prot · G10992 · 1977-12-31 00:00:00 — Dessastudier förändrar inte Saab-Scanias eller den övriga flygindustrins möjligheteratl planera för civila produktionsalternaiiv. (vpk): Jag hade knappast väntat mig att försvarsministern skulle bekräftapressuppgiflerna om atl en planering pågår för etl nytt stridsflygplan för 1990-talet. Undernormala förhållanden skulle oron kunna skingras genom att uppgifternadementeras från det ansvariga statsrådet. Jag skulle då ha kunnat tacka försvaret och sagt: Det var ju bra att ingen sådan planering pågår. Tackar görjag, men jag är nu inte övertygad. Talet om studier och om vad som skallersätta nuvarande flygplan kan dölja mycket långtgående planer. Detfinns dock en historia beträffande den militära flygplanstillverkningen. Jagsyftar på Viggenplanets tillkomst. Hur länge pågick förberedelserna av detlaplan innan del nådde offentligheten eller ? Första gången projektetnämndes vid namn för var 1963, men då var hela projektet myckel långlavancerat. Försvarsministern måste begripa all del mol denna bakgrund råder misstromot militäriedningens planer. beklagade alt jag skulle ta försvarsministerns ochriksdagens lid i anspråk med den här frågestunden. Till del kan man säga all omriksdagen fått en riktig redovisning av Viggenprojekiet i slutet av 1950-taleioch börian av hade kanske åtskilliga miljarder sparats. Det kanalltså vara väl använd tid. Vi kanske rent av hade haft utarbetade planer förcivil produktion vid i stället för som hot om arbetslöshet. Helatiden finns det huvudproblem som jag tagit upp med i bilden men somförsvarsministern bara snuddar vid i sitt svar. Om forskning och utveckling-eller studier eller vad man än kallar det - inriktas på att etl nytt flygplanskall vara påbörjat innan del gamla slullillverkats, då minskar ju bådemöjligheterna och motivationen för all salsa på civila alternativ. Detkan väl inte vara så svårt atl förslå att arbetare och tjänstemän vidSaab-Scania upplever sin situation som mycket otrygg. Varie diskussion omminskning av militärutgifterna omräknas i hur många som skall bli ulan jobb-därför att företagsledningen och statsmakterna vägrat att göra en ordentligsatsning på annan produktion än militärplan. Del kan inte vara så svårt atlbegripa alt det råder osäkerhet i en kommundär var femte förvärvsarbetandegåriill någon form av militär verksamhet. Vi måste få en ordentlig satsning på civil produklion iLinköping. Det är det vi behöver och inte planer på nya flygplan under1990-ialel! menar all jag skulle ha dementerat dessa uppgifter. Ja,del har jag gjorl. Jag har ju upplyst och kammarens ledamöter iövrigt om alt del inte pågår någon som helst planering av ett plan JA 90. HerrBerndtson hänvisar i sin fråga till pressuppgifter. Jäg har tittat i dessa. Detär den närstående tidningen som återgivit dem och somdessutom har en bild på det omtalade flygplanet 90 publicerad den 8 mars1978. Jag måste säga att det är mycket framsynt. Det visar sig vid en närmaregranskning av denna modell att den helt och hållet tycks överensstämma med -jaghar här bildmaterial som jag tyvärr inte kan visa, men kan ju tadel av det senare - MRCA Tornado, det attack plan som producerasav , och . Planet i Ny Dag har visseriigen försettsmed svenska nationalitets-beteckningar, men jag skulle vilja ge att han när han läser sådana här tidningsuppgifter och framförallt när han ser på bilder göra detta med viss kritik, även om det råkar vara ien tidning som lydligen är mycket närstående. försiggår ingen som helst projektering av ett nytt svenskt jaktplan.Däremot är det försvarsmaktens och militäriedningens skyldighet att i sinplanering försöka bedöma vilka egenskaper vi skall ha i del svenskaluftförsvarssyslemel kring . Inga som helst uppgifter finns i dagutlagda vid i det avseendet. HerrBerndtson tycks över huvud taget vilja skapa misstro mol försvarsledningen idetta land, och i så fall verkar inte ens en förvrängning vara ett otillåtetvapen. Vi kan ha en debatt om dessa frågor, men vi bör hålla oss till relevantafakta. Omplanerna på elt nytt svenskt stridsflygplan för 1990-lalel (vpk): Jag har faktiskt inte närmare diskuterat vare sig ifrågavarandetidningsartikel eller de illustrationer som har funnits. Jag har ställt en klarfråga om en sådan planering pågår och i så fall hur denna påverkarmöjligheterna till civil produktion. Jag tycker inte alt försvarsministernskall försöka smila undan den frågeställningen. Det är en huvudfråga för deanställda vid i . Det är huvudfrågan för Linköpingskommun, om det skall fortsätta med en så otrygg sysselsättning som f n. Nuhar försvarsministern förnekat att det finns några sådana planer, men motbakgrunden av hemlighetsmakeriet kring Viggenprojekiet harjag tillåtit mig altse kritiskt på både försvarsministerns besked och dementierna från Saab-Scania.Nu slår försvarsministerns förnekande av uppgifterna i protokollinom kort, och detta kan vara av betydelse . Om de var riktigaeller inte får framtiden utvisa. Men det allvariigaste i hela denna fråga ärenligt min mening alt när det gäller övergång till civil produktion står Omplanerna på ett nytt svenskt stridsflygplan .för 1990-talet regeringen likatomhänt som . Den frågan vill emellertid försvarsministern inte ägnanågon uppmärksamhet. Det är nog nödvändigt att kraven på en civil produktionförstärks, om de anställda vid skall kunna känna någon trygghet ianställningen. kunde redan av mitt ursprungliga svar på hans frågautläsa atl del inte förekommer någon planering av ett nytt svenskt flygplan.Att inom försvaret ha en planering angående vilket slags flygplanssystem somkommer atl behövas är, som jag sade tidigare, en klar skyldighet. Däremot äringenting sagt om huruvida ett sådant flygplan skall produceras inom landeteller köpas utifrån. Närdel gäller övergången till civil produktion vill jag bara påminna om atl den avregeringen tillsatta flygindustrikommittén bl. a. har till uppgift attundersöka på vilket sätt man - om man inte fullföljer utvecklingsarbetet enligtB3LA-projektet - skall kunna utnyttja de tekniska resurser som finns vid Saab.Även i det fallet slår in öppna dörrar. Om regeringen hade någracivila projekt att direkt skaka fram ur fickorna skulle vi nog ha erbjudit demäven till andra krisdrabbade företag . (vpk): Om jag tolkar försvarsministerns senaste inlägg rätt så innebär det välegentligen atl det pågår en planering men att försvarsministern inte villbeteckna den JA 90. Något är det ju som man håller på att planera och som skallersätta nuvarande flygplantyper. Vad jag har varnat för är en ny Viggenaflar,som får ta ställning till först när den har avancerat mycket långt. Sedanslår jag inte in några öppna dörrar när det gäller civil aliernaiivpro-duklion,för man har verkligen ingenting gjort i den vägen. Jag vill erinra om alt vi ien riksdagsmotion har citerat som talar om atl på kort sikt skulleövergångens smidighet i samband med av rustning till stor del bero påregeringarnas förmåga att förutse de typer av problem som kan uppslå och påförberedelsernas lämplighet. Om det är den sittande regeringens mening somförsvarsministern ger uttryck för måste jag säga alt förhoppningarna på den härregeringens förmåga att förutse de typer av problem som kan uppstå tydligeninte får ställas särskilt högt. Del är heller inte mycket som man har alt redovisanär del gäller förberedelsernas lämplighet. Det finns tydligen ingaförberedelser för en smidig övergång lill en civil produktion. Överiäggningenvar härmed slutad. §15 Tredje vice talmannen meddelade att på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle trafikutskottets betänkande nr 12 och justilieutskottetsbetänkande nr 26 i nu angiven ordning uppföras främst bland två gångerbordlagda ärenden. § 16 Anmäldes ochbordlades 1977/78:91 om radions ochtelevisionens fortsatta verksamhet m. m. 1977/78:99 om statligtlitteraturstöd m. m. 1977/78:110 omenergiforskning m. m. 1977/78:121 om ändring ilagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete1977/78:130 om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, m. m. §17 Anmäldes och bordlades 1977/78:1763 av TorstenStridsman och 1977/78:1764 av LarsWerner m..fl. med anledning avpropositionen 1977/78:94 om höjning av bensinskatten, m. m. 1977/78:1765 av m..fi. med anledning avpropositionen 1977/ 78:98 med förslag till lag om skatt på vissa resor, m. m. §18 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till kammarkansliet 1977/78:140 av Karl-ErikStrömberg (fp) till bostadsministem om belåningen av fastigheter tillhörigabostadsrättsföreningar: I regeringsförklaringen har regeringen uttryckt enpositiv uppfaltning om boende med bostadsrätt. Regeringen har också vid ettflertal tillfällen sagt sig vilja stödja en ordning där de boende genombostadsrätisformen i ökad utsträckning själva får ta ansvaret för och därmedges inflytande över den egna boendemiljön. Ett uttryck för denna inställningvar bl. a. det beslut som gjorde del möjligt för över 2 000 boende i Hallundaatt inträda i bostadsko-operationen. Även i andra sammanhang har övergång frånhyresrätt till bostadsrätt åtnjutit regeringens stöd. Enförutsättning för att bostadsrättsföreningar skall erhålla 99-procentigbelåning är bl. a. att kommunen utser en representant i föreningens styrelse.Om så inte sker kan statliga lån utgå till endast 92 96 av pantvärdet. INorrköping har man ansökt om representation i s. k. friabostadsrättsföreningar, dvs. bostadsrättsföreningar ej anslutna till HSB ellerRiksbyggen utan skötta helt i hyresgästernas egen regi. Frågan bordlades dock i kommunfullmäktige efter detatt kommunstyrelsen vid extra sammanträde beslutat yrka avslag. Motiveringentill avslagsyrkandet löd: "Kommunstyrelsen anser atlbosladsrättslägenheter skall produceras av befintliga bostadskooperativaföretag, som verkar helt utan enskilda vinstintressen." Mina frågor tillbostadsministem är: Anserbostadsministern att det bara är befintliga bostadskooperativa företag somskall åtnjuta förmånen av 99-procentig belåning? Harbostadsministem för avsikt att på något sätt förhindra att den här riskeradesärbehandlingen upprepas ? 1977/78:141 av GunnarOlsson (s) till industriministern om åtgärder för alt tryggaråvaruförsöriningen till vissa sågverk: I flera av våra län spelar sågverken en avgöranderoll från regional och lokal sysselsättningssynpunkt. Allt fler av dessasågverk hotas av nedläggning på grund av brist på råvara. Del största problemetpå lång sikt för sågverksindustrin är tillgången på råvara. Försöriningenmed råvara är ett problem även på kort sikt. Trots alt produktionen i sågverkenunder 1977 bara uppgått till har många förelag haftproblem med råvaruförsöriningen. Engradvis nedskärning av kapacitet inom sågverksnäringen tycks vara ofrånkomlig.När anpassningen av kapaciteten sker måste man emellertid söka undvikanedläggningar av sågverk, som är av avgörande betydelse för sysselsättningen ien bygd. Sågverksindustrin är i huvudsak en småföretagsindustri, och på mångahåll i landet är ortens sågverk den enda industrin. Såär förhållandel i flera av våra skogslän, bl. a. i . Här har nuVänerskog planer på att avveckla Hannäs Sågverk i i , med 88anställda. Enligt en presenterad utredning vill Vänerskog avveckla ytterligaretvå sågverk. Totalt berörs 192 arbetare och 18 tjänstemän. Tilldetta koinmer atl man avser att lägga ner sågverket i omkring den 1oktober 1978. hardriften vid sågverket i Högboda upphört. I samtliga fall åberopasbrist på råvara. Detena sysselsältningsobjektet efter det andra försvinner således på grund avbrist på sågtimmer, och på flera orter har dessa sågverk ur sysselsättningssynpunktspelat en avgörande roll. Vilkaåtgärder ämnar statsrådet vidta för atl trygga råvaruförsörjningen för desågverk, som kan bedömas vara av avgörande betydelse för sysselsättningen iframför allt glesbygderna? §19 Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1977/78:341av () till kommunikationsministern om utformningen av omslagtill telefonkatalogen: har för tredje året i radbeslutat utlysa en tävling bland skolungdom för alt få fram omslag tilltelefonkatalogen. det lämpligt att statliga verk undandrar yrkesverksamma konstnärerarbetsuppgifter av delta slag? 1977/78:342av () till industriministern om åtgärder för alt tryggasysselsättningen för anställda vid i : etablerade , medgeneröst ekonomiskt stöd från staten, ett filialföretag i . Antaletanställda växte till nära 250. Företaget är nu krisdrabbat och antaletanställda är nere i cirka 140. Ytterligare neddragningar planeras under 1978och 1979. Oronför jobben är slor hos de anställda som fruktar att fabriken kommer att läggasner. Besked om etl sökt industrigaranlilån för all trygga driften har ännu intelämnats och industriministerns löfte om en ersättningsindustri harheller inte infriats. Jag vill därför slällaföljande frågor lill industriministern: Vilka åtgärder ärindustriministern beredd att vidtaga för atl trygga jobben för de berördaanställda i ? När kan besked lämnas angåendedet sökta industrigarantilånel? Hur långt har planerna på enersättningsindustri avancerat? 1977/78:343av () till budgetminislern om avgiftsbeläggningen av statligaparkeringsplatser: Regeringenbeslöt 1970 atl statliga parkeringsplatser skall avgiftsbeläggas. Sedan desshar försöksverksamhet ägt rum på vissa platser. Försöksverksamheten harsåledes pågått . Uppenbarligen måste tillräckliga erfarenheter nu havunnits av denna verksamhet. Alt låta den förmenta försöksverksamheten fortsättainnebär att vissa statligt anställda tvingas att betala för parkeringsplatsermedan andra slipper. Rättvisan i etl sådant förhållande förefaller dunkel. Medhänvisning lill det sagda vill jag fråga budgetminislern: Avser regeringen attvidtaga någon åtgärd med anledning av del fattadeprincipbeslutet om avgiftsbeläggning av ställiga parkeringsplatser? 1977/78:344 av JoakimOllen (m) lill budgetminislern om rätten till förvärvsavdrag vidinkomstbeskattningen: F. n. råder viss oklarhet om vem av föräldrarna somskall tillerkännas förvärvsavdrag om de har gemensam vårdnad av barn. Medanledning härav vill jag fråga budgetminislern: det lämpligt att statliga verk undandrar yrkesverksammaförvärvsavdrag vid gemensam vårdnad? 1977/78:345 av KunSöderström (m) till socialministern om ordvalet i författningstext: I propositionen 1976/77:40 tilldeladessocialstyrelsen del centrala ansvaret för samhällets alkoholpolitik. 1samband därmed överfördes riksskalteverkets hittillsvarande uppgifter påalkoholområdel till . Riksskatteverkethar i meddelande (RSV Al 1975:3) utfärdat föreskrifter för godkännande avalkoholhaltiga essenser och aromer, avsedda att användas vid framställning avkonfektyr-, bageri-, charkuteri- eller liknande varor. Ett av kraven - f ö. delsom vanligen kom lill praktiskt bruk - var all "Smakkoncentrationen ärsådan atl essensen/aromen bedöms vara odrickbar även vid utspädning till enalkoholhalt av ca 10 volymprocent.'" Sedanhuvudmannaskapet ändrats har i författningssamlingen SOSFS (S)1977:84 utfärdat liknande föreskrifter för godkännande, men har då beträffandekraven gjort följande ändring: "Smakkoncentra-lionen är sådan attessensen/aromen vid organolepiisk undersökning bedöms vara odrickbar även omden späds ut lill en alkoholhalt av ca 10 viklspro-cent." atl ovannämnda ändring står i överensstämmelse med strävandena attgöra förfaliningsspråket mer förståeligt? §20 Kammaren åtskildes . (Siffrorna avser sida i protokollet) , () 60, 64,65 Alemyr, () 14, 16 , Hans (s) 6, 7 , () 30,37, 38, 43, 44, 48, 54, 55, 63, 64 , Per (s) 65 Berndlson, (vpk) 96,97, 98 , , i (m) 72 Diesen, () 34, 38,39 , () 50 , ,socialminister 86, 88, 89, 91, 92 , (vpk) 67, 72 , (vpk) 39,43, 44, 49 , statsråd3, 4 Krönmark, ,försvarsminister 92, 94, 95, 97, 98 , Inga (vpk) 57, 90,91,92 Lorentzon, (vpk)87, 88, 89 Lövenborg, (apk) 56 , Bernl (s) 10, 12,13 , () 3,5 Rönnung, () 60 , () 52,54, 56 , Per () 44,50, 71 , (vpk)93, 94, 95 , ,statsråd 5, 7 , () 8, 10 Åsling, ,industriminister 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16