prot · G109140 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag förutsätteratt de fackliga representanter som får representation i ocharbetarskyddssiyrelsen skall företräda hela den fackliga rörelsen. Det harvaril min utgångspunkt. Del ärju de människor de företräder som drabbas avdessa hälsorisker. Nuhar vi valt den här vägen, säger . Men går det inle all ändrapå den vägen då? 1 så fall är del dysira framlidsperspekiiv. Socialdemokraternaharju vall vägar . Kan de inle vända, ser jag ingen framgång försocialdemokratin när del gäller att lösa problemen framför oss. HANSWACHTMEISTER (m): sade atl produktkontrollnämnden inte fungerar. Jo,fungerar gör den nog, men inte helt tillfredsställande, den saken är vi överensom. Men del är just därför jordbruksutskottet enigt uttalade sig om behovetav en översyn av produktkontrollnämnden. Det gällde då dess verksamhei - detrent organisatoriska fick anstå. Vi menar alt denna översyn nu bör slutförasinnan vi går vidare. tycktevi var eniga när det gällde kemikommissionen. Delär vi väl så lill vida som atl en översyn av produklkonirollniimndennaturligtvis kommer all utmynna i någonling. Del spelar ingen roll om vi kallardet en kemikommission eller någonling annat. Skillnaden mel lan oss är alt MajBritt tycker atl vi genast skall falla beslut, medanulskottsmajoritelen menar alt vi bör vänta tills vi klarat av översynen avproduktkontrollnämndens verksamhei. Tillsist sade någonting om all del ärdet gamla välkändaborgerliga argumentet atl säga: "Ta det lugnt - låt oss inte skyndapå." Under mina riksdagsår harjag skrivit moiioner som varit såväl formulerade alt de kunde röra stenar lill tårar, men de har avfärdats avden socialdemokratiska majoriteten med orden: "Ta det lugnt!" Är delen borgerlig klyscha eller en socialdemokratisk? MAJ (): Del här är en underlig deball! Å ena sidan beskylls man för al t gåför snabbt fram, för man kommer ändå all få rätt. Å andra sidan beskylls manför all gå för långsamt fram, för all man inle vill falla besluten. Jag vetinle om man kan säga all .socialdemokraterna i det fallel befinner sig imitten. Jag föredrar all säga all vi befinner oss på snabb frammarsch medålgärder mot de kemiska ämnena. Vadjag sade, , var all vi alllid varil med om, i strängt lageivilken poliiisk fråga som helst, atl borgerligheten vänt sig emot våra konkretaförslag för all i efterhand - när vi väl genomfört dem - kunna säga: Del varinte så dumt, vi accepterar det. harju ralan talat om all delkommer ni all säga om kemikommissionen också. Jagvill gärna säga som , alt det är väldigt bråttom. Vi behöverinte alls sina och vänla på en översyn av produkikonlrollapparaiensorganisation, utan vi måsle snabbt på bred front angripa de problem som finns.Del behövs en sådan här samordning, och del är i form av en kemikommission somvi kan göra del. Det är inte endasl fråga om all se över adminislralionen. Manmåste gå in på en mängd olika områden som jag pekale på. Lagstiftningen måsleses över och skärpas, och brislerna måsle rättas lill. Vi måsle få redovisningför forskningsinsatserna och ell program för del framlida arbeiei. är ellklassiskt socialdemokraliskl säll all arbela. Vi redovisar problemen, vianalyser dem, vi redovisar förslag lill ålgärder, och vi sammanfattar dem ikrav här i . har vi redogjort väl för i vår motion 791. Delgäller inle bara del här områdel ulan även de andra områden som rör miljön. Därförär del alliså vikiigi all vi nu fattar ell beslut och atl denna kemikommissiontillsätts och snabbi för börja arbela med problemen. Del är fakliskl bråttom. Sedanvill jag lill säga all man kanske inte löser problemen medfacklig insyn och beslutanderätt genom att de fackliga representanterna fårmajoritet i naturvårdsverkels styrelse. Del är naturligtvis - och del troddejag vi var överens om - skyddsombuden som måsle ha räu all stoppa arbetet påfarliga arbetsplai.ser och ha rätt lill fullständig insyn närdel gäller de kemiska ämnena och deras sammansättning på arbetsplatserna.Därvidlag ärdet vi som har skärpt tonen. Del gjorde vi , när vi sadeifrån att skyddsombuden måsle ha fullständig rätt all se vad del är för kemiskaämnen man arbetar med för all kunna ingripa lokall på arbetsplatsen mot kemiskaämnen. Delarkanske en bälire form fördemokrali att vi ser lill all mandirekl ule på arbelsplatsenhar dessa inslrumenl i sin hand och all lagstiftningen ger det skydd som vibehöver. Jag trodde vi kunde vara överens, , om attkemikommissionen ärett bra instrument föratt komma lill rätta med de kemiskaämnena. Del vore beklagligt om inte kommunisterna bidrog till alt föra fram denhär frågan lill ell beslut i . LARS-OVEHAGBERG (vpk): Jag trodde inte atl del fanns någon motsättning mellan atlskyddsombuden fick de här möjligheterna och alt fackliga representanter imyndighelsorgan hade ett avgörande inflytande. Men tydligen finns del isocialdemokratins politik en motsättning. Jag beklagar då verkligen atl deskyddsombud som har dessa möjligheter inte kan få gehör i myndighelsorgan. Närdet gäller omröstningen harjag frågat lidigare: Varför har ni den härinställningen lill den fackliga maktfrågan? Vi har etl i princip liknandeförslag, som ni inte röstar för. 1 motionen 871 har vi ett yrkande som desocialdemokratiska ledamöterna avstyrker. Jag finner att vi i princip äröverens om all del behövs ålgärder, men jag kan inte förlika mig medsocialdemokratins sätt atl behandla den fackliga maktfrågan. Hemalman!Fårjag påminna om an jag i ell tidigare inlägg framhöll all det skulle innebäranågot hell nytt om vi i fattade beslut om atl fackliga representanterinom skulle besälla tre fiiirdedelar av styrelse- ochnämndposterna. Det är inle ett beslut som fattar på sådana grundersom det här är fråga om. Detta är naturligtvis skälet lill all såväl denborgerliga majoriielen som socialdemokraiin säger nej lill all på del här viseiförändra förhållandena inom nämnder och siyrelser i de olika verken. Vigenomför inte en delförändring inom en styrelse. Sedanpåpekade jag all del-som jag ser del i varje fall -är väldigt vikiigi atlskyddsombuden har möjlighet att ingripa lokall påarbelsplalserna. påpekade all del var de som drabbades av de kemiska ämnena somskulle ha möjlighei all vara med och falla besluien, så är vi väl ändå överensom all del är ule på arbetsplatserna som arbetarna måste ha maklen ochrättigheten - med lagen i ryggen - atl ingripa mot de kemisk;i ämnena. Överläggningenvar härmed slutad. Nr 140 Mom. 1 a och b Torsdaeenden Kammaren biföll vad utskottet i dessa momenthemställt. 11maj 1978 Mom. 1 c Hälso-och miliö- Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan,delsdetav farlka varor under överläggningen framställda yrkandel, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering uppläslesoch godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill alt kammaren bifaller jordbruksulskolieis hemställan ibeiänkandei nr 27 mom. I c rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit del av under överläggningen framställda yrkandel. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Lars-OveHagberg begärde rösiräkning verkställdes votering med omröslningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall tilldels utskoltels hemställan, dels motionen nr 871 av Lars-OveHagberg m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt volering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den som vill atl kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i belänkandet nr 27 mom. 2 bröstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil motionen nr 871 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då Lars-OveHagberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat. Dennaomröslning gav följande resultat: Ja- 274 Nej - 11 44 Mom. 3 Nr 140 Propositionergavs på bifall till dels ulskolleis hemställan, dels reserva- Torsdaeen den tionen avSvante m. fi., och förklarades den förra propositionen i, ig-io vara medövervägande ja besvarad. uppläsles och godkändes följande voteringsproposition: Hälso- och millö- farliga varor Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandetnr 27 mom. 3 rösiar ja, den det ejvill rösiar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reser\'ationen av Svanle Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåMaj Britt begärde rösiräkning verkslälldes volering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall lill dels ulskotletshemställan,dels moiionen nr 871 av m. fl. i motsvarandedel,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill alt kammaren bifallerjordbruksutskottets hemställan i betänkandetnr 27 mom. 4 rösiar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 871 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. begärde rösiräkning verkslälldes volering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resullal: 1977/78:40med anledning av revisorers förslag (1977/78:12) angåendeändring av revisorers verksamhet och organisation m. m.jämle moiion revisorers förslag 1977/78:12 och moiionen1977/78:1427 hade 45 hänvisals lillfinansuiskollci men sedermera (ivcrlämnais till konsiiiuiions-uiskoiicl. RösträttliU riksdagsval m m för § ' Rösträtt till riksdagsval m. m. för invandrare Invandrnre Föredrogskonstilulionsulskoltcts bctiinkanclc 1977/78:41 med anledning av motioner om rösirälllill riksdagsval m. m. för invandrare som ej är svenska medborgare. 1della betänkande behandlades motionerna 1977/78:648av m, fl, (vpk), vari yrkais all hos regeringenhemslällde om en ny ulredning med direktiv all skyndsaml pröva frågan omrösiräll för invandrare i riksdagsval, 1977/78:907av (apk) och (apk), vari hem.slällts all riksdagenbegärde atl regeringen lillsatie en ulredning i syfte att möjliggöra såvälrö.slräti som valbarhet för invandrare vid val lill i principeftersamma regler som giilldc vid val lill landsling och kommunalaförsamlingar, saml 1977/78:921av m. fl. (s), vari hemslällis alt hos regeringen begärdeatt en parlamentariskt sammansatt kommitté tillsattes för atl studerainvandrarnas deltagande kommunalval samt utreda frågan om rösträttvid riksdagsval för invandrare utan svenskt medborgarskap och andra åtgärderför all underiätla deras deltagande i de politiska beslutsprocesserna. Utskottethemslällde alt skulle avslå 1. motionen 1977/78:648, 2. moiionen 1977/78:907, 3. motionen 1977/78:921. Reservation hade avgivits av ,, ,, , och (samtliga s) som ansett all utskoiiel borthemställa 1. bifalla motionen 1977/78:921, 2. förklara motionerna 1977/78:648 och1977/78:907 besvarade med ställningstagandet under 1. HILDINGJOHANSSON (s): Frånsocialdemokratiskt håll för vi fram tre krav i detta ärende. Fördelförsta vill vi att del skall sältas lill en pariamentarisk ulredning som skallstudera invandrarnas dellagande kommunalval. Det har företagitsvissa undersökningar på detta område. Andra undersökningar är i gång, men viflnner det angeläget att resultatet av dessa studier förs samman och kompletteras av enoffentlig utredning med pariamentarisk sammansättning.. Fördelandravill vi utreda frågan om rösträtt vid riksdagsval för invandrare som inle ärsvenska medborgare. Fördet tredje vill vi pröva möjligheten all på andra säll underlätta invandrarnasdeltagande i de poliliska beslutsprocesserna. Deborgerliga i konstilutionsutskotlet avvisar alla tre utredningskraven. Om de nuär motståndare lill rösträtt vid riksdagsval för invandrare som inte är svenskamedborgare, borde de väl ändå ha kunnat stödja de två andra uiredningskraven. 1fjol antydde man någol i den riktningen, och eftersom man faller tillbaka påutskottets belänkande av , har man väl samma ståndpunkt . Men denresulterar inle i något ställningstagande. Man flnner nämligen atl del i ochför sig skulle vara av intresse med en sådan ulredning. Nuhar vi kopplat samman delta utredningskrav med kravet på au man skall utredarösträtt vid riksdagsval, men del hade ju varil helt möjligt för de borgerligai att bryta ut den del som de finner mera tilltalandeoch kräva en ulredning på den punklen. Men det gjorde man inte. Varför har jaginte rtktigl fattat. Det kan väl ändå inte vara fartigl att en parlamentariskutredning studerar dessa frågor. Närdet sedan gäller rösträtten lill knyter vårt krav an till två linjeri den socialdemokratiska politiken. Den första är att invandrarna skalllikställas med infödda svenskar, och den andra är atl rösträtten bör kunnautövas där man bor och där man följaktligen är mest beroende av det allmännasbeslut. 1 fråga om landsting och kommuner är vi överens om att invandrarna avdessa skäl bör ha rösträtt och vara valbara. Invandrarna är dock lika beroendeav statliga som av kommunala beslut. Ta arbetsmarknadspolitiken,näringspolitiken, regionalpolitiken och finanspolitiken som exempel på hurberoende de är - lika beroende som svenska medborgare. Visocialdemokrater är medvetna om att det finns vissa problem som behöver lösaspå detta område. En del av dessa föreligger inte i fråga om den kommunalarösträtten och valbarheten. Men problemen kan lösas. Det behövs emellertid enulredning för atl man skall finna de rätta lösningarna. Mot våra förslag om utredningaranför man i allmänhet att invandrare kan förvärva svenskt medborgarskap. Ja.vissl kan de det. Och della aren lösning. Men det bör inle vara den endalösningen. När man håller på medborgarskapet som den enda lösningen, bortserman från all arbeismarknaden har ändrats. Den har mer och merinternalionaliserals, vilkei leder till alt människor fiyttar till vårt land,arbetar här under en lång följd av år men räknar med att vändatillbaka till sina hemländer. De vill inte förlora sitt ursprungslandsmedborgarskap. De vill bevara det för att kunna bo i landel och få de förmånersom de behöver på ålderns dar. Del kan även finnas andra skäl till att man villbibehålla sitt ursprungliga medborgarskap. Dessainvandrare vill sålunda inte bli svenska medborgare, men de arbetar på sammasätt som medborgarna i vårt land och de är beroende av villkoren RösirälltiU riksdagsval m. m. för invandrare Nr 140 här. Då frågar man sig: Varför skall de ha rösträtt vid kommunalvalenmen Torsdagenden förvägras della vid riksdagsvalen? Varför skall man i det ena fallethårt hålla Pmedborgarskapet men inte i det andra? Vi harju övergivit principen att medborgarskapet är den enda förutsättningen för rösträtt och valbarhet. Rösträtttill riks- harjag mött det argumentet att medborgarskapetkommer att holkas ur, dassval m m för förloralitetavsilt värde, om personer som inte förvärvat detta får rösträtt.Jag invandrare ' '''' '''' '"' förstå denna synpunkt. Del ärsom om man menar alt rösträtten skulle vara ensporre för invandrare alt söka medborgarskap. Jag vill sluta, herrtalman, med alt säga atl de borgertiga hade kunnal inta en mindre sluten hållningi denna fråga. De borde ha kunnat vara med om utredningar och därmed få enöppning för vidare diskussioner. blir det knappast någon dialog i dennafråga. I stället säger man blankt nej lill alla utredningskrav som vi för fram.Jag ber att få yrka bifall till reservationen. Under detta anförande övertog andre vice lalmannenledningen av kammarens förhandlingar. KARLHALLGREN (vpk): Del finns inle några bärande skäl for alt motsätta sig all geinvandrarna rösträtt fullt ut - dvs. också rösträtt lill riksdagsval. Denkommunala rösträtten är trots allt-även om den är ett framsteg-bara en hal vrättighet. En rad viktiga och avgörande frågor som direkt berör invandrarnaavgörs genom regerings- och riksdagsbeslut. Också betydande delar avkommunernas verksamhet är beroende av beslut i och av regeringen. Delmotiverar ytterligare att invandrarna skulle få vara med om atl bestämmasammansättningen av och regeringen. Delhar sagls i debatter om invandrarnas rösträtt lill riksdagsval alt invandrarnai alla fall har möjligheten atl engagera sig politiskt och i resp. partierpåverka nomineringarna till riksdagsvalen. Men del är en klen tröst atl bara fåvara med och diskulera vem eller vilka som skall nomineras men inle själv fådelta i valet. Dethell avgörande är all man själv med sin egen rösl i allmänt val har rätt altvara med och avgöra sammansältning. Vänsterpartietkommunisterna har i tidigare motioner och även , i moiionen 648, påtalatatl invandrarnas kommunala rösträtt har medfört en ökad politisk aktivitetbland invandrarna. Vi är övertygade om att rösträtt för invandrare tillriksdagsval yttertigare skulle stimulera den politiska verksamheten blanddess;; grupper. För invandrarna själva är rösirältsfrågan en angelägenhet avstordia ociydelse. Rösträtt också till riksdagsval skulle höja invandrarnasstatus i samhällel och skapa ökad förslåelse för invandrarnas särdrag och derasproblem. De poliliska partierna ochandra organisationer som är verksamma i samhällel skulle dåtvingas au mera ingående sälla sig in i de olika gruppernas kulturella och andrasärdrag än vad som skell . 48 kunna framföras i den här debatten som talar för att invandrarna ocksåskall ha rätt att della iriksdagsval. kommunisterna har tidigare både i moiioner och idebatter framfört en rad argumenl i den riktningen. Det vore enöverloppsgärning att åter upprepa alla dessa argumenl . Vadsom är positivt i denna fråga är all socialdemokratin nu reser samma krav. Ävenom man föreslåren mer omfattande utredning i ärendel, så ställs dock krav påalt invandrarna skall ha rösträtt också i riksdagsval. Mot bakgrund av deltakan man med slor tillfredsställelse notera, eller rättare sagt konstatera, atten stor majortlet av svenska folkel är enig om atl ge invandrarna rösträtt iriksdagsval. Vänsterpartietkommunisterna anser atl det inle krävs - eller föreligger någol behov av -något mer omfattande utredningsarbete eftersom rösträtts-utredningen, som gjortförarbetena lill den kommunala rösträtten för invandrare, till slora delarklarat av det väsentliga utredningsarbetet. Dessutom har olika forskargruppervarit sysselsatta med utvärderingar av invandrarnas dellagande i kommunalvalen.Detta material, tillsammans med tidigare utredningsmaterial, gör del möjligtatt snabbutreda denna för invandrarna vitala fråga. Om viljan hade funnits hosde borgeriiga partierna skulle regeringen med lätthet hakunnat lägga fram ett förslag om rösträtt till riksdagsval för invandrare. Mendessa partier har samstämmigt deklarerat att de klart är motståndare till ensådan demokratisk rättighet för invandrare. Utskottethänvisar till tidigare ställningstagande alt rösträtten till riksdagsval måslevara sammankopplad med medborgarskap, något som också harberört lidigare. Som argument framförs i betänkande1977/78:9 - vilket även åberopas i föreliggande betänkande - alt "etlbrytande av sambandet mellan rösträtt och medborgarskap skulle leda till attinnehållet i medborgarskapet tunnas ut i alltför hög grad". Manmåste därför ställa frågan till utskottets borgerliga majoritet: På vilket sättskulle innehållet i svenskt medborgarskap för svenskar tunnas utbära för attinvandrare skulle erhålla rätt alt delta i riksdagsval och vara med och avgörahur skall sammansättas? Jag ställde denna fråga när ärendet senast varuppe men fick inget svar. Jag upprepar frågan på nytt till utskottets talesmän.Del kanske kan bli etl svar . Detfinns i denna fråga tre moiioner med likartade krav, nämligen atl invandrareskall få rösträtt fullt ut. Moiionen 648 från vpk kräver en skyndsam ulredning- de andra motionerna kräver ulredning. Del är den egentliga skillnaden imoiionskraven. Vpk anser alt en skyndsam ulredning är att föredra - med siktepå alt förslag läggs fram så att invandrarna så snabbt som möjligtfår denna självklara demokratiska rättighet. Avden anledningen yrkar jag bifall till vpk-motionen 648. I andra hand kommer vpkatt stödja den socialdemokratiska reservalionen. RösträtttUl riksdagsval m. m. för invandrare 4 proiokoll 1977/78:140-142 RösträtttUl riksdagsval m. m. för invandrare Så sent som , alltså under innevaranderiksmöte, behandlade kammaren motioner av i princip samma innehåll som det somnu återfinns i belänkande nr 41. Utskoltels ståndpunktvarda all frågan om rösiräll i riksdagsval är iniimi förknippad med frågan ommedborgarskap. Endasl den som har svenskl medborgarskap skall ha räu all röslai svenska riksdagsval. är en viklig princip, som lillämpas världen över. Delfinns här ingen anledning för mig all la upp kammarens lid med all ånyoredovisa alla de skäl som då anfördes moi all ge invandrarna rösträtt iriksdagen. Någol nytt har inte inträffat som geranledning till etl ändrat ståndpunklstagande från utskottets sida. Låt mig därför,herr talman, bara helt korl slå fast: Fördelförsta är det naturligt an den som vill påverka den svenska poliliskautvecklingen på riksplanet också söker svenskl medborgarskap. Kvalifikationstidernaför sådant medborgarskap har undan för undan förkortats. Det är bara några årsedan vi vidtog de senaste förändringarna. För nordiska medborgare är liden nublott två år- som alltså skall jämföras med atl del lar ire år, även om man ärnordisk invandrare, innan man får rösta i etl kommunalval! Det tar alltså ellårs kortare lid, herr talman, atl bli svensk medborgare än det tar att blikvalificerad att rösta i ell svenskl kommunalval om man är invandrare. Denireårsgränsen har vi varil överens om i den här kammaren. Försådana som inte lidigare är nordiska medborgare gälleren femårsgräns. Ocksådärvidlag har det skell en förändring i den riktningen alt tiden har avkortats,och även procedurmässigl har del blivit enklare. Fördelandra måsle medborgarskapei ha etl reellt innehåll. Om den rösträtt som följermed medborgarskapei tas bort, kan det ifrågasättas varför man över huvud tagetskall söka svenskl medborgarskap. Om man har rätt all rösta i både riksdags-och kommunalval och dessutom har samma sociala och andra förmåner som andrasvenska medborgare - vilket man ju i praktiken har, om man är bosatt i del härlandet - är medborgarskapet i forLsättningen i praktiken bara en nullitet. Frågantill dem som vill ha en ändring blir då naturligtvis: Vad innebär det all geinvandrarna rösiräll i form av medborgarskap i forlsällningen? Vad är del dåsom blir kvar och som gör det vän alt söka svenskl medborgarskap? Fördel tredje är undersökningar om invandrarnas situation och beleende i deaktuella frågorna redan föremål fören rad utredningar. Del rör sig om inle mindreän fem sådana. Jag specificerade noga i min inlägg i kammaren den 30 novemberförra året - s. 23 och 24 i protokollet - vad de fem ulredningarna sysslade medoch vilka resultat som då hade redovisats eller som kunde förväntas komma attredovisas. Jag skall därför inte ta upp kammarens tid med atl nu läsa uppdetta, om inte någon påfordrar det. Det är ändå, herr talman, faktiskt på detsättet alt det föreligger ett mycket omfattande arbele som kan ge justden bakgrundsinformation som efterlyses, bl. a. i den Atl ge de här utredningarna någon form av parlamentarisksammansältning kan därför knappast föra frågan framåt. Meni grunden, herr talman, ligger naluriigtvis en principell inställning, och detär den som jag har redovisat här för utskottsmajoritelens räkning, nämligen alldel bör finnas en koppling mellan medborgarskap och rösiräll till riksdagsval.Därför finns del naturligtvis ingen anledning alt lillmölesgå del ulredningskravsom syftar till att få till stånd sådan rösträtt. Vihar olika principiella ståndpunkter, och det är bara att notera.