prot · G109157 · 1977-12-31 00:00:00 — Naturvårdsverkethar forten undersökning av vilka särskilda skäl som har åberopats i dessa fall.I en fjärdedel av fallen har åberopats andra skäl än dem som naturvårdsverkethar angivit i sina rekommendationer. På grund av länsstyrelsernas tillämpningav lagen har man således redan under den förra regeringens tid kommit fram vidare syn i dessa frågor än den som rekommenderar. SVANTELUNDKVIST (s): Dispensmöjligheterna bör tillämpas restriktivt, så står det ipropositionen. Det är riktigt. När jordbruksministern nu försöker göra gällandealt vi efter det att den skärpning trätt i kraft som densocialdemokratiska regeringen hade förordat skulle ha börjat prejudicera enordning av det slag som den nuvarande regeringen fortsatt att tillämpa, ärjordbruksministern ute i ogjort väder. Mansläpper nu fram bebyggelse i sådan omfattning att man utestänger dem som önskarbada från möjligheten att komma ner till stränderna, och så myckel minne harjag av minegen hantering av de här frågorna all jag vet att det inte i någotfall förekom att vi utestängde människor från möjligheten att utövaallemansrätten. Men sådana fall förekommer numera, och jag ser ytterstallvarligt på att man på det sättet begränsar de rättigheter när det gäller badoch friluftsliv som vi förknippar med allemansrätten. Närjag har studerat de ärenden som del här är fråga om har jag kommit fram tillatt den nya regeringen uppenbarligen har en annan syn i de här frågorna än densom kom till uttryck i riksdagsbeslutet. Jag tycker nog att tar i mer än vad nöden kräver. Det är ju ändå inte fråga om att utestänga människor från bad och 39 Omregeringens syn på strandskyddet friluftsliv, om detbeviljas några dispenser, exempelvis i med dess 47 000 sjöar.Svante får inte någon människa i det här landet att tro att så skullevara förhållandet. Jagkommer väl ihåg den riksdagsdebatt som fördes, bl. a. om , närpropositionen antogs av . Del är helt klart att kananföra besvär över länsstyrelsernas dispensbeslut. Regeringen har haft att taställning till ett tjugotal sådana ärenden. Flertalet avslag på verkets besväravser stugbyar i . Där har ställningstagandegrundats på kommunernas uppfattning, och de här ärendena är i huvudsak attbetrakta som övergångsfall. Planutredning i fråga om stugbyarna var gjordenligt de bestämmelser som gällde före det generella strandskyddet, och vissbebyggelse hade redan kommit till stånd enligt denna äldre utredning. Jagtror att om försöker sätta sig in i ärendebehandlingen, skallhan upptäcka att det inte har skett någonting som skulle hindra allmänhetenstillträde till bad och friluftsliv eller hota det rent generellt i landet. Detär en felaktig uppfattning som ger uttryck för. Jag vågarpåstå att jag har satt mig in i de här frågorna. Jagvet inte om jordbruksministern känner till, att av de attraktiva lägen somfinns har en betydande del ianspråktagits av fritidsbebyggelse,och ändå är det bara 15 96 av hushållen i vårt land som har tillgång till egenfritidsstuga. Resten av de attraktiva platserna för bad och friluftsliv harofta ett olämpligare läge ur kommunikationssynpunkt. Attjag nu känner denna oro beror på alt det vid det tillfälle, då den här frågandiskuterades första gången, inte fanns gehör hos vare sig ellermoderaterna för det generella strandskyddet. Min oro förstärks av detförhållandet att jag inte bara från jordbruksministerns utan också från andraministrars sida i den borgeriiga regeringen möter ett ständigt förord för skall öka möjligheten till privat bebyggelse även i områden som vibetraktar som angelägna att skydda, sett ur allmänhetens synpunkt. Det är dennaoro som också har uttalats i den artikel jag redovisade. Där anges att 6 700 avde 8 000 dispensansökningarna är beviljade, och rubriken lyder:"Strandskyddet satt ur spel." Detta stod att läsa i en tidning somSvenska , herr jordbruksminister. drar slutsatser av den första diskussionen vi hade omden här frågan. Men när propositionen togs av deltog inte dåvarandedepartementschefen i diskussionen. Han fanns över huvud taget intemed i den debatten. Jag vill erinra om att vi har haft anledning att diskuterabebyggelsefrågorna i de här sammanhangen. Jag var närvarande i , ochdet fanns skickliga företrädare för mitt parti i utskottet som kunde försvara denståndpunkt som regeringen hade företrätt. Jagkänner fortfarande - trots de argument som jordbruksministern nu använder föratt försöka komma ur den här besväriiga frågan - oro för den nuvaranderegeringens inställning. Därför skulle jag vilja sluta med att fråga: Ärjordbruksministern beredd att gå tillbaka till regeringen och försökaåvägabringa en sådan hantering av de här problemen, att den reella innebördenav beslut om ett förstärkt strandskydd verkligen slår igenom itillämpningen? Omfenoxisyrornas inverkan på människans arvsmassa Jag känner ingen oro förde ställningstaganden regeringen har gjort i deärenden där dispens har beviljats. Jag menar mig också följa det beslut somriksdagen har tagit. Är det så alt jag inte har gjort det, då är det inte enfråga för som domare utan en fråga för . SVANTELUNDKVIST (s): Det är naturligtvis på det sättet att vi ser olika på innebörden avstrandskyddsbeslutet, och det kan jag bara beklaga. Överiäggningenvar härmed slutad. § 13 Omfenoxisyrornas inverkan på människans arvsmassa StatsrådetINGEGERD erhöll ordet för att besvara {vpk} den 18maj anmälda fråga, 1977/78:481, till socialministern, och anförde: har frågat om socialministern anser attsocialstyrelsens utredning av missbildningar hos barn i är tillräckligeller om socialministern kommer alt medverka till en ny utredning mot bakgrundav misstankarna om ett samband mellan besprutningar med fenoxisyror ochfosterskador. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Jaghar här i svarat på en interpellation av BertilJonasson i samma ämne. Jag nämnde då att fortsätter arbetet attbringa klarhet i orsakerna till den höga frekvensen av missbildningar och dödföddhetpå olika håll i landet, däribland i norra . Utöver två projekt, somredan startats genom försorg, berörde jag ett tredje planeratprojekt som skulle vara landsomfattande och kräva ungefär ett år.Avsikten är att detta projekt skall ledas av en projektgrupp som Omfenoxisyrornas inverkan på människans arvsmassa består av medicinsk ochstatistisk expertis från . referensgrupp förmissbildningsfrågor och vetenskapliga råd skall delta iarbetet. avser vidare att inbjuda riksdagspartierna och vissamiljövårdsgrupper att utse representanter i en särskild referensgrupp förutbyte av information om utredningsarbetet. Avsikten'' är att dennareferensgrupp skall fortlöpande informeras om resultaten av arbetet och gestillfälle att framföra synpunkter på tänkbara orsaker till missbildningar. Vi har att avvakta resultatet av det. F. n. föreliggerenligt min mening inte behov att tillsätta någon ytteriigare utredning. (vpk): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga.Svaret var något undvikande, och indirekt kan man av detta utläsa att man frånregeringshåll anser alt den förra utredningen inte var tillräcklig. Någotdirekt erkännande av det förhållandet fick jag inte härav statsrådet. Jagskulle alltså vilja upprepa frågan: Anses den förra utredningen ha varittillräcklig eller inte? Jag vore tacksam för en direkt bekräftelse. Sånågra ord om den förra utredningen, mot vilken riktats stark kritik. Kritikenär så allvarlig att det finns anledning att ta upp den. Fördet första fanns i den tillsatta utredningsgruppen inga forskare ellerutredningsmän resp. utredningskvinnor, som var kritiskt inställda mot justfenoxisyrorna och verkningarna av dessa. Enligt uppgifter från miljövårdsgruppernai det aktuella området i fanns heller inga direkta experter påfenoxisyror med i utredningen. Man hade hos jordbruksministern, som då varinblandad, begärt att vissa namngivna forskare från bl. och skullefå ingå i den förra utredningen, men dessa fick inte vara med. Fördet andra har riktals anmärkningar mot snedurvalet vid intervjuundersökningarnaav de mödrar som drabbats av missfall eller som föll missbildade barn. Dessamödrar har i stor utsträckning gallrats bort; bara ungefär en tredjedel avdessa har intervjuats. Man kan fråga sig på vilka grunder urvalet har skett.Någon statistisk redovisning av intervjuundersökningarna finns inte. Fördet tredje har vi den ännu allvarligare anmärkningen mot det tidsmässigasnedurvalet. De största och allvariigaste besprutningarna i Nordvärmlandgenomfördes . De aktuella gravidileterna och födslarna skullealltså ha kommit i fråga åren 1970-1971. När man gjordeintervjuundersökningarna valde man ut födslar och straxdärefter, men då rådde ju temporärt stopp för dessa besprutningar. Man kanalltså här inte lala om fenoxisyrornas inverkan; det vore fullständigtvansinnigt. Det är, som jag ser det, en mycket allvarlig anmärkning motbehandlingen av frågan. Fördet fjärde har man inle haft någon riklig konirollgrupp, och det är också enallvarlig anmärkning. säger statsrådet att två projekt är i gångoch att ett tredje kommer att startas, där man kommer att utnyttja statistiskoch medicinsk expertis. Här finns det anledning att fråga om man ärvillig att ta med vissa namngivna forskare - det gäller bl. a. forskarna - vilket har begärts av nämnda miljövårdsgrupper. Eftersomdet skall finnas en referensgrupp för miljövården i del aktuella området, kanman fråga sig vilket inflytande denna referensgrupp kommer att få. Förra gångenlovade man att tillfråga miljövårdsgrupperna, men så skedde inte någon gångunder utredningen. Frågorna kvarstår alltså. Otnfenoxisyrornas inverkan på människans arvstnassa De tre utredningar som pågår är ett resultat av denutredningsrapport som blev klar . Av denna rapport framgåratt ryggmärgsbråck var vanligare i norra än ilandet som helhet. Man har alltså undersökt missbildningar även under perioden1945-1969. Vidundersökningen visade det sig att det förelåg en anhopning av missbildningar påolika håll, inte bara i nordvästra . Men det framkom inte någrahållpunkter föratt det i t. ex. skogsområden i allmänhet skulle inträffa flermissbildningar än i slättbygd. Deundersökningar som pågår är tre till antalet. Den ena avser sambandet mellancigarettrökning och missbildningsbörd. Man väntar att denna utredning skallvara klar . Den andra avser sambandet mellan sjukvårdsarbete och missbildningsbörd,och den väntas vara klar . Med det tredje projektet avsersocialstyrelsen att i en första omgång göra en närmare undersökning län, där antalet fall av missbildningar är större än genomsnittligt förriket.Till mödrarna kommer därvid att ställas en rad frågor om olikabakgrundsfaktorer, såsom alkohol- och rökvanor, läkemedelsförbrukning,kostvanor, hälsotillstånd i familj och släkt, röntgenstrålning, vaccination,kontakt med kemiska preparat - insektsmedel och ogräsmedel -samt yttre miljöunder arbete och fritid. kommer projektgruppen att samla in vissauppgifter om missbildningar också från andra län. Även om undersökningen främst kommer att grunda sigpå förhållanden i ett tiotal län, kan den ändå sägas vara rikstäckande. (vpk): Först tilldetaljfrågorna som statsrådet var inne på. Närdet gäller den första detaljfrågan vill jag säga att av de anmärkningar somriktats mot utredningen från framförallt de aktiva miljövårdsgrupperna iNordvärmland, så framgår det alldeles tydligt att besprutningarna medfenoxisyror infördes väldigt tidigt - , närmarebestämt . Deförsta fallen av ryggmärgsbråck uppmärksammades . Antalet fall var litetmen ökade sedan. En av de punkter som kritiserats just här är att man åberopadedessa uppgifter. Fenoxisyrorna kom alltsåin mycket tidigt i skogsbruket i , Omfenoxisyrornas inverkan på människans arvsmassa och det har inte kunnatbevisas att här inte finns ett samband. Denandra detaljfrågan gäller rökning, sjukhusarbete etc, och den är en av depunkter man anmärkt på. Det har visat sig att man bara intervjuat nio kvinnor,och bland dem fanns bara en som rökte mer än tio cigaretter . Bara tvåav dem hade sjukhusarbete. Sådana statistiska samband säger ju inte ett skvatt.Materialet är alldeles för tunt och för dåligt. Frågan om det tidsmässigasnedurvalet - vilket jag anser vara det mest anmärkningsvärda -kvarstårfortfarande. Omman nu gjort kraftiga besprutningar i ett område , och deinte medfört några missbildningar och man gör en undersökning, då skall maninte undersöka missbildade eller dödfödda barn från - efteråt. förekom inga besprutningar på grund avtemporärt stopp. Det är en mycket allvariig snedvridning. Jagvore tacksam om statsrådet ville tala om vad hon anser om urvalet.Det kan väl ändå inte vara ett riktigt urval. Anledningen till att utredningsarbetet fortsätter är naturiigtvis inte är helt nöjd med den första rapporten. Man föreslog själv ettytteriigare utredningsarbete, och det är det som är i gång. Närdet gäller miljövårdsgrupperna vill jag bara erinra om att ihöstas två gånger var uppe i norra och diskuterade med dessa grupper.Som jag sade i mitt frågesvar kommer också miljövårdsgrupperna att fä rätt attutse representanter i den här särskilda referensgruppen för utbyte avinformation om utredningsarbetet. Avsikten är, som sagt. att referensgruppenfortlöpande skall informeras om resultatet av arbetet och också ges tillfälleatt framföra synpunkter på tänkbara orsaker till missbildningen. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Jag konstaterar att man har dragit slutsatser som jag inte kan bedömasom annat än positiva, vilket visar att anmärkningarna mot den förrautredningen var synneriigen välbefogade. Vad statsrådet nu framhållit ärpositivt, nämligen att man har haft och kommer att ha fortlöpande kontakt meddem som drabbats och att utredningsarbetet fortsätter. Det är viktigt ochrikligt, men det visar att den förra utredningen verkligen var dålig och attden kritik som riktades mot den var högst befogad. Vi får väl anta att man den här gången gör ettbredare urval och att man gör en statistiskt riktigare uppföljning av fallen.Med dagens datateknik kan vi ju göra ordentliga utvärderingar. Det bör manockså göra i det här fallet, så att det hela klariäggs. Den förra utredningenvar alltför bristfällig. Jag vill bara erinra om att redan i den rapport somavlämnades framhölls angelägenheten av att Det här var alltså en första utredning. Avsiktenvar att man på grundval av denna utredning skulle gå vidare. Det var såledesgruppens egen uppfattning att man skulle gå vidare efter vissa bestämdariktlinjer. Överiäggningenvar härmed slutad. §14 Meddelande om /79 Pågrundval av uppgifter från utskotten har redan nu upprättats en preliminärtidsplan för kammarens sammanträden under det inledande skedet av riksmötet1978/79. Av denna plan, som omfattar tiden den 3 oktober-den 10 november ochutdelats till kammarens ledamöter, framgår bl. att /79börjar , attval av utskott m. m. avses äga rum , att ett arbetsplenumanordnas , attden allmänpolitiska debatten tar sin början kl. 10.00samt atttiden den 30 oktober-den 5 november hålls fri från sammanträden i kammare ochutskott. Meddelandeom J978/79 §15 Föredrogs men bordlades åter betänkande 1977/78:54Näringsutskoltets betänkanden /78:74 och 75 Föredrogs näringsutskottets betänkande 1977/78:65med anledning av propositionen 1977/78:100 i vad avser bidrag tillInteramerikanska jämte motion. Ipropositionen 1977/78:100 bilaga 14 () hade regeringenunder punkten B 7 (s. 47-52) föreslagit att till Bidrag tillInteramerikanska för /79 anvisa ettförslagsanslag av . Idetla sammanhang hade behandlats motionen 1977/78:1310 av m. (s), vari hemställts att skulle 1. uttala att skulle utträda urInteramerikanska , 2. avslå regeringens i propositionen 1977/78:100bilaga 14 under punkten B 7 framlagda förslag. Utskottet hemställde altriksdagen skulle 1. avslå motionen 1977/78:1310 yrkandet 1, 2. med bifall till propositionen 1977/78:100 bilaga 14punkten B 7 och med avslag på motionen 1977/78:1310 yrkandet 2 till Bidrag tillInteramerikanska för /79 under elftehuvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . Reservation hade avgivits av , , , , i , Wivi-AnneRadesjö och i (samtliga s) som ansett att utskottet borthemställa alt skulle 1. med bifall till motionen 1977/78:1310 yrkandet 1som sin mening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört om Sverigesutträde ur , 2. med anledning av propositionen 1977/78:100 bilaga14 punkten B 7 och motionen 1977/78:1310 yrkandet 2 till Bidrag tillInteramerikanska för /79 under elftehuvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . För nästan exakt hade vi i den här kammaren en mycketengagerad och bitvis känsloladdad debatt i frågan om den Interamerikanskautvecklingsbanken. Regeringen föreslog alt skulle ansluta sig tillbanken, medan vi socialdemokrater yrkade avslag på detta och pekade på en mängdnegativa konsekvenser, som vi ansåg att regeringen hade förbisett. Nuär vi här och anslutningen till IDB är ett faktum. Regeringenbegär pengar för sin årliga avgift till banken, och vi socialdemokrater yrkaravslag på det begärda anslaget och föreslår i stället alt skallbesluta att utträder ur IDB. Delta gör vi, därför att vi finner attalla de fariiågorsom vi påvisade 1977 finns kvar . Sverigesinflytande i banken är närmast att betrakta som mikroskopiskt, eftersom Sverigehar två tiondels procent av röstetalet. Att inte vinner särskilt stortgehör för sina idéer har inte minst regeringen själv upplevt, när bankenlämnade betydande lån både till och till , trots att ,enligt uppgift, motsatte sig detta. Detsammagäller de väldigt stora fördelar vi skulle få exportmässigt genom att anslutaoss till IDB. i varje fall har det varit mycket svårt att upptäckadessa fördelar. Utskottsmajoritelens försvar med hänvisning till ökningen avexportinkomsterna kan jag inle lolka som något annat än en till önskedrömgränsande välvilja när del gäller alt läsa statistik. Ingentingväsentligt har heller ändrats i fråga om bankens policy mot de olika staterna,bankens intresse föratt hjälpa de fattiga länderna osv. Jag vill ändå deklareraatt jag inte är ute efter något slags handelsblockad mot . Det ärinte det som det gäller. bör så långt möjligt upprätthålla normalahandelsförbindelser med alla länder som inte till den grad har skämt ut sig ifråga om de mänskliga rälligheterna osv. att FN beslutat om sanktioner. Vaddet här gäller är någonting vida mer än normala handelsförbindelser. Här är detfråga om alt genom medlemskap i en fond eller i en organisation hjälpa vissaländer. Bland dessa länder återfinns några av de allra värsta diktaturiändernapå det här klotet. Det är det jag gärna vill poängtera. Jag skall inte gånärmare in på frågan med vilka länder vi skall ha handelsförbindelser och vadstatistiken visar beträffande affärerna. kommer senare allnärmare la upp dessa frågor. Inte heller söker jag någon debatt medhandelsministern. Jag förmodar att han, liksom jag, har ungefär sammaståndpunkt som . Han tror att man genom en anslutning till IDB skallkunna gynna svensk exportindustri. Jag finner att så inte kan bli fallet inågon nämnvärd grad. Samma pengar satsade på andra exportprojekt skulle gebetydligt större vinst för . Jag skall i stället ta upp en annan aspektpå anslutningen till IDB. Närvi diskuterade den här frågan förklarade ett antal ledamöter här ikammaren med emfas - framför allt gällde det några yngre centerpartister -attvad vi då skulle besluta om inte våren anslutning till IDB. Nej, man skulle geregeringen möjligheter att ansluta till IDB, om banken väsentligtändrade sin policy. Man talade om en mycket radikal ändring av bankensintressen. Banken skulle gynna de fattiga länderna mera, och den skulle taavstånd från de värsta militärdiktaturerna. Jag vill bara helt stillsamt fråga:Vad var del som hände som gjorde alt det gick alt så snabbtansluta till IDB? Ni som tyckte att inte kunde ansluta sig tillbanken förut kan väl svara på frågan: På vilket sätt fick synpunktergenomslag i banken och på vilket sätt ändrades bankens policy, eftersom det varså lätt all ansluta till IDB? Idelta sammanhang kan man också peka på att i den majoritelsskrivning som deborgerliga partierna stod för i utskottet talades det ju om, att om Sverigeblev medlem av banken och inte vann gehör för sina synpunkter och inte kundeändra bankens status, skulle utträda ur banken. Jag vill fortsätta ochfråga: Är det då inle dags att göra det , eftersom ingenting har ändrats? Ellervar allt talet om liberalisering, förbättring av bankens behandling avmänniskorna och en mer demokratisk inställning egentligen bara ett spel förparketten, ett slags försök att sitta på två stolar i tron att väljarna har ettkort minne? Jag ställer frågan, men det är inte min sak all besvara den. Med det sagda ber jag att få yrka bifall till den vidulskoltsbelänkandet fogade reservationen. (vpk): Jag vill först förklara varför vpk inle har någon motion i nuföreliggande ärende. Anledningen är inte att medlemskapet i IDB skulle varamera acceptabelt än när det behandlades . Tvärtom är detsnarare så alt argumenten mot medlemskap har förstärkts . Orsakenär helt enkelt att vi inle uppmärksammade denna fråga på grund av att mångaandra frågor sysselsatte vår grupp under den allmänna motionstiden i januari.Dessutom återkommer frågan om IDB , då proposition 135 om riktlinjerför svenskt utvecklingssamarbete skall behandlas. Vpk har i det sammanhangetett yrkande om utträde ur IDB. Med tanke pådetta-och de argument som vpkframförde mot medlemskap i under debatten - skall jag försökafatta mig kort. Betecknandeför de borgerliga partierna är att man diskuterar IDB utifrån rent kommersiellasynpunkter. Man undviker, som mycket riktigt påpekas i den socialdemokratiskareservationen, att beröra biståndsaspekterna och de utrikespolitiskaaspekterna, trots att dessa borde ligga till grund för ett ställningstagandeför eller emot medlemskap. Först bör man ha klart försig under vilka betingelser IDB bildades. 1958skedde stora förändringar på . En förhatlig och USA-underslödddiktaturregim avskaffades, och i stället kom en progressiv regim under ledningav till makten. Dennaförändring skapade oro i , främst inför vad som skulle hända i andralatinamerikanska länder. Skulle utvecklingen på stimulera andra förtrycktabefolkningsmajoriteter i att befria sig från förhatligaförtryckarregimer? Föratt förhindra detta tillkom IDB 1959. IDB skulle ha tilluppgift att hålla kvar de förhatliga militärdiktaturerna i de latinamerikanskaländerna och bevaka imperialisternas intressen i dessa länder. Såär fallet även . Det gäller , och , för att nämnanågra av de värsta våldsregimerna i . Den politik som dessa länderbedriver är en medveten politik för att skära ned de fatliga folklagrenslevnadsstandard, skära ned de sociala utgifterna, hålla ett stort mått avarbetslöshet som ett instrument i den ekonomiska politiken,förhindrajordreformer och skydda de multinationella företagens utplundring avnaturresurser. Denna politik understöds av IDB. Varjeförsök att kämpa för demokratiska fri- och rättigheter möts i dessalatinamerikanska länder med polisiära och militära massakiioner, som leder tillmassmord på frisinnade, på progressiva och på hela folkgrupper. Viläser om vad som händer i , vi läserom de förtvivlademödrarna i som demonstrerar för att fl klarhet i vartderas döttrar, deras söner eller deras män tagit vägen. 1 i Chilehungerstrejkar människor mot Pinochetjuntans terror. De hungerstrejkar för attfå klarhet i vart deras anhöriga tagit vägen. Närdet gäller dessa länder bidrar nu - som jämfört med andrakapitalistiska länder har ett relativt gott anseende internationellt - med attstötta upp förhatliga regimer. Dess värre kommer dessa förhatliga regimer attåberopa som ett av de länder som stöder deras förtryckarpolitik. Varthärden så ofta åberopade solidariteten med fattiga och förtryckta tagit vägen?Hur kan man från borgerligt håll kombinera det motivet med medlemskap i '' Svaret från de borgeriigabrukar bli att medlemskapet i IDB innebär handelspolitik i störstaallmänhet. Man brukar också säga alt skulle vi inte handla med olikaförtryckarregimer, så skulle vi inte få många handelspartner.