prot · G10925 · 1977-12-31 00:00:00 — Låtmig så komma lill och frågor. Direktiven tillden nya kommittén har på en viktig punkt fält en mera bestämd inriktning.Kommittén skall söka finna anordningar som ger de anställda ett förstärktanställningsskydd vid driftsinskränkningar och som ger arbetsgivarnaökade möjligheter att bära det ekonomiska och sociala ansvaret mot deanställda. Bakom de direktiven ligger framställningar frän både arbetslagar-och arbetsgivarhåll. Kommitténskall i övrigt behandla framställningar som har kommit in till ,frågor som har uppmärksammats i och problem i samband med lagen somarbetsmarknadsparterna själva vill aktualisera. Dessa frågor skall kunna bliföremål för en obunden och saklig debatt inom den nya kommittén. Omplanerade ändringar i lagen om anställningsskydd, m. m. Omplanerade ändringar i lagen om anställningsskydd, m. m. den vill jag här iriksdagen inte göra uttalanden som på något sätt skall binda ett framlidaställningstagande. Ensak vill jag dock framhålla i detta sammanhang. Som fastslås i direktiven ärdel en grundförutsättning för kommitténs arbete atl anställningstryggheteninle får urholkas. Däremot behöver anställningsskyddslagen ses överlagtekniski och samordnas med annan lagstiftning, främst medbestämmandelagen.Vad saken i övrigt gäller är att genom nya studier och nya förslag förareformarbetet vidare på ett säll som tillvaratar både arbetslagarnas anspråk påett fullgott anställningsskydd och hela samhällets intresse av att det skapasförutsättningar för en dynamisk och långsiktigt bärkraftig företagsamhet. Såytterligare en sak rörande fråga. Det har från företagarhållbl. a. gjorts gällande att man skulle vara mer benägen att anställanytillträdande på arbetsmarknaden - särskilt ungdomar - om möjligheterna tillprovanställning vidgades. Mot den uppfattningen har framför allt LO rest invändningar.Som med önskvärd tydlighet framgår av direktiven ankommer del på den nyaanställningsskyddskommittén all i fråga om tidsbegränsade anställningar bedömai vad mån det finns fog för kritiken alt lagstiftningen och kollektivavtaleninte har fungerat på ett tillfredsställande sätt. Först om så visar sig varafallet skall kommittén överväga sådana jämkningar i lagstiftningen att denmedger en rörlighet inom arbetslivet som är önskvärd från samhällets sida utanall dess syfte förändras. Jag har alltså inte uttryckt mig på det sätt somAnna-Greta i sin fråga vill göra gällande. Del framgår ju f ö. av delavsnitt ur direktiven som har citerat för alt motiverafrågan. PåBernt fråga rörande informationen kring anslällningsskyddslagen villjag svara att man inom arbetsmarknadsdeparlementet, både före och efterregeringsskiftet, på olika sätt har sökt bidra till att sprida informationkring den arbelsrätlsliga lagstiftningen. Vid sidan av de allmännainformationsinsatser som görs frän statsmakternas sida och de ekonomiska bidragsom utgår till information och utbildning bör del ankomma på arbetsmarknadensparter atl själva avgöra inriktningen av informationsverksamheten. Den sakenslogs fast, när informationen och utbildningen kring medbestämmandelagen varföremål för behandling. LarsUlander frågar också om regeringen planerar ytterligare förändringar i desenaste årens arbelsrätlsliga lagstiftning. Vissa frågor kvarstår alt lösa påsemesterlagens'område. kommer också den saken att bli föremål förfortsatt utredningsarbete. Regeringen har också all la ställning tillutredningsförslag om en utvidgad förtroendemannalag och om förbättradeledighetsregler för småbarnsföräldrar. Jag får tacka för svaret. Del blev som jag väntade egentligen inlenågot svar på min fråga utan en mer allmänt hållen redogörelse. Jag konstaterar också altarbetsmarknadsministern fattade beslutet om alt utredningen skulle tillsättas isamband med . Detta var följdriktigt, eftersom kravet på alt ensådan utredning skulle tillsättas kom från del hållet. För atl undvikamissförstånd vill jag säga atl det som jag nu tar upp i mitt anförande ärfrågan om uppmjukning av trygghetslagen. Den31 maj, i samband med behandlingen av ändring av MBL, ställde jag en fråga tillPer . Per var i kammaren men föredrog att inte svara. Min frågadå var i princip densamma som jag har ställt i min interpellation tillarbetsmarknadsministern. Vivet att trygghetslagarna och övriga lagar som är till för att skydda deanställda är illa omtyckta av arbetsgivarna - enligt deras uppfattning är demoln på himlen - och att kampen för att dessa lagar skall urholkas oförtrutetgår vidare. Från socialdemokratiskt och fackligt håll litar vi inle ett dugg påregeringen i de här frågorna. Den som läser arbets-givarpressen kan konstateraalt man där har ett helt annat förtroende för regeringen. Jaghar frågat : Vilka bestämmelser i trygghetslagen behöver ändras? Pådetta svarar inte Per utan säger endast all han inte vill göra någrauttalanden. Då ställer jag frågan: Varför har utredningen i denna deltillsatts? Dethar hela liden funnits en uppföljning i , och innanen utredning tillsätts måste man veta vad som är fel. Den tidning som jag harciterat i min interpellation har en rubrik i nr 9, , som lyder:Vågar regeringen skicka ändrad Åmanlag i utlovade paketet till företagsamheten?Denna fråga är naturligtvis riktad därför all regeringen har lovat alt ta ettsamlat grepp om arbetsmarknadslagarna. Regeringen vågade inte skicka med dettai företagarpaketet. Men utredningen var naturligtvis en kompensation för attlugna företagarna. Folkpartiethar inle blivit bättre ulan sämre i dessa frågor. När var iopposition stod partiet mot som krävt förändringar avtrygghetslagen. , som i ett senare skede slog följe medmoderaterna med krav om en utredning, fick också nej av . Är del härutredningsiniliativet ett bevis på miljöskada eller höll tidigaremasken för alt spela löntagarvänligt, medan partiet nu låter masken falla? PerAhlmark skulle lyssna på bättre rådgivare än ocharbeisgivarpressen. Lyssna t. ex. på LO-juristerna !Dessa jurister har i en artikel i gett vissa goda råd ochinformationer. De säger bl. a. all SAF försöker lura Per att"skapa en ny anställningsform, en b-anställning som är avsedd för bl. Det vore bättre om Per med kraft sökte utreda deverkliga orsakerna till ungdomsarbetslösheten." Om man inte visste vilketsällskap Per har i regeringen Omplanerade ändringar i lagen om anställningsskydd, m. m. Omplanerade ändringar i lagen om anställningsskydd, m. m. skulle man ge rådet:Lyssna på löntagarorganisationerna! Men det är naturligtvis en överloppsgärningatt lill moderater, centerpartister och folkpartister ge ett råd av den arten.Jag vill ställa några kompletterande frågor lill Per . Tycker Per atl trygghetslagarna fungerardåligt för ungdomar? Finns del några krav från LO-TCO om förändringar avtrygghetslagarna? Tror Per alt LO-TCO skulle acceptera enlagstiftning som skulle diskriminera ungdomar, äldre, handikappade? Vilka lagar står i tur att undersökas genom atlarbetsgivarna har sagt ifrån? Låt mig först lacka arbetsmarknadsministern för svaret ochinledningsvis klart deklarera att jag i och för sig inte vänder mig mot all mangör en översyn av lagstiftningen. Det är, som Per säger i sitt svar, säatl vi i den socialdemokratiska regeringen, under den lid vi satt, bedrev ettöversynsarbete. Självfallet måste man mycket noga följa vad som händer med heladen arbelsrätlsliga lagstiftningen. Jaghoppas att diskussionen i den frågan därmed inle behöver föras vidare. Vi haraldrig vänt oss mot alt man tittar på lagar som har genomförts. Men en översynkan naturiigtvis inte göras på måfå. Varjeframställning som kommer till ett departement kan inle föranleda att deltillsätts en utredning. En regering och ett statsråd måste göra en egenbedömning och gå igenom de framställningar och krav som kommer frän olika hållför att se hur seriösa de är och hur mycket fakta som ligger bakom dem. Mot denbakgrunden och mot bakgrund av del jag har tagit upp i min interpellation - fråganom möjligheter atl utöka provanställning och tidsbegränsade anställningar ochom avtalens till-lämpning i dessa sammanhang - frågar jag mig: Vad är det somligger bakom översynen på dessa punkter? Vad är del arbetsmarknadsministernredovisar som grund för att han över huvud tagel vill låta utreda dessa ftågor? Delär först ett uttalande i inrikesulskollets betänkande nr 1974:26 som gällde enmotion av socialdemokraten , i vilken han tog upp behovet avpraktik i utbildningsväsendet och i arbetsmarknads-systemet. Den motionenbehandlar också myckel annat än det som berör dagens diskussion. Den föranleddeutskottet att konstatera att del på delta område pågick en hel delutredningsarbete. Utskottet hänvisade bl. a. lill sysselsättningsutredningenoch konstaterade all syftet med motionen var tillgodosett. Del förelåg ingenreservation i detta avseende. Denandra grunden som Per tar upp för atl på den här punkten låta genomföraen utredning är en motion till 1976/riksdag som avlämnats av någramoderater och som har nr 542. Den motionen kräver uppmjukningar iirygghetslagstiflningen och en direkt förändring av en paragraf för atl görapraklikanställning möjlig i en helt annan utsträckning än som görs . Låtmig säga att jag tycker atl det är myckel märkligt all man i direktiven utredning hänvisar lill en motion som inte har behandlat! Jag harinle varit med i del här huset så särskilt många är, men under de är jagtillhört kammaren har något liknande aldrig förekommit. Jag har pratat medmänniskor som har lång erfarenhet av arbetet i den här kammaren, men inleheller de har någonsin varit med om att ett statsråd i utredningsdirektiv harhänvisat till en motion som ännu inle har behandlat. Dentredje grunden för att Per vill utreda frågan är, som han säger, attflera organisationer har framhållit att företagen med hänsyn tillanslällningsskyddslagens regler tvekar atl nyanställa arbetstagare, vilkaskvalifikationer är oprövade inom det tilltänkta arbetsområdet. Jag vill frågaPer : Vilka är dessa organisationer? Såvitt jag känner lill är samtligaarbetsgivarorganisationer. LO och TCO har i många olika sammanhang klart ochentydigt deklarerat att del på denna punkt inle behövs någon översyn. Man anserall lagens regler och vad som i övrigt gäller är tillräckligt. Vadinnebär då lagstiftningen? Det som slår i själva lagparagrafen är att enanställning skall gälla t. v., om del inle finns något annat avtal. Avtal omatt anställning skall ske för en viss lid, en viss säsong eller ett visstarbete får träffas bara om ett sådant föranleds av arbetsuppgifternassärskilda art. Men avtal om anställning för får träffas, om avtaletgäller praktikarbete eller vikariat. Närdet gäller provanställning finns ingenting skrivet i själva lagtexten, och detdiskuterades när lagen kom lill av departementschefen och utskottet.Departementschefen sade alt frågan bör lösas på så sätt all ar-belsmarknadsparlernages möjlighet alt genom kollektivavtal tillåta provanställning i denutsträckning det är påkallat, och utskottet godtog den ordningen. Del ärinnebörden av lagen. HerrAhlmark vill att man skall utreda inte bara själva frågan om hur lagen ärformulerad utan också möjligheten alt träffa avtal. Men har dåarbetstagarorganisationerna när del gäller den möjligheten blockeratarbetsgivarnas intresse? Vad har Per i så fall för grund för denbedömningen? Jagvill också, liksom , ta upp den artikel i av ett parLO-anställda som fanns för ett lag sedan. De säger: "Eftersom nuarbetsgivarna anser att en lagändring behövs måste de uppenbariigen varamissnöjda med gällande kollektivavtal pä området. Det är därför förvånande närman vid en snabb rundringning hos de största LO-för-bunden inom den privatasektorn. Metall, Fabriks och Handels med sammanlagt ca 700 000 medlemmar, fårbeskedet att respektive arbelsgi-varförbund i årets avtalsrörelse inte framlagtnågra yrkanden om ökade rättigheter på denna punkt för arbetsgivarna." Per säger i sittsvar att den här utredningen skall bedöma Omplanerade ändringar i lagen om anställningsskydd, m. m. protokoll 1977/78:24-25 Omplanerade ändringar i lagen om anställningsskydd, m. m. tillämpningen av avtalen.Tänker sig Per att begränsa parternas möjligheter att tillämpa sinaavtal? Såtill den fråga som är den centrala, och då kommer jag tillbaka till den motionsom moderaten m. fl. lagt fram och som Per tagit sä stortintryck av att han låter den finnas med i direktiven lill utredningen. I denmotionen hävdas: "I en situation då en arbetsgivare inle säkert kan bedömaarbetskraftsbehovet på , är han med hänsyn till de förpliktelser somtrygghetslagstiftningen innebär självfallet mindre benägen än tidigareatt anställa folk." Jag vill fråga: Varför det? Lagen säger ju all kan enarbetsgivare inte sysselsätta en anställd till följd av arbetsbrist, då får hansäga upp den anställde. Och det är punkt och slut med det. Enligtmoderaterna, som motionerat, har det här lett till atl ungdomar fåttsvårigheter all skaffa sig praktisk erfarenhet. Men det är inte sant - lagen tillåterprakiikarbete. Detär bara arbetsgivarorganisationerna som fört fram kravet på en översyn avtrygghetslagstiftningen på den här punkten. Då vill jag fråga: Är det inle såatt det bakom det kravet ligger en önskan atl få anställa - provanställa,praklikanställa eller vad man vill kalla det - och sedan kunna låta anställningarna upphöra utan att del finns någon saklig grund för det? Det är kärnfrågan i hela den här diskussionen. Jag ber också att få tacka arbetsmarknadsministern för svaret. "Ärarbetsmarknadsministern beredd att omgående och i samråd med de fackligaorganisationerna genomföra en informationskampanj, riktad till arbetsgivarna,om anställningsskyddslagens rätta innebörd?" Svaret är väl närmast ettjaså, vilket jag tolkar som ett nej. Isvaret anges atl den borgerliga regeringen sökt bidra till att spridainformation kring den arbetsrättsliga lagstiftningen. Jag måste då fråga: Påvad säll har den borgerliga regeringen försökt sprida den informationen? Delskulle vara intressant att få en precisering i det avseendet. Dethar också hänvisats till att det utgår ekonomiska bidrag till dennainformation. Min fråga blir då: Vilka ekonomiska bidrag utgår från staten lillutbildning och information om anslällningsskyddslagen? Vari riksdagsbehandlingen av medbestämmandelagen har det fastslagits att parternapå arbetsmarknaden själva skall avgöra inriktningen av informationen omanslällningsskyddslagen? Jag vill påstå att arbetsmarknadsministerns uppgifter är felaktiga. Jagförslår att arbetsmarknadsministern har myckel alt göra och måste ta hjälp avfolk i kanslihuset, men uppenbarligen är del en vilsefördarbetsmarknadsminister vi har här , eller också är han okunnig på området.Jag har följt lagen om medbestämmanderätt ganska ingående i men intekunnat finna de uppgifter som arbetsmarknads- ministern anger i svaret. Någotannat som talar för okunnighet är en passus i kommittédirek tiven, som tog upp. Där slår: "Visar det sig alt anställningsskyddslagens regler om möjligheten att träffa kollektiv avtal om provanställning eller tidsbegränsad anställning och tillämpning av kollektivavtalen inte fungerat på ett tillfredsställande sätt bör kom mittén överväga jämkningar i lagstiftningen ." Detär emellertid inte bara de fackförbund som nämnde som harslutit avtal, utan samtliga fackförbund på LO-sidan har slutit avtal omprovanställning eller visslidsanställning med sin motpart. Avtalens innehållvarierar, men del är ändå avtal som är undertecknade av båda parter. Min frågahär blir: Vad är del som föranleder arbetsmarknadsministern alt skriva dessadirektiv? Det är uppenbart all anställningsskyddslagen har fungerat även idelta avseende. Har , SHIO och andraarbetsgivareorganisationer vilselett? Hur .skall man annars förklara att dehär frågorna skall utredas när avtalet finns? Parterna är ju överens. Man harslutit avtalen. Är del så all Per vill återinföra Jj 32? Jagkonstaterar all lagen om anställningsskydd inle lägger några hinder för attnyan.ställa ungdomar eller andra, och' det påvisades ju också av Anna-GretaLeijon i hennes inlägg. Menvad ar det som händer på arbetsmarknaden ? Jo, företagen klarar krisen mednaturlig avgång, och så slår sig företagsledarna för bröstet och tycker att delyckats verkligt bra. Någon nyanställning sker inte. Och jag skulle vilja påståatt arbetsgivarna inte känner något ansvar för att ungdomen skall få jobb. Detfår samhället klara av. Och detta anser jag vara utomordentligt allvariigt. Jagförmodar atl arbetsmarknadsministern tagit del av och skrift Rapport från småförelag. Om inteborde han göra det, och jag skulle vilja påstå att den också borde ge enallvarlig tankeställare. Vadsäger denna rapport, som gäller 50 företag? Jo, där redovisas all av 48 företaghar 16 expanderat - men fyra av dessa företag väljer atl avstå från order istället för att öka antalet anställda. Av de 48 företagen har 13 medvetetavstått från att expandera - varav 11 avstår från order i stället för attnyanställa. Vidare slår del att av nämnda 48 företag har 11 medvetet trappatned verksamheten och radikalt reducerat antalet anställda. Mer än hälften avförelagen, dvs. 28, struntar således i all ordna jobb för de nytillträdande påarbetsmarknaden. Man skyller på lagen om anställningsskydd, men det är fel! Denlägger inga hinder i vägen för att anställa någon. Avtal har slutits omprovanställning osv. Del finns alltså inga hinder i det avseendet. Och jag ärnågot förvånad över att har undertecknat den härskriften. Menom nu företagen sviker, Per , och inte tar sitt ansvar i en besväriigtid, hur skall då jobben säkras för ungdomarna? Man till-lämpar naturiig avgångmen nyanställer ingen. Hur skall då jobben ? Omplanerade ändringar i lagen om anställningsskydd, m. m. Omplanerade ändringar i lagen om anställningsskydd, m. m. Hur skallarbetsmarknadsminister ordna de 400 000 nya jobb som statsministernhar varit ute och lovat? Ja, jag vet naturiigtvis all ni inle svarar förvarandra i regeringen utan glider undan, men statsministern har ju ändå gåttut och lovat detta. Och riksdagsman talade omgarantier till ungdomen om arbete, praktik eller utbildning. Jag frågar: Varfinns den garantin för de 40 000 ungdomar som är arbetslösa ? Kanarbetsmarknadsministern ge dem och mig ett besked om delta ? Säkeriigenvore det också bra atl gå ut med en bred information omanslällningsskyddslagen, eftersom den uppenbariigen feltolkas av företagen - iall synnerhet som arbetsgivarnas organisationer har undertecknat avtalen. Talaom för arbetsgivarna vad lagen innebär, så alt de nyanställer och lar sittansvar för sysselsättningen! Kanske vore det också nyttigt omarbetsmarknadsministern funderade på detta och sedan gick ut till de privataarbetsgivarna och sade: Om ni inle kan ordna jobben, vem skall då klara dem? Ja,staten måsle förstås då på ett eller annat sätt gå in och ta initiativ för attskapa sysselsättning ål dessa ungdomar. Min rekommendation tillarbetsmarknadsministern är därför: Ge information i stället för alt utredaavsnitt i denna lag som inte behöver utredas! Lät mig börja med del där sista som sades. Jag tar här inle upp någonallmän arbetsmarknadspolitisk debatt - det har vi många andra tillfällen allgöra här i kammaren - utan jag besvarar bara de interpellationer somframställts lill mig och som berör trygghetslagarna. ,Nilssonlog upp frågan om en informationskampanj i samråd med de fackligaorganisationerna, en kampanj riktad mot arbetsgivarna. Inget sådant krav - inteens en antydan om del - har framförts till frånorganisationerna. Och liknande krav har heller framförts, vadjag känner till. Konsekvenserna av resonemang skulle bli attarbetsgivarsidan skulle kunna ställa krav på att tillsammans meddepartementet gå in i den fackliga informationsverksamheten. Redanunder den förra regeringens tid slogs del fast att departementet skall stå förden generella informationen, medan arbetsmarknadens parter skulle skötainformation och utbildning av de egna medlemmarna. Delta är en myckel viktigprincip. Den stod den gamla regeringen för. Den står den nya regeringen för.Och den kommer vi all hålla på. Departementetgav ut en informationsbroschyr på 32 sidor, på svenska,engelska och invandrarspråken, vilken har spritts i bortåt 200 000 exemplar.Det har också tidigare hållits mängder av kurser, lagkommeniarer finns ibokhandeln, och arbetsdomstolens domar ges nu ut i mer lättillgänglig form äntidigare. Motden bakgrunden har jag svårt atl förslå alt en informationskampanj skulle kunnage något mer än vad tidigare insatser gett. klart atl det i och försig behövs fortsatt information, men inte på det sätt som villall den skall bedrivas. Jag utgår också ifrån att den nyaanställningsskyddskommiilén kommer att uppmärksamma informationsfrågorna. Menprincipen atl departementet står för den generella informationen ochorganisationerna i huvudsak för informationen till sina egna medlemmar, tyckerjag är viktig. Han säger alt beslutet om en utredning kom i samband medSvenska arbetsgivareföreningens kongress. Detta är ren och skär demagogi, ochLars Ulander vet del. Här hade en arbetsgrupp i arbetsmarknadsdepartementetjobbat ungefär , under den gamla regeringen och under den nya, för allsamla in informationer och skrivelser från olika håll. Redan tvä veckor föreSAF-kongressen hade jag gjort ett utkast till direktiv lill den här utredningenoch sänt över det lill LO, TCO och SAF. LOhade alltså utkastet lill direktiv före . Del fannsinget som helst samband med . Jag förslår inte varför manfortsätter att sprida denna myt, när vi vet att den är så i grunden felaktig. Varförhar då utredningen tillsatts? Jo, det finns en hel rad problem med den härlagen. Hur skall man kunna öka tryggheten för lönlagarna vid permitteringar ochfriställningar? Kan man göra det genom trygg-helsfonder eller inom ramen för enallmän arbetslöshetsförsäkring? Detta lar jag upp i direktiven. LO gjorde ivåras en uppvaktning hos mig. Man sade att man ville ha förändringar avpermitteringsreglerna i den här lagen, och det tas också upp i direktiven tillutredningen. Sedan gäller det ett förstärkt ekonomiskt skydd för den anställdevid uppsägnings- och permitteringssituationer. Det las också upp i direktiven.Vi diskuterar frågan om provanställning och debatten härom på olika håll,vidare problem som gäller nytillträdande på arbetsmarknaden, framför alltungdomar och kvinnor. Vi har också tagit upp en översyn av reglerna ianslällningsskyddslagen för långtidssjuka. Delfinns alltså en hel rad problem som aktualiseras på olika sätt och som den härutredningen skall se på. Det är ju skälet lill att den tillsatts. LarsUlander frågade om det finns något krav från LO om en förändring av den härlagen. Jag nämnde just permitteringsreglerna, där det föreligger ett krav påändring. Vadplaneras i övrigt då det gäller arbelsrältslagar eller lagar beträffandearbetslivet? Jag sade i interpellationssvaret till atl del snarttillsätts en utredning om vissa av semesterreglerna. Vi skall ta ställning lillförslag om en utvidgning av förtroendemannalagen och till förslag omledighelsregler för småbarnsföräldrar. Jag har svarat redan tidigare om del. NärLars Ulander talar verkar det som om det skulle ligga någonting betänkligt iall man efter de som den här lagen varit i kraftser över den. Men har ju gång på gång enhälligt sagt ifrån att del ärklart atl man skall se över lagen när man Omplanerade ändringar i lagen om anställningsskydd, m. m. Omplanerade ändringar i lagen om anställningsskydd, m. m. Manfattade beslut och inrikesulskoltet skrev då: "Utskottet delaruppfattningen att det är angeläget att man med uppmärksamhet följer konsekvenserna av denföreslagna lagstiftningen. och man fåll erfarenhet avverkningarna av lagstiftningen kan del finnas skäl atl pröva om lagarna böreffektiviseras i något hänseende." Delsades alltså 1973. Liknande uttalanden förekommer i senare betänkanden, t. ex.i inrikesutskouels betänkande 1975/76:17. Där står det bl.