prot · G109153 · 1977-12-31 00:00:00 — Energiforskning,m. Skaraborgslän harju ställt sig positiva lill brytning i . a. följande synpunkter; "Länsstyrelsenser Mineralprojekt som etl kvalificerat forsknings- ochutvecklingsprojekt. Dess rikspolitiska belydelse är uppenbar. Ur länetssynpunkt är det angeläget atl ökad sysselsättning skapas och all miljömässigakrav tillgodoses. Lokalisering av forsknings- och utvecklingsverksamhet tillRanslad och södra är fullt möjlig med hänsyn till övrigariksintressen och företagna kommunala planutredningar." Vidarebetonar atl målsättningen för projektet bör vara alt minstamöjliga brytning kommer till slånd, dock all denna färden omfattning somerfordras föratt forsknings- och utvecklingsarbetet relativt snabbi skall ledafram till en användbar och miljömässigt acceptabel fullutvinningsteknik. Jagkan försäkra alt vi reservanter helt delar denna uppfattning. Ävenden fackliga rörelsen i har tagit en klar slåndpunkl i denna förbefolkningen i så viktiga fråga. Här vill jag särskiltframhålla, atl och i , Falköpingoch vill att Ranstadsverkel skall utvecklas till ett verkligt forsknings-och utvecklingscentrum för landets skiffrar. Samtliga dessa organisationer harockså slagit fast att målsättningen för del fortsatta arbetet måste vara atltillvarata det kunnande och den erfarenhet som finns i vårt land när del gälleratt arbeta fram en process där skifferns alla värdefulla ämnen utvinns och däräven energiinnehållet kommer till användning. De är dessutom väl medvetna om,att för atl färdigutveckla en följdutvinningspro-cess - en utveckling avsamtliga mineraler i induslriell skala - krävs del ell intensivt forsknings-och utvecklingsarbete. - när står inför uppgiften att fatta beslut om den fortsattaverksamheten vid Ranstadsverkel - bör också de anslälldas arbele bedömas medall respekt. De har sannerligen fåll kämpa för en sak som de ärövertygade om har varil riktig. Del skulle ha varil värdefullt om personalensmångåriga arbetsinsatser hade uppmärksammats i propositionen. Inte minst medlanke på att de aldrig gett upp, även om lägel förefallit myckelmörkt. De har stannat kvar på sina poster i avvaktan på den slutliga lösningen. Jagvel självfallet att det är rikligt som industriministern säger att lillanläggningen är knuten en utvecklingsgrupp, som är väl förtrogen med detekniska problem som gör sig gällande vid en utvinning av skifferns värdefullabeståndsdelar. Jag vill i delta sammanhang även uttala min tillfredsställelseöver atl personalens berättigade krav på en tryggad sysselsättning nu kantillgodoses. Jag hoppas verkligen att del också kommer att gälla i framliden.Det svåraste hindret närdet gäller atl skapa garantier för den samtidasysselsättningen vid Ranstadsverkel är väl fortfarande, del vill jagundersiryka, den handlingsföriamning som vilar över hela energipolitiken ochsom är betingad av att framlrädande representanter för genom tidigareyttranden bundit sig vid ett nej till brytning av alunskiffer. Industriministern sägerdock i propositionen atl det i finns ca 2 milj.lon rester från tidigare uranlakning. Enligt hans mening bör delta kunnaUtnyUjas i slörsla möjliga utsträckning och processerna ulvecklas så atllakrester kan upparbetas. Industriministernfortsätter: "Jag finner det väsentligt atl ingen skifferbrylning startas- med undantag av den brytning som erfordras för forskningsverksamheten - innanen full utvinningsprocess har utvecklats." Industriministernangav vid sitt besök i länet i böOan av årel att ett eller annat lon kunde fåbrytas. Det finns anledning atl än en gång ställa frågan: Hur stora kvantiteteralunskiffer får brytas i Ranslad? har vi, trots att de tre borgerligapartierna står bakom utskottets betänkande, delade meningar om hur detla skalltolkas. Jag måste påpeka alt jag uppfattade tolkning här sommycket positiv. Till det vill jag säga, även om nu inte är inne ikammaren, alt hon sade etl bestämt och klarl nej lill brylning i Ranslad. Detär alldeles uppenbart att det måste vara ganska komplicerat alt utifrån dessauttalanden dra den rätta slutsatsen. Men, herr lalman, jag utgår från att StenSvenssons tolkning är den rätta. Vireservanter har den bestämda uppfatiningen att målsättningen för projektet börvara atl minsta möjliga brytning skall komma till stånd, dock atl denna får denomfattning som erfordras för att forskningen och utvecklingsarbetet relativtsnabbi skall kunna leda fram till en användbar och miljömässigt acceptabelfullutvinningsteknik. TillRune , som tidigare försökt göra gällande alt vi reservanter skullehandla över huvudet på kommunerna, vill jag säga att det står i reservalionenatt man går med på ett anslag motsvarande det belopp som f n. utgår plustillägg för lönekostnader och andra yrkade kostnader. Vihöjer alliså en bil av anslaget. skriver vi atl verksamheten fårfortsätta som vanligt. får man skapa sådana förutsättningar all mankan få fram besked huruvida det är möjligt atl genomföra projektet. Häri liggeratt man måste gå tillbaka lill kommunerna och pröva vetorätten. 1 den andraalt-satsen i vår motion har vi uttryckt alt i avvaktan på attprövning enligt 136 a § byggnadslagen kan ske, till lån till processulvecklingi Ranslad för /79 beräknar elt invesleringsanslag av 26 milj.kr. Jag tycker atl detta besked är fullt tillräckligt, och jag hoppas att det ifortsättningen inte blir något missförstånd på den här punkten. Motbakgrund av att kommunerna lidigare utnytOal vetorätten kan man ställa sigfrågan: Har opinionen i de beslutande församlingarna svängt lillRanstadsverkels förmån? Närnäringsulskoiiet senast besökte Ranstadsverkel giorde kommunfullmäktigesordförande i - moderaten - elt uppmärksammatuttalande. Någon gallupundersökning har inte gjorts, men jag tror allskövdeborna har svängt till Ransiads förmån, uttalade . av konstaterade ,kammarledamot från , att har gjort en Energiforskning,m. Energiforskning,m. Jag vill gärna säga atl jag delar både och av opinionen i vårt län. Förnågon vecka sedan, närmare bestämt under den regionalpolitiska debatten, hadejag tillfälle att här i rikta uppmärksamheten på svårigheterna förbetydelsefulla delar av näringslivet i . Jag framhöll då atl denviktigaste uppgiften f n. är alt mobilisera ekonomiska och personella resurserför en fortsatt ulbyggnad och uppruslning av tillverkningsindustrin i länet. Dettavar före upprättandet av principavtalet mellan och den norska regeringenom ett induslri- och energisamarbete. Jag var tveksam om jag skulle ta uppdetta i mitt anförande, men eftersom energiministern har gjort det,tycker jag att även jag kan göra det. Jag vill då säga att bilindustrin direktoch indirekt ger sysselsättning åt tusentals skaraborgare. Vad kommer dettaavtal alt betyda för alla de länsbor som är anställda vidVolvo-Skövdeverken, Flobyfabriken och vid Varafabriken? Det är väl ingen som kan säga vad affärsuppgörelsen mellan och innebära för personalen vid dessa fabriker och för de människor som äranställda hos underleverantörerna i -ja, i hela . ärju alldeles uppenbart atl det kan bli belydande svårigheter för atlvid fabrikerna i skapa de arbetstillfällen som vi måste ha islutet av och . Föralt nu inget missförstånd skall uppstå vill jag här säga att jag har förståelseför att ledningen för efter kallsinnigheten i här iStockholm tog kontakt med den norska regeringen. Somjag kunnai konstatera tidigare i mitt anförande inger sysselsättningsutvecklingeninom länet - och alldeles särskill i kommunerna förframtiden. Från att tidigare ha uppvisat en god tillväxt och en ökning avandelen förvärvsarbetande pekar den aktuella utvecklingen och prognoserna1976-1980 mot en kraftig minskning. Vivel atl ulvecklingen inom tillverkningsindustrin är av grundläggande betydelse försysselsättning och ekonomisk tillväxt. Därför skulle en fortsall uppbyggnad avforsknings- och utvecklingsverksamhet i ha slor betydelse för att skapaen ökad differentiering av arbetsmarknaden i berörda kommuner. Ävenom den fortsatta utvecklingen vid Ranstadsverkel i första hand är enrikspolitisk fråga, så är den en betydelsefull regionalpolitisk frågaför . Jagber , herr talman, att få yrka bifall till de socialdemokratiskareservationerna. () kortgenmäle: Det var värdefulll att vi fick denna deklaration om hursocialdemokraterna avser att hantera detta känsliga ärende, som hör ihop medbestämmelserna i byggnadslagen. Jag är tillfredsställd med förklaringen atl ni,om man kommer till kommersiell drift och större omflyttningar av massor medmiljöpåverkan behöver ske, ämnar gå tillbaka lill kommunen ochbegära all den prövar ärendet igen. Efterdennaförklaring kan man kanske fråga sig varför socialdemokraterna egenlligen harreserverat sig i delta ärende. Av anförande fick manen känslaav att vi stod varandra rätt nära i sak frågan, och det kanskeulskottsmajoritelen och reservanterna trots allt gör. Men del finns en ganskaväsentlig skillnad i sammanhangel som är värd att påpeka. Om betänkandet och den motion som vi har väckt i ärendet, finner han att viklart har utsagt att vi anser att man skall skona del miljökänsligaRanstadsområdet och att man i första hand skall satsa på atl leta och kartläggade fyndigheier av uran som finns i det norriändska inlandet och i Oällvärlden.Vi har pekat på Pleutajokk, där undersökningsarbetet har kommit längst och därfyndigheterna är mesl lovande. Den filosofi som ligger bakom delta är atl vi iförsta hand skall satsa på Norriand för att på det sättet lätta trycket påRanstad. Energiforskning,m. ARNEBLOMKVIST (s) kort genmäle: Jag är tacksam över all verkligen uppföllade vad jag sadeoch inte på något sätt försökte tolka mig fel. Jag tycker ändå alt detla är enså väsentlig fråga all det kan vara riktigt atl jag läser upp vad som står ivår reservation. "Istället bör förutsättningarna för fortsatt forsknings- och utvecklingsarbeteundersökas efter de rikllinjer som har skisserats av bl. a. iSkaraborgs län i dess yltrande över Mineralprojekt . För allorganisationen i skall kunna bibehållas i avvaktan på atl en sådaninriktning kan komma till stånd bör till verksamheten utgå ett anslag av sammastorleksordning som innevarande budgetår." Skallman kunna genomföra detta projekt, måsle man ånyo gå lill kommunerna och frågaom de vill atl man skall genomföra det. sade att våra uppfattningar inteskiljer sig så mycket från varandra. Om man läser motionen och reservationensamt ulskottsbelänkandet, finner man att viljeinriktningen kanske är denväsentliga skillnaden. Vi vill ge uttryck för alt vi anser attprojeklei skall bedrivas med anknytning till induslriell produktion. (apk): Eftersom vårt partis ställningslagande i energifrågorna förekom i denhär debatten långt innan vi själva fick komma till lals, kan det vara på sinplats med en inledande förklaring. kommunisterna är etlmarxistiskt parti. Vårt poliliska agerande riktar sig mol monopolkapitalet ochdess partier, alltså mot den nuvarande regeringskoalitionen. Påståenden att vilillsammans med skulle vilja se vpk orepre-senlerat i är ingenting annal politiskt barnjoller. Arbetarpartietkommunisterna verkar för en energipolitik som bygger på vetenskapliga fakta ochsyftar till att utnyuja unika egna resurser för att tillgodose detarbetande folkets behov av billig och miljövänlig energi. I likhet med alla övrigamarxistiska partier i världen är vi för kärnkraften för Energiforskning,m. fredligtbruk, sanuidigt som vi deltar mycket aktivt i kampanjerna mot neulronbomben,mot kapprustningen, för nedrustning och fred. Vår linje i denna fråga är kortsagl; Nej till kärnvapen, ja till kärnkraftens fredliga användning. Underinnevarande har vi i två mycket utförliga motioner redogjort förarbetarpartiet kommunisternas slåndpunkl - motionerna 477 om energipolilikenoch 1809 om energiforskningen. 1 båda molionerna -liksom i motion 223 omuranbrytning i AOeplog - har vi tagit upp den akuta krissituation som skapatsgenom den borgerliga regeringens åtgärder att försena och stoppa detenergiprogram som riksdagsmajoriteten biföll 1975. Detbetyder inte att vi skriver under på allt i beslutet . Dennolltillväxt som man där riktade in sig på är en illusion och därtill enreaktionär sådan, inte minst i ett land som med utomordentligt storaförutsättningar för fortsatt industriell, teknisk och vetenskaplig ulveckling.Vi är också slarkl kritiska till en besparingspolitik som skulle göra vårabostäder hälsovådliga. Genom ytterligare isolering, försämrad ventilation ochdålig vädring kan radonhalterna i bostäderna öka lill direkt olämpliga värdenfrån strälningshygienisk synpunkt, enligt strålskyddsinstitulels mätningar. Detparadoxala resultatet av en fanatisk politik för all spara energi kan bli all radonhalteni våra bostäder blir större än den är vid undeOordsbrytning i väl ventileradeurangruvor. Vistöder däremoi de positiva elementen beslul. Vi anseratt de 13reaktorerna bör komma lill slånd ulan ytterligare dröjsmål. De oerhörda rikedomarnai den svenska alunskiffern bör utvinnas genom eller ett för delta ändamålsärskill bildat statligt bolag. Alla leden i kärnbränslecykeln bör utvecklasinom landel som helstatliga företag. De multinationella oljebolagensdotterföretag i bör försiailigas. Sedanvi lämnade våra molioner har lagl fram sitt stora betänkandeEnergi, som ger den första utförliga svenska översikten över hela energifälteioch redovisar fördelar och nackdelar med olika energikällor. Kommissionen menar- liksom vi - atl måste minska beroendet av importerad olja. Både koloch olja har, heter det i sammanfattningen, "avsevärda risker" bådenärdet gäller tillförseln och närdet gäller miljön och hälsan. Kommissionensmajoritet uttalar sig positivt till att fjärrvärme leds från tillMalmö-Lund-området, från Forsmark till Ulppsala och och frånRinghals lill . Man vill också att möjligheterna utreds altvärma upp ell anlal slörre läiorter såsom , , ochLinköping med rena kärnvärmeverk, alltså den typ av mindre reaktorer som viuttalat oss för i vår motion om energiforskning. Jag vel att det blir lillfälle längre fram attdiskutera belänkande. Jag vill här bara säga atl jag harsvårt alt förstå varför kommissionens majoritet har förordat allernaliv C av defyra alternativ man utrett. Det innebäratl beroendet av importerad oljakommeratt fortsätta all vara prakliskl tagel lika stort som del är . DelOärde aliernaiivet, alternativ D, är utan ringaste tvivel det enda realisliskaom man vill snabbt minska beroendetav ulländsk olja och säkra landels energiförsöOning. Ialternativ D förutsätts en starkare satsning pä kärnkraft för både elproduktionoch värmeproduktion. Vidare förutsätts en snabb utbyggnad av en inhemskkärnbränslecykel, dvs. uranbrytning, anrikningsanläggning för uran ochupparbelningsanläggning för använt kärnbränsle. Storadelar av kommissionens betänkande leder i själva verket lill den slutsats somledamoten , känd läkare och skribent i miljövårdsfrågor,sammanfattat i sin reservation. "Kemikaliernaärdet stora hotet mot den svenska miljön. Jag anser att gruppen försäkerhet och miljö inom lagl ned berömvärd möda på altskildra detta. Med detta synsätt blir det obönhöriigt logiskt för mig attbetrakta exempelvis förbränning av olja, kol, torv, ved som ojämförligt farligare änkärnkraftverk under normaldrift. risken för en stor olyckavid ett svenskt kärnkraftverk som i det närmaste obefintlig.-- Jagmenaräven att föredragningar i kommissionen visal hur långtidslagring avradioaktivt avfall kan ske under betryggande former ." Arbetarpartietkommunisterna har sina rötter i den svenska arbetarklassen. Flertalet av våramedlemmar är kroppsarbetare och känner och företräder de stämningar som finns ihela den svenska induslrin, stämningar av oro för sysselsättningen, men ocksåmedvetenheten om all är etl rikt land, som skulle kunna ge arbete ochen god och trygg levnadsstandard ål alla. Den kampanj som de senasle fem årendrivits mot en rationell lösning av energiproblemen har haft myckel litet gehöri arbetarkretsar. Vårt partis medlemmar har, liksom den stora majoriteten avarbetare i - och en mycket slor del av Oänstemännen dessutom - enmycket välgrundad uppfattning, nämligen att etl modernt industrisamhälle intekan existera ulan en pålitlig energiförsöOning till rimliga kostnader. Manbehöver inte vara högulbildad i matematik föratt förstå situationen påenergiområdet och sätta sig in i realismen eller illusionerna i de alternativsom presenteras för framliden. Låtoss ta den totala energiförbrukningen i det ekonomiska !Den tillförda energin, inberäknai bensinen för bilar och lastbilar och oljanför uppvärmning, uppgick då till , dvs. , om man räknar om all förbrukad energi till detta mått förelkraft. Oljan svarade för , dvs. , och vattenkraften för54 terawattimmar. Undernormalår ger vattenkraften . räknar med atlvattenkraften fulll utbyggd - med de orörda älvarna sparade - kommer att ge 66terawattimmar är 1990. Denna siffra - förekommer i alla defyra alternativ som kommissionen utrett. Totalt växlarenergitillförseln i de fyra alternativen mellan 477 och . Omvi för enkelhetens skull förutsätter att blir tillräckligt1990, blir gapet mellan vattenkraften och den totala energiiillför-seln i runttal . Då har man i stort sett låsi sig vid Energiforskning,m. Nr 153 nolltillväxt i förhållande lill den aktuella energiförbrukningen. Torsdaeen den väldiga gap med sol, vind och s. k. biomassa kommer atl göra en bragd 25 mai 1978 ""''''' motsvaras av del indiska reptricket. Delindiska reptricket förekom som bekani för mycket länge sedan - pä den Enersiforsknins lidennär del fönns magiska män i och en svensk finansminister som lade fram en balanserad budget. Den magiske mannen kastade upp ett repi luften, klällrade upp pårepel och försvann i rymden. Nunär de magiska männen döll ut i har och några andrakapitalistiska länder drabbats av en variant av samma släkte. I rättvisans namnbör dock sägas atl de tar god hjälp av oljan. I de två allernativ räknal fram med kärnkraften avvecklad 1990 bliroljeberoendet i stort sett lika med del beroende vi nu har av importerad olja.De berömda förnyelsebara inhemska energikällorna får inte ens i det mestoptimistiska alternativet mer än en marginell effekt i den totalaenergibud-gelen. Demagiska männen kommer förmodjigen alt invända, att beroendet av importerad oljablir högt också för alternativ D. Man minskar oljeberoendet i detta alternativmed grovt räknat 25 96. Det beror på att av obegripliganledning inte gett kärnkraften särskilt slorl utrymme i delta allernalivheller. Eftersom en reaktor på 1 000 megawall producerar omkring 6terawattimmar , har kommissionen för detla alternativ tydligen räknal medhögst 14 eller 15 reaktorer. Förvår del är vi fullständigt övertygade om att snabbt och effektivt måsleUtnytOa de unika möjligheter landel har alt bli självförsöOande påenergiområdet. Här finns sannolikt världens största urantillgångar, i allahändelser i förhållande lill landets storlek. Här finns halvstatliga Asea-Atomsreaktorindustri. Här finns högkvalificerade industrier för tillverkning avturbiner och praktiskt taget alll annal som behövs för alt konstruerakärnkraftverk, flärrvärmeledningar osv. Här finns ett stort anlal av världensfrämsta kärnfysiker och teknologer. Här finns tusentals högt kvalificeradebyggnadsarbetare och andra yrkesarbetare, av vilka många nu går arbetslösa pågrund av den borgerliga regeringens handlingsförlamning på energipolitikensområde. Delär f ö. inte bara en fråga om handlingsförlamning. Den borgerliga regeringen har stoppat bygget av , låter gå ulan att den startklara reaktorn nr 3 i för startas, håller på att äventyra Asea-Atoms existens och vill - som energiforskningspropositionen visar - rasera ett av världens främsta kärnforskningscentra. Atomenergi i Studsvik. kommunisterna vänder sig med skärpa mol denna marsch tillbaka till lågenergisamhället, som alla kroppsarbetare känner av i sina ryggar och leder. Om den här politiken får forlsätla blirdelen vetenskaplig, teknisk, induslriell och social kalastrof i - som världen i övrigt, särskilt de socialistiska länderna men också , , och andra länder, i snabb takt bygger ut sina kärnkraftspro gram, därför alt man vel att oljan snarl kommer atl sina och under alla '74 förhållanden kommer alt bli orimligt dyr inomkanske bara ett eller två Redan nu är kärnkraftverk i vilken del av världen som helst Nr 153 ekonomiskt mera fördelaktiga än de oOeeldade kraftverken. Det är f ö. rena Torsdaeen den vansinnet att på ett par generationer elda upp en oersättlig naturtillgång, som 25 mai 1978 Energiforskning, m. m. det tagit miljoner år attskapa och som borde användas för bällre ändamål. Detgår inte alt driva stålverk och massafabriker med väderkvarnar och solfångare.Det omskrivna vindkraftverket i Älvkarieby beräknas producera högst undereit normalår. Del skulle i bästa fall räcka till euOugofemtal enfamiljshus under förutsättning alt de inte har elvärme. Sverigehar över tre miljoner bostäder. Med väderkvarnar för alla dessa bostäder kommaSveriges karta att se ut som en ryamalta. Och var skall de placeras''Markåtgången beräknas bli mellan 15 per aggregat.Som redan berörts har i iSkåne protesterat mot planerna pä att sätta upp vindkraftsaggregat på derasmarker. Vihar ingenting emot att dessa s. k. alternativa energikällor utforskas. Men vi -liksom den överväldigande majoriteten av arbetarklassen i - vill intealt den framlida energiförsöOningen skall bygga på illusioner om mirakulösaupptäckter och atl kärnkraften skall stoppas eller skrotas i förhoppning om attluftiga, aktuella projekl skall ge de 400 eller som behovsför atl enbart fylla det nuvarande behovet av energi. Vihar också ett slorl internationellt ansvar. Utvecklingsländernas folk krävermed all rätt atl komma ur sitt liv i undernäring och misär. De kräver eltmodernt arbetsliv, där maskinerna gör det tunga och farliga arbete som görsmed primitiva redskap och ringa utbyte för ett omänskligt slit. De har sammabehov av och samma rält till energi som vi har. Vi har också elt internationelltansvar i den meningen atl vi aktivt måste delta i den världsomfattandekampanjen mol kapprustningen, framför allt på kärnvapenområdet. SIPRIhar i sin just utkomna årsbok beräknat världens rustningskostnadertill , dvs. bortåt 2 000 miljarder svenska kronor.SIPRI uppskattar sprängkraften hos de kärnvapen som finns placerade runt omi världen till motsvarigheten av omkring en miljon Hiroshimabomber. "Omalla eller en nämnvärd del av dessa vapen kom till användning skullekonsekvenserna bli ofattbara", heter del i årsboken. "De flestasiäder på norra halvklotet skulle förstöras på elt ögonblick, och huvudpartenav deras invånare skulle dödas på fläcken." Detär n.ot detta fruktansvärda hol som uppmärksamheten måste koncentreras, inte - som vissa lyckligtvis minskande grupper gör i - mot kärnkraftens fredliga utveckling. Del är dock elt fakium atl ingen annan energikälla ens tillnärmelsevis varit så säker för personal och omgivning som kärnkraften. I världens kolgruvor omkommer i genomsnitt I 500 arbetare vaOeår. kolgruvearbetare lade 1974 ner arbetet föratt hylla minnet av de över 100 000 amerikanska gruvarbetare som omkommit i gruvorna eller dött av "svart lunga", en motsva- 175 En ergiforskn ing, m. m. Denförsta kärnkraftsreaktorn för induslriell drift startade i 1954.Enbarl i den s. k. väslväriden har man nu erfarenhet av civil kärnkraftsdriftunder mer än ett tusen reaktorår. har inte en enda människa skadats,än mindre dödats, på grund av strålning eller utsläpp från denna verksamhet. Enfullständig säkerhet kan naturligtvis inte garanteras i någon mänskligverksamhet. Kärnkraftsexperterna har öppet och hederligt redovisal de problemoch risker som finns. Men omall industriell verksamhet lytt under en tiondel såstränga regler som kärnkraftsdriften, skulle vår statistik över olycksfall iarbete, yrkessjukdomar och miljöförstöring ha haft oerhört låga kurvor ijämförelse med dem vi haft och alhjämt har. Jag har polemiserat mot utskoltsmajoritetens skrivningar och klämmarutan att punkt för punkt ange avsnilt eller sida.