lill en effekiivare produkiion? Både högrelevnadsslandard och poliliska rälligheler behövs. Etlsamhälle som bara styrs uppifrån kan inte slimulera fram ell aktivt deltagande från medborgarna själva. En förutsättning för all del skall ske är ett öppet informationsflöde - även nedifrån och uppåt, och rätlen all komma med avvikande synpunkler. I den s. k. Cocoyoc-deklarationen har man uttryckt det så här: "Ulveckling bör inte inskränkas till att enbart lillgodose grundläggande behov. Del finns också andra behov, andra mål och andra värden. Ulveckling inbegriper frihel alt uttrycka sig och alt la emol intryck, rätten atl ge och ta emot idéer och intellektuell stimulans. Del finns ell djupt socialt behov av atl della i skapandet av de egna grundläggande livsvillkoren ." Alkohol- och narkotikaproblemen är i vårt samhälle av denstorleksordningen all alll måsle göras som är möjligl för alt finna lösningar.Del gäller både alkohol och narkotika. Vi vel alt missbruket går allt längrener i åldrarna, och det får bara inte forisälla. Här måsle samhällel medförebyggande ålgärder gå in och genom informalion och upplysning lillföräldrar, skola och organisationer försöka ge bl. a. de utsålla barn- ochungdomsgrupperna all länkbar kunskap om vilka oerhörda svårigheter som drabbardem som råkar in i missbruk av dessa droger. Demänniskor som är missbrukare av narkotika och alkohol, kanske på väg all bliulslagna eller befinner sig i denna svåra silualion, måste få den hjälp ochvård som är ett villkor för alt de skall kunna komma lillbaka lill eu ordnalliv. 1detla sammanhang vill jag nämna all var jag ilillfälle atl besöka etl behandlingshem där det vistades ett Gugotal personersom verkligen kunde berätta om hur svårl det är när man har blivit beroende avnarkotika. Men deras tro på framliden, när allling nu håller på atl ordna uppsig för var och en av dem, var ett glädjande bevis på att det går atl bli friskoch komma tillbaka till samhället genom samarbete med en väl utbildad personal,genom gott kamratskap osv. Visstkan del vara svårt i början, men jag har blivit övertygad om alt det definitivtär möjligl all klara upp en sådan här svår situation. Del är därför vikligl all ulbildningsmöjligheter slår tillförfogande. Målsättningen är all de skall kunna gå vidare in på olikauibildnings- och yrkesområden. Del innebär nalurliglvis au arbete måste finnasnärde är klara att gå ut i förvärvslivet. Del är självklart atl arbele ochutbildning är lika vikligl för alla ungdomar. 8 protokoll 1977/78:17-19 Vi vel alllför väl vad som följer i dess spår. Sociala problem,kriminalitet osv. hör lill den bilden. Det är därför nödvändigl alt vi på alllsäll ser till alt ungdomsarbetslösheten bekämpas. Regeringen gör även på dethär området betydelsefulla insatser för all skapa arbele ål ungdomarna. Atthjälpa till med alt ordna en så positiv fritid som möjligl för våra barn ochungdomar är självfallel också av slor betydelse. Det gäller inle minst dem sombor i de slora städerna och tätorterna. Del behöver inte bli fråga orn storakostnader för samhället. Vad som krävs är idéer och initiativ i ännu siörreomfatlning. Här finns det möjlighet för var och en atl göra en insats. Detbidrar även lill att många ensamma människor kan fä kontakter och därmed finnaen gemenskap, som väldigi mänga tyvärr saknar. I del här anförandet och vid ålskilliga andra lillfällen har jag velatpeka på del betydelsefulla arbele som polis och tull utför i kampen molnarkotika. Del är självfallel av slor belydelse. Även del iniernaiionellasamarbelel på det här området är vikligl. Sialsmaklerna måsle även göra klarlför langarna, dessa hänsynslösa människor som sprider lidande och död omkringsig, att vi inte tolererar deras avskyvärda handel. En annan del inarkotikafrågan är atl förhindra missbruk under graviditet. Frågan logs upptidigare här i av , som jag citerar: "Demedicinska följderna av amfelaminmissbruk under gravidiiei är ännnu inleklarlagda. Atl de sociala konsekvenserna av missbruk hos den ena eller bådaföräldrarna är mycket allvarliga för barnen är dock påtagligt Elt intimtsamarbele mellan socialvård samt hälso- och sjukvård är nödvändigl omnarkotikaberoende gravida kvinnor skall kunna få den mödravård de behöver. Eltsådant samarbele är också en förutsättning för all de barn som föds skallerhålla nödvändigl slöd och skydd. Möjligheternaatl uppläcka missbruk är f n. förhållandevis begränsade vidmödravårdscenlralerna. Det bör dock finnas möjligheler atl förbättradiagnostiken. Del kan därför övervägas om det inle i instruktionen till denförebyggande mödravården bör lämnas synpunkler pä hur missbruk kan upptäckasoch om man inle vid misstanke om sådani missbruk skall ta kontakt såväl medmentalsjukvård som med socialvård. Del synes också angeläget alttillsynsmyndigheten anger riktlinjer för samarbetet mellan socialvården å enasidan saml mödravård, förlossningsvård och förebyggande barnavård å andra sidani fall av missbruk hos en gravid kvinna." Dettaär förhållanden som måste få ökad uppmärksamhet; det gäller både när del ärfråga om missbruk av narkotika och när del är fråga om missbruk av alkohol. Jagvill än en gång underslryka betydelsen av etl samarbele mellan hemmet, skolanoch organisalioner av olika slag - allt för atl informationen om drogernasfarlighet aldrig skall slanna upp. vill jag belöna hur viktigt del äralt del finns väl utbildad och erfaren personal inom socialvården som tar handom de människor som måste få vård ochhjälp. Denna personal är naturiigtvis en stor tillgång även när det gäller attmedverka i det viktiga förebyggande arbetel på del här områdel. Problemetmed narkotikan har vi haft under ålskilliga år Säkerl skulle en del av desenaste årens problem kunnat minskas om uppmärksamheten hade varil mera skärptoch de ansvariga hade lyssnal lill varningarna om exempelvis heroinets ankomstpä marknaden. Varningar om den annalkande faran när det gällde bl. a. heroinetframfördes från bl. a. den här talarstolen. Hade man vidden tidpunkten tagit ilu med uppgiften och slälli resurser till förfogande hadesäkeriigen lägel varil avsevärt bäitre än vad del är . Det är därförglädjande all konstalera hur socialminisler Guslavsson med kraft nu försökeratt komma till rälla med narkofikaproblemet Om jag minns räll är del Slig som säger i någol sammanhang:För tider ulan hopp finns ingel värre än framliden. Det är frestande attinstämma. Flera talare har också före mig villnal om hur vi bl. a. iKopparbergs län upplever en period där olusten ökar, där de närmasle månadernaler sig väldigt dystra. Det sammanhänger främst med stålhanleringens problem. IBorlänge kommun, i , och känner man slor oro.Ludvika kommun blir sannolikt en av de värst drabbade, och jag vill med någraord beröra situationen sådan den ler sig i den delen av Bergslagen. Än sä längerullar hjulen, men samma förhållanden kan upprepa sig som rådde i början av1930-lalei. Förre LO-ordföranden , som då var ung och levde i bygdenjag syftar på, brukar berätta att det var vanligare att ungdomarna gickarbelslösa än all de hade ett jobb. Alltså:Slopas den malmbaserade metallurgin i Domnarvel, nu största slålverk,har detta direkl inverkan på arbetslillfällena i men dessutom påjärnmalmsgruvorna i Väsierbergslagen, kalkbrotten i Ovansiljan - ja, del harbetydande ålerverkningar även i hamn, över vilken alll koks lillDomnarvel f n. skeppas in. Järnmalmsgruvornainom kommun, exportfäliei och Ris-bergsfältel i , Blötbergoch Håksberg - exportfäliei ägs av och de övriga av - har f n. ca I 500 anställda. Detla är Mellansverigesslörsla fyndighet. Enligt expertisen kommer sysselsättningen i dessa gruvor atlminska från ca 1 500 till 900 eller i värsta fall till 600. Enligt uppgiftläggs Blötbergsgruvan ner 1979 och Håksberg 1980. Dessa båda gruvor har f n. ca235 anställda. Det kan naturiigtvis gå ännu fortare. Leverantörerna avutrustning till gruvor och anrikningsverk har ingen marknad i , som för övrigt är under försäljning tillett USA-företag, , har varslat 150 personer i i Ludvikakommun. har kommunendrabbats av nedläggning i . jan av delta åravvecklades Niiro-Nobels dynamilfabrik i ; netlobortfallel avarbelstillfällen var 120. ASEA i har anställningsstopp. Under 1977försvinner drygt 200 arbetslillfällen genom s. k. naturlig avgång.Sysselsättningen vid ASEA i hade kunnal förbällras om den högspändalikslrömsöverföringen fasllandet-Golland hade kommit lill ulförande. Men dennuvarande energiminislern och regeringen har inle visal iniresseför all lösa del problemet. verkslad i är f n. för sinlillverkning beroende av den energipolilik som förs i landel. Blir del lummenner för nu planerade alornkraflverk, då försvinner arbelslillfällen även där. Mindreförelag som främsl ulförl servicejobb ål gruvorna har självfallel storasvårigheter. Detbetyder att beräknat netloborlfall av arbelslillfällen inom kommunsindusiri de närmasle tvä åren ligger mellan I 000 och I 400. Del beräknadeskaliebonfallei ligger mellan 10 och 20 96 av totala antalet skatlekronor i kommunen.Folkmängden har minskal från nära 36 1960 lill ungefär 33 000 . Vilkayllerligare följdverkningar del blir i form av mindre byggande, försämradsamhällsservice, dåligl ulnylljande av nedlagl samhällskapilal i gruvsamhällenaär omöjligl all uppskalla. Delsagda skall f ö. ses mot bakgrunden av atl så sent som höslen 1976 rekryieradegruvorna ännu arbelskraft! Socialdemokralerna iDalarna kräver nu bl. all en slruklurfondinrällas; all induslrins produkiivainvesieringar krafligi slimuleras; allsärskilda insaiser görs för all skapa arbele för ungdomen, den grupp som i dagdrabbas hårdast vid svårigheler på arbetsmarknaden; allbyggandel kommer i gång för au förbättra sysselsällningen - slaien måsle ändradagens bygghämmande kredilmarknad; alt del nyahandelssiälbolagel med slallig majorilel bildas snarasl; all den malmbaseradesiällillverkningen forlsälier i Domnarvel; allen produkluppdelning av handelssiålel görs som lar till vara resurserna viddel skrolbaserade slålverkel i ; alttill del nybildade handelsslälsförelagel förs också den kraflproduk-lion sombehövs för siällillverkningen; allspecialslålindustrins problem löses i en samordnad plan under samhälleisledning; allförändringarna i siålindusirin genomförs i sådan lakl och på ell sådani sällatl sysselsällningen iryggas och nya arbelslillfällen kan skapas där såerfordras; alllöniagare och berörda kommuner ges inflyiande över slålinduslrinsslrukluromvandling; all Väsierbergslagenerhåller särskill lokaliseringsslöd. Detlabehövs, om vi skall få tillbaka framiidslron och irygghelen i vår del avlandel! skall remissvaren på radioulredningen vara inlämnade. Jagvill här nämna ell par frågor inom radio- och TV-områdei som jag tycker ärväsentliga. Mångaremissvar innehåller myckel vikliga synpunkler på radions och televisionensprogramuppläggning och innehåll - synpunkter som gärna kan underslrykas ochförhoppningsvis bli riklningsgivande för pågående programplanering såväl inomradio och television som hos lokalradioredaktionerna. Etermediernaär viktiga redskap för alt la lill vara del sanl mänskliga. Men det är däviktigt all undvika maktkoncentration i adminislralion och påprogramredaklioner. 1 siällei måsie en siändig strävan vara att närma mediernalill människorna. De nystartade lokalradioredaklionerna gör verkligen storaansträngningar för all få länsborna akliva. Man erbjuder i många fall allmöjlig service om någon enskild länsbo önskar komma lill lals i någol ämne. Manerbjuder också, har jag erfarii, möjlighel alt producera program utifrån egnaidéer om uppläggning och innehåll. Det är äriiga försök till något av en"allemansradio". Jag kan anföra exempel från milt eget län,, men också från och , där jag lillsammans medkuliurulskoilei har besökl lokalradioredaklionerna. Lokalradion har här lagilvikliga inilialiv som del flnns all anledning au siödja. Menlokalradion måste ju arbeta efter samma principer som den vanliga radion medkrav på opartiskhet och saklighet. Hur öppen lokalradion än är för allmänhelsoch gruppers medverkan blir del lill slul lokalradiochefen som avgör om ell programfår sändas. I radioulredningen synes man vara positiv till alletableringsrälten utvidgas så att grupper och föreningar av olika slag skall haräll till lokala sändningar ulanför Radio-familjens ram. Del kan varaen väg att yllerligare närma medierna lill människorna.