prot · G10993 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:93 Förhandlingarna leddestill en börian av andre vice talmannen. § 1 Justerades protokolletför den 2 innevarande månad. § 2 Föredrogs ochhänvisades 1977/78:91 och 99 lillkullurutskoltet 1977/78:110 tillnäringsutskottet 1977/78:121 tillsocialutskottet 1977/78:130 lillarbetsmarknadsutskottet §3 Föredrogs och hänvisades 1977/78:1763-1765 lillskatleutskottet §4 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1977/78:140 och 141 Utgifternapå kapitalbudgeien inom kommunikations -departementels verksamhetsområde §5 Utgifterna på kapitalbudgeten inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde Föredrogs trafikutskottets betänkande 1977/78:12med anledning av propositionen 1977/78:100 såvitt avser utgifterna påkapitalbudgeien för /79 inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde jämte motioner Ifråga om detla belänkande hålles gemensam överläggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen för yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandet. I del följande redovisas endast de punkter, vidvilka under överiäggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten3 (anslagsbehov) Regeringenhade i propositionen 1977/78:100 bilaga 9, (s.188-208), föreslagit all lill Teleanläggningar m. m. för budgetåret1978/79 anvisa ett investeringsanslag av 1 . Utgifterna på kapitalbudgeten Inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde I detta sammanhang hadebehandlats motionerna 1977/78:458 av ArneAndersson i m. fi. (m), 1977/78:1201 av StinaAndersson m. fl. (c), 1977/78:1230 av BörieNilsson (s) och 1977/78:1590av m. fl. (s), vari såvitt nu vari fråga (yrkandet 2) hemställts atlriksdagen lill Teleanläggningar m. m. för /79 anvisade ett iförhållande lill regeringens förslag med 65 milj. kr. förhöjtinvesteringsanslag av 1 . 1. att med bifall lill regeringens förslagoch med avslag på motionen 1977/78:1590, yrkandet 2, till Teleanläggningar m.m. för /79 anvisade ett investeringsanslag av 1 007 900 000kr., 2. atl motionen 1977/78:458 inte föranledde någonsärskild åtgärd från sida, 3. att motionen 1977/78:1201 inte föranledde någonsärskild åtgärd från sida, 4. atl skulle avslå motionen 1977/78:1230. 1.beträffande medelsförbrukningen av , , ,, , och (samtligas) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa altriksdagen med anledning av regeringens förslag och med bifall till motionen1977/78:1590, yrkandet 2, lill Teleanläggningar m. m. för /79anvisade ett investeringsanslag av 1 . Punklen4 (Statens järnvägars anslagsbehov) Regeringen hade (s. 209-230) föreslagitriksdagen atl 1. inom ramen . skullefö träffa hyresköps-avtal med EUROFIMA, 2. till Järnvägar m. m. för /79 anvisaetl investeringsanslag av . Idelta sammanhang hade behandlats motionerna 1977/78:298av m.fl. (s), vari hemställts att gav regeringen tillkänna vad i motionen anförts om SJ:s verksamhet i , 1977/78:299 av PärGranstedt (c), 1977/78:379av (), vari föreslagits aU skulle besluta atthemställa hos regeringen om åtgärder för atl projektera en genomgripandeombyggnad och upprustning av järnvägsstationen , 1977/78:475 av . (s), 1977/78:1203av m. fl. (vpk), vari föreslagits alt hos regeringenbegärde förslag rörande en upprustning av järnvägsstalio- nerna i enlighet med vadsom anförts i motionen, 1977/78:1217avGunnel m. fi. (c), vari hemställts atl hos regeringen begärdeåtgärder för alt trygga verksamheten vid SJ-verkstaden i , 1977/78:1228av m.fl. (vpk), vari såviu nu var i fråga hemställts altriksdagen till Järnvägar m. m. beviljade etl förhöjt anslag med 22 milj. kr.till 33 milj. kr. för upprustning av , 1977/78:1236av m. fl. (s), vari hemställts atl för budgetåret1978/79 beviljade SJ 27,5 milj. kr. för projektering av ett tredje och fjärdespår på sträckan , 1977/78:1572 av ErikGlimnér (c), 1977/78:1590av m. fl. (s), vari såviu nu var i fråga (yrkandet 1) hemställts atlriksdagen till Järnvägar m. m. för /79 anvisade ett iförhållande till regeringens förslag med 175 milj. kr. förhöjt investeringsanslag a v 948 800 000 k r., och 1977/78:1608 av m. fl. (vpk), vari föreslagits att beträffandeJärnvägar m. m., rullande materiel, uttalade, att innan leverans av motorvagnenY 1 och personvagnen R 8 skedde borde sådana åtgärder vidtas beträffandedispositionen av vagnarna, att en bättre utrymmesstandard åstadkoms, bl. a. såatt plats bereddes för rullstol. Utgifternapå kapitalbudgeten inom verksamhetsområde 1. att medgav att inomramen . fick träffa hyresköpsavtal med EUROFIMA, 2. att med bifall till regeringens förslagoch med avslag på motionerna 1977/78:1228, såvitt nu var i fråga, 1977/78:1236och 1977/ 78:1590, yrkandet 1, lill Järnvägar m. m. för /79anvisade ett investeringsanslag av , 3. au motionerna 1977/78:298 och 1977/78:1217 inteföranledde någon särskild åtgärd från sida, 4. atl skulle avslå motionen 1977/78:379, 5. att skulle avslå motionen 1977/78:1203, 6. all motionen 1977/78:457 inte föranledde någonsärskild åtgärd från sida, 7. att skulle avslå motionen 1977/78:299, 8. atl skulle avslå motionen 1977/78:1608, 9. att motionen 1977/78:1572 inte föranledde någonsärskild åtgärd från sida. 2.beträffande medelsförbmkningen av , , ,, , och (samtligas) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen med anledning av regeringens förslag och motionen 1977/ 78:1236, medbiföll till motionen 1977/78:1590, yrkandet 1, och med avslag på motionen1977/78:1228, nämnda motion såvitt nu var i fråga, lill Järnvägar Utgifternapå kapitalbudgeten Inom verksamhetsområde m. m. för budgetåret1978/79 anvisade ett investeringsanslag av . Viddenna punkt hade avgivits särskilda yttranden 1. beträffande motionen 1977/78:298omSJ:s verksamhet iBollnäs av (), 2. beträffande motionen 1977/78:379 om ombyggnad ochupprustning av järnvägsstationen av (). Punkten5 (anslagsbehov) Regeringenhade(s. 231-246)föreslagit riksdagenatt till Flygplatser m. m. för budgetåret1978/79 anvisa ett investeringsanslag av . Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1977/78:219 avGusti m. fl. (s), 1977/78:339 avJohn () och (), 1977/78:574 av FridaBerglund m. fl. (s), 1977/78:581 av HansPetersson i (fp) och (), 1977/78:1588 av () och (), 1977/78:1591 av OlofPalmem. (s), vari hemställts alt under B 14 Statensaffärsverksfonder: för /79 beräknade i förhållandetill regeringens förslag med 1 milj. kr. inkomster av 25 000 000kr., samt 1977/78:1714 av StigJosefson (c) och () såvitt nu vari fråga (yrkandet 3). 1. attriksdagen lill Flygplatser m. m. för /79 anvisade ett investeringsanslag av , 2. att skulle avslå motionen 1977/78:1591, 3. atl skulle avslå motionerna 1977/78:219,1977/78:581 och 1977/78:1588, 4. att motionerna 1977/78:339 och 1977/78:1714,yrkandet 3, inte föranledde någon särskild åtgärd från sida, 5. att skulle avslå motionen 1977/78:574. 3.beträffande frågan om dispositions- och ulbyggnadsplan för avEssen , , , , ,och (samtliga s)som ansett alt utskottetunder 2 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1977/78:1591 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört beträffande disposilions-och ulbyggnadsplanför . Punklen 8 (Vägmaskiner m.m.) Regeringenhade (s. 250-258) föreslagit alt 1. medge atl statens vägverk lämnades debeställningsbemyndiganden gällande leveranser av vägmaskiner m. m. som ipropositionen förordats, 2. lill Vägmaskiner m. m. för /79anvisa ett investeringsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionen1977/78:1224 av m. fl. (s), vari hemställts att riksdagenbeslutade 1. att tillgångsgrupperna maskincenlralförråd ochlagertillgångar (grustag m. m. och materielförråd) avfördesfrån förrådsfonden, varvid anskaffning av hithörande tillgångarfortsättningsvis fick ske med utgångspunkt i tillgängliga medel förväghållning, utan fastställande av särskild utbelalningsram, 2. att förrådsfonden därvid borde omvandlas till enfastighetsfond, där endast driftanläggningar ingick, 3. att de under kapitalbudgeten upptagna medlenomfördelades till resp. ändamål i enlighet med vad i motionen anförts. Utgifternapå kapitalbudgeien inom verksamhetsområde 1. att medgav atl statens vägverk lämnadesde beställningsbemyndiganden gällande leveranser av vägmaskiner m. m. som ipropositionen förordats, 2. att med bifall till regeringens förslagoch med avslag på motionen 1977/78:1224 till Vägmaskiner m.m. för budgetåret1978/79 anvisade ett investeringsanslag av . 4.av , , , , ,och (samtliga s)som ansett att utskottetunder 2 bort hemställa atlriksdagen med anledning av regeringens förslag och med bifall till motionen1977/78:1224 beslutade att a. lillVägmaskiner m. m. för /79 anvisa eU investerings anslag av , b. tillgångsgruppernamaskincenlralförråd och lagertillgångar (grustag m. m.och materielförtådjden Ijuli 1978 avfördes från förtådsfonden, varvid anskaffning av hithörande tillgångar fortsättningsvis fick ske med utgångs punkt i tillgängliga medel för väghållning, ulan fastställande av särskild utbetalnings ram, c. förrådsfondendärvid borde omvandlas lill en fastighetsfond där endast driftsanläggningar ingick, d. deunder kapitalbudgeien upptagna medlen omfördelades till resp. ändamål i enlighet med vad som anförts i motionen. Utgifternapå kapitalbudgeten inom verksamhetsområde Vi skall nubörja behandlingen av kapilalbudgeten inom . Del ärett omfattande material som berör stora delar av vårt samhällsliv. När den härdebatten avslutats skall la ställning till investeringsbelopp påsammanlagt 2 . De här frågorna härav naturiiga skäl tilldragitsig etl stort intresse bland ledamöter, och i anslutning tillförslaget i budgetpropositionen när det gäller kapitalbudgeten inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde har inte mindre än 26 motionerväckts. Detta är, herr talman, i och för sig inte förvånansvärt, ty det vi nuskall ta ställning till är frågor som i mycket stor utsträckning berörmänniskornas vardag. Det gäller investeringar i postverket och vilkenpostservice vi skall fö i framliden, det gäller och dessinvesteringar och inte minst SJ och dess framlida möjligheter atltillfredsställa människornas behov av och önskemål om en god'kollektivtrafikservice.Vidare gäller det luftfartsverket, statens vägverk och . Allade här samhällsområdena är av stor vikt för vårt lands medborgare, och del ärväl därför naluriigl att ledamöter ägnar frågorna stort intresse.Det finns naturligtvis också andra förklaringar till att man ägnarinvesteringsverksamheten speciellt stor uppmärksamhet i en situation dånäringslivets investeringsförmåga sviktar. kännetecknas ju industrinsläge av en rad allvariiga problem. Industriproduktionen kommer attminska för det fiärde året i följd. Produktionen kommer att ligga ca 7 96 lägreän 1974. har sysselsättningen inom industrin minskatkraftigt. Enbart beräknas antalet arbeten inom industrinminska med 70 000. Det allvariigaste är emellertid att våraindustriinvesteringar beräknas minska med 30 96. Delinnebär alt industrins investeringsnivå kommer att hamna på ungefär 1970 årsnivå. Förklaringenlill detta ligger naturiigtvis lill slor del i den svaga internationellakonjunkturutvecklingen och i de speciella strukturproblem som etl antalbranscher har i vårt land. Men en stor del av denna utveckling med den minskadeinvesteringsbenägenheten inom vårt näringsliv är naturligtvis också en följd avden ekonomiska politik som f n. bedrivs i vårt land. Vihar från socialdemokratiskt håll i motioner på näringspolitikens och påarbetsmarknadspolitikens områden anvisat en annan ekonomisk politik. Vi anseratt det är angeläget alt man i elt sådant här ekonomiskt läge stimulerarinvesteringsverksamheten. Industrin är för sin utveckling i hög grad beroendeav samhällsinsatser på olika områden. Genom den socialdemokratiska politiken,som vi hade möjlighet att föra i vårt land under ett antal decennier, skedde enmålmedveten satsning på den offentliga sektorn. Vi har i vårt land uppnått enhög nivå på samhällsservicen vad gäller utbildning, kommunikationer,energiförsörjning, bostadsförsörining osv. V i måsle emel-lertid gå vidare, ochspeciellt i det läge som vi f n. befinner oss i är det utomordentligt viktigtatl den offentliga sektorn blir en motor i investeringsverksamheten. Det ärdärför vi från socialdemokratiskt håll i motioner i har hävdat, attdel nu är angelägel atl fö i gång maskineriet. Då är det också viktigt atl viser till att öka invesleringsbenägenheten på det allmännakommunikationsområdet. Detär av slor betydelse alt vi bygger ut järnvägen och , för järnvägensoch för skull, men indirekt har dessa satsningar också storbetydelse för industrins framlida ulveckling. Vi hävdar alltså ätt del i enperiod då de privata investeringarna viker självfallet är av stor betydelse attutnyttja resursutrymmet för atl tidigarelägga statliga investeringar. Delinnebär dels att investeringsutrymmet längre fram kan frigöras, dels ettvälkommet tillskott till efterfrågan på investeringsvaror. Enligtden preliminära nationalbudgeten, som har presenterats av ekonomiministern ochbudgetministern, beräknas de statliga affärsverkens investeringar komma allminska med 4 96 . Delta tycker vi på socialdemokratiskt håll ärotillfredsställande, och mot denna bakgrund har vi i motioner och ireservationer vid trafikutskottets betänkande nr 12 krävt att ytteriigareåtgärder skall sättas in för att tidigarelägga produktiva investeringar i destatliga affärsverken. Ireservationen 1 vid utskottets betänkande har vi följt upp vår motion, där vihar krävt alt ytterligare investeringsmedel skall ställas lill televerketsförfogande. Vi menar att en ytterligare satsning på investeringarär ytterst välmotiverad. Det gäller främst investeringar i fastigheter ochbyggnader, nämligen arbetscentraler, förråd, verksläder och andra byggnader. Regeringensbudgetförslag innebären senareläggning av byggnadsprojekt som i sinanslagsframställning har redovisat med byggstart /79. Vi menaratt en sådan senareläggning av produktiva investeringar i den ekonomiskasituation som vi nu befinner oss i är felaktig. Dessaarbeten bör enligt vårt förmenande komma till stånd så snabbt som möjligt. Vihar därför förordat alt investeringsanslagel för skall räknas uppmed 65 miljoner utöver regeringens förslag. Det ärdet vi för fram i reservationen1. Jag yrkar därmed, herrtalman, bifall till reservationen 1. Vihar också anfört att i den nu rådande ekonomiska situationen och med hänsyntill det behov som föreligger för ytterligare 175 miljonerböranvisas till föratt möjliggöra en effektivisering ochmodernisering av dess verksamhet. Enförstärkning av kapaciteten bör också uppnås framförallt för persontrafiken.Därför bör arbetena med ett dubbelspår på sträckan sättasi gång . Även projektering av dubbelspårets fortsättning lill ärenligt vår mening en angelägen uppgift. Förbättringarav spårkapaciieten för pendeltrafiken i Göteborgs- och Malmöområdena är andraangelägna önskemål. 1den rådande situationen, med en klar nedgång i malmbrytningen och därför lägretrafik på , bör man också se till att rusta upp denna bana. 1reservationen 2 har vi yrkat påatl skall fö ylteriigare Utgifternapå kapitalbudgeten inom verksamhetsområde Utgifternapå kapitalbudgeien inom kommunikalions-depariementels verksamhetsområde 175 milj. kr. för att bl.a. genomföra dessa angelägna investeringar. Isamband med behandlingen av frågan om investeringsramarna för statens järnvägarhade utskottet möjlighet alt diskutera frågan med representanter för de partersom gemensamt har att svara för pendellågstrafikens utformning och omfattning iStockholmsområdet. Därvid fick vi klart besked av de representanter för statensjärnvägar som var närvarande i utskollel alt man mycket snabbt kan sälta i gångmed arbetena med etl dubbelspår på sträckan . Man taladeockså om för oss i utskottet att skulle en sådanutbyggnad ge arbete åt ca 600 personer . Del konstaterades också atl enmyckel stor del av de arbetena är lämpliga att utföras som beredskapsarbete.Man hävdade alt lågt räknat ca 300 personer skulle kunna sysselsättas pådetta sätt. Härkan vi, herr talman, tillgodose ett ytterst angeläget investeringsbehov för atlförbättra möjligheterna för trafiken i Slorstockholmsområdet, ökasäkerheten,öka framkomligheten för Ijärrtrafikenosv. Baradet äretl skäl för attöka investeringsmedlen lill . Meni det läget tillkommer också - när vi har utomordentligt svårasysselsättningsproblem, inte minst inom byggsektorn - alt vi genom att anvisadessa medel bara här i kan skapa 600 jobb under enfemårsperiod. Delfinns sålunda motiveringar från såväl rent kommunikationsmässiga somarbetsmarknadspolitiska utgångspunkter att tillstyrka den socialdemokratiskamotionen. Jag vill därför uppmana kammarens ledamöter att närmare studerareservationen 2 vid trafikutskottets belänkande, innan de lar ställning i denkommande voteringen. diskuterade , jag vel inte för vilken gång iordningen. beslutade alt inrikesflyget på Brommaskall flyttas ut till Arianda därför att flygverksamhet under nuvarandeförhållanden, av miljöskäl m. m., inte kan bedrivas på . Vi har påsocialdemokratisk sida hävdat att det aldrig kan bli aktuellt med någonåterflyttning av inrikesflygel till . Även om vi här i skullehävda att vi skulle vilja atl inrikesflyget flyttade tillbaka, är det nämligenändå och som har det ytterstaansvaret i denna fråga. Dessa parter har hävdat att man av miljöskäl -bullerstörningar och annat - inte kan ha en flygverksamhet av denna omfattningi . Därför tycker vi det är fel att i del här skedet uppdraåt luftfartsverket all sätta i gång ett planerings- och projekteringsarbeteför ombyggnad av för en återflyltning av inrikesflyget frånArianda lill . Vi yrkar alltså avslag på detta och vill att ien skrivelse lill regeringen skall begära alt några dispositions-ochulbyggnadsplaner för inte skall utarbetas. Om vårt krav bifalls finnsdel anledning alt räkna upp inkomstsidan av årets budget med 1 milj. kr.,eftersom I milj. kr. har reserverats för det arbetet. Jag yrkar i anledning avvad jag nu har sagt bifall till reservationen 3. Tillutskottsbetänkandel är slutligen, herr talman, fogad en fjärde reservation,som gäller . för i årets budgetproposition ett anslag på i mnt tal 3 800 milj.kr. Den alldeles övervägande delen av dessa pengar faller på driftbudgeten,medan bara en liten del - ungefär 100-110 milj. kr. -faller på kapitalbudgeten,som vi nu diskuterar, och det avser den s. k. förrådsfonden. Förrådsfonden ärhuvudsakligen en fond från vilken skall kunna ta pengar för alt köpasina maskiner och fordon. Vi tycker alt det principiellt sett är fel att etlverk som för ett medelstillskott på i del närmaste intesjälvt skall kunna få avgöra om det skall köpa en lastbil eller om det skalltvingas att hyra in den. Förraåret krävdes från den socialdemokratiska sidan att just den del av fondenskulle avskaffas som har med delta atl göra och alt bara en fastighetsfondskulle finnas kvar. Det ville den borgeriiga majoriteten då inte tillstyrka,utan man sade i stället i betänkandet: Ni har rätt, ni socialdemokrater. Detlaär principiellt felaktigt. Den borgeriiga majoriteten förutsatte då atl manskulle klara del -då skulle fonden vara avskaffad. Men det har juinte blivit så, trots att utskottets dåvarande talesman, i Heden,här i talarstolen klart sade: behöver inte vara orolig. Nästa århar vi avskaffat förrådsfonden! Såhar alltså inte blivit fallet, ulan förrådsfonden finns fortfarande kvar. Nuhävdar man att fonden med anledning av den proposition som behandladeförra året och som gäller budgeltekniken skall försvinna. Dettakan, herr talman, ske /80 men det finns inga som helst garantierför att del blir klart lill /80. Jag vill därför fråga herrkommunikationsministern, som är i kammaren: Kan vi vänta oss attförrådsfonden är avskaffad till nästa budgetår? Det är nu en principielltfelaktig uppläggning, och denna principiellt felaktiga uppläggning innebärkostnadsfördyringar för . räknar med ökade kostnader påungefär 5 96 på sina fordon, som måste leasas eller hyras in, och fondenärdessutom lill stort besvär vid planeringen inom . Jagförutsätter att utskottets centerpartistiske ledamot i Heden harsamma uppfattning som jag i detta fall, eftersom vi tillsammans i vägverketsstyrelse har krävt att detta problem skall lösas. Jagväntar mig alltså att vi för ett svar på den här frågan. Men eftersom vi tyckeratt nuvarande konstruktion är felaktig har vi reserverat oss, och jag yrkardärför, herr talman, bifall till reservationen 4 vid ulskottets betänkande. Utgifternapå kapilalbudgeten inom verksamhetsområde (vpk): Jag kan instämma i vad sade i början av sitt anförande,nämligen hur betydelsefullt del är att man under de här kärva tiderna satsarordentligt på bl. a. den kollektiva trafiken. Men jag iroratt det är felaktigtatt säga alt bara för atl del nu är kärva tider måsle vi pumpa in medel på denoffentliga sektorn, bl. Det är enligt min mening mycketviktigt att man har klart för sig hur trafikplaneringen skall se ut. I motionen 1228 tar jagupp frågan om ökat anslag för upprustning av Utgifternapå kapitalbudgeten inom verksamhetsområde Detta är sombekant inget nytt ämne; frågan har varit uppe i den här kammaren ett flertalgånger. Detvar efter elt riksdagsbeslut - om jag minns rätt - som beslutadeatt skulle rustas upp. För /77 beslutade regeringenatt 11 milj. kr. skulle användas för delta ändamål. /78 fömtsallesoförändrad summa, och del förutsätts också att för /79 skall 11milj. användas för fortsatta arbeten på . Jagvet inte riktigt på vilket sätt del här beslutet har tillkommit. Av summansstorlek kan man fö uppfattningen alt beslutet tillkommit enbart för alt lugnaen växande opinion i . Jag bygger delta påstående på att enligt SJ :sberäkningar kostar hela arbetet med upprustning av 1 200 milj. kr.med 1978/79års kostnadsnivå. Detskullealllså ta i runt tal innan bananskulle vara fördig. Enalltmer växande opinion kräver all hela trafikpolitiken radikalt skall läggasom, att det skall bli ett slut på den kluvna och obestämda trafikplanering somnu pågår. Det är en trafikplanering som tillkommit omdiskuteradetrafikbeslut. Vad som pågått och pågår är tillämpningen av den gamla klassiskametoden atl härska och söndra. Man drar in på etl område. Protesterna växer,och så slänger man in ett projekt på elt annat område. Så blir del lugnt elttag, tills nästa försämring av järnvägstrafiken signaleras. Inlandsbananär ett exempel på den tidigare och den nuvarande regeringens opportunistiskatrafikpolitik. Nuhar det signalerats att del evenluellt i slutet på det här året skall komma ensamlad trafikpolitisk proposition. Såvitt jag förstår måsle den innehållasädana förslag att det vid bedömning av SJ och den spårbundna trafiken läggs inen total samhällsekonomisk avvägning och inte snäva privatkapitalisliskavärderingar. Idelta sammanhang måste naturligtvis också en grundlig bedömning av inlandsbanansframlid göras. En sådan bedömning ärju vad som saknas . Defrågeställningar som då måste ut är: Skall hela bandelen finnas kvar?Kan man tänka sig att vissa sträckor skall trafikeras med buss? Hur snabbtskall upprustning ske osv. Förminegen del kanjag inte komma till mer än en slutsats, nämligen den attinlandsbanan skall bevaras och rustas upp i snabb takt. Jag bygger detlaställningstagande på uttalanden från berörda kommuner, landsting, länsstyrelseroch opinionsgrupper, som utföriigl argumenterat och framhållit inlandsbanansbetydelse för sysselsättningen, näringspolitiken och turismen. Riksdagenhar som bekant också ullalat sig för allt detla, låt vara att det varitbetingat av andra skäl änjust bevarandet av . Men så länge man intetalat ur skägget utgår jag ifrån all skall bevaras, och då bör manockså anslå tillräckligt med medel för upprustningsarbetel. Istället för 11 milj. kr. harjag föreslagit 23 milj. kr. kan man visserligensäga som utskottet gjorde , att "SJ med tillämpning av gällande anslagsregler påförevarande område och inom ramen för den totala medelsförbrukningen - kandisponera ytterligare medel för ändamålet därest så skulle finnas önskvärteller lämpligt". Men efter vad jag kan förstå skulle detta inkräkta påandra angelägna projekt.