prot · G109135 · 1977-12-31 00:00:00 — Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 298 Nej - 12 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels moiionen nr 856 av LarsWerner m. fi. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 27 mom. 63 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 856 av m. fl. 9Riksdagens prolokoll 1977/78:134-135 Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Inga Lantzbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 299 Nej - 12 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 492 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 27 mom. 67 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 492 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Inga Lantzbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 298 Nej - 12 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motionen nr 856 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottels hemställan i betänkandet nr 27 mom. 68 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill motionen nr 856 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då Inga Lanlz begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 302 Nej - 12 Kammarenbiföll vad utskottel i dessa moment hemställt. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av PerBergman m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan Per begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 28 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av Per Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Per Bergmanbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottel i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av PerBergman m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan Per begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller civilutskottels hemställan i betänkandet nr 28 mom. 5 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av Per Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-proposilionen. Då Per begärde röst- Anslaglill bostadsbyggande, m. in. räkningverkställdes votering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 av PerBergman m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan Per begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller civilutskottets hemställan i belänkandet nr 28 mom. 7 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av Per Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då Per Bergmanbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 av PerBergman m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan Per begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottels hemställan i betänkandet nr 28 mom. 9 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av Per m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstatför ja-propositionen. Då Per begärde röst- räkningverkställdes votering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 163 Nej - 150 Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 5 av PerBergman m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan Per begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 28 mom. 10 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av Per Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Per Bergmanbegärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 163 Nej - 151 Propositionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 6 av PerBergman m. fl. samt 3:o) utskottels hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motionerna nr 860 av m. fl. samt nr 1367av och i motsvarande del, och förklarades denförstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då Per Bergmanbegärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan begärt votering beträffandekontrapropositionen upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendecivilutskotlets hemställan i betänkandet nr 28 mom. 11 antar reservationen nr 6av Per m. fl. röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit utskottets hemställan med denändring däri som föranleds av bifall till motionerna nr 860 av m.fl. samt nr 1367 av och i motsvarande del. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då ToreClaeson begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottels hemställan i betänkandet nr 28 mom. 11 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 6 av Per Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Per Bergmanbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering, dels utskottets hemställan med den ändring i motiveringen somföreslagits i reservationen nr 7 av Per m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan Per begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 28mom. 12 med godkännande av utskottets motivering röstar ja, den det ej villröstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit utskottets hemställan med den ändring i motiveringensom föreslagits i reservationen nr 7 av Per m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då Per begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 8 av PerBergman m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan Per begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 28 mom. 13 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 8 av Per Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då Per begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 9 av PerBergman m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan Per txigärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottels hemställan i betänkandet nr 28 mom. 18 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 9 av Per Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Per Bergmanbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 162 Nej - 151 Kammarenbiföll vad utskottel i dessa moment hemställt. Föredrogs civilutskottets betänkande 1977/78:29 medanledning av propositionen 1977/78:125 med förslag om tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /78 såvitt avser kommundepartementetsverksamhetsområdejämte motion. KURTHUGOSSON (s): I civilutskottets betänkande nr 29 behandlas frågorna om ersättningtill de människor som drabbades av den fasansfulla naturkatastrofen i Tuveutanför . I propositionen ges en fyllig beskrivning avkatastrofens omfattning - nio personer omkom och ett stort antal människorskadades - men trots den i siffror mycket utförliga beskrivningen är det svårtatt förmedla vilken fruktansvärd olycka jord-skredet i fnnebar. Ett tillstora delar försvunnet bostadsområde, en helt ny landskapsbiliij och splittringav en socialt sammansvetsad befolkning blev resultatet på , dånaturkatastrofen inträffade. Självfalletskall de människor som drabbades hällas ekonomiskt skadeslösa. De mänskligatragedier som blev en följd av olyckan genom att nära och kära föriorade livetkan naturligtvis icke ersättas ekonomiskt, inte heller det psykiska lidande somtuveborna har fått utstå. Det var därför naturiigl att jag vid en frågestundden krävde att de drabbade skulle hållas ekonomisktskadeslösa. Detär, herr talman, med tillfredsställelse jag noterar kommunministerns förslagtill ersättning för de drabbade i . Departementschefen uttalar ipropositionen: "Vad gäller de enskilda personer som har lidit skada genomkatastrofen anser jag vara angeläget att staten - i den män ersättningsskyldighetinte ankommer på försäkringsgivarna- träder in med hjälp. Härvid bör enligt minmening eftersträvas att de skadelidande skall försättas i samma ekonomiskasituation som före katastrofen." Jagdelar helt den inställning som kommunministern har givit uttryck för. Jag haremellertid i en motion pekat på vissa punkter som är oklara iersättningsfrågan. Det är framför allt två spörsmål som inte hade fått någonlösning när propositionen presenterades. För det första bör de som väljer attflytta in i sina fastigheter efter reparationer fä någon form av utfästelse atteventuellt uppkomna skador också kommer att ersättas. För det andragäller det vissa familjer som haft bostadsrätt och för vilka det uppkommerrealisationsvinstbeskattning. Civilutskottethänvisar i sitt betänkande till ungefär de synpunkter som jag har fört fram imotionen. Jag skall med hänsyn till tidsfaktorn inte här gä närmare in pådetta, men man hänvisar till alt också efter det attpropositionen avlämnats har tagit upp motsvarande krav. Vidare har den samrådsgruppsom finns i påpekat en del av de synpunkter som jag har fört fram.Civilulskottel menaratt frågan redan har aktualiserats i regeringen genomskrivelser från och samrådsgruppen, och det är naturligtvisriktigt i sak. Ett tillkännagivande från är dock något annat än Civilutskottetkonstaterar emellertid alt de här frågorna är föremål för övervägande ikommundepartementet och hänvisar dessutom till kommunministerns uttalande ipropositionen om att de drabbade skall hållas ekonomiskt skadeslösa och attnågon förändring av deras ekonomiska situation i förhållande lill vad somgällde före skredel inte skall inträda. Jag utgår ifrån att civilutskottetsskrivning innebär atl de punkter som har tagits upp i min motion och som haraktualiserats av i och av de drabbadegenom deras egen samråd:>grupp skall behandlas i samma positiva anda somövriga frågor när det gäller ersättning till tuveborna. Med utgångspunkt i dentolkningen har jag inte för avsikt au yrka bifall till min motion. Jag yrkaralltså bifall till utskottets hemställan. Jordskredet i var ju en efter svenskaförhållanden ovanligt omfattande naturkatastrof Åtta personer omkom och enperson har sedermera avlidit till följd av de svåra skador som han ådrog skredel. De 67 bostadshus som fanns inom själva skredområdettotalförstördes. Det har sedan visat sig nödvändigt att riva fem av de 84 hussom låg inom det område där risk för ytterligare skred anses föreligga.Ytterligare några hus inom detta område kan behöva rivas. Inom skredområdet ochskredriskområdet bodde sammanlagt 436 personer. De materiella skadorna ochkostnaderna för återställning av området kan - som framgår av propositionen -uppskattas till ungefär 140 milj. kr. Fören utomstående är det svårt atl sälta sig in i vad det innebär att pä dettasätt förlora nära anhöriga eller sitt hem. Det rent personliga lidande somskredel har orsakat kan ju inte ersättas. Men av propositionen framgår klartalt det har varit regeringens strävan alt medverka till att de drabbade hällsskadeslösa i ekonomiskt hänseende. Tuveskredethar medfört krav på slora insatser från samhällets sida. I räddningsarbetetdeltog inte bara brandförsvar och utan ocksåbrandförsvaret i grannkommunerna, polis, militär, sjukvårdspersonal ochpersonal från olika kommunala verk. Arbetet var omfattande och utfördes undermycket svåra förhållanden. Det klarades av på etl berömvärt sätt. Närdet sedan gäller att lösa de ekonomiska frågor som föranleds av skredel och attställa området i ordning har stora åtaganden gjorts inte bara av staten utanockså av och försäkringsgivarna. Det finns ett förslag lillöverenskommelse mellan staten och kommunen -det är återgivet i propositionen -enligt vilket kommunen har åtagit sig alt svara för i princip alla praktiskaåtgärder med anledning av skredel. Det gäller t. ex. åtgärder för altstabilisera marken, grundförstärkning av byggnader, anläggande av vägar och iordningställandeav området - ett arbete som kan beräknas komma atl kosta närmare 50 milj. kr.,varav staten då enligt den föreslagna överenskommelsen skall svara fören del,kommunen fören del och försäkringsgivarna för en del. 10 prolokoll 1977/78:134-135 För tuveborna har skredel naturligtvis inneburitmycket stora påfrestningar. De förtjänar vårt erkännande för sitt sätt attuthärda de påfrestningar av olika slag som de varit utsatta för. Föratt derassituation inte skall försvåras onödigtvis är det angeläget atl de, så långt delär möjligt, hålls skadeslösa och att ersättningsfrågorna blir lösta och områdetiordningställt sä snart som möjligt. Om bifaller förslagen ipropositionen - förslag som civilulskottel enhälligt har ställt sig bakom - kanvi räkna med all regeringen kommer att inom den närmaste framliden fattaerforderliga beslut för atl de åtgärder, som man här i avtalets form fört fram,skall kunna effektueras och ersättningar till de skadelidande skall kunna börjautbetalas. Närvi i civilulskottel behandlat propositionen har vi helt anslutit oss tillförslagen i den, och det är angeläget att genom etl bifall lillutskottels hemställan ger regeringen de formella möjligheterna all arbetasnabbt med frågorna. Därför har vi inte funnit det vara något skäl i att geregeringen till känna de synpunkter som har framfört i sinmotion. Dels var vi informerade om att har tagit upp de härfrågorna, dels får man räkna med att det under det fortsatta arbetet kan uppståytteriigare problem, som man alltså ännu inte har hunnit ta ställning till. Detskulle därför inle påskynda arbetet utan tvärtom kunna verka fördröjande, om vinu från sida gjorde ett tillkännagivande med anledning av vad somyrkats i motion. Med den inställning som klart har deklareratsav regeringen när det gäller att lösa problemen för dem som drabbades avraskatastrofen i , har vi funnit anledning atl gå på propositionens förslagoch, som jag sade, ge regeringen de formella möjligheterna att tecknaavtal och avsluta ärenden genom utbetalning av ersättningar av olika slag. Jag vill, herr talman,yrka bifall lill utskottets hemställan. Jag vill också understryka att det är viktigt att ersättningsfrågornahandläggs så skyndsamt som möjligt. Jag vill dessutom passa på tillfället altsäga alt handläggningen har skötts på ett obyräkratiskt, effektivt ochsnabbt sätt. Jaguppfattar uttalandet från civilutskottets ordförande här som attcivilutskottet delar den uppfattning jag har framfört i min motion och attalltså de frågor, som när propositionen skrevs ännu inle hade fått en lösning,skall lösas i den positiva anda som kommunminislern och civilutskottetsordförande nu har givit uttryck åt. Med den tolkningen ärjag, hert lalman, nöjdmed den deklaration som civilutskottets ordförande har avgivit. Överiäggningenvar härmed slutad. 1977/78:39 med anledning av motioner om åtgärdermot barnpornografi m. m. 1977/78:33 med anledningav propositionen 1977/78:125 med förslag om tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /78 såvitt avser viss delav budgetdepartementets verksamhetsområde 1977/78:34 med anledning avpropositionen 1977/78:125 med förslag om tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /78 såviu avser Reglernaför skydd av kommunala vapen 1977/78:25 med anledning av motion om indrivningenav skadestånd pä grund av brott Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §7 Reglerna för skydd av kommunala vapen betänkande 1977/78:28 med anledning av motion om reglerna förskydd av kommunala vapen. I motionen 1474 har jag drivit tesen att det sker en statligöverprövning av kommunala vapen. Jag uttrycker mitt ogillande över detta imotionen. Däremot önskar jag att det sker en registrering av kommunala vapenhos patent- och registreringsverket. Nuanser emellertid lagutskottet att det inte sker en sådan här statlig prövningutan att del blott är en registrering som görs. Men om man läser i utskottetsbetänkande finner man åtskilligt, tycker jag, som tyder på att den tes jagdriver är riktig, och jag skall mycket kort peka pä några passager ibetänkandet som ger belägg för det. 3 i betänkandet finns ett citat frän utskottets skrivning vid 1973 årsriksdagsbehandling av frågan. Där refereras föredragande statsrådet, som sägeratt han anser sig kunna utgå från att man kommer att beakta den heraldiskasakkunskapens synpunkter. Vidare heter det: "Utskottet ansluter sig helttill denna bedömning, men vill för sin del ytteriigare understryka detangelägna i att nämndens siåndpunktsiagande i dessa ärenden beaktas." Det var alltså vadlagutskottet skrev är 1973. Kulturutskottethar i sitt yttrande till lagutskottet tagit upp samma sak. 7 stårdet: "Utskottet vill vidare påpeka att ett vapen kan registreras även omheraldiska nämnden gjort invändningar. Reglernaför skydd av kommunala vapen bygger nämligen på denförutsättningen att en kommun somvill ha ett vapen registrerat kommer atl rättasig efter de synpunkter som den sakkunniga heraldiska myndigheten anför." Häråterkommer påpekandet alt vapen formellt kan registreras även om heraldiskanämnden gjort invändningar men atl man skall rätta sig efter sakkunskapen. Lagutskotteterinrar avslutningsvis på s. 5 om att departementschefen i 1973 årslagstiftningsärende förklarade sig kunna "utgå från att kommunernaframdeles skulle i sådan utsträckning komma att beakta den heraldiskasakkunskapens synpunkter att syftet med kravel på inhämtande av heraldiskt yttrandeblev tillgodosett." Ävendetta innehåller alltså etl påpekande om att man bör rätta sig efter vad denheraldiska sakkunskapen säger. Härkan tilläggas att utskottet på s. 3 i samband med att man refererar 1973 årsriksdagsbehandling av denna fråga säger: "Belräffande nämndens yttrandenvill ulskottet vidare framhålla att eftersom det är den sakliga tyngden av skälför ståndpunklstagandet som skall vara avgörande för kommunens beslut i frågan,mäsle i förekommande fall vissa krav ställas på den i yttrandet anfördamotiveringens utföriighet och konsekvens." Molbakgrund av detta uttalande kan man fråga sig hur ett sådant yttrande ser ut,och jag har här ett exempel pä ett sådant. gör på en halvA4-sida etl refererat av hur en kommuns, i detta fall kommuns,tidigare vapen har sett ut. Den skildringen är i och för sig riktig, men efterdel alt nämnden gjort denna beskrivning pä drygt en halv A 4-sida säger manendast alt av heraldiska sektionen utförd målning i tre exemplar granskats ochgodkänts. Man bibringas då uppfattningen alt det är det gamla vapnet som hargodkänts. Först i missivbrövet lill detta protokoll talas det om vissakorrigeringar av vapnet och att dessa korrigeringar har skett i samråd medkommunfullmäktige - det sistnämnda är f ö. felaktigt, så var nämligen intefallet. Mankan undra om sådana här yttranden är variliga. De uppfyller i varje fall intede krav som enligt min mening kan utläsas av riksdagsbeslutet , och dettycker jag faktiskt är anmärkningsvärt. Sammanfattningsvishar det genomgående hävdats att registrering hos patent- ochregistreringsverket kan ske, även om heraldiska nämnden inte tillstyrker ensådan. Enligt min mening belägger emellertid de punkter jag anfört att man irealiteten kräver att heraldiska nämnden skall tillstyrka en registrering - detstår att man skall rätta sig efter denna sakkunskap. Idet fall jag känner till, nämligen kommun, har tyvärr kontakternamellan ifrågavarande kommun och de statliga myndigheterna skett muntli-gen, ochdärför finns det, med ett undantag, inga skriftliga belägg för atl heraldiskanämndens tillstyrkan är en förutsättning för registrering. Men jag har ettdokument, i form av etl föreläggande, som patent- och registreringsverket harskickat till kommunen i fråga, och i det står det uttryckligen, i samband medatl verket anger vilka handlingar som skall levereras in innan man fårregistrering, att "protokoll från statens heraldiska nämnd torde inges. varav skall framgå atlnämnden godtagit kommunens vapen". Deltatycker jag ger belägg för att man i varje fall från patent- ochregistreringsverkets sida anser all ett godkännande frän statens heraldiskanämnd är en förutsättning för att man skall fä registrering, och det är dettajag har vänt mig emot. Utskottet å sin sida menar att det inte förhäller sigså, men enligt min uppfattning tyder formuleringen på motsatsen, vilket jagockså hävdar i moiionen.