prot · G109153 · 1977-12-31 00:00:00 — Våramotioner ger en utförlig motivering till varför kommunisternainte kan acceptera den bedrövliga parodi på energipolitik som den borgeriigaregeringen står för. Vi har också utföriigt visal hur en rationellt program förenergiförsöOning och energiforskning bör se ul. Men jag måsle med elt parmeningar beröra etl par märkliga avslagsyrkanden i näringsutskottetsbetänkanden. Vivisade på ett lysande exempel på solenergins användning, Hielalashandelsträdgård i vid , och krävde att 30 miljoner skulleanslås för alt bygga upp en experimentell handelsträdgårdsorganisation iTornedalen efter denna modell. Utskottet avvisar yrkandel med hänvisning tillatt det är siatens industriverks bord. Vikrävde att skulle uttala sig för elt svenskt forsknings- ochutvecklingsprogram för att med hög prioritet få fram en välgasdriven bil ochvätgas i lättransporlabel och säker form. Utskonel hänvisar lillbaka tillproposilionen, där del slappt och vagt talas om vissa långsiktigt motiveradeinsatser rörande väte som drivmedel. Vi vågar inte lova 100 000 nya jobb, änmindre 400 000, men vi är övertygade om att en snabb satsning på delenergiprogram vi lagl fram skulle ge jobb till tiotusentals byggnads- ochverksladsarbelare, tekniker och Oänsteman. Och vi är lika övertygade om atl delskulle ha en myckel vidare effekt genom atl stimulera sysselsättningen på andraområden och kraftigt förbättra många kommuners ekonomi. Dessutom skulle det sombieffekt bidra till alt återupprätta anseende i vetenskapliga ochtekniska kretsar ute i världen. Jag yrkar bifall till våra krav i moiion 477 atl beslut om 13reaktorer bör fullföljas ulan ytterligare dröjsmål, att alla leden ikärnbränslecykeln bör utvecklas inom landet och som statliga förelag och alt demultinationella oljebolagens svenska dotterföretag förstatligas. 1anknytning lill näringsutskottels betänkande nr 68 yrkar jag avslag påpropositionens hemslällan atl godkänner de angivna riktlinjerna förforskning och utveckling inom energiområdet, bifall beträffande bidrag till enexperimentell handelsträdgårdsorganisation i , bifall till kravet påetl svenskt forsknings- och utvecklingsprogram för en välgasdriven bil ochvätgas i lällransportabel och säker form, bifall till slöd lill forskning om anrikningav uran samt metodutveckling och internationellt samarbete beträffandebehandling och slutförvaring av högaktivl avfall, bifall lill kravet påfortsatl utvecklingsarbete av värmereaktorer samt bifall till kravet på atlanslaget Bidrag till verksamheten vid AB Atomenergi förs upp med begärda 48,7milj. men ulan vidhängande "mer preciserade planeringsförutsättningar". Vikommer vidare att rösta för den socialdemokraliska reservationen 1 och i andrahand även för reservationerna 2 och 3. Men beträffande den första reservalionengäller den krilik somjag framförde inledningsvis om isolering av byggnader.Beträffande den tredje reservationen kan vi inte godkänna förbehållet alt någolutvecklingsarbete i fråga om bridreaklorer inte bör förekomma. Jagyrkar vidare bifall till vårl krav i motion 477 att ullalar sig förall eller elt särskilt för della ändamål bildat statligt bolag skyndsamtinleder exploateringen av den svenska alunskiffern för uran- och oljeutvinning,utvinning av vanadin, molybden, nickel, kobolt och andra värdefulla metallersamt konstgödselproduklion. Omdet mol förmodan inte skulle bli en majoritet för dessa båda yrkanden, kommervi att stödja den socialdemokratiska reservationen beträffandeforskningsverksamheten i Ranslad. Energiforskning,m. Underdelta anförande överlog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Till näringsutskottels betänkande nr 1977/78:70, som behandlar vissanalurgasfrågor samt frågan om stöd till prospektering efter olja och nalurgas,har vi - tre centerpartister - fogat ell särskill yttrande, i vilket viytterligare understrukit viklen av att en eventuell LNG-anlägging lokaliserastill sydöstra . Yttrandetär föranlett av utskottels behandling av motion 1977/78:1645, som vi väckteunder allmänna molionsliden , och jag vill bara med några ordkomplettera vårt särskilda yttrande. presenterades del s.k. Kockumsprojeklet, som innebar en salsning på nalurgas i LNG-lbrm, dvs.nedfryst till flytande form. Tankenär smått genial. Varven skulle fö möjligheler atl bygga specialfartyg förLNG-lransporter. Detla skulle alltså skapa sysselsättningsmöjligheter påvarvsområdet som verkligen är högst önskvärda. Stålverken skulle fö framställaplåt till varven och rör lill utbyggnad av etl gasledningssystem från tvåLNG-stationer, en på och en på sydkusten, den senare i ,som har sällsynt goda förulsällningar härför med en bra nalurlig djuphamn ochtillgång på bergrumsanläggningar, som kan användas för lagring av ENG. I deområden som för gasnätet skulle det dessutom bli en belydande expansion påanläggningssidan som skulle ge många sysselsätl-ningstillföllen. SwedgasAB har fåll arbeta vidare med de problem som sammanhänger 12 prolokoll1977/78:152-153 Energiforskning,m. medvårt lands eventuella försöOning med nalurgas. Man lycks prioritera enanslutning till det europeiska nalurgasnälet. Det är tänkbart all detla ärförsvarbart, men man utesluter inte heller import av LNG. Man avser tydligenalt förlägga en eventuell LNG-stalion till eller medverka lill alten västtysk sådan kommer till slånd. Då skulle gasledningen från det europeiskanalurgasnälet anslutas i och sedan sträckas längs och såsmåningom sammankopplas med elt eventuellt LNG-nät längre norrut vidvästkusten. Varförkommer naturgasledningen alt dras längs ? Jo, därför all underlagetmed läiorter och energiförbrukande företag givetvis är bättre här. Men om vi nuockså placerar en eventuell LNG-anläggning vid av samma skäl kommervi att förstärka den snedvridning av näringslivet mellan västra och sydöstraSverige som redan har medfört många negativa konsekvenser för de sydöstradelarna. Eltdeltagande i en LNG-terminal som planeras atl byggas i Wilhemshaven anserjagmindre lämpligt, då ett sådant förfarande skulle medföra alt vi väl får varamed om atl betala kostnaderna men däremot inte skulle få några fördelar frånsysselsällningsskapande synpunkl. Inte heller skulle det innebära någotalternativ förenergiförsöOningen. Därförtalar många rationella skäl för alt en eventuell LNG-anläggning lokaliseraslill en ort i sydöstra med goda naturliga förutsättningar härför, ochdet harjag tidigare redovisat att har. En terminal här vore dessutomstrategiskt väl belägen som utgångspunkt för rörledningar till såvälKristianstads som och län. Det i belägnaoljekraftverkei kunde då försöOas med svavelfri gas i stället för densvavelhaltiga olja som lidigare använts. Delsamma gäller för det oljeeldadeOärrvärmeverket i . Även där skulle oljan kunna ersättas av svavelfri gas. Delär ett känt faktum all de sydöstra delarna av landet har mycket starktsvavelnedfall som hotar alt försura mänga av våra vackra och värdefullainsjöar. Även om en stor del av svavelnedsläppet kommer med vindar frånCentraleuropa - mer än hälften beräknas göra del - får vi inte underlåta atlvidta alla de åtgärder som är möjliga för alt förbättra förhållandena i del härområdel. Även från miljösynpunkl har alliså förslagel stora fördelar. Sist meninte minst skulle en lokalisering till Karishamn av en LNG-anläggning vara enregionalpolitisk satsning som skulle innebära en vitalisering av näringsliveti hela sydöstra , och vi skulle få en bättre balans mellan de västra ochöstra delarna av . Problemenmed sysselsättningen i dessa regioner är kända . Inte minst isamband med besluten om ullokalisering av statliga verk, som fattades i böOanav 1970-talei,och det är verkligen att beklaga alt dessa delar av landet komalt stå så gott som helt utanför denna ullokalisering. Frånregionalpolitisk synpunkt borde alltså en LNG-anläggning i sydöstra . Ulskottethar som sin mening uttalat att det är naturligt atl finns med som etlalternativ till lämplig lokalisering av en eventuell LNG- anläggning.Det är naluriiglvis positivt, och jag har därför, herr lalman, ingel yrkandeuiöver vad som yrkats av utskottets majoritet. Lätmig sedan med några ord ta upp den fråga som utvecklat och somgäller utskottets behandling av Ransladsfrågan. Jag kan förslå alt StenSvensson barett behovavalt i utskottets skrivning lägga in någol av vad han harframfört i sin moiion. Men man kan ju i utskottets skrivning inte väva in meraän vad som finns i betänkandet. Detstår ju mycket tydligt i utskottsbetänkandel all utskottet "anser attforskning kan bedrivas i Ranslad utan koppling till en kommersiell produktion.Den i proposilionen förutsatta inriklningen innebär inte några hinder för enforskning, ulveckling och demonstration avseende utvinning ur de svenskaalunskiffrarna." Denforskningsverksamhet som skisseras i propositionen utesluter inte dennamöjlighet. Jag tycker därför att del med all önskvärd tydlighet sagts ifrån följt propositionen, och man harju också avstyrkt den motion som StenSvensson väckt. Atl sedan och vill försöka all iutskottels betänkande läsa in något därutöver må vara hänt. Men del går ju allläsa handlingen i fråga. Energiforskning,m. I regeringens budgetproposition, som avlämnades , aviseradesen särskild proposition beträffande anslaget lill , en i och för sigmärklig åtgärd och ytterligare ett bevis på de uppenbara svårigheter somregeringen har när det gäller alt nå enighet i de energipolitiska frågorna. Anslagspropositionenkom i alla fall och har alltså nu behandlats av näringsulskottel.Den stora frågan för dem som arbetar i Forsmark har givetvis varit hur detskall bli med del fortsalla byggandel av block 3. Svarel som ges ipropositionen 116 är dock i avvaklan på kommande energipoliliska beslut ettklart nej lill ytterligare medelstilldelning. Däremot får man under hösten 1978använda de ca 73 milj. kr. som beräknas återstå vid det nuvarande budgetåretsslut. 1en motion som jag och några partikamrater väckte föreslog vi att det tredje aggregatet i Forsmark skulle fåbyggas färdigt. 1 en socialdemokratisk parlimolion föreslås ytterligare 77milj. för utbyggnaden av . Socialdemokraterna i näringsutskottetföreslår dessutom en utökning av borgensåtagandet för att man skall kunna klaradet fortsatta byggandel. Denborgerliga majoriteten i näringsulskottel har avstyrkt de socialdemokratiskamotionerna. Inte ens eller representanter i ulskoitelhar vågat invända mot förslag. Energiministern säger sig intevara beredd atl binda resurser i Forsmark 3-anläggningen i den takt somVattenfall träffat överenskommelse om med leverantörerna. Tillsen samlad energipolilisk bedömning kan göras bör därför inte medelställas lill förfogande för Forsmark 3-specifik komponenltillverk-ning uiövervad som är oundgängligen nödvändigt för atl bevara handlings- Energiforskning,m. Ja,så uttalade sig energiministern i propositionen , men i elt frågesvartill sade han atl energipropositionen med hårdastemöjliga tidtabell kommer försl . Del kan sägas vara elt klarlbesked, men när sedan i svaret till tillägger attregeringens ställningstagande kommer 1 septem-ber-l5 december,och alt däri naturligtvis också kan ligga ställningstagande till , såär det lika oklart som vanligt när statsrådet uttalar sig ikärnkraftsfrågan. 1dagens debatl har sagl au regeringen kommer alt presentera ettenergipolitiskt program för . sade atlbeslut skulle kunna tas i slutet av detta år eller i böOan av . Nufrågar sig de tusentals människorsom är direkt berörda av ulbyggnaden iForsmark: Hur kommer del nu atl bli? Hur länge räcker de 73 miljonerna? De tarväl slut och sedan står man där ulan pengar. Inga pengarvarken till den egna personalen eller lill entreprenörer och leverantörer.Inga pengar att betala räntor på de lån som upptagits. Skall man vänta påriksdagens ställningstagande till energipolitiken lär det väl dröja minsl etlpar in på 1979, och då måsle, som jag ser det, hela verksamhetenmed avbrytas . Skall då tvingas avskedabergsarbetarna för att kanske försöka återanställa dem igenom beslutet angående F3 blir positivt? Kan del kallas handlingsfri-hei'' Delär ett yrkesskickligl och väl inarbetat arbetslag som bedriver arbetena fördeliredje aggregatet. När jag besökte arbetsplatsen i var istort selt utsprängningen för block 3 färdig. Man var sysselsatt medtillhörande lunnelarbeien, elt arbele som tyvärr inte kan ske rationellt ochekonomiskt rikligl genom den anbefallda snigelförien. Fick man i. ex. drivatunnelbyggei i båda riktningarna kunde man på ett bättre sätt UlnyUjaresurserna. Menregeringen lycks inte bry sig om den ekonomiska sidan när det gällerenergifrågorna. Nufår den ena gruppen efter den andra lämna Forsmark - då de i stället kunnaiöverflyttas till arbetena med trean och därmed fått ett kontinuerligt byggande.Den uppsägningslista med nr 11 som jag fåll la del av är en dyster läsning. MedböOan har fram t. o. m. byggnadsarbetare fållsluta. gick ytterligare två man och elva. Den 28 majärdet fem som får tacka för det som varit och som man hoppats på skulle räckaytterligare . får 30 sluta sin anställning, fyra,, , osv. fram lill den sammanlagt 404 anställda avskedats. Därtill kommer de som frivilligt valt attsluta på grund av del osäkra läget och bristande trygghet i jobbet. Dessutomhar 20 Oänsteman friställts och lika många till får gå . Då harjag inte räknat med alla de som entreprenörer och leverantörertvingats säga upp på grund av de minskade arbetstillfällena i Forsmark. Ochdetla skall kallas alt bevara handlingsfriheten! Regeringenställde i av generositet 100 miljoner till förfogande till ersättningsarbetenförde som fårsluta i Forsmark. Ja, fram till har 10-15, jag säger 10-15,a v de omkring 275 som avskedats fött del av dessa ersättningsjobb.Det ärbara några få av de objekt som utlovats som satts i gång, och efter vadjag inhämtat lär del dröja ytterligare etl bra tag ännu innan de övrigaprojekten kan tänkas komma i gång. Så var det med regeringens stoltaräddningsaktion för de friställda i Forsmark. Därmedär inte sagl att byggnadsobjekten inte är välkomna, men de kom för senl och vidfel lidpunkl. Sedan var väl heller inte ly pen av jobb så särskilt lämpliga förForsmarksarbetarna. Det vore därför värdefullt om beslutet om oljebergrummet iHargshamn snabbi kunde komma. Vidare borde del offentliga byggandel i Uppsalaintensifieras -del irorjag skulle vara en god hjälp för dem som slutar vidkärnkraftverksbyggel och är hemmahörande i kommun. Undervecka 20, alltså, fanns 245 byggnadsarbetare arbelslösa i Uppsalalän, vilket är ett osedvanligt högt antal vid den här tidpunkten. Särskilt högär arbetslösheten bland trä- och betongarbetare. 1Forsmark har omkring 300 av driftspersonalen anställts. Jag kunde vid mittbesök där konstatera alt allt nu förefaller stå färdigt för bränslepåfyllningav den första reaktorn. Remisserna över ansökan om laddning har väl snartkommit in, och sedan borde det inte få dröja alltför länge innan regeringenfattar sitt beslut. Jaghade tänkt fråga energiministern när beskedel om laddning av kanväntas och om en prövning av frågan kommer före eller , som OlofJohansson uttryckte sig i dagens debatt. Han sade alt prövningen skulle kommaantingen före eller . Jag skulle gärna vilja få en närmareprecisering av tidpunkten, men någon försening i onödan får inte ske. Del ärväl nu omkring i skrev tillstatsministern och bad om besked om hur regeringen länker sig utvecklingen vidForsmark från trygghetssynpunki och för atl undvika felaktiga investeringar.Ännu har inte statsministern svarat. Det som har hänt är atl man har dragit nedverksamheten till s. k. snigelfart. Ännu större indragningar tycks nu vara pågång, och kanske ett helt stopp kommer i brist på pengar, som jag tidigaresagl. är ofta ute i bygdegårdar hos centerorganisalioner och pratarenergifrågor. Det ligger i vad jag säger ingen kritik mot detta. Men arbetenavid Forsmark har pågått , och de har efter regeringsskiftet variten av de största inrikespolitiska frågorna. Trots detta har de inte föranlettett studiebesök av energiministern. Manhar i Forsmark länge väntat på landets energiminister för att av honom få hörahur det kommer alt bli med jobben. Många arbetare har slutat, och snarlfinns det inte så många kvar att diskutera med. har försummatden chansen trots upprepade inbjudningar. Det är nonchalant mot de anställda,mot alla dem som så länge oroats för sina jobb. Energiforskning,m. Energiforskning,m. sinaegnahem vid flyttning, sin ekonomi osv. Jaghade tänkt att få ställa några frågor till . Jag harsökt honom den senaste timmen, men han har tydligen lämnat för dagen.Då frågorna emellertid är synnerligen angelägna för alla dem som jobbar iForsmark och för dem som redan fått sluta eller som kommer att avskedas samtför alla andra som berörs av kärnkraftsbygget i Forsmark, vill jag ändå ställadem. De flesta av ulskoltsmajoriteiens representanter har också lämnat debatteni kammaren - men det kanske också skulle vara svårt för dem atl svara på minafrågor. Energiministern borde svara på frågorna i något lämpligt sammanhang ochge snabba och raka svar, förslagsvis då vid ett personligt besök i . Mina frågor, herr talman,är följande: Närkommer regeringens ställningstagande lill färdigbyggandel av aggregat 3 i Forsmark? Kan man räkna med ytteriigare medel för att undvikaelt totalt stopp innan fattar ett nytlenergipolitiskt beslut? Jaganser det angeläget att få veta vad som kommer att hända efter den I januari1979 när de tillgängliga medlen tagit slut. Anslag måste beviljas, och manmåsle få vetskap om huruvida det är gott om tid, så att man kan planera. När kommer regeringen att ge besked om laddning av ? Detaren viktig fråga för den anställda driflspersonalen. Jag är faktiskt räddföratt regeringen försöker hitta på några nya knep för att ytterligare skjutapå beslutet. Det var på den här punkten som jag tänkt fråga när hantänker besöka Forsmark. Det är faktiskt bråttom också, när nu den enakontingenten arbetare efter den andra slutar. Hur länge skall del dröja innan de övriga planeradeersättningsarbetena för de friställda forsmarksarbetarna kommer i gång? Delärju betydelsefullt att få svar också på den frågan, särskill för dem som harslutat så atl de får veta om de kommer att fä någol annat arbele i stället. Hur blir det med bergrummet i ? Jag irordel ärett jobb somskulle passa just för dem som har avskedals uppe i Forsmark. Meddelta, herr talman, ber jag att fä yrka bifall till de socialdemokratiskareservationerna. I detta anförandeinstämde () och (). En väsentlig del av den energitekniska forskningen i vårt land bedrivssedan ett 20-tal år lillbaka vid AB Atomenergis anläggningar i Studsvik. Denproposition om energiforskningen som vi nu behandlar berör därför också i höggrad Atomenergis verksamhet. Ianslutning till denna proposition har jag i en motion framfört vissa synpunkterpå den fortsatta verksamheten i Studsvik. Det är några av de frågor jag tagitupp i den motionen som jag nu litet närmare vill kommentera. Del är med tillfredsställelse jag konstaterar altenergiministern i propositionen framhåller alt han nu anser tiden vara mogenatt ange en delvis ny och utvidgad inriktning av bolagets verksamhet. Utöverforskning kring kärnenergin och kärntekniken kommer bolaget i fortsättningenatt få forskningsuppdrag inom bränsle- och värmetekniken och då med inriktningpå alternativa energikällor och den nya energitekniken - bl. a. i fråga omOärrvärme och spillvärmeulnyujning samt vidareutveckling av solfångare,solvärmesystem och andra möjligheter au utnytOa solenergi men också i fråga omförbrännings- och förgasningsteknik för olika inhemska energiråvaror. Ävenom verksamheten vid AB Atomenergis anläggningar i Studsvik således kommer attfå en delvis ny inriklning kommer den kärntekniska forskningsverksamhet sombedrivs vid an/äggningen även i fortsätlningen alt vara av slor belydelse. 1detta sammanhang kan jag, herr talman, inte undgå att beklaga den negativahållning som energiministern intar i propositionen belräffande R2-reaktorn iStudsvik. Med så mycket större tillfredsställelse noterar jag att utskottetenhälligt gjorl en klar markering beträffande R2-reaktorns centrala betydelseförden fortsatta forskningsverksamheten genom att uttala: "R2-reaktornhar utgjort och utgör en värdefull forskningsresurs såväl för den industriellaforskningen och utvecklingen som för den grundläggande forskningen ochforskarutbildningen i ." Utskottet förutsätter också att denaviserade utredningen om den fortsatta verksamheten vid R2-reaktorn ingåendeoch förutsättningslöst skall analysera och belysa de olika konsekvenserna avalternativa handlingsvägar. Genom atl ulskoitel uttalar denna uppfattning ochgenom att utskoltei också föreslår all som sin mening skall geregeringen till känna detta har de krav som vi från sörmländskt håll ställt idet här sammanhangel i en myckel väsenllig del tillmötesgåtts av utskottet. Ochdet hälsar jag med verklig tillfredsställelse. Jagkan dock, herr lalman, inte underiåta alt framhålla viklen av all verksamhetenvid R2-reaktorn får fortsätta. Det är nödvändigt dels för den fortsattaforskningsverksamheten, som jag redan framhållit, dels med hänsyn lillsysselsättningsläget i södra . Ävenutredning om R2-reaklorn som AB Atomenergi gjort framgår au om reaktorn läggsner kommer staten visserligen alt spara in de ca 25 miljoner som anslås lillreaktorverksamheten, men kommer avvecklingskostnaderna under ettantal år framål att uppgå lill 8-10 milj. kr. Den ekonomiska vinstenblir således obetydlig. Men den allvariiga konsekvensen blir alt ca 125personer, som är engagerade i forskningsverksamheten vid reaktorn,kommer att friställas. Men hänsyn till arbetsmarknadsläget är givetvis allasådana här reduceringar synnerligen allvarliga. Jag hoppas därför att framtidenskall visa atl forskningsverksamheten vid Studsvik även i fortsättningen kommeratt vara i behov av den tillgång som R2-reaktorn är. Det finns, som jag ocksåframhållit i min motion, ytterligare en orsak som Energiforskning,m. Energiforskning,m. Reaktorn är av avgörande belydelse för isotoplill-verkningen.Även om den inte omsätter mer än ca 2 miljoner . måste det såvälfrån beredskapssynpunkt som för en fortsatt ulveckling vara angeläget att denhär verksamheten i samverkan med kan fortsätta. Herrlalman!En annan betydelsefull del av verksamheten vid Studsvik är . Iproposilionen framhålls alt utbildningsministern anmält alt han avser atl läggafram en proposition belräffande biblioteksfrågorna. Del finns i det härsammahangel anledning all undersiryka att Studsviksbibliotekel är landetsspecialbibliotek för kärnvetenskap och kärnteknik. Litteraturbe-slåndelomfattar alla energislag såsom kemi, fysik, materialteknik m. m.Rapportinsamlingen vid omfattar totalt ca 400 000 mikrofilmaderapporter och ca 100 000 i orginalformat. VaOeår mottar ca 35 000nya rapporter som registreras, katalogiseras, insorleras och lånas ut. Härfinns alltså en omfattande dokumentation som även i fortsättningen bör behållasoch utvecklas. i bör förbli del specialbibliotek påkärnteknikområdet som det har förutsättningar att vara. Avde åtta olika punkter som jag tog upp i min moiion vill jag ylleriigare baraberöra en. Del gäller frågan om en cenlral energimyndighel. I en moiion, somjag väckte redan under den allmänna molionstiden i böOan av året, framhöll jagatl vi saknar en cenlral myndighet för energifrågorna. Detlaär en påtaglig brist. Energifrågorna är uppdelade på en mängdinstitutioner, som med fördel skulle kunna samordnas inom en enda energimyndighet. Medhänsyn till den vidgade roll för forskning och utveckling som Studsvik efterdagens beslut kommeratt få, är det också naturligt atl kravet reses att eneventuell kommande central energimyndighet lokaliseras i anslutning tillStudsvik, dvs. Del finns rationella, arbetsmarknadsmässigaoch andra förhållanden som talar för lämpligheten av en sådan åtgärd. Utskottethänvisar i sin skrivning till energiministerns frågesvar här i iböOan av mars månad .