prot · G10984 · 1977-12-31 00:00:00 — Andelen små bmkningsenheter ärsärskilt stor i länets fyra nordligaste kommuner. Inomdet privatägda skogsbruket är förhållandena generellt sett sådana atl samverkani någon form är nödvändig. Förutsättningarna för samverkan är emellertid svaga- om inte rent av obefintliga - i de delar av länet där de Omenhetlig prissättning på bensin och olja enskilda markinnehaven ärminsl och ägostrukturen som mest splittrad. I dessa länsdelar är särskildastruklurförbättrande åtgärder absolut nödvändiga. Tyngdpunktennär del gäller behovet av struklurförbättrande åtgärder ligger påstorleksrationalisering och ägosanering. I vissa delar av länet är sannoliktstorieksrationaliseringar som isolerad åtgärd en möjlig lösning. I andra delarframstår emellertid koncentrerade insatser som nödvändiga. Det gäller framförallt starkt uppsplittrade skogsmarker i avlägsna trakter. I dessa marker ärbildandet av gemensamhelsskogar,som ju ger både arronderings-förbättringar ochstorieksrationalisering i etl sammanhang, den mest effektiva åtgärd som kanåstadkommas med rimlig insats av tid och pengar. Enövergripande målsättning för rationaliseringsverksamhelen måste vara att delstrygga sysselsättningen för skogsarbetarna, dels säkerställa elt tillräckligtbrukningsunderlag för de yrkesverksamma jord- och skogsbrukarna samt inteminst att främja en intensiv skogsskötsel för säkerställande av en långsiktigthög och jämn virkesproduktion. Jagvill understryka att det är nödvändigt med en förändrad fastighets-struktur iKopparbergs län. Kommer inte en sådan till stånd blir resultatet förödande.Situationen är sådan att åtgärder måste sättas in . De samhällsekonomiskaföriusterna blir större ju längre man väntar. Som förhållandena är nuomöjliggörs ett rationellt skogsbruk på många håll. Detta är till skada förmarkägare, skogsarbetare, industri och inte minsl samhället -medsamhällsekonomiska föriusler som följd. Det krävs personella resurser för attklara en förändring av fastighetsstrukluren och del krävs upplysning lill demänniskor som berörs av en sådan. De ekonomiska insatser som krävs för altklara dessa åtgärder skulle vara väl använda pengar och skulle ge godavkastning, inte minst för samhället men även för de enskilda markägare somskulle beröras. Minförhoppning är, trots det negativa svaret, att erforderliga medel omedelbartställs till förfogande för förbättring av fastighetsstrukturen i Kopparbergslän. Ju längre man väntar desto dyrare blir det. Åtgärder måste vidtas , ochdel har också framhållit och krävt i sin framställning tillregeringen . Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Om enhetligprissättning på bensin och olja HandelsministernSTAFFAN erhöll ordet föratl besvara () den 16februari anmälda fråga, 1977/78:307, och anförde: har frågat mig när ett förslag om utjämning avprisskillnaderna på olja och bensin mellan olika delar av vårt land kan väntas. Det är riktigt som EvaWinther nämner i sin fråga atl regeringen har tillkallat en särskildutredare med uppdrag att förutsättningslöst granska olika möjligheter alt jämnaut prisskillnaderna på olja och bensin. Mer preciserat gäller del sådana prisskillnadersom följer med del nu tillämpade systemet med orts- och zontillägg.Utredningsmannen började sitt arbete . Enligtvad jag har erfarit räknar utredningsmannen med all kunna slutföra sitt arbeteunder detta år. Först därefter kan regeringen ta ställning i denna ftåga. Omenhetlig prissättning på bensin och olja Jag vill först tacka för svaret på frågan. Del är glädjande atthandelsministern aktualiserat del här problemet igen genom att tillsätta ensärskild utredningsman. Minfråga är föranledd av att det i vårt land finns en stor regional orättvisa närdet gäller prissättningen på bensin och olja. Demänniskor som bor mest avlägset och i stor utsträckning är hänvisade till sinegen bil föratl komma någonstans för f n. betala det högsta priset förbensinen, och de som bor i de delar av vårt land som har ett hårt och kalltklimat med en lång eldningssäsong får betala det högsta priset för sineldningsolja. Värmebehovetpå olika breddgrader av landet är ju helt beroende av klimatet, där kyla, blåstoch luftfuktighet inverkar. t. ex. har ett värmebehov som är högreän Malmös och högre än . Eldningssäsongenär i Norrlandslänen betydligt längre än söderut. I är vissa år ocksåsomrarna så kalla all man måste ha värmen på. Grundpriselpå olja är /m. Man har sedan ett pålägg som gör alt eldningsoljan iMalmö kostar /m, och maximiprisel i hela är /ml ILuleå är priset /m, i hela /m. Till dessa priser kommerden långa eldningssäsongen. lade 1975 fram ett förslag till upphävande av regionalaoch lokala prisskillnader på oljeprodukter i konsumentledet. Förslaget fick etlblandat mottagande av remissinstanserna och genomfördes aldrig avsocialdemokraterna - till stor besvikelse för många, bl. a. pensionärsföreningeni , som skrev till LO och påtalade alt dessa orättvisa förhållandendrabbar de lågavlönade i allmänhet och pensionärerna i synnerhet. Närdet gäller bensinpriserna är inte skillnaderna så stora, men de finns, och deslår hårt i län med långa avstånd - och inte bara i län utan också i kommuner,t. ex. i min egen kommun, där de som bor i har tillcentralorten . Det är verkligen hög tid alt vi gör något åt detta. Detär givet atl handelsministern inte kan göra någonting förrän förslagetföreligger. Jag vill vädja till handelsministern att inte, när förslagetkommer, låta det ligga ulan att göra någonting åt saken. Det är väldigt viktigtatt vi verkligen för ordning pädetta. Det gäller vår solidaritet med människor i de mest avlägsna delarna avvårt land. Överläggningenvar härmed slutad. rensföijiållanden § " privatdrivna varvens konkurrensförhållanden Industriministern erhöll ordet för altbesvara is) anmälda fråga, 1977/78:295, ochanförde: Herrlalman!Birger Rosqvist har frågat mig om jag är beredd alt medverka till alt statensengagemang i svensk varvsrörelse sker på så sätt all de mindre och medelstoraprivatdrivna varvens konkurtensförhållanden ej försämras. Detstatliga stödet till svensk varvsindustri lämnas i form av avskrivningslån ochgarantier. har dämtöver erhållit kapitaltillskott i olikaformer, bl. a. för att kapaciietsminskningen inom koncernen skulle kunna ske isocialt acceptabla former. Desmå och medelstora privata varven har i förhållande till antalet anställdahittills fött en större andel av det generella stödet än den statligavarvskoncernen. Den framtida utformningen av det statliga stödettill varvsindustrin övervägs f n. av den arbetsgrupp som analyserar de svenskavarvens situation. En utgångspunkt för dessa överväganden är självfallet atlelt eventuellt framlida stöd inte skall snedvrida konkurrensen mellan olikasvenska varv. Jag ber att fö lacka industriministern för svaret på min fråga,särskilt för den sista meningen där industriministern sägeratl "etteventuellt framlida stöd inte skall snedvrida konkurrensen mellan olika svenskavarv". Varvsindustrinär i etl akut krisläge, och det råder på många håll stark oro för denfortsatta utvecklingen. Varven är stora arbetsplatser och betyder mycket försysselsättningen. Fartygsbyggande kräver stora insatser och mycket kapital. Destora varven som har varit i privat ägo har, för att räddas frånomedelbar nedläggnnig, måst överläs av staten. Stora statliga kapitaltillskotthar lämnats. Men lönsamma kontrakt på nybyggnader har i stort sett uteblivit.Vissa nedläggningar har skett och ytterligare nedskärningar kan väntas. Mansöker efter olika lösningar för alt bevara så myckel som möjligt avsysselsättning och produktion. Vadjag nu har sagt gäller främst de varv och koncerner som tämligen ensidigt-detkan man väl säga så här efteråt-har haft sin produktion inriktad på störretanktonnage. har staten gått in med stöd och försöker på olika sättstimulera till produktion av annat tonnage - mindre tankfartyg,roll-on-rolI-off-fartyg för närirafik och kusltonnage. Men då kommer man in påde områden som de små ochmedelstora privatägda varven har sin produktion inriktad på. Där har man hittillskunnat driva en verksamhet på någol så när företagsekonomisk basis. Man harkombinerat nybyggen och reparationer. Varv av den här sorlen har också varitknutna lill rederier som har specialiserat sig på Nordsjö- och Östersjötrafikmed tankfartyg och lastfärjor. Mennu börjar man bli orolig, och del gäller såväl dessa varvs personal somvarvsägare, kommuner med varv och berörda redare. Det stöd som staten nu lämnartill storvarven används för produktion inom den marknad som var lagomför de små och medelstora varven. Det leder lill överetablering inom dennasektor, och följden blir problem även i , , ochLödöse, där sådana här varv är belägna. Man kanske tillfälligt löser en del avproblemen för storvarven, men man skapar fierfaldigt större problem på andrahäll där produktionen tidigare utan statlig hjälp har kunnat hållas i gång. Detkan inte gagna någon om man flyttar på problem från etl håll och gör dem störrepå ett annat håll. Detstöd som staten lämnar lill en bransch som på vissa håll är i kris måste varaså neutralt atl det inte rycker undan tillvaron för andra. De små ochmedelstora varvens personal och ägare anser alt anbud på nybyggen ochreparationer från statligt stödda varv visar all de lill varie pris lar enoffert. De sluter kontrakt som innebär betydande föriuster bara för att fåbygga eller reparera. Det finns då ingen möjlighet att hänga med för varv somlever under villkoret atl något så när få debet och kredit att gå ihop. Delförslag om varvsindustrin som näringen nu väntar på i form av enregeringsproposition måste la hänsyn till de små och medelstora privatägdavarven och deras situation. Där finns inte några stora möjligheter tillnedbanining. Dessa varv drivs på etl sådant sätt och med en förhållandevis såliten personalstyrka att verksamheten, om den skall bedrivas affärsmässigt,inte kan minskas. Då blir de inga varv längre. PåOskarshamnsvarvel gjorde sig nödvändigheten av rationalisering gällande redanför . Antalet anställda har där minskats från 1 200 till 600. Men skall det fortsätta att leva för inga storakonkurrensrubbningar ske. Villindustriministern medverka lill atl dämpa den oro som finns hos fackklubbarnavid Oskarshamnsvarvet och liknande varv? Vill industriministern medverka lillatt sådana varv som jag har nämnt även i fortsättningen får möjlighet att gesysselsättning i sina regioner? Omde privatdrivna varvens konkur-rensförhållanden Jag sade i mitt svar att vi inte är beredda alt medverka till atl denomstrukturering som måste ske av varvsnäringen går ut över någon bestämd gruppav varv. De åtgärder som vidtas måste alltså vara konkurrensneutrala. Tillbilden hör - och del bör notera - atl den snabba nedtrappning ikapaciteten på varvssidan som vi har all motse som en ofrånkomlighet gäller destora varven, som producerar tanktonnage och Den gälleralltså inte de små varven. Redan i detta ligger ett positivt besked till de småvarven, alt del inte är där som jag för min del anser att hämningen skall ske. Omåtgärder för att förbättra sysselsättningsläget för industrier som tillverkarlok och vattenturbiner Jag tackar för det svaret. Oron finns , och jag hoppas att detsvar som industriministern nu lämnat kan hjälpa till atl dämpa den oron. Idet senaste numret av Tidning - -finns många artiklar som handlar just om detta problem. En artikel haren rubriksom lyder: "Statlig priskonkurrens kan ta död på de mindre och medelstoravarven." Man anser alltså alt man befinner sig i en situation därman mycket hårt känner av konkurrensen från de varv som tidigare byggde destora tankfartygen men som söker sig ut på den marknad som de mindre ochmedelstora varven har arbetat på. Man haren känsla av all de prisersom de statliga varven offererar inte är affärsmässigt betingade. De mindre ochmedelstora varven för därför svårt att konkurrera, och det har därför skettöverfiyttningar från de små varven lill de större, som av någon anledning kanbygga väsentligt billigare. Delgäller naturligtvis att skapa sysselsättning i de områden där de stora varvenfinns. Men det gäller naturligtvis att trygga framtiden och jobben även för demsom på mindre orter jobbar på de medelstora varven - och det är dessa människorjag har att värna om. Omdet nu är statsmakternas mening att dessa småvarv skall få möjligheter altfinnas kvar, är det naturligtvis bra om man vidtaråtgärder för att minska den konkurtenssnedvridning som det nuvarande systemetmedför. Det dröjer ju ända innan vi får en varvproposition ochännu längre innan förslagen i denna kan genomföras. Det är mycket möjligt att demindre och medelstora varven har svårt atl klara sig så länge, om dennasnedvridning i konkurrensen för beslå ända till dess. Överiäggningenvar härmed slutad. § 6 Om åtgärderför att förbättra sysselsättningsläget för industrier som tillverkar lok ochvattenturbiner IndustriministernNILS ÅSLING erhöll ordet för att besvara () den 14 februarianmälda fråga, 1977/78:298, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser attvidtaga för att förbättra sysselsättningsläget vid industrier som tillverkarlok och vattenturbiner, exempelvis Bofors-Nohab i . Loktillverkas av i och Bofors-Nohabi . Vaitenturbiner tillverkas av AB Mekaniska Werkstad iKristinehamn och Bofors-Nohab i Trollhätlen. Del finns ingenanledning all av slrukturskäl stödja verksamheten inom lok- ellervattenturbinindustrin på annat sätt än inom ramen för gängse näringspolitiskamedel. Enligt vad jag har inhämtat avser statsrådet atl föreslåregeringen alt lill lägga fram en proposition med förslag om visststöd lill små vattenkraftverk, m. m. Om beslutar i enlighet med deltaförslag kan det väntas påverka sysselsättningen i de företag som tillverkarvaitenturbiner. Sysselsätlningspolitiskaskäl talar för att sysselsättningen inom en arbels-marknadsregion ses över isin helhet. Regeringen har beslutat atl uppdra åt länsstyrelserna i elva län,som berörs av strukturomvandlingen i vissa branscher, atl bilda grupper, somskall se över sysselsättningsläget och möjliga åtgärder för atl finna ersättningssysselsältninglill de berörda kommunerna. Alla de tre kommuner där lok och vaitenturbinertillverkas omfattas av denna verksamhet. Gmpperna kommer fortlöpande att samordnande arbetsgrupp inom kanslihuset rapportera såväl aktuellt sysselsättningslägesom förslag till projekt som kan ge nya arbetstillfällen. Omåtgärder.for att förbättra sysselsättningsläget for industrier som tillverkarlok och vattenturbiner Jag lackar industriministern försvaret, men jag kan inte vara nöjd meddess innehåll. Närdetgäller det företag som jag har haft störst möjlighet att följa, Bofors-Nohab iTrollhättan, har del där skett en inskränkning av antalet anställda. företagsledningen att arbetsstyrkan skulle skäras ned med 240 man,och efter förhandlingar stannade varslet vid 80. Del har skett uppvaktningarhos industriministern, och industriministern har mottagit elt flertalskrivelser. deltog jag själv i en uppvaktning tillsammansmed de anställda vid företaget. Då fick vi intrycket alt regeringen avsåg attgöra någonting, men ingenting har gjorts från regeringens sida. Däremot har delnu utfördals varsel för 325 man. Om man lill detta fogar den naturiiga avgångeninnebär det en minskning av antalet arbetstillfällen med 430. Idet här fallet har regeringen möjlighet alt göra någonting. Den kan t. ex.lägga ut beställningar -de produkter jag nämnt har staten anledning alt skaffasig. Regeringen har möjlighet att minska avgången av personal och därmedarbetslösheten. Man kan uppehålla hemmabasen för viktiga och kändaindustriprodukter, och man kan bevara ett tekniskt kunnande som kan vara tillsior nytta för framtiden. Idagens svar säger emellertid industriministern rakt ut att del inte finns någonanledning att av slrukturskäl stödja verksamheten inom lok- ellervattenturbinindustrin på annat sätt än inom ramen för gängse näringspolitiskamedel. Det uttalandet av industriministern kommer de anställda att uppleva somen kalldusch. Del hjälper inte att industriministern hänvisar till atl enligtvad han inhämtat statsrådet kommer att föreslå etl visst stöd tillsmå vattenkraftverk, s. k. minikraftverk. En sådan åtgärd ger sysselsättning ålett myckel litet antal människor. Inte heller skapas någon entusiasm genom attindustriministern säger atl del skall bildas grupper som skall se översysselsättningsläget och de åtgärder som är möjliga för att finna 3 protokoll 1977/78:83-85 Tisdagenden 28 febmari 1978 Omåtgärder för atl .förbättra sysselsättningsläget fÖr industrier som tillverkarlok och vattenturbiner ersättningssysselsältninginom del berörda området. Sådant blir bara tomt prat och ingenting annat. Fråndenna talarstol talas ibland om att ett svar har dämpat oron. Tyvärr måste jagkonstatera att det svar jag nu fått har ökat oron. överraskar mig genom alt från kammarens talarstol gelill känna en avsevärt förändrad syn på problemen jämfört med den han hade vidvårt samtal under den uppvaktning han hänvisar till. Vi varda i stort överensom alt branschen, som ju representeras av eu fötal förelag, inte harstrukturproblem i detta ords egentliga innebörd, utan problem till följd av envikande marknad och att därför statens insatser borde inriktas på att försökafrämja avsättningen för företagets produkter. Arbetetmed detta pågår. Propositionen med förslag om stöd till de mindre kraftverkenär från den synpunkten ett mycket väsentligt steg i den riktningen. Jag delarinte alls pessimistiska uppfattning om att delta inte skulleha någon större betydelse för sysselsättningen vid de här industrierna, ulanjag tror tvärtom atl del har en betydande effekt. Närdet gäller frågan om marknadsförandel av lok har regeringen gjorl betydande ansträngningarframför allt på exportmarknaden för alt stödja de företag som är verksamma inomdetta område. Detta har givit vissa effekter, men man skulle naturligtvis önskaatt de varit större. Regeringen har också gjort klart för sig vilka möjligheterSJ har atl tidigarelägga beställningar och funnit att man där arbetar inom enbegränsad marginal. Regeringen har alltså gjort betydande insatser, och jagtycker att uttalande om atl del arbete som bedrivs i de härgrupperna på länsplanet närmast är tomt prat är att ta till överord som jaghoppas alt vid närmare eftertanke beklagar. Del finns möjligheter för de grupper som nämnde sist i sittanförande att tillsammans med regeringen föra en sådan politik att minafarhågor kommer på skam. Men först sedan ni gjort detta skall jag uttrycka migpositivt om dem. Vi räknar alltså med all industriministern ser till alt manför ersättningsinduslrier, exempelvis i . Jagskall inte ta upp någon längre diskussion med om vad som menas medstrukturproblem. Vi kanske kan vara överens om att del här gällerbeställningsproblem. Men dessa beställningsproblem drabbar de anställda väldigthårt. Om företagen inte får beställningar hjälper det inte vad man än säger omall den svåra situationen inie beror på strukturproblem. De behöverbeställningar, och jag skulle vilja säga att det ger staten sällsyntamöjligheter all lägga ut beställningar. Vi behöver vaitenturbiner, vi behöverlok. Vi behöver inte gå till andra länder föratl fö beställningar på dessasaker. De beställningarna är bra i och för sig, men här har staten ett sällsynttillfälle att lägga ut beställningar och lösa de här problemen till en del. Naturligtvis har även demindre kraftverken sin betydelse. inte överskatta dem. Dekan ge sysselsättning bara åt ett mycket begränsat antal människor, medan däremotde stora kraftverken -t. ex. ett kraftverk i - skulle ge helt andrasysselsättningsmöjligheter. känner jag bättre igen den vänlige och saklige . Delär alltså fråga om en vikande marknad för de här industrierna. Det är sammaproblem som gäller för stora delar av verkstadsindustrin i övrigt. Skulle vigöra det så lätt för oss alt staten bara kunde gå in och handla upp utrustningskulle vi kunna lösa problemen, men situationen är den atl många industrier ochmånga orter här i landet har krav på stöd i det här avseendet. Staten måstealltså prioritera sina insatser. Vi har gjort betydande insatser på det härområdet, och mera kommer. Propositionen om stödet till de mindre kraftverkeninnebär också ett ökat samhälIsålagande av betydande omfattning, och SJ:sbedömning av behovet av lok har vi pressat så långt del över huvud taget ärmöjligt. Jagär också tacksam över alt slår lill reträtt när del gällerarbelsgmpperna. De har tillkommit, inte minst efter krav frånfackföreningsrörelsen, för all försöka samordna insatserna på alla deproblemområden vi nu har. Jag tycker man skall låta grupperna arbeta utan allpå det vårdslösa sätt som här skedde ge intryck av alt de bara kommer med tomtprat. Vi är från regeringens sida beredda, när gmpperna presenterar konkretaförslag, all noggrant och med omsorg överväga förslagen och försöka hjälpa tillatt lösa de problem de här orterna har med sysselsättningen. Omåtgärder.för att.förbättra sysselsättningsläget för industrier som tillverkarlok och vaitenturbiner Jag vill taupp tre saker. Fördet första anser jag att det föreligger behov av beställningar. Oavsettarbetslöshetssituationen har staten behov av alt köpa lok och alt skaffavaitenturbiner. Men kanhända man är oense även på den punkten när del gällerenergipolitiken, och den förlamning som drabbat regeringen på andra punkter avenergipolitikens område har kanske flytlats över även lill vallenturbinerna. Fördet andra skall jag försöka finna en positiv läsart när jag bedömer vad NilsÅsling har skrivit, nämligen all man inte av strukturskäl skall stödjaverksamheten inom lok- och vattenturbinindustrin. Låt oss då stryka delta ochkomma till den positiva meningen att med hänsyn till statens egna behovregeringen skall stödja denna verksamhet. Kanske vi kunde bli överens om det.Då skall jag gärna ge upp struktursynpunkten. Fördel tredje slår jag lill reträtt först den dag jag ser resultat av dessagruppers verk.samhel. Till dess skall jag försöka alt animera dem tillinsatser, bl. a. genom inlägg från denna talarstol. Omåtgärder.för att främja sysselsättningen i Får jag avslutningsvis bara kort notera, alt del knappast kan vara ettuttryck för någon handlingsföriamning - eller vad nu kalladedet - i regeringens energipolitik alt man nu har för avsikt att lägga fram enproposition, som gör del möjligt all utnyttja de många småfall som vi har här ilandet och som är en outnyttjad energireserv. Förhoppningsvis kommer dettadessutom att ge turbininduslrin betydande arbete. HILDINGJOHANSSON (s): Med del intresse som jag har förstått atl statsrådet har fördet här hade jag nog väntal mig atl det skulle ha kommit en propositiontidigare, men den har dröjt. F.ö. skulle det ge ännu mera sysselsättning och betyda ännu mera för vårenergiförsörjning, om vi också kunde få bygga ut av litet störreordning med litet större kraftverk. Överläggningen varhärmed slutad. § 7 Om åtgärder för attfrämja sysselsättningen i Industriministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda interpellation, 1977/78:119,och anförde: har frågat mig om jag vill lämna en redogörelse för vadsom förevarit i fråga om Västs planer på att lägga ner sin verksamhet iBorås, och om jag avser att vidta några åtgärder i syfte att behållasysselsättningen i . ScanVäst har meddelat all man avser atl lägga ner nuvarande stycknings-ochförädlingsverksamhet i och och bygga nya moderna anläggningar.På grund av den stora betydelse har för sysselsättningen i harjag genom elableringsdelegationen till Västs företagsledning framfört detangelägna i att investeringen görs i . Elableringsdelegationen har hafiett fiertal samtal med företagsledning i frågan. Företaget har dockmed hänvisning lill interna utredningar underrättat mig om deföretagsekonomiska nackdelarna med en lokalisering av verksamheten till Borås.De kostnadsnackdelar företagsledningen uppger är av en sådan omfattning allstaten inte med tillgängliga stödformer kan påverka företagets beslut omlokalisering lill .