prot · G109126 · 1977-12-31 00:00:00 — siade -även om jag inte minns ordalydelsen - att det var lur att våra synpunkter intefär göra sig gällande. Det är inte första gången som jag fått höra detta. Jag skullekunna nämna en annan fråga, som också blev en slor fråga i valrörelsen. Men detvar inte så fariigt för mig. Vi kan mötas i en ny valrörelse. Jag är inte räddför alt stå för dessa synpunkter. Jag skall gå ut i länet och tala om hur jaghar talat och vad jag tycker i den här frågan. tycker det är så besväriigl alt vi inte preciserat oss när det gällerordet utvärdering. Ordet utvärdering är bekant i det här huset. Jag tror intedet är någon riksdagsledamot som behöver ha någon förklaring - alla vet vad vimenar med det. Såsade jag alt det var ett tafatt svar. Det tycker jag, och många kommer atttycka det - och det får och utskottet finna sig i. Jagkan tala om atijag vet en hel del om sjukvården, resurserna osv. Varför, sägerGöran Karisson, skall vi behöva lagstifta när det inte har skett någraövergrepp? Ja, den dag när del sker ett övergrepp tar det ändå en del tid altlagstifta. Varför inte göra det när vi är överens? Då behöver det inte bli merdebatt om detta. i (m)kort genmäle: ställde en fråga till mig, och jag skall försöka besvaraden. Han sade atl han inte förslår vad jag menar och att jag för ett juridisktobegripligt resonemang. För honom var det hela juridiskt självklart. Jag vill iall ödmjukhet säga att för mig är det alltså inte lika självklart, och dettahar tagit sig uttryck i några satser i det särskilda yttrandet och kanske ocksåi vad jag har sagt i kammaren . Jaghar gjort den iakttagelsen att det finns 14 juris kandidater i , därav2 i det socialdemokratiska partiet, nämligen och . Detfinns ingen jurist i i , och det är nog unikt ihela västvärlden. Jag är också ledsen att jag nu inte har sett någon jurist ikammaren, förden här diskussionen harju, sett ur min synvinkel, räu mycket medjuridik att göra. Närjag studerat regeringsformen harjag emellertid inte kunnat se att det finnsnågot utrymme för hot om lagstiftning bland de former för umgänge med omväridensom har. Nusäger att jag borde ha reserverat mig. Självfallet övervägde jagockså det. Men som jag sade i mitt yttrande har jag varken kunnat biträdamotionärernas förslag eller helhjärtat ansluta mig till utskottets skrivning.Jag fann då alt det rimligaste var atijag trots allt stod kvar vid utskottetsskrivning men ändå markerade de synpunkter jag hade i frågan. Omjag hade hafl bättre kontakter med än vad jag hittillshar haft, så skulle jag ju ha lärt mig alt man där har uppfunnit en ny metod, tillämpad i tronföljdsfrägan, nämligen att inte delta i beslutet. Men denär, såvitt jag vet, okänd i riksdagsordningen. ALLANÅKERLIND (m) kort genmäle; Jag har både i min motion och i anförandet här redovisat huraborterade levande barn kan behandlas på våra sjukhus. Den frågan har inteberörts på något sätt i utskottels betänkande. Inte heller har under sitt anförande på något sätt berört den. när det gäller den nuvarande abortlagen är att lagen inte har visatsig ge ett avskräckande resultat. slutsatser är avskräckande. () kortgenmäle: Först någraord till i . Jaganser att om man skriver ett särskilt yttrande med det innehåll som yttrande har, skulle det snarare ha varit en reservation än ettsärskilt yttrande. Jag har självfallet inget emot att isinneväriden står på utskottets sida. Men jag tror att det skulle ha varit ännubättre om i så fall inte hade uppehållit sig vid de juridiskaaspekterna såsom han gjort. Vadvar det nämligen regeringsrätten gjorde? Man svarade på de klagomål som hadeställts dit över alt det inte finns någon lagstiftning. Och det vel ju varendaledamot i riksdag - det finns ingen lagstiftning i frågan. Vi har sagtatt vi inte behöver lagstifta. Vi an.ser att man inle behöver göra det därföratt man kan klara saken utan lagstiftning. Det är därför jag vill ha beskedfrån i . Men jag måsle säga att svartillfredsställde i varje fall inte mig i del avseendet. säger att det jag yttrade var uppseendeväckande. Nej, det är detinte, , om man vet bakgrunden till det hela. gått emot abortlagstiftningen. Han har fört en helt annan linjei frågan, och det var därförjag sade att det är väl att varken herrFridolfsson, eller har något inflytande i delavseendet på lagstiftningen i stort. SvenJohanssons resonemang om , länet och alltsammans tycker jagmed föriov sagt är trams, och det föranleder inte någon replik från mig annalän när han beskriver utskottels betänkande som tafatt. Vi har klarlagt varförvi inte vill gå med på den motion som har väckt. Om inte svarettillfredsställer honom kan inte utskottet hjälpa det. Till villjag säga, all om vi hade atl välja mellan legala och illegala aborter - detärju det som blir följden om herrarnas inställning till lagstiftningsfråganskulle gälla - sä undrar jag vilken skada som skulle åstadkommas om man gicktillbaka till den lagstiftning som ledde människorna till att göra illegalaaborter. Det förhållandet, , skall vi vara väldigt tacksamma föratt vi inte har. De legala aborterna görs på ett tidigt stadium, ochdärför är det inget avskräckande exempel när del gäller den nya lagen. FILIPFRIDOLFSSON (m) kort genmäle: Jag har en bestämd känsla av atl försöker framställa migsom mörkman. Men det går ju inte, fördel ärjag inle. Jag aren vanligMedelsvensson. Men jag har motionerat i en fråga som är oerhört betydelsefullför en stor grupp människor i samhället. Denna stora folkgrupp -sjukvårdspersonalen - som har samvetsbetänkligheter härvidlag behöver lagligtstöd. Det är det jag har talat om. försöker då inför kammaren -och han tror att han skall få in det i någon tidning, och han får måhända indel i - framställa detta som någonting alldeles otroligtmörkt, svårt och felaktigt, men det går inte, för det här är en allvarlig fråga- och sådant kan man tala om även i denna kammare. Den är allvarlig så tillvida att den berör många människor som jag tror upplever som ganska vårdslöst. SVENJOHANSSON (c) kort genmäle: Jag vill bara säga en sak till , eftersom han påstod attdet var väl att inte de synpunkter jag har framfört kan få göra sig gällande.Jag ställer frågan än en gång till : Vad är det jag har begärtoch talat om? Jo, en utvärdering av abortlagen, en sådan som man förbereder iDanmark osv., och sjukvårdspersonalens lagfästa rätt. Vad är det som skullevara så fariigt? Sedandetta att vi tycker att utskottsbetänkandet är tafatt. Ja, jag har sagt att vitycker del. har stått upp i denna kammare och tycktilla om utskottsbetänkanden i andra sammanhang och från andra utskott, och detfår han gärna göra. Men jag har sagt vad jag lycker i det här föllet. GUNNyVRBIÖRCK i (m) kort genmäle: Jag beklagar givetvis att jag intelyckades tillfredsställa . Betygsältning ärju nu inte såpopulärt, men personliga omdömen skulle få vara kvar, efter vad jag förstår.Vid närmare betänkande har jag emellertid kommit fram till att jag egentligeninte vet vilket som är bäst - att lyckas tillfredsställa elleratl inte lyckas. () kortgenmäle: Det är inte jag som bryr mig om vad säger eller tycker,men det är väl närmast beklagligt alt en ledamot i utskottei skriver ettsärskilt yttrande av den kaliber som har gjort. Vad jag sagl är atl det borde ha varit enreservation i stället. Då hade jag haft mycket mer respekt för änjag för av det särskilda yttrandet. BeträffandeFilip kan jag säga att jag inte behöver framställa honom sommörkman, och i fråga om är det ju alldeles uppenbart att detinte lönar sig att resonera med honom i detta fall. innerstainställning är att abortlagen är av ondo, och i sin allmänna syn har han bådetalat och röstat mot den. Att han nu nöjer sig med en utvärdering av hursjukvårdspersonalen ser på frågan och vill ha en lagstiftning beträffande dennaär bara en liten del av det hela. Jag nämnde att herrar Åkeriind, Fridolfssonoch var emot abortlagstiftning och att det var väl att de intefick bestämma utvecklingen här i landet. Jag är fortfarande beredd att stå fördetta. Jag tror att det är mycket lyckligt för folk att det finnsmänniskor med litet större vidsyn och att dessa skapat den modernaabortlagstiftningen. Andrevice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet föantecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. Då och då träffar jag en liten tös. Hon är kanske , glad ochälsklig. Hennes mor kom till läkaren när hon väntade henne. - Ja, ni vill haabort och ni skal I givet vis fådet. Ni har ju flera barn förut.-Nej, jag villinte ha abort. - Ja, men barnet kommer att bli en börda. Ni är över 40 ärgammal. - Ja, men jag har två ord, sa mor. Det ena är Barn är en guds gåva, ochdet andra är Du skall icke dräpa. De äldre barnen i hemmet är vuxna och borta snart. Den lillaflickan är en solstråle. Gjorde mor fel? Har jag fel? Jag har talat här i så många debatter. Jag ber nästan omursäkt för att jag talar från denna utgångspunkt. Jag vet att det finns eUkompakt motstånd mot det jag säger. Men jag har läst: Duskall icke dräpa. Detär budordet, det är . Det lärde jag . Herre över liv och dödär en ensam. Utsläckandet av liv tillkommer icke oss. Varje individ ärokränkbar; människans integritet skall samhälletskydda och försvara. Har jag fel? Fostretär en individ. Den ofödde för icke dödas. Den ofödde har rätten till liv. I vårurkund lärde vi att räknat våra dagar-ja, det heter "Duhar varit mitt stöd allt ifrån moderiivet, ja, du har förlöst mig ur min modersliv." Om son heter det att han"spratt till av fröjd" redan när han var ett vid ungefärtjugonde veckan. Därför har kristenheten hitintills omfattat tron på denoföddes livsrätt. Är nu inne i en efterkrislen tid? Jämställdhetenomfattar också de ofödda. Demokratin har varit positiv till allas lika rätt.Demokratin är positiv till livet. Kan man då i vårl samhälle döda 25 96 av fostren - som detskett ? Man måste undra: Hur kommer det att bli rned de orkeslösa, degamla? Har vi råd med dem? När man talar om legal abort-det kommer av detlatinska ordet lex som betyder lag-ja, då må man minnas att legalt betyderlagligt. Ärdet inga betänkligheter i kammaren inför legalt dödande pä ettområde, bör man fråga hur långt denna respektlöshet mot livet kan utveckla sig. Har jag fel? Finnsdet bland de ansvariga i vårt land inga betänkligheter inför att mer än30 000 barn faller offer för abortdöden ? Kan regeringen vara lillfreds inför födelsetalet nu? Kanläkare finna det riktigt att stå i dödens tjänst? Läkareden var en vacker formel.Gäller samvetsfriheten icke sjukvårdspersonal? Våraresurser är otillräckliga, det är köer till vissa vårdplatser. Varje timmesvård kostar mycket pengar pä ett sjukhus, vid en klinik, i en operationssal.Vad kostar 30 000 aborter? Och de patienter som i stället fick vänta påbehandling - kanske patienter med cancer - vad kostade det dem? Jag tycker att situationenär skrämmande. Vihar icke rum för barnen i välfärden. Vi har icke råd! Det finns en grupp somkallar sig RÅDO, vilket betyder Rum Åt De Ofödda, men dess arbete tycks inteuppskattas av samhället - fastän det i den gruppen finns mänga som vill ta handom ett barn. Kvinnan-modern vill födasitt barn! IngaLantz talade här om kvinnans rätt. Jag har hört detta, inte minst av kvinnor idebatter här, . Hon sade också att vi hårt fördömer. Kära !Vi färdömer inte hårt. Vill förena sig med mig för att skapa ettbättre samhälle? Jag vet att det kommer att bli bättre om kristendomenförverkligas. Delär inte/o'mnart vi skall skylla för det som sker. Ett barn har alltid också enfar. Var är hans ansvar, vad vill han? Männens roll är här ynklig i många fall! Mångaav de abortsökande är unga-ja, de är själva barn . Man räknar medatl ca 7 000 tonårsflickor fär abort. Nog behöver vi ett bättresamhälle! Dessa flickor är grymt diskriminerade av oss - märk, ,atijag sade oss.' - som bär ansvaret för samhällets utformning. Tänk, att vidden åldern utsättas för "kärieken" i denna form och allt som kan blikonsekvenisen av det för hela livet! Vi måste fråga: Fick de några hem som små,dessa tonåringar, någon föräldrakärlek, syskongemenskap och positiv fostran?Fick de veta om livets värden och livets risker? Jag vet att i många fall nåddedem aldrig strömmen från de kraftkällor som vi en gäng närdes av. Harjag fel?Många av dem är skadade för alltid! Vadsäger forskningen, vad säger läkarvetenskapen? En ung flicka som tvingas att tabort sitt barn kan fysiskt och psykiskt fö skador för alltid. Skräms inte någonav utvecklingen? Kan det vara möjligt att också kyrkan ändrat synsätt ellerresignerat? Man har sagt mig det. Det ser ut som om hade arkiverats och budenblivit museala. "Du skall ickedräpa!" Dethar i samband med samtalen om kyrka och stat påståtts att större delen av vårtfolk vill ha kyrkan kvar - men om kyrkan inte har kvar sin grundval, kan deninte bestå. En yttre form kan bevaras, men den är värdelös, ja, skadlig.Dessutom kommer rättssamhället i demokratisk mening att vara upplöst. talade om vidsyntheten, men jag vill kalla den för trångsynthet.Abortlagen och de ansvarigas attityd till den tyder på att vårt folk håller påatt skrota sina fäders tro. Den etik som är rättsstatens grundval är övergiven. Delhar funnits ett heligt märke på människan; en hög bild har hon burit. "OchGud skapade människan till sin avbild, till avbild skapade han henne, och kvinna skapade han dem." Orden är ur . Vartnyfött barn bär icke blott mors bild - människans bild - utan också den Eviges.Ett under släkte efter släkte! Varje mor såg människans ansikte och därmedockså ansikte i sin sons, sin dotters, ansikte, och hon gladdes ät att enmänniska var född till världen. Under generation efter generation var detskapelsens under: "Ja, du har föriöst mig ur min moders liv!" Vadskulle det ha varit för läge för oss, om aborterna haft samma omfattningunder ? Skulle genierna - , ,, , , - ha fötts? Hardet icke funnits omistliga människor bland de hundratusenden som"bortopererades" - i detta sammanhang ett ohyggligt verb! - baraunder vårt 1970-tal? Och alla varde unika, enastående, älskade av , värdaatt älskas av oss, av alla. Deras hand skulle kanskevälsignande ha lagts på oss en gäng. Det är natt. Det är sent pä jorden. Iskålen, i brännugnen, läggs den som skulle ha berikat vår värid, nuets menlösabarn. Och ändå bär det alltfort människans bild och bild! Nuvaggar mitt hav sina vågor vid gryningens eviga dän. Jag lyssnar till vågornaskärlek och vaggar min son. Isädesfälten går vinden och vaggar nattliga strån. Jag lyssnar till vindarnaskäriek och vaggar min son. vaggar de evigavärldar som tystnaden kommer ifrån. Jag känner hans hand här i mörkret ochvaggar min son. Enmor mitt i livets mening och livels rikedom.Gabriela ja till livet i mästeriiga tolkning. INGALANTZ (vpk): frågade minst tio gångerunder det här mässande anförandel om han hade fel. Jag vill bara kort svara:Det har han! Övertäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskoltels hemställan, dels motionen nr 445 av AllanÅkerlind och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1089 av SvenJohansson m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 26 mom. 3 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinnernej har kammaren bifallit moiionen nr 1089 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då SvenJohansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels motionerna nr 1089 av SvenJohansson m. fl. i motsvarande del och nr 1501 av , ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja Sedan FilipFridolfsson begärt votering upplästes och godkändes Nr 126 Densom vill att kammaren bifaller socialutskotlets hemställan i betänkandet nr 26 mom. 4 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionerna nr 1089 av saloppsporlen m. fl. i motsvarande deloch nr 1501 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då FilipFridolfsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: anmälde atl han avsett att rösta jamen av misstag nedtryckt nej-knappen. 1977/78:21 med anledning av motioner om vissatransportfordons utrustning, m. m. 1977/78:16 med anledning av motion om normer förbuller från motorfordon 1977/78:17 med anledning av motion om rätt förveterinär att i vissa fall fö anlita helikopter Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §3 Lån till investeringar inom trav- och galoppsporten betänkande 1977/78:18 med anledning av motion om lån lillinvesteringar inom trav och galoppsporten. Idetta betänkande behandlades motionen 1977/78:1401 av m. (s), vari såvitt nu var i fråga (yrkandena 16 och 17) hemställts att riksdagenskulle 16. till Län för vissa investeringar inom trav- och galoppsporten /79 medge att för låneverksamheten fick disponeras högst . av det till riksstalen för /77 anvisadeinvesteringsanslaget Lån till vissa investeringar inom trav- ochgaloppsporten, 17. till inkomsttiteln anslag överföra 9 protokoll 1977/78:125-126 LåntUl investeringar inom trav-och galoppsporten av det tillriksstaten för /77 anvisade investeringsanslaget Lån till vissainvesteringar inom trav- och galoppsporten. Utskottet hemställde aU skulle avslåmoiionen 1977/78:1401, yrkandena 16 och 17. Resen'alion hade avgivits av ,, , , , (samtliga s) som ansen atl utskottet bort hemställa allriksdagen med bifall lill motionen 1977/78:1401, yrkandena 16 och 17, skulle 1. medge atl lOOGOOOO kr. av det för budgeföret1976/77 anvisade investeringsanslaget Lån till vissa investeringar inom trav-och galoppsporten under /79 fick användas för det med anslagetavsedda ändamålet, 2. besluta att lill inkomsttiteln överföra . av det för /77 anvisadeinvesteringsanslaget Lån till vissa investeringar inom trav- och galoppsporten. HÅKANSTRÖMBERG (s): Jordbruksutskottels betänkande nr 18 behandlar, med anledning av densocialdemokratiska motionen I40I, frågan om län till investeringar inom trav-och galoppsporten. anvisade för budgelårel 1976/77 ell låneanslag om20 milj. kr. lill investeringar inom trav- och galoppsporten. Av olikaanledningar har investeringarna blivit fördröjda, och anslaget har således intekunnat utnyttjas utan kvarstår med oförändrat belopp. Eftersomdet även för nästkommande budgetår är oklart om alla planerade investeringarinom trav- och galoppsporten kan komma till stånd föreslår vi socialdemokrateri utskottet i den reservation som vi fogat lill utskottets betänkande aulåneanslagel till investeringar inom trav- och galoppsporlen får omfatta högst10 milj. kr. och att resterande 10 miljoner överförs till . Även om man mot all förmodan skulle kunna klara planeradeinvesteringar under nästkommande budgetär, och även om de här planeradeinvesteringarna kan anses vara mycket angelägna, finns del ändå i det nuvarandeekonomiska läget all anledning att iaktta mycket :>tor resirikliviiet närdet gäller statens utgifter och därför också begränsa investeringarna förnästkommande budgetår till 10 milj. kr. Meddet anförda ber jag, herr lalman, att få yrka bifall till den socialdemokratiskareservation som fogats till jordbruksutskottets betänkande nr 18. HANSWACHTMEISTER (m): Med hänvisning till utskottets betänkande yrkar jag bifall lillutskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr 18 röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då HåkanStrömberg begärde rösiräkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 1977/78:19 med anledningav propositionen 1977/78:107 om godkännande av överenskommelser mellanSverige och om fiske och om vissa gränsfrågor1977/78:20 med anledning av propositionen 1977/78:108 om godkännande av 1977 årsinternationella sockeravtal 1977/78:52 med anledning av propositionen1977/78:133 om ändring i lagen (1968:576) om Sverigesstadshypolekskassa och om stadshypoteksföreningar, m. m. Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §5 Ändring av benämningen betänkande 1977/78:25 med anledning av motion om ändring avbenämningen lill . Det ärende kammaren nu har att behandla tillhör förvisso inte detyngsta under innevarande session. Mängaav kammarens ledamöter har säkert hört historien om masen som skulle köpa enjordglob. Efter atl ha tittat på vad affären hade att bjuda kallade han påexpediten och fråga om det inte fanns, som han uttryckte sig, en liten kula medbara på. Meddenna lilla historia som bakgrund villjag göra några reflexioner kringcivilulskottets yttrande över min motion, i vilken jag föreslär att namnetKopparbergs län ändras till . Utskottethar tre argument mot en namnändring: för det första att det nuvarandelänsnamnet har en mycket lång och unikhistoria, fördel andra att olägenheternaav att läns- och landskapsnamnen inte överensstämmer är begränsade, och för dettredje att en namnändring bör omfattas av en bred opinion med lokal förankring. Imotionen förnekas inte - snarare tvärtom - att namnet har enlång och intressant historia. Till historien hör dock att landskapsnamnetCialarna har en ännu äldre tradition. Vadjag emellertid tycker är väsentligt - och det underiåter utskottet sorgfälligtatt kommentera - är atl det nuvarande länsnamnet, trots att det alltså har ca300 år på nacken, inte alls har slagit igenom, utan landskapsnamnet ärdet somallmänt används. Det var bl. a. på detta faktum jag byggde min argumentering. Olägenhetenav att ha olika läns- och landskapsnamn när landskap och län i allt väsentligtär identiska är naluriigtvis en bedömningsfråga. Jag konstaterar bara att skalllänet marknadsföras i olika sammanhang så sker det med Dalanamnet som hjälp. Omden tredje punkten, att en namnändring bör omfattas av en bred opinion medlokal förankring, villjag säga att jag förstäu utskottets vink även om den varfin. Jag avser att återkomma med förhoppningsvis tyngre stöd från nästagång. Inför tyngden i civilutskottets enhälliga avslagsyrkande på min motionavstår jag från att yrka bifall till motionen. KJELLMATTSSON (c): Av någon anledning har motionen om ändring av namnet läntill hamnat hos civilutskottet. Eftersom detta kanske i föirstahand är en kulturhistorisk fråga har vi inhämtat yttrande från kulturutskottetoch i stort stött oss på den motivering för avstyrkande som kulturutskottetskunskaper har lett fram till. Jagvill med detta yrka bifall till utskottets hemställan. Trots många utredningarhar vi i det här landet inte lyckats förändra länsindelningen, och dä tror jaginte heller att ett antal motioner kommer att medföra någon förändring avlänens namn. Överläggningenvar härmed slutad. 1977/78:17 med anledning av motion om ersättning åtyrkesfiskare vid katastrofer i samband med oljeborrning §7 Utbyggnad av yrkesmedicinska enheter vid sjukhus Föredrogs socialulskoltels belänkande 1977/78:27med anledning av motioner om vissa medicinska specialiteter m. m. Idetta betänkande behandlades motionerna 1977/78:728av m. fl.