prot · G109133 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag delar uppfattning att vi kanske inte skall resoneraom samhällsekonomi i stort iden här debatten. Menjagtroratt det ändå aren aningvanskligt atl hävda all det inle skulle ha varit till gagn för sysselsättningenall människor inom t. ex. tekobranschen, specialslålbran-schen ochhandelsstålbranschen har fått regeringens stöd . Jagär inle alldeles övertygad om att de som jobbar i dessa förelag delar EvaHjelmsiröms uppfattning. Vimåste - och det är poängen - salsa samhällets resurser där de oundgängligen ärnödvändiga, dvs. Detta leder med en naturnödvändighet lill allandra områden måste stå tillbaka. Jagdelar uppfattning att det är ytteriigl angelägel atl detbedrivs fritidsverksamhet bland handikappade, bland människor i glesbygdernaoch bland andra grupper som annars har en torftig möjlighel alt få ta del avvärdefulla akiiviieter. Men om vi ivingas välja mellan å ena sidan alt klaralandets ekonomi och å andra sidan all bedriva i och för sig värdefullaakiiviieter på bekostnad av förutsättningarna att kunna klara del som ärfundamentalt, menar jag att del inte är någol ivivel om vad man måsle välja föratl skapa möjligheter till den utbyggnad av verksamheten som såvälCalarina Rönnung som jag är ense om. Vi inom utskollsmajoriteten accepteraralltså atl de angelägna tingen måhända kommeratt la någol att genomföra.Men vi vet å andra sidan alt vi därigenom har skapat en god grund för deaktiviteterna under 1980-lalet. Sistoch slutligen vill jag än en gång framhålla att man blir litet förvånad när manhör säga att organisationernas allmänna fritidsverksamhetslår och faller med de här 25 miljonerna, eller rättare sagt de 22,5 miljonersom blir över när siatens ungdomsråds administration har lagils bort, dvs. per elev i . åtminstone inle överensmed den erfarenhet jag har från organisationsväriden. Tredje vice talmannen anmälde alt anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägderätt till yllerligare repliker. INGALANTZ (vpk): Den ökade statliga satsningen pä folkrörelserna har betytt en viktigaktivering av den ordnade fritidssysselsättningen i kommunerna. Specielltgenerösa är bidragsreglerna närdet gäller verksamhet bland barn och ungdom. Detfinns också möjlighet att få statligt stöd till folkrörelser som organiserarvuxna och pensionärer. Utmärkande för de olika bidragen är all de bara ges lillfolkrörelser, föreningar och studieförbund. Kommunernahar alltid bedrivit olika verksamheter genom sina fritids-, kultur- ochsocialnämnden Men ekonomin har tvingat många kommuneratt bromsa verksamhetenoch även hindrat dem från att låta den expandera. Verksamheten har ocksåskiftat i omfattning från kommun till kommun. Som bidragssystemei nu ärutformat hindras kommunerna från atl starta nya verksamheter. Dessutom ärbidragssystemei så konstruerat att kommunerna tjänar pä att överlåta olikaverksamheter, både nya och gamla, lill föreningar och folkrörelser inom kommunerna- trots att kommunen kanske har bedrivit verksamheten ochfått den att fungera, inte minst på grund av kvalificerat ledarskap. 1vissa fall kan det, herr talman, vara riktigt att överlåta till en folkrörelseatt ta över en verksamhet, eftersom man då sprider ansvaret för en aktivitet.Medlemmar i en idrottsrörelse kan t. ex. själva få driva sin verksamhet. Meni andra fall är det direkt omotiverat atl på en folkrörelse föra över enverksamhet som fungerar i kommunens regi. Ofta är folkrörelser ideologisktprofilerade. Särskilt gäller detta de politiska och religiösa folkrörelserna,men också scoutrörelsen och bildningsförbunden. Detfinns exempel på hur kommuner försöker fö föreningar atl ta över verksamhetenpå fritidsgårdar, därför atl kommunerna tjänar på del. Enligt vpk måste dettavara felaktigt. Främst orsakas det här av alt kommunerna inte anser sig ha rådatt driva des,sa verksamheter, eftersom det ur krass ekonomisk synvinkel ärfördelaktigare om kommunerna för över verksamheten. Men nackdelarna kan blistora. Därför borde verksamheterna, och framför allt sådan verksamhet somfungerar, även i fortsättningen bedrivas kommunalt. Kommunerna borde också fåsamma ekonomiska villkor som folkrörelserna för alt kunna driva sådana verksamheter. Detär visseriigen riktigt att även verksamheter som drivs i regi kan fåen ideologisk färgning. Men i kommunerna ges ändå möjlighet till en allmänmedborgerlig kontroll, som inte finns i den folkrörelsestyrda verksamheten,eftersom en folkrörelse i stort sett bara kan påverkas av sina egna medlemmar. Den statliga salstningenpå folkrörelserna är riktig. Men det är av skäl som Bidragtill allmän fritidsverksamhet i kommuner, m. m. Bidragtill allmän fritidsverksamhet i kommuner, m. m. jag tidigare nämntnödvändigt att kommunerna får samma statsbidragshjälp som folkrörelserna förverksamhet bland kommuninvånarna. Detta är självklart. Speciellt viktigt blirdet här kravet inför SlA-skolans start, om det . nu blir någon start. Utskottetavstyrker obegripligt nog del, enligt min mening, rimliga krav som vpk förfram. Egentligen har jag ingenting att invända mot utskottets argumentation,men den slår in öppna dörrar. Jag håller helt och hållet med om att man skallsalsa stort på folkrörelserna och att man också skall utreda gränsdragningarnamellan studieförbunden och exempelvis Komvux. Mendet här ärju ingen argumentation mot motionens krav. Folkrörelsernas betydelsei värt samhälle är osiridig. Motionen syftar emellertid lill att man iekonomiskt hänseende likställer viss verksamhet i regi. Ingen kommun,menar vpk, skall av ekonomiska skäl tvingas alt avstå från all bedriva enverksamhet, därför alt kommunen tjänar några lusen på att avyttra verksamhetentill olika föreningar. Etlexempel är Timotejtealern i , där kommunen lär tjäna . päatl övertala verksamheten till ABF. Del måsle vara ett felaktigt sätt att se påkommunens ansvar gentemot olika kommuninvånare méd tanke på deras politiska,etiska eller religiösa bakgrund. Vi menar att kommunerna måste fö sammamöjlighet som föreningar och folkrörelser atl bedriva verksamhet av denhärarlen. Det är detta motionen handlar om. Det är inte på något sätt ettangrepp på vare sig folkrörelserna eller föreningslivet. Med det sagdayrkar jag bifall lill motionen 1132. Sedanvill jag också deklarera atl vpk hell självklart kommer all rösta för bifalltill den socialdemokratiska reservationen. Jag iror precis som regeringens förslag atl slopa slalsbidragel till den allmännafritidsverksamheten, den s. k. 25-kronan, redan det här året kommer all få förödandeeffekter för SIA-reformen. Vi har tidigare debatterat de ekonomiskaföruisäUningarna över huvud laget för atl kunna genomföra SIA-reformen. Del härär ytterligare ell exempel på hur man slår undan benen för SIA-skolan.25-kronan har på många skolor givit en öppning fören samarbete medföreningslivet, och om bidraget stoppas, kommer det mesta av den SIA-verksamhelsom har startat atl upphöra. Någraord till Per , som försöker påskina alt del inte finns någramotsättningar i detla sammanhang. Det gjorde ocksåsocialdemokraternas talesman här i kammaren, som dock uttryckte sig litetannorlunda, nämligen sä att vi inte skall vidga motsättningarna. Vidaretalar Per om folkhushållel och säger att vi tar ansvar för samhällsekonomin.Vilket samhälle och vems intressen är det man tar till vara när man t. ex.sänker arbetsgivaravgiften och minskar samhällets inkomster med 4 miljarderkronor? Det är företagens och storfinansens intressen som den borgeriigaregeringen tar till vara. slösar regeringen bort samhällets resursernär den t. ex. tillåter en mycket stor kapitalflykt från värt land eller närden utan all blinka kan tillåta skatteflykt på mellan 10 och 20 miljarderkronor per är. Det är beklagligt att lämnar kammaren då den allmännafritidsverksamheten skall behandlas, men det är också typiskt för denborgeriiga regeringens inställning till denna fråga. En sådan nonchalans harfunnits genomgående på del hållet. Jag vill göra fyrakommentarer till denna fråga. Fördel första önskade ju att en helhetssyn skulle genomsyrareformen. I del låg en insikt om hur viktig fritiden är för elevernas allsidigautveckling som individer och samhällsmedlemmar. Skola och frilid är bådaviktiga delar i barns uppväxtmiljö. Det finns alltså anledning att kopplasamman dem och låta den ena verksamheten stödja den andra. Skolan får inte varaen utminutera kunskaper och fritiden inle bara hobbyer.Moderaterna förstår tydligen inte alls detta, och och folkpartiettraskar patrull. Fördet andra har föreningslivet ett stort engagemang för eleverna i skolan. Detlaintresse är en fantastisk resurs för skolan liksom för att göra fritiden merameningsfull. Genom föreningsverksamheten får ungdomar lära sig att ta ansvarockså utöver sig själva. De får i föreningen satsa sina krafter på något som ärgemensamt. Samhället har helt enkelt inte råd att visa ifrån sig föreningarnasengagemang för barns och ungdomars situation i skolan och pä fritiden. Delevande folkrörelsernas betydelse för människorna och för demokratin i Sverigekan inte nog uppskattas. har bara vackra ord att säga, men någrapengar vill man inte ge. Dem drar man in. har alltså ingenförståelse i realiteten för dessa frågor. och följer efter. Fördet tredje var det i den socialdemokratiska propositionen om skolansinre arbete som frågan om bidrag till den allmänna fritidsverksamheten togsupp. Det är inte fråga om något borgeriigt initiativ, som Per försökerge inlryck av. Tvärtom har man väl i djupa borgerliga led alllid varit ganskatveksam till denna verksamhet. Uttalanden av och kanvittna om det. Socialdemokratinmenar alt den allmänna fritidsverksamheten är viktig. Det rör sig inte bara omatl ge barn meningsfulla och utvecklande friiidsakiiviteter i anslutning tillskoldagen utan också om en direkt social omsorgsuppgift. Yngre skolbarn lämnasofta ensamma utan vuxenkontakter på eftermiddagarna. Fritidshemmen räcker heltenkelt inle. Det var väl bl. a. därför som barnstugeutredningen föreslog enverksamhet i linje med den allmänna fritidsverksamheten. Dettahar ingen förståelse för, och det har vi inte heller väntat oss,men vi blir ledsna när och inte har bättre omdöme än attfölja med i denna högerpolitik. Fördet fjärde har SIA-reformen då och dä ifrågasatts på grund av kommunernasbristande ekonomiska möjligheter. I budgetpropositionen, s. 181, nämns ocksådetta som etl argument mot den allmänna fritidsverksamheten. Men statsrådetsslutsats är då helt fantastisk. De 25 miljoner, som Bidragtill allmän fritidsverksamhet i kommuner, m. m. Bidrag till allmän fritidsverksamhet i kommuner, m. m. underdet här året utgår till den allmänna verksamheten, skall på grund avkommunernas dåliga ekonomi dras in. Dethär är alltså statsrådet sätt att underlätta för kommunerna att klarasina åtaganden mot barnen. har inte alls fattal attfritidsverksamhet tillsammans med barn behövs och all den måste få kostapengar. Detta instämmer och här i i. Jag tyckeratt det är ynkligt. Visst behöver den borgerliga regeringen hjälp med att rättatill röran i statsfinanserna, men vi tror inte som Per att det är dessa25 miljonersom skall rädda statensekonomi. Vi anser oss ha rätt atl kräva attdet i inte läggs fram hur huvudlösa förslag som helst.Socialdemokratin accepterar inte en högerpolitik och borgerligt s. k. sparande,som går ut över barnen. PER (): började med alt säga att denna debatt uppenbarligenpåvisade en total borgeriig nonchalans gentemot fritidsverksamheten. Är intedetta alt la väl slora ord i sin mun, , i synnerhet om detsker mot bakgrund av de siffror jag tidigare redovisat och mot vad denborgeriiga regeringen de 25 miljonerna förutan har genomfört eller föreslagitnär det gäller ökning av stödet till ungdomsverksamheten? När den borgerligaregeringen tillträdde låg stödet på 52 milj. kr. Vid ingången av nästkommandebudgetär ligger stödet pä 145 milj. kr. Det är något som är galet i LenaHjelm-Walléns beskrivning av vad den borgerliga regeringen är beredd att uträttai samverkan med ungdomsorganisationerna. Till detta skall sedan läggas deanslag och bidrag som landets kommuner också ger till den här typen avverksamhei, och förvisso icke bara landels kommuner med socialdemokratiskmajoritet. är inget borgerligt initiativ som Per hävdade, säger . Nej, jag har aldrig hävdat alt del är ett borgerligt initiativ.Jag vet mycket väl att det var under tid som skolministersom detta förelades . Men också den borgerliga regeringen fann detangeläget att när pengarna väl skulle utgå föreslå samma sak, därför att vi äreniga om värdet av dessa 25 miljoner eller rättare sagt den verksamhet somdessa 25 milj. kr. och tydligen hela denborgeriiga regeringen saknar intresse för fritidshem, heler det. Åtminstonetycker inte jag att 138 milj. kr. mera för kommande budgetär tyder på någotförbluffande ointresse för de verksamheter som fritidshemmet kan erbjudaungdomar. Vi är också på den punkten eniga. Menvi är oeniga på den avgörande punkten, nämligen hur myckel vi kan kosta på ossi olika hänseenden, och förvisso inte bara när det gäller utbildning ochkultur, mot bakgrund av det ekonomiska läge som vi befinner oss i. Del är denenklaste sak i världen atl plussa på 10,15 eller 50 milj. kr. här eller påolika verksamheter runt om i samhället. Men skall också dettasummeras ihop. Summerar man ihop alla de tilläggsförslag socialdemokraternagör i det här hänseendet, så går slutsumman inte ihop med ambitionen atl rättatill balansen i ekonomiska affärer. borgerliga sidan har vibestämt oss för att ekonomin är viktigast, därför att den utgör .självaförutsättningen för alla andra verksamheter i det här samhället. må ha en annan bedömning, men den bedömning jag nämnde är i allafall vån Jag skall inle bemöta Per många ord. Jag skall bara konstateraatt nonchalansen mot den allmänna fritidsverksamheten inte kan visas på ettbättre och effektivare sätt än genom att man avvecklar anslaget till den. Bidrag till allmän fritidsverksamhet i kommuner, m. m. PERUNCKEL (m): Vi avvecklar ingen allmän fritidsverksamhet. Det är det som är detvikliga. Vi ökar stödet på en lång rad andra punkter, men anser oss inte kunnaöka detta stöd som vi behäller de 25 milj. kr. som tidigare utgått.Det är sanningen. Huruvida man avvecklar fritidsverksamheten eller inte återstår att seliksom det återstår att se, om kommunerna på något håll anser sig kunna gå inoch stötta denna viktiga verksamhet. Man avvecklar i alla fall anslaget, ochdet är detta som är poängen. Överläggningenvar härmed slutad. Punkterna 1 och 2 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Mom. 1 och 2 Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavspå bifall till dels utskottels hemställan, dels moiionen nr 875 av EvaHjelmström m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller kulturutskottels hemställan i betänkandet nr 20punkten 3 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit motionen nr 875 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Bidragtill allmän fritidsverksamhet i kommuner, m. m. räkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottel i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1132 av IngaLantz m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller kullurutskoiiels hemställan i betänkandet nr 20punkten 3 mom. 7 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit moiionen nr 1132 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Inga Lantzbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av GeorgAndersson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller kullurutskoiiels hemställan i betänkandet nr 20punkten 4 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m.fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. §7 Föredrogs Kulturutskoltels betiinkande 1977/78:21 med anledning av propositionen1977/78:120 om vissa anslag ur kyrkofonden jämte motion Ändraderegler för skattetillägg m. m. §8 Ändrade regler för skattetillägg m. m. Föredrogs skatteutskottels betänkande 1977/78:50med anledning av proposilionen 1977/78:136 om ändrade regler för skattetilläggm. m. jämte motioner. Regeringen (budgetdepartemenlet) hade iproposilionen 1977/78:136 föreslagit att skulle anta vidpropositionen fogade förslag till 1. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), 2. lag om ändring i lagen(1968:430) om mervärdeskatt, 3. lag om ändring i lagen(1959:92) om förfarandet vid viss konsumtions-beskattning, 4. lag om ändring ivägtrafikskaltelagen (1973:601), 5. lag om ändring i lagen(1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m.m., 6. lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 7. lag om ändring istämpelskattelagen (1964:308), 8. lag om ändring i lagen (1976:298) omstatsplombering av utsäde och om växtförädlingsavgift. Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "1 propositionen föresläsändringar i det administrativa sanktionssystemet på skatte- och avgiftsområdet.Förslagen avser alltså skattetillägg m. m. enligt taxeringslagen (1956:623),lagen (1968:430) om mervärdeskau, lagen (1959:92) om förfarandet vid visskonsumtionsbeskaUning, vägtrafikskattelagen (1973:601) och lagen (1959:552) omuppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m. Förslageninnebär i allt väsentligt läunader för de skatt- och avgiftsskyldiga. Förslageninnebär i huvudsak följande. Nivån på skattetillägg enligt taxeringslagen sänksfrän i normalfallen och från 25 lill 20 96 i de fall den oriktigauppgiften kunnat rättas med ledning av visst kontrollmaterial. För helaskatteområdet avses oriktig uppgift i skattemäl kunna föranleda skattetillägg.Reglerna om eftertaxering och efierbeskaltning anpassas lill detta förslag.Möjligheterna atl efterge skattetillägg och avgiftstillägg föreslås fö en mervidsträckt tillämpning. Den skattskyldige resp. den avgiftspliktige Ändraderegler för skattetillägg m. m. får betydligt längre tidför att yrka undanröjande eller nedsättning av särskild avgift.Taxeringsintendent får rätt att föra talan om särskild avgift, om hankvittningsvis för talan om den skatlskyldiges taxering. Enligtgällande rätt skall fråga om eftertaxering ha avgjorts . För attundvika vissa administrativa problem föreslås att sådan beskattningsåtgärd fårvidtas, om ansökan kommer in före utgången av . Prövning får dock inteverkställas senare än efter den dag då ansökan senast skall varainkommen. Ipropositionen lämnas också vissa förslag som rör avräkning frän svensk inkomst-och förmögenhetsskatt på grund av att skatt eriagts i utlandet. Enligtförslaget skall beslut om sådan avräkning kunna ändras om den utländska skattennedsätts. Denya bestämmelserna i taxeringslagen skall i huvudsak tillämpas första gången ifråga om 1978 års taxering. Motsvarande reglerom ikraftträdande föreslås påskatteområdet i övrigt och beträffande lagen om uppbörd av vissa avgifterenligt lagen om allmän försäkring, m. I detta sammanhang hadebehandlats de med anledning av propositionen väckta motionerna 1977/78:1868 avJoakim Ollen (m), 1977/78:1869 av m.fl. (s), varihemställts aU beslutade 1. att avslå propositionensförslag om sänkning av sanktionsniväerna för skattetillägg enligttaxeringslagen, 2. att i enlighet med vad somanförts i motionen införa de föreslagna jämkningsreglerna i fråga om skatte-och avgiftstillägg med det undanlag i jämkningsregeln enligt taxeringslagen somhade angetts i motionen, innebärande dels att bestämmelserna om hel eftergiftskulle kompletteras med en regel om att särskild avgift i vissa fall fickefterges till hälften, dels alt skattetillägg pä grund av räkenskapsfel, somnormalt skulle ha upptäckts av den skaitskyldige i samband med bokslutet, fickefterges med tre ijärdedelar, 3. att skattetillägg inte skullepåföras för oriklig uppgift i skattemäl, när besvären såsom för sent anfördainte togs upp till prövning, 4. alt den skatlskyldigeskvittningsrätt vid beräkningen av undandragen inkomst utsträcktes i enlighetmed skattetilläggsutredningens förslag, och 1977/78:1870av (), vari hemställts att skulle 1. besluta i enlighet medskattetilläggsutredningens förslag beträffande s. k. kvittningsrätt iförvärvskälla, 2. uttala attskatletilläggsutredningen i sitt fortsatta arbete borde vara oförhindrad attpröva det skatteadministrativa sanktionssystemet i dess helhet. 1. beträffande sanktionsnivån förskattetillägg enligt taxeringslagen (TL) au med avslag på motionen1977/78:1869 yrkandet 1 skulle bifalla propositionen 1977/78:136 i denna del, 2. beträffande skattetilläggenligt den lägre procentsatsen enligt TL alt med avslag pä motionen1977/78:1868 skulle bifalla propositionen i denna del, 3. beträffande eftergift avsärskild avgift att med avslag på motionen 1977/78:1869 yrkandet 2 ivad avsåg hälfteneftergift skulle bifalla proposilionen i denna del, 4. beträffande jämkning avskattetillägg vid räkenskapsfel enligt lagen om mervärdeskatt (ML) atlriksdagen med avslag på motionen 1977/78:1869 yrkandet 2 i vad avsågskattetillägg vid räkenskapsfel skulle bifalla propositionen i denna del, 5. beträffande skattetillägg föroriktig uppgift i skattemäl all med avslag på motionen 1977/78:1869yrkandet 3 skulle bifalla proposilionen i denna del, 6. beträffande kvittning attriksdagen med anledning av propositionen och motionerna 1977/78:1869 yrkandet 4och 1870 yrkandet 1 som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet ibetänkandet anfört i fråga om rätten till kvittning, 7. beträffandeskattetilläggsutredningens fortsatta arbeie att med anledning avpropositionen och med bifall till motionen 1977/78:1870 yrkandet 2 som sinmening gav regeringen till känna, att skattetilläggsutredningen borde varaoförhindrad att i sitt fortsatta arbete pröva det skatteadministrativasanktionssystemet i dess helhet, 8. beträffande författningsförslagenatt till följd av vad ovan hemställts skulle anta de vidpropositionen fogade förslagen till a. lag om ändring itaxeringslagen (1956:623), b. lag om ändring ilagen (1968:430) om mervärdeskatt, c. lagom ändring i lagen (1959:92) om förfarandet vid viss konsumtions beskattning, d. lag om ändring ivägtrafikskattelagen (1973:601), e. lagom ändring i lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m., f. lag om ändring iuppbördslagen (1953:272), g. lag om ändring istämpelskattelagen (1964:308), h.lagom ändring i lagen (1976:298) om statsplombering av utsäde och omväxtförädlingsavgift. Ändraderegler för skattetillägg m. m. Reservationhade avgivits av , , , , i , och (samtliga s)som ansett att utskottet under I.3, 4, 5 och 8 bort hemställa 1.beträffande sanktionsnivån för skattetillägg enligt TL atl med bifalltill motionen 1977/78:1869 yrkandet 1 skulle avslå propositionen 1977/ 78:136 idenna del. Ändraderegler för skattetillägg m. m. 3. belräffande eftergift avsärskild avgift att med bifall till motionen 1977/78:1869 yrkandet 2i vad avsåg hälfteneftergift skulle avslå propositionen i denna del,