prot · G10930 · 1977-12-31 00:00:00 — Den harinle all göra med de problem som vi har på den långa kredilmarknaden dådel gäller t. ex. tillgången till obligationer. Här finns alliså ingel samband. Situationenär den att vid sidan av den reglerade kreditmarknaden har vi en frikreditmarknad, som motsvarar ungefär en tredjedel av den reglerade. Ta t. ex.den stora poslen av handelskrediter, när förelag köper av och säljer tillvarandra. Där är det fråga om väldiga belopp, som kan vara disponibla någraveckor eller och som man har ell behov av att förränta. Vi behöververkligen ta ut alll vi kan i del hårda lön-samheisläge som råder i det svenskanäringslivet. Detkan också vara fråga om krediter från ett förelag lill dess kunder. Vidare röra sig om finansieringsbolagens och leasingföretagens verksamhet. Alltdelta är en fullt legitim verksamhet som i slor utsträckning äger rum utanförden reglerade kreditmarknaden. HerrFågelsbo kom - vilket jag tyckte var tacknämligt - inle tillbaka med denindirekta beskyllning han gjorde i interpellationen, nämligen all bankerna villeköpa sig fria från straffavgifter genom de "avlatsbrev" somspecialinlåningen egentligen är. Så är ingalunda fallet. Aubankerna genom specialinlåningen kan bedriva utlåningsverksam-hel vid sidan avlikviditetskvoterna - det är en sak. Men all det skulle vara fråga om något slagsfriköp är inte rikligt. Dådet gällde räntesatserna uppgav att de skulle ligga övergällande diskonto. De rätta räntesatserna är för affärsbankerna försparbankerna och för föreningsbankerna 2,84 96 i genomsnitt. Det innebäratt del i några fall är fråga om lägre räntesatser och i andra fall om någothögre räntesatser. Delbelopp som specialinläningen uppgår lill fixerades av till 30miljarder, av mig i interpellationssvaret till 27 miljarder inkl. sparbankerna.I del beloppet ingår - del skall man ha klart för sig - också medel somegentligen inte kan kallas specialinlåningsmedel. Även för en normal inlåningfrån företag och kommuner kan bankerna nämligen lämna en speciell räntefavör,eftersom det är fråga om så stora belopp. I och med all man lämnar enräntefavör utöver den vanliga räntan, som gäller för den mindre inlåningen,rubriceras delta som specialinlåning och påverkar därigenom statistiken ihöjande riktning. Även de räntor som tas ut när bankerna på dagslånemarknadenför över pengar till varandra för att utjämna negativa trender påverkarspecialinlåningsstati-stiken. Dra därför inte för långt gående slutsatser avalt jag medgav alt det kunde gälla ! Ellav skälen till alt man betalar en högre ränta är atl hanteringskostnaderna förbankerna för de mycket stora belopp det här är fråga om är mycket lägre än fören massa småposter som hanteras så att säga manuellt. De som har ett beloppdisponibelt - ett företag, en kommun eller enorganisation, för det förekommer också sädana i stor utsträckning - är kanskevilliga all ställa det till förfogande om de får tillräckligt hög ränta för alldisponera pengarna pä det sättet, vilket innebär all pengarna nyttiggörs i denlöpande verksamheten i förelagen; många småföretag har nytta av de pengar sompä så säll kommer ut. Detta är en förklaring lill denna fullt legitima ochnormala verksamhet. Genomspecialinlåning drar man in pengar lill den normala bankverksamheten - annarsskulle dessa pengar röra sig utanför den. Jag vet inle något land - hur mycketpolisstat det än må vara - som lyckats hindra människor och företag som harpengar att låna ut dem. Det tror jag inte man kommer atl lyckas med. Det ärockså bra att pengarna på detta sätt passerar genom bankverksamheten. Detär klart att de finansieringsbolag som jag nämnde och som gerspecialinläning påverkar marknaden. De är inte underkastade någrakreditpolitiska åtgärder. De kan alltså arbeta fritt på kredilmarknaden och haralltså större möjligheter alt tillämpa en mera flexibel räntesättning. Finansieringsbolagsutredningenkommer atl framlägga ett betänkande - det är redan färdigt; vidiskuterar just nu om det skall tryckas eller stencileras. Det är troligt attdet kommer att leda till att även dessa bolag dras in i den regleradeverksamheten, och det är möjligt alt detta kan påverka ränlesätlningen nedåt.De här bolagen har då inte samma möjligheter att konkurrera med bankerna som nuföreligger. Omåtgärder för att nedbringa den s. k. specialinlåningen i bankerna 4 protokoll 1977/78:29-32 Omåtgärder för att nedbringa den s. k. speciahnlåningen i bankerna Jagvill sluta med all säga alt delta är - vilket man inte fick ettintryck av när man hörde - en fullständigt legitim verksamhet somi del ålstramningsläge som råder fått en större volym än fallet annarsskulle ha varit. Man är nu angelägen om all varje slant som kan slå lillförfogande skall kunna nyttiggöras i den löpande verksamheten. Förelag som harpengar kan på detta sätt för en något högre ränta förmås ställa de pengarnatill förfogande. Och de kan sedan användas bl. a. till att ge krediter lillmindre och medelstora förelag. ANTONFÅGELSBO (c): Jag har aldrig påstått alt specialinlåningen är olaglig. Jag har aldrigpåstått att det var ockerräntor-jag bara ifrågasatte var gränsen förockerräntor går. Vivel all ullåningsränian är hårt reglerad. När det blir diskontoändringar fårbankerna ett meddelande från om all de får göra den justering somdiskonioändringen innebär men inget mera. Del gäller alltså utlåningssidan. Förinlåningen är del däremot fritt fram, och del är mot det som jag reagerar. Detblir inga nya pengar som kommer fram, men vissa större institutioner, fondereller stiftelser kan göra sig större vinster i form av förräntning av sittkapital. Det påverkar givelvis räniestegringen. Ekonomiministernsade också i svaret alt denna verksamhet kan påverka bankernas soliditet negativt. Ekonomiministernreagerade mot all jag log ordet ockerränta i min mun, men ekonomiministernanvände själv ordet polisstal. Jag ifrågasätter alltså var gränsen förockerränta går. Tydligen är ekonomiministern helt inställd på atl vi i dagmåste leva med dessa specialläneränlor. Han gav väl dock ell litet hopp: när depågående utredningarna lägger fram sina aviserade förslag kanske del blir ennedtoning av denna verksamhet. Man skulle naturligtvis kunna göra gällande - men del tror jag inle atlherr Fågelsbo vill göra - alt vi har en alltför låg ränta i ochatl del är detta som, i det ålstramningsläge som råder, medför ell högreränteläge på det kapital som rör sig fritt utanför den regleradekreditmarknaden. är jag verkligen inle den som vill höja räntan, och därförtycker jag alt vi får acceptera all vi har ett visst fritt inflöde och utflödeav pengar på kredilmarknaden. Jagvill än en gång stryka under att delta aren fullt legitim verksamhet. Menallting kan självfallet fä för stor omfattning; skulle specialinlåningen blialltför slor kan delta få negativa konsekvenser för den normala bankverksamheten.Det är alltså andelen speciallån i förhållande till den normalabankverksamheten som kan skapa problem, och bankinspektionen har sinuppmärksamhel riktad på detta. Nyanserär alltid viktiga, , och jag vill göra gällande att skillnaden ärhårfin mellan att påstå all någon är en ockrare och alt ifrågasätta om någon ären ockrare. Jag har inget manuskript, så jag kan inte säga exakt hur jagformulerade mig. Jag har emellertid aldrig påstått all det är ockerräntor -jag ifrågasätter, och del är något annat. Jagfår del intrycket att ekonomiministern för sin del tycker att det skall varafritt fram för bankerna. Del här är en sak som skapar problem inom helabanksektorn. Jag är övertygad om alt de olika bankerna vill komma ifrån dessalän. Men med del läge vi har anser man sig vara tvungen att använda dettainstrument. Delär, , inte fråga om småsmulor. 30 miljarder av den samladebankinlåningen pä ungefär 170 miljarder anser jag vara ett stort belopp. HerrGösta sade atl man kunde överväga ål-gärder om beloppet blev för stort.Jag anser all 30 miljarder är ett stort belopp. Omlagstiftning mot s. k. strimlade lån i bostadsrättsföreningar var det inte 30 miljarder. Min uppfattning i denna fråga i övrigt,som efterlyste, framgår fullt tydligt av miltinterpellationssvar. Överläggningenvar härmed slutad. §7 Om lagstiftning mot s. k. strimlade lån i bostadsrättsföreningar Budgeiministern erhöll ordet föralt besvara () anmälda interpellation,1977/78:33, och anförde: har frågat mig om jag överväger att aktualisera denlagstiftning mot strimlade lån som föreslagits av bo-sladsskattekommittén. förslag övervägs f n. inombudgetdepartemenlei. Jag vill emellertid avvakta med mitt ställningstagande ifrågan till dess skatteutredning redovisat resultatet av sill arbete.Denna redovisning torde ske omkring . Jag ber allfå tacka statsrådet för svaret. Bosladsskatlekommitténlämnade sitt andra betänkande. Betänkandetinnehåller förslag lill åtgärder mot opåkallade skattelättnader, som kanerhållas genom innehav av bostad i s. k. andelshus och i bostadsrättsföreningardär fastighetslänen fördelats pä medlemmarna. Kommitténbetecknar en sådan fördelning av lånen som ell skaliemässigt konstgrepp, somförrycker grunderna för den avvägning av kost- Om lagstiftning m.ot s. k. strimlade lån i bostadsrättsföreningar naderna för olikaboendeformer som statsmakterna gjort genom bostadspolitiska beslut. lagt strävar mot att eliminera de skaitemässiga fördelarna avfördelning av lån. De nya reglerna föreslogs iräda i kraft den 1 januari 1977och tillämpas vid taxering. Kommittén föreslog ocksåall en regel som innebar all befintlig förening som fördelar lånen eller vidtarmotsvarande åtgärd efter skulle träffas av den strängarebeskattningen. Kring dessa förslag rådde del enighet i utredningen. Kommitténsförslag har remissbehandlats och mottagits övervägande positivt avremissinstanserna. Förslagens innehåll och tidpunkten för genomförande hadeunder är 1976 en direkt dämpande effekt på såväl nybildande avbostadsrättsföreningar med fördelade län som pä fördelning av lånen inombefintliga föreningar. har man emellertid kunnat notera att dennaform av skattetekniska konstgrepp inom den spekulativa delen av nyproduktionenoch saneringen tagit ny fart. Dettaförhållande kommer att få allvarliga bostadspolitiska konsekvenser, eftersomsystemet är fördelaktigast för människor med höga inkomster. De spekulativa ochkommersiella inslagen i handeln med bostäder kommer alt öka. Klyftorna isamhället vidgas och de sociala skillnaderna i boendel skärps. 1sitt svar tar inle statsrådet ställning till sakfrågan. Han säger allfrågeställningen i interpellationen f n. övervägs inom budget-departementet ochatl han vill avvakta skalteutredning, som skall redovisa sittresultat. Frågan om strimlade lån är emellertid redan utredd ochremissbehandlad. Statsrådet borde därför ha redovisat enuppfattning i stället för all hänvisa lill skalteutredning. Man frågarsig om regeringen är splittrad även i den här frågan. Strimladelån är, som nämnda utredning påpekat, ell skaliemässigt konstgrepp. Systemetger höga inkomsttagare stora förmåner, leder lill spekulation i handeln medbosläder och ökar segregationen. Strimlade lån är därför inte förenliga medmålsättningarna bostadspolitiska beslut. Del är mot den bakgrundenförvånande att statsrådet f n. inle är beredd att genomförabosladsskallekommitténs förslag. Socialdemokraternakan inte acceptera att den sociala bostadspolitiken urholkas. När vi återkommeri regeringsställning - 1979 eller tidigare - kommer bostadsskaltekommillénsförslag om lagstiftning mot s. k. strimlade lån all förverkligas. Jag vill klargöra för atl regeringen icke heller idenna fråga är splittrad. Del handlar emellertid här om problem som kräver ingående överväger vilka former man bör använda för all komma lill rättamed dem. Man måste ha en klar bild icke bara av omfattningen och karaktären avproblemen ulan också av vilka former och metoder som skallanvändas. Påen punkt har jag en från avvikande uppfattning, och det gällerkarakteriseringen av remissinstansernas bedömning. säger attbostadsskaltekommiiténs betänkande fick ett övervägande positivt mottagande.Enligt min uppfattning fick kommittéförslaget ett tämligen blandat mottagande.Några remissinstanser var visserligen övervägande positiva, men flertalet varövervägande negativa. Bosladsskattekommillén har också kommit fram till altförslaget kräver en tämligen ingående bearbetning innan det kan användas somgrund för en lagstiftning. Kommittén har dessutom ett samband med 1972 årsskalteutredning, och eftersom denna utredning kommer att redovisa sitt förslaginom kort innebär det ett ytterligare skäl lill alt man bör vänta med elllagförslag. Bådei anledning av anförande och i anledning av en formulering iinterpellationen vill jag emellertid understryka att jag självfallet icke villha en mängd skattetekniska avarter på bostadsområdet. I den mån sådanaskattetekniska avarter finns skall vi se lill all komma lill rätta med dem, ochdet långt innan nuvarande oppositionsparti i en framlid kan kommaalt hamna i regeringsställning. Omlagstiftning mot s. k. strimlade lån i bostadsrättsföreningar Sedan bosladsskatlekommittén presenterade sill belänkande har jusystemet med strimlade lån upphört eller åtminstone reducerats. Men kan vise konsekvenserna av regeringens brist pä handlingskraft pä det här området:strimlade lån förekommer nämligen pä nytt. Dä borde det ligga i budgelministernsintresse all snabbt komma fram med en lagstiftning, och jag tolkar honom så,atl han är inne på att göra detta och alt det nu endast gäller alt ta ställninglill under vilka former det skall ske. Jag vill påminna om atl det log lång lid innanbostadsskaltekommiiténs betänkande ens delgavs några remissinstanser. Om detskett i samband med att betänkandet redovisades, så hade vi kanske haft ettbättre utgångsläge vid behandlingen av förslaget. Det var den nuvaranderegeringen som visade handlingskraften atl över huvud tagel skicka ut förslagettill remissinstanserna. Förslaget fick därvid det mycket blandade mottagandesom jag redovisade i mitt föregående inlägg. CHRISTERNILSSON (s): Om slalsrädet Mundebo hade följt bosladsskaltekommitténs förslag såhade problemen varit lösta, och vi hade haft mindre spekulation påbostadsmarknaden. Nr 30 Budgeiministern : Fredaeen den talman! Om jag hade följt del förslaget hade jag förvisso haft 18november 1977 " """ "' problem, det vill jagförsäkra. Om översyn av vissadeklarationsregler för Jordbrukare Överläggningen var härmedslutad. § 8 Om översyn av vissa deklarationsregler för jordbrukare BudgetministernINGEMAR MUNDEBO erhöll ordet för att besvara () den 13 oktoberanmälda interpellation, 1977/78:44, och anförde: har frågat mig om jag är beredd atl la initiativ lill enöversyn av reglerna om övergång till bokföringsmässig deklaration förjordbrukare. Enligt är del tvä områden där det kan finnasanledning atl ifrågasätta om inte ändringar behöver vidtagas. Del ena områdetgäller bestämmelserna om hur förmögenhets-värdet för inventarier skallberäknas. Nuvarande regler leder enligt lill attförmögenhetsvärdel på äldre inventarier blir orimligt högt efterövergången. Det andra området där det enligt krävs justeringargäller beräkningen av ingångsvärdet för faslighet som förvärvas genom arv.Rune påpekar att situationen när en efterlevande make ärver enfastighet inle är densamma som när t. ex. en son övertar fastigheten genom attlösa ut andra syskon eller delägare. Närdel gäller beräkningen av förmögenhetsvärdel för inventarier i inkomstslagetjordbruksfastighet vill jag erinra om all regeringen i den s. k.småföretagarproposilionen lagt fram, ett förslag som innebär avsevärdalättnader vid förmögenhels-, arvs- och gåvobeskall-ningen i småföretag. Ipropositionen föreslås bl. a. all del skattepliktiga förmögenhetsvärdel irörelse eller i jordbruk eller skogsbruk skall bestämmas lill avförelagets substansvärde. Enligt min mening får önskemål på dennapunkl anses ha blivit tillgodosedda genom delta förslag. Ifråga om ingångsvärdet för tillgångar som förvärvats genom arv gäller som allmänprincip att en dödsbodelägare efter ett skifte inte utanbe-skaltningskonsekvenser kan ta upp tillgångarna till högre värden än vad somgällt för arvtagaren eller dödsboet. Denna princip är f ö. inte begränsad tillinkomstslaget jordbruksfastighet - den skall också tillämpas t. ex. vidrörelsebeskaltningen. Reglerna om övergång lill bokförings-redovisning avinkomst av jordbruksfastighet har tillämpats redan fr. o. m. taxering,och en stor del av landelsjordbrukare är således redan över i del nya systemet.Med hänsyn till kravet på en likformig behandling är del inle lämpligt all nu isak ändra övergångsreglerna. Motbakgrund av vad jag nu har anfört är jag inle villig atl tillmötesgå RuneTorwalds önskemål om en översyn av skattereglerna pä delta område. Jag ber förstalt få tacka budgeiministern för svaret. 1interpellationen ställde jag ell par relativt korta och preciserade frågor, ochbudgetministerns svar är av samma karaktär. Även om jag är relativt nöjd medsvaren vill jag något kommentera dem. Ändringarnabeträffande förmögenhetsbeskattningen för småföretagare, såsom i detta falljordbrukare, var givetvis inle kända av mig när jag inlämnade interpellationen.Orättvisan vid förmögenhetsberäkningen för gamla inventarier vid övergång lillbokföringsmässig deklaration kvarstår dock även efter ändringen avförmögenhetsbeskattningen, och den drabbar främst de äldre jordbrukare som vidövergången bedriver krea-lurslösl jordbruk med mer än maskiner.Men genom regeringens nu framlagda ändringsförslag beträffandeförmögenhelsberäk-ningen i stort för bl. a. jordbrukare reduceras - såvitt jagkan finna -skallekonsekvenserna lill ett minimum för de drabbade. Mot den bakgrundenär jag nöjd med såväl svar som framlagt skatleförslag på denna punkl. Närdel gäller beräkningen av inkomstvärdel för jordbruksfastigheter som förvärvalsi samband med arvskifte är jag å andra sidan mindre nöjd med svaret, även om jagkanske måste erkänna alt det knappast kom som en överraskning för mig. Tyvärrär rättspraxis pä detta område knappast etablerad ännu, och man får - även avskatteexperler - ganska skiftande svar när det gäller hur ingångsvärdet skallberäknas vid förvärv i samband med arvskifte. När det finns bara en arvtagareär del ganska självklart att ingångsvärdet bör vara delsamma som skulle hagällt för den avlidne ägaren. Här uppkommer alltså inga problem. Menom det finns många arvtagare, varav en övertar den aktuella fasligheten isamband med arvskiftet, är rättsläget mycket oklart enligt milt förmenande. Föralt undvika skalletvister gör man numera i regel så, att dödsboet försäljerfasligheten till den aktuella arvingen för en överenskommen köpeskilling, varefterboets tillgångar skiftas mellan arvingarna enligt gängse regler. Men dettaförfarande medför en hel del administrativt och kostsamt arbete samt altlagfartsavgifi måste erläggas. För normala familjejordbruk innebär dettaförfaringssätt en icke avdragsgill kostnad på 5 000 a . Numenar jag - och många med mig - alt man borde kunna göra ell vanligt arvskifte,sedan arvingarna enats om fastighetens värde. Av arvskifteshandlingen framgårvilket detta värde är, och den som förvärvar fastigheten på del sättet får julösa ut övriga arvtagare antingen genom att överlämna skuldebrev eller -eventuellt efter all ha upptagit erforderliga lån - gollgöra övriga arvtagarekontant. Låt mig ge ett exempel. Endödsbofasiighel värderas av dödsbodelägarna till . Dödsboet bestårav fyra syskon. Vi bortser från övriga eventuella tillgångar och skulder iboel. Den som tillskiftas fastigheten får då genom reverser. Omöversyn av vissa deklarationsregler för jordbrukare Omöversyn av vissa deklarationsregler för Jordbrukare eller kontant gollgörasyskonen med sammanlagt , eftersom hans arvslott i fastigheten är . Enligtmin mening borde den nye ägaren vid beräkning av anskaffningskostnad, ochdärmed också avskrivningsunderlag, få utgå från nyssnämnda . plus av del för dödsboet gällande ingångsvärdet. Han har alltså egentligen baraärvt en fjärdedel av fasligheten. Men mig veterligt är ell sådant synsätt ännuej etablerat hos olika skalleinstanser. Frågan är mycket betydelsefull för den nye ägaren, som vid annanbedömning än den antydda får ett så lågt avskrivningsunderiag alt hanhuvudsakligen måste betala amorteringarna med beskattade inkomster. Jag harförståelse för om budget ministern inte är beredd att ta definitiv ställningtill denna fråga , men jag hoppas all budget-ministern vill söka beaktadessa problem i samband med den översyn av hela företagsbeskattningen som jusnart är aktuell, eftersom utredningen avlämnar sill betänkande. Överläggningenvar härmed slutad. §9 Föredrogs och hänvisades 1977/78:61 och 62 tillnäringsutskottet 1977/78:63 och 64 tilljordbruksutskottet 1977/78:65 och 66 tillsocialförsäkringsutskoltet 1977/78:67-71 tillarbetsmarknadsutskottet 1977/78:72 tilljustitieutskottet 1977/78:73 och 74 tillskatteutskottet §10 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning 1977/78:73 §11 Anmäldes och bordlades Proposition 1977/78:67 med förslag om ändring i lagen (1974:8)om rättegängen i tvistemål om mindre värden, m. m. §12 Anmäldes och bordlades Skatteutskoltets betänkande 1977/78:11med anledning av propositionen 1977/78:21 med förslag till tulltaxa, m. m. 1977/78:5 med anledning avpropositionen 1976/77:123 med förslag till m. jämte motioner 1977/78:7 med anledning av propositionen 1977/78:16 omändring i tra- fikskadelagen (1975:1410)m. m. 1977/78:1 med anledning avberättelse om 25:e session 1977/78:8 med anledning av propositionen 1977/78:3om avtal om läkarutbildning vid kommunala undervisningssjukhus m. m. 1977/78:7 med anledning avmotion om kulturpolitiken 1977/78:8 med anledning av motion om åtgärder föralt utveckla musiklivet 1977/78:9 med anledning av motion omkommersialismens verkningar på kulturområdet, m. m. 1977/78:10 med anledningav motion om stöd till kulturarbetare 1977/78:11 med anledning av motioner om skydd förkulturhistoriskt värdefull bebyggelse m. m. 1977/78:12 med anledning av motion om kostnadernaför undersökning och bevarande av fast fornlämning. 1977/78:6 med anledning av propositionen 1977/78:7om program för övervakning av miljökvalitet 1977/78:7 med anledning av motioner om skydd förtraditionellt levnadssätt 1977/78:12 med anledning av motion om ökademöjligheter för skolor att anordna lotterier 1977/78:13 med anledning av motion om hushållningmed naturresurserna 1977/78:6 med anledning av motioner om fackligförtroendemans ställning på arbetsplatsen, m. m. 1977/78:8 med anledning avmotioner om anställningsskydd, m. m. 1977/78:9med anledning av motion om rätt lill tjänstledighet för medverkan i skolansallmänna fritidsverksamhet § 13 Anmäldes ochbordlades Motioner 1977/78:75 av OlofPalme m.fi. med anledning av propositionen 1977/78:17 omsamarbete mellan staten och på dataområdet m. m. 1977/78:76av m.fi. med anledning av propositionen 1977/78:19 om nyariktlinjer för jordbrukspolitiken, m. m. 1977/78:77 av AlvarAndersson och 1977/78:78 av m.fl. med anledning av propositionen 1977/78:52 om förlängningav tiden för utnyttjande av särskilt investeringsavdrag, m. m. 1977/78:79av m.fl. med anledning av propositionen 1977/78:54 omnedsättning av den allmänna arbetsgivaravgiften 1977/78:80av m.fl. 1977/78:81 av, A';7s med anledning av propositionen 1977/78:13 om nyttsystem för de statliga sjöfartsavgifterna, m. m. med anledning av propositionen 1977/78:14 omutbildning på musikområdet 1977/78:83av och 1977/78:84 av Per ochTore med anledning av propositionen 1977/78:19 om nyariktlinjer för jordbrukspolitiken, m. m. §14 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1977/78:74 av LennartNilsson (s) till kommunikationsministern om järnvägstrafiken på : Järnvägstrafiken på har storregionalpolilisk betydelse, inte minst mot bakgrund av den typ av industri- ochhamnverksamhei som bedrivs på . Dessutomhar slor betydelse därför att under sommarmånadernaflerdubblar sin befolkning genom turismen.