prot · G10983 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:83 §1 Justerades protokollen för den 10, 13, 14, 15, 16 och 17 innevarande månad. Omåtgärder för att rädda sysselsättningen i §2 Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i Industriministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda interpellation,1977/78:123, och anförde: har frågat mig om vilka åtgärder regeringen avser attsätta in i nuvarande läge föran rädda sysselsättningen i . Imitt svar på en liknande fråga av framhölljag alt del i första rummet måste ankomma på det företag som äger SurteGlasbruk att ordna ny sysselsättning för de anställda på orten. Jag informeradeom att företagsledningen utredde vissa projekt som skulle kunna ge nysysselsättning. Enligtvad jag har inhämtat har företagsledningen undersöktflera förslag som skulle kunna minska bortfallet av sysselsättning. Tyvärr harännu inte något av dessa förslag kunnat förverkligas. Företagel har meddelatatt ett begränsat antal personer i fortsättningen kommer att kunna erbjudassysselsättning i förelagels verksamhet i . Ensamrådsgrupp har bildats av företaget, de fackliga organisationerna och Alekommun. Denna fortsätter diskussionerna om olika förslag för att finna nyasysselsällningslillfällen. Jag utgår från att alla ansträngningar kommer attgöras för att finna en positiv lösning på frågan. Samrådsgruppen kommer attbiträdas av verkställande direktören för . WIVI-ANNERADESJÖ (s): Jag lackarindustriministern för svaret. Visstfick jag svar på en liknande fråga , då industriministernhänvisade till PLM AB:s ansvar för de anställda liksom till företagets ansvarför alt skaffa ersättningsindustri till . Detta var vi helt överens om.Jag fick också i svaret ett klart besked om att när det gäller orter som ärstarkt beroende av ett eller ett fåtal industrier och en nedläggning blirnödvändig, är regeringen beredd att sälta till alla de arbetsmarknadspoliliskaoch regionalpoliliska medel som slår till buds. Nuhar det visat sig att PLM inte har klarat av sin uppgift att etablera ellerförmedla ersättningsindustri till . Som jag påpekat i min interpellation Omåtgärder för att rädda sysselsättningen i uttalade företagsledningeni att del såg rätt ljust ut med avseende på fortsattsysselsättning. Flera företag var intresserade av att förlägga tillverkningtill Surle och en stor del av de anställda vid i skulle, enligtuppgift, kunna beredas anställning i företagets glasbruk i och . Viden närmare granskning av de företag som, enligt PLM:s uppgift från augusti1977, kunde tänka sig atl göra elableringar i visade det sig att detrörde sig om företag som redan hade verksamhet på andra orter och som inte ensvar tillfrågade om flyttning. Ivadgäller flyttning av anställda till och hade inte ensMBL-förhandlingar begärts. I sammanhanget kan det också nämnas att det på dessaorter redan finns en betydande arbetslöshet. Somindustriministern nämnde i sitt svar har ju den tillsatta samrådsgruppenbörjat sitt arbete, och den har nått betydande resultat. Det är glädjande allse alt det redan nu finns möjligheter atl skapa ca 200sysselsättningstillfällen, därför atl flera förelag har visat ett seriöstintresse. Delstora problemet just nu är alt dessa projekt inte hinner genomföras . Vad som behövs är alt PLM omprövar sitt beslut ochsenarelägger nedläggningen med ett halvt till . Enligt vad jag erfaritskulle detta inte vara helt omöjligt. Det finns förutsätlningar atl driva SurleGlasbruk ytterligare någon lid. Enligt företagels prognoser krävs detfaktiskt att Glasbruk har fortsalt drift, då de övriga bruken inte harkapacitet alt täcka Glasbruks hela produktion. PLMmenar också alt man skall gå in i 1979 med ett lägre lager . Gör mandelta som Glasbruks maskiner tas bort. förstoras emellertidsvårigheterna att hålla PLM:s kunder med glas i enlighet med uppgjord prognos.För att klara detta ämnar man strypa tillförseln av exportorder. Enligt minmening är inte detta acceptabelt . Jagmenar, herr talman, alt det är dags atl regeringen går in med åtgärder, som viblev lovade när jag tog upp denna fråga 1976. På något sätt måstesysselsättningen i Surle räddas både för de anställdas trygghet och förkommunens skull. Jag noterar att har uppmärksammat de goda resultatenav samrådsgruppens hittillsvarande arbete, och jag vill gärna instämma iWivi-Anne Radesjös omdöme att det är ett intressant resultat som bör kunna geeffekt . Dessutom vill jag notera som ett positivt inslag i dettasammanhang att Ale kommun nu bygger ett industrihus, etl projekt där f ö. ocksåPLM delvis går in. Vadgäller handläggningen av frågan måste det nu bli fortsalla överläggningarmellan facket och företaget. I vilken mån företaget kan skjuta uppneddragningen av produktionen, dvs. fortsätta produktion med nuvarande volymunder , måste bli etl resultat av överläggningarna mellande anställda och företaget. Vi är inom regeringen, som jag tidigare sagt, beredda attbeträffande de nya elableringar som kan komma i fråga ge det stöd som vi kanåstadkomma inom ramen för de instrument som är tillgängliga. WIVI-ANNERADESJÖ (s): De anställda på Glasbruk menar atl PLM inte tillräckligt tidigthar börjat söka efter ersättningsindustri. såg man varthän delskulle barka, och företaget har enligt de anställdiis uppfattning inte visatnågot större intresse för att skaffa ersättningsindustri ens efter 1975, närdet definitiva beslutet fattades. Det har framställts en myckel trevligbroschyr om hur bra är som industriort, men så myckel mer har faktisktinte hänt. Del har skett mycket mer somsamarbetsgruppen varit verksam än under de närmast föregående två åren. i , där är beläget, an förde ijanuari månad i ett uttalande bl. a. följande: "Detkan inte vara riktigt varken mot de arbetande människorna vid Glasbrukeller mot samhället i övrigt att kapitalägarna på helt egna villkor skall fåbestämma över flera hundra människors framtid. Del är minsl sagt häpnadsväckandealt regeringen stillatigande åser hur kapitalägarna överlämnar problemet tillsamhället." Jagskulle vilja atl regeringen uppmärksammar de förhandlingar som skall ske mellande anställda och förelaget -jag tror att del är . Om inte någon överenskommelse om alt skjuta upp nedläggningen kan kommatill stånd, hoppas jag att regeringen gör vad den kan för atl åstadkomma ensådan överenskommelse, så att ersättningsindustrier kan komma till Surle medanmänniskorna finns kvar där. Omåtgärder för att rädda sysselsättningen åt anställda vid iUppsala Överiäggningenvar härmed slutad. §3 Om åtgärder för att rädda sysselsättningen åt anställda vid iUppsala Industriministern erhöll ordet för attbesvara (vpk) anmälda interpellation,1977/78:132, och anförde: har frågat mig dels om jag kommer att medverka tillall i inte läggs ned eller-om nedläggning ändå sker - tillatt ersättningsindustri tillförs kommunen, dels om jag avser att vidta åtgärderför atl hindra att företag investerar utomlands i stället för alt säkraverksamhet och sysselsättning i . Genomelableringsdelegationens samrådsverksamhel har jag fortlöpande hållit miginformerad om utvecklingen vid i . Verksamheten har underen följd av år gått med betydande föriuster. Företagsledningen bedömer att manfrån nuvarande utgångspunkter inte kan ge verksamheten någon framtid. Av dennaanledning diskuterar man f. n. ett Omåtgärder för atl rädda sysselsättningen åt anställda vid iUppsala antal olika alternativtill den nuvarande verksamheten. Etl av dessa är nedläggning av verksamheten.Etl annat är samarbete med en utländsk tillverkare. Detta senare alternativskulle kunna trygga sysselsättningen vid . Jag förutsätter att allaansträngningar för att trygga sysselsättningen görs. Eventuella åtgärder föratl söka ersättningsindustrier måste anstå till dess företaget och de berördafackföreningarna tagit ställning till de alternativ som diskuteras. Regeringenhar inte tagit ställning till den generella frågan om utlandsinvesteringar ärfördelaktiga för sysselsättningsutvecklingen i . Riksbankensvalutaslyrelse har emellertid möjlighet alt vid prövning av fråga om tillståndför svenska förelag att göra direktinvesteringar utomlands beakta ävenindustri- och sysselsätlningspolitiska synpunkter. Hänsyn av delta slag fårdock föranleda avslag på framställning endast om investeringen på grund avbeloppets storiek eller andra faktorer skulle åsamka landets intressenutomordentlig skada. Jag utgår från att Volvos ledning oberoende av dennalagstiftning fördelar koncernens totala resurser så att även de inhemskasysselsättningskraven tillgodoses. Jaghar , i svar på en interpellation av , framhållit atl jagär oroad över volymen av de svenska företagens utlandsinvesteringar. I syfteatt få frågan om de ökade utlandsinvesteringarna och de effekter dessa kan hapå ekonomi bättre belysta tillkallades en särskildutredning, utredningen (I 1977:06) om de internationella investeringarnasnäringspolitiska effekter. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Jag lackar industriministern för svaret, även om det inte innehöllnågot som kunde ge de anställda på några konkreta besked om dennärmaste framtiden. Enligtvad jag kan förstå av industriministerns resonemang är det två huvudalternativsom är aktuella, nämligen nedläggning eller samarbete med någon utländsktillverkare. Det skulle betyda att i stort sett drar sig undan ansvaretoch inte är berett att satsa några pengar för att hålla driften i gång. Vadbeträffar nedläggningsalternativet så har det blankt avvisats av fackklubbarnavid företaget, senast vid förhandlingar . De godtar inte heller någravaga löften om ersättningsinduslrier utan menar all självt skall ta sittansvar för fabriken och de anställda. Återstår då alternativet att samarbetamed någon utländsk tillverkare. Etljapanskt förelag, stortillverkare i utombordsmolorbranschen och därmed enkonkurrent till Volvo-Penla, har skymtat i sammanhanget. Det väcker nya frågor.Vi vet , av bittra erfarenheter på andra håll, atl utländskakapital intressen ännu mindre än inhemska är benägna au ta något ansvar ochupprätthålla sysselsättning och drift om den inte är tillräckligt lönsam. Kanindustriministern tala om vilka garantier man kan få av ett utländskt företagsom går in i ett sådant här eventuellt samarbete? huvud taget någonting allsför fortsatt drift och uppehållen sysselsättning? Kan del inte lika välanvändas till atl ytterligare el iminera en konkurrent, som visserligen ärdelvis utslagen men som det ändå är skönt att få full kontroll över? Vilkamöjligheter har industriministern att påverka utvecklingen och vad ärindustriministern villig att göra? Såtill den andra frågan i sammanhanget som är intimt förbunden med den första. har inte lust att salsa några pengar på sin lilla fabrik iUppsala. Den har, som industriministern säger i sitt svar, "under en följd av årgått med betydande förluster " och företagsledningen kan inte "geverksam heten någon framtid". har råd, och bedömer del lydligen som ytterst lönsamt, att göra en storsatsning på en halv miljard i en ny fabriki . Jag skall inte ta upp frågan om huruvida vi skall tillåta investeringar i diktaturiänder eller inte, den kan vi återkomma till. Jag skall uppehålla mig vid det faktum som står klart för alla, att stora företag, i dethär fallet , struntar blankt i sysselsäiiningsläget här hemma i , Jag begriper inie hur industriministern kan göra ett så barnsligt uttalande som i det härinterpellationssvaret: "Jag utgår från att Volvos ledning fördelar koncernens totala resurserså atl även de inhemska sysselsättningskraven tillgodoses," struntarväl, som jag sade tidigare, i den inhemska sysselsättningen, om den inte ärtillräckligt lönsam för ! Industriministernsäger också att regeringen inte tagit generell ställning till frågan omutlandsinvesteringarnas inverkan på den svenska sysselsättningen. Nej, den harinte tagits upp i några regeringsdeklarationer, men åtskilliga medlemmar avregeringen, framför allt ekonomiminister , härvid upprepade tillföllenframhållit att det är mycket bra ail svenska förelag investerar utomlands. Delär bra för exporten och därmed för sysselsättningen i . Fårjag fråga industriministern: Vad har de anställda på för nytta avalt flyttar 500 milj. kr. Blirdet över huvud taget till nytta för Volvos arbetare i , t. ex. vidTorslandaverken i , alt öppnar en ny, stor fabrik för bussar ochlastbilar i ? Del är gott och väl atl industriministern är oroad ochhar tillsatt en utredning om kapitalexportens effekter, men det räcker inte idet rådande lägel. Det måste till en skärpning i den tillståndsgivning som industriministerntalar om. Eller är industriministern ense med om attkapitalexport, sådan som den här aktuella, är till nytta för sysselsättningen iSverige? Omåtgärder.för att rädda sysselsättningen ål anställda vid iUppsala Får jag först erinra om att det ändå finns enfastställd och lagfäst rutin för hur samarbetet mellan arbetsmarknadens parterskall gå till i situationer som den här. Jag anar bakom både den här frågan ochden föregående frågan en strävan atl ifrågasätta del system med varsel ochövriga former av ordnade relationer mellan arbetsmarknadens parter som jagtrodde det fanns en bred politisk enighet om. Man får ju ändå finna sig i frånriksdagens sida att acceptera de lagar som själv har Omåtgärder.för att rädda sysselsättningen ål anställda vid iUppsala stiftat beträffande huröverläggningar mellan arbetsgivare och arbetstagare skall ske. Vi kan alltsåinte från politiska instanser-det må vara regeringen eller något annat forum -gå in och rubba den fastställda ordningen för förhandlingar. Närdel sedan gäller den fråga som ställer beträffande om jag kanutfärda garantier för att utländska förelag skulle kunna upprätthållasysselsättningen är det en självklarhet att det inte finns några möjligheteratt med anspråk på atl föra en seriös debatt utfärda garantier eller värderadetta projekt, som är angivet som ett bland fyra av den ansvarigakoncernledningen. Jag har inga möjligheter till del, och det finns inie hellernågra legala möjligheter att på detta stadium yttra sig över vad en samverkanmed ett utländskt företag skulle kunna leda till. Närjag utgår från att fördelar koncernens resurser så att man tar hänsyntill sysselsättningssituationen här i landet är del alltså utgångspunkten förstatens relationer med som ett vikiigi förelag i svenskt näringsliv. Viräknar med - och har anledning att räkna med - att ledningen för företagelkänner sitt sociala ansvar och ar medveten om att ett svenskt företag också harett ansvar för svenska arbetare och tjänstemän. Närdet gäller effekten av utlandsinvesteringarna är det väl tidigt att nu uttalasig om denna. Jag är medveten om att utlandsinvesteringar i många sammanhanghar varit ett sätt för svenska företag att slå vakt om en utlandsmarknad somman eljest inte hade kommit i åtnjutande av. Jag har exempel på det. Men detfinns också exempel där man kan ifrågasätta om det inte har skett enutflyttning. Vi har tillsatt den här utredningen, , för atl fåfakta i målet, när nu de svenska utlandsinvesteringarna böriar få en ganskabetydande volym. Sedanvill jag till också säga att erfarenheten visar att störredelen av de utlandsinvesteringar som genomförts har varit finansierade medutländsk upplåning och alltså inte i egentlig mening med någon form avkapitalöverflyttning från . Men det finns undantag, och delta skall vinu klarlägga. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Industriministern säger alt jag med den här interpellalionen skulle haifrågasatt systemet med varsel och förhandlingar. Det har jag inte alls gjort.Tvärtom har vi alllid i vpk framhållit vikten av skyldigheten för företagarnaalt utfärda varsel och ta upp förhandlingar medfackföreningarna på vederbörande industrier som hotas. Det är en litet oärligdebatteknik, herr industriminister, att försöka få undan frågeställningen pådet sättet. Vadvi däremot ifrågasätter är företagens goda vilja, och i del sammanhanget harvi så pass många konkreta exempel att vi inte behöver ta tillbaka någonting.När lönsamheten inte är tillräckligt hög- det behöver inte ens vara förlust -har företagens sociala vilja haft myckel låg nivå. Då är de inte alls bereddaatt ställa upp och ta något särskilt socialt ansvar. Det har vi sett alltförmånga exempel på, och det gäller också i det här fallet - i Företagel är inteberett att gå in och la ansvaret för den här lilla fabriken i . Man harförelagt facket-och det våren väldig diskussion om detta vid en MBL-förhandlingi onsdags i Uppsala-besked om atl del blir nedläggning såvida man inte kan fånågon utländsk tillverkare att la över ansvaret fördel hela. Då kommer vi in påfrågan vad det i längden nyttjar till. Vi har också en massa exempel på sådanainhopp från utländskt kapital. Efter elt eller eil par år har man haft sammaläge, och det har lika fulli blivit nedläggning. Jagvet myckel väl att regeringen, som industriministern framhåller, är maktlös isådana här sammanhang. Ni kan inte påverka kapitalinvesteringarna, ni haringenting alt säga till om när de stora företagen bestämmer sig för att lägganer eller vidta några andra åtgärder av del slag som del här är fråga om. Nikan försöka mildra verkningarna, men någon direkt och konkret rätt att ingripahar ni naturiigtvis inte i det system som råder - det känner jag självfalletväl till. Vadsom är intressant är ju om man på något sätt kan få garantier av en sådan härsamarbetspartner. Man kan åtminstone få veta hur länge del kan anses lämpligtatt uppehålla driften. Det är, som industriministern säger, naturiigtvisomöjligt för honom eller för någon annan i regeringen all nu stiga upp ochsvara på detta; det är jag fullt på del klara med. Vaddet gäller är alltså att , som har startat den här tillverkningen och somskulle ha ansvar för den, borde kunna pressas ytterligare. Då har juregeringen, som industriministern säger, vissa möligheter alt påverka de storaföretagen genom samarbetsavtal och på annat sätt - även genom ekonomiskapåtryckningar. Effektenav utlandsinvesteringarna är en mycket viktig fråga. Som industriministernsjälv säger har dessa investeringar stigit m>;cket brant, och kapitalströmmar ut ur vårt land - över 3,5 miljarder i förfjol och över 4 miljarder . Del låter ganska ihåligt när man försöker framställa det så atl detskulle vara bra förden svenska industrisysselsättningen, förden svenskaarbetsmarknaden. Vi vet att induslrisysselsättningen i stagnerar.Antalet platser i lillverkningsindustrin har minskat under 1970-ialel, medansamtidigt de svenska storföretagen utomlands har ökat antalet anställda. Delaren tydlig överflyttning av sysselsättningstillfällen från tillutlandet, och kapitalet följer naturligtvis med. Där kapitalet investeras, därblir det också sysselsättning. Detär, som jag sade tidigare, bra att tillsälta en utredning, men det vore ännubättre om man skärpte bestämmelserna för kapitalexporten. Argumentetall det inte är svenska pengar ulan alt de las utomlands har vi hört . Delär ett gammalt argument. De pengar som man lånar upp utomlands är ändå pengarsom förelaget sätter sig i skuld för och .som man skulle ha kunnat an vändabättre på den inhemska marknaden för att befrämja sysselsättningen här hemma.Vad som behövs är en större press på stora företags hushållning, så alt de iniesmiter undan sill ansvar i sådana här Omåtgärder.för alt rädda sysselsättningen åt anställda vid iUppsala Omökat antal kuratorer vid kri minalvårdsanslalten Hinseberg I detta fall kandet visserligen lyckas att det är en liten fråga, men för dem som arbetar på Volvo-Pentafabrikeni är den mycket viktig. Överläggningenvar härmed slutad. §4 Om ökat anta! Justitieministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda interpellation, 1977/78:121,och anförde: har frågat mig vilka åtgärder jag avser atl vidta för atlförbättra de kurativa insatserna vid kriminalvårdsanslalten Hinseberg. Vidkriminalvårdsanstalten finns 74 platser och 15 specialpiat-ser. Den25 , alliså den dag då interpellalionen framställdes, fanns det 100personer inskrivna vid anstalten. En del av dessa befann sig på permissioneller var avvikna. Antalet närvarande uppgick till 70. Förkurativa insatser bland de intagna finns enligt den fasta personalplanen föranstalten - utöver anstaltsdirektören - en inspektör, en assistent och tvåöversköterskor. Därutöver förfogar anstalten över en tjänst som psykolog, entjänst som assistent, en tjänst som siudieledare och en halv tjänst somfritidsledare, vilka avlönas med arvodesmedel. Överläkaren vid den psykiatriskaavdelningen på kriminalvårdsanslalten Kumla besöker anstalten en eller tvåkvällar . Jag vill i del sammanhanget också erinra om atl den övriga personalenvid anstalten efter förmåga försöker alt bistå de intagna i kurativt hänseende. Denledningsgrupp för narkotikafrågor som regeringen tillsatte avgav den8 februari en rapport med förslag till åtgärder mot narkotikamissbruketvid kriminalvårdsanstalterna. Enligt förslaget skall möjligheterna att inomHinseberg skilja på de intagna med hänsyn till deras missbruk av narkotikaökas. För atl kunna genomföra detta föreslår gruppen alt bl. a. en tjänst somassistent tillförs anstalten. Rapporten övervägs f n. inom regeringen. Jag ber attfå tacka justitieministern för svaret. Delgläder mig verkligen att regeringen tagit itu med del stora problem som detutgjort och utgör all man tvingas vårda intagna av alla kategorier i fråga omålder, strafftider och brottstyper liksom i fråga om olika grader avnarkotikaberoende utan alt kunna skilja de olika kategorierna åt. Möjlighethärtill har man ju på anstalter med enbart manliga intagna. Vi vel all del ären myckel hög procent av de intagna som sysslat med narkotika antingen sombrukare eller som langare och försäljare. När justitieutskottetbesökte Hinseberg hade vi tillfälle alt samtala både med personalen och med deintagnas förtroenderåd. Vad man med verklig lidelse underströk från de intagnassida värden brist på assistentpersonal som rådde och som gjorde attarbetssituationen för assistenterna blev allilor pressad. Det var ingen kritikfrån de intagna, snarare tvärtom. De visade stor förståelse och medkänsla,som de påtalade den negativa situation som rådde. Detvisade sig att personalen inte hann med atl samtala med de intagna om 1. ex.deras familjeproblem. Många av kvinnorna som vårdas på Hinseberg har barn, ochsamhället fungerar på samma sätt innanför murarna som det gör utanför. Del är istörsta utsträckning kvinnorna som tar på sig ansvaret för den socialasituationen - barnen och bostaden liksom andra problem - när både hon ochmannen sitter på anstalt. Allade här uppgifterna verifierades av personalen, som synbarligen också led av atlinte hinna med den hårda arbetsbelastning som rådde. Milt myckel bestämdaintryck är att det är avsevärt större press på vårdpersonalen på änpå anstalter med manliga interner på grund av att man på Hinseberg, som jagredan tidigare nämnt, inte har möjligheten att differentiera klientelet ochsända internerna till andra anstalter. Närnu justitieministern hänvisar till de överväganden som pågår inom regeringenhoppas jag atl man med det snaraste skall kunna komma till beslut rörande deförbättringar på Hinseberg som föreslagits av ledningsgruppen och därmed ocksådå det gäller den extra assistenttjänst som efterlysts både från personalsidanoch från intagna. Ominitiativ för atl bringa klarhet i öde, m. m. Överiäggningenvar härmed slutad. §5 Om initiativ för att bringa klarhet i öde, m. m. Utrikesministern erhöll ordet för attbesvara i (fp) anmälda fråga,1977/78:297, och anförde: i har frågat mig om regeringen, med anledningav de nya uppgifterna om att skulle habefunnit sig i livet, avser att ta några initiativ för atl bringa klarhet iWallenbergs öde. har vidare frågat mig om regeringen avser attoffentliggöra ytterligare material kring . Såsomjag lidigaie - i ett svar till -framhållit låterregeringen med största noggrannhet utreda alla nya uppgifter som kan framkommaom öde. Uppgifter av del slag åsyftar har sedannågon tid cirkulerat i både svensk och utländsk press. En grundlig undersökningav dessa uppgifters ursprung och trovärdighet pågår f n.