prot · G10919 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:19 S1 Juslerades prolokollel för den 20 innevarande månad. §2 Om villkoren för beviljande av uppehållstillstånd för utlänning i vissa fall Statsrådel erhöll ordel för att besvaraHelge Klövers (s) anmälda fråga, 1977/78:76, och anförde: har frågat mig om vilka krav invandrarverket ochregeringen ställer pä invandrares äktenskap för att de inle skall betraktas somskenäklenskap. Denreglerade invandringen innebär att en utlänning som vill bosätta sig i Sverigeskall ha uppehålls- och arbetstillstånd, innan han reser in i landet. Fråndenna regel finns vissa undanlag, bl. a. alt den som har kommit hit för allförena sig med nära anhörig, exempelvis make/maka eller sammanboende, får rättatl vistas och arbeta här även om ansökan om tillstånd skett efter inresan iSverige. Densom sammanbor under äktenskapsliknande förhållanden med en i bosattperson får slanna här. Om parterna är gifta eller ej spelar mindre roll. Delväsentliga är all de sammanbor. Vidare skall förhållandel ha varat en viss tidoch bedömas få en avsevärd varaktighet Om dessa förutsättningar är uppfylldagodtas ullänningen som invandrare. Delkan givelvis i många fall vara svårl att från början bedöma om etl förhällandeär seriöst och inte inletis enbari i syfte alt kringgåin-vandringsbesiämmelserna. 1 sädana iveksamma fall har följande praxisutvecklats. Tillstånd beviljas i tagel. I samband med varjeansökan om förlängning av tillståndet görs en ulredning om par-lernasförhållande. I samband med en sådan ansökan kan ullänningen godlas sominvandrare. Har sammanboendei upphön kan fonsati lillsiånd vägras. Givelvismåsle alllid hänsyn las lill omsländighelerna i del enskilda fallel. Underalla förhållanden godlas utlänningen som invandrare sammanlevnad. Fredagen den 28 oktober1977 Omvillkoren för beviljande av uppehållstillstånd för utlänning i vissa .fall Jag lackar slalsrådel Ullslen för svaret Bakgrundenlill min fråga är ell iniräffal fall, som klan visar alt de regler somligger till grund för invandrarverkels och regeringens beslul kan få myckelolyckliga konsekvenser. Delhar sålunda iniräffal alt en invandrare, som kom lill sedanoch som varil gift med en svensk flicka Omvillkoren för beviljande av uppehållstillstånd för utlänning i vissa fall och med henne fåll etlbarn, inte får sitt uppehållstillstånd förnyat på grund av all äktenskapeiupplösls. Skilsmässanblev i och för sig en tragisk händelse, eftersom mannens önskan var allforisälla äklenskapet Tragiken blir nu ännu värre, då han på grund avskilsmässan blir tvingad all lämna . Han har funnit sig väl lill rälla ivårt land, han har ett stadigt arbete och är myckel omtyckt av såvälarbetsgivare som arbetskamrater. Han trodde att han efter en så skullekunna känna sig någoriunda säker på all fä slanna i vårt land. Jagär fullt medveten om atl vi måste ha en reglerad invandring just för att de somkommer hit skall fä känna samma trygghet som vi andra. Men jag anser atlreglerna inte får vara så kategoriska atl mänskliga hänsyn inle skall kunnapåverka eu beslut. Tillämpningen av reglerna kan ju faktiskt på det sättetmotverka sitt syfte. Jag vill därför fråga , om han är beredd au seöver de regler som tillämpas av invandrarverket i sädana här fall. Det är precis som själv påpekade. För att man skall kunnaundvika en urholkning av den reglerade invandringen måste dessa bestämmelserfinnas, Skulle man medge varje person att slanna i som har ingått eltäktenskap eller uppgivit sig sammanbo med en 1 bosalt person, skuHe detvara alllför läll all den vägen få arbets och uppehållstillstånd sedanvederbörande kommil in i landet, della trots huvudregeln atl sådana (iljståndskall vara ordnade före inresan i , Samtidigtär del klarl, all när man skall göra bedömningar av två personers förhållanden,finns det knappast några möjligheler att ha helt strikta regler. Dehänsyn som efterlyser - hänsyn till omständigheter och till deenskilda fallen och hänsyn lill vad som är mänskligt rimligt atl besluta frånmyndigheiernas sida - las i bedömningarna. Jag kan inte se att de regler som nugäller är otillfredsställande pä något sätt Jag har alllsä inle för avsikl attse över den lagstiftning som d?t här handlar om. Däremot är vi i varje enskilt fall - och allabedömningar görs individuellt -beredda atl myckel npga pröva alla fakta som finns och så långt del över huvudtagel är möjligt, inom ramen för den lagstiftning vi har att håMa oss till, lade mänskliga hänsyn som efterlyser. Jagkan inle bedöma invandrarverkets utredningar mer än i de speciella fall där jaghar haft möjlighet att se vilken verkan de har hafl, och i del här falleltycker jag atl vederbörande har drabbals otillbörligt hårt genom all man harföljt reglerna så strikt som man har Jag kan alltså integöra någon generell bedömning, och jag är som sagl fullt medvelen om att delmåsle finnas regler, men del måste också finnas möjlighet all bortse frånreglerna när de får så tragiska konsekvenser som i del fall jag har lalal om. Vi är båda förhindrade, av naluriiga skäl, atl gå in i en diskussion avdet konkreta fall som föranlett fråga. Men vi känner båda tillall äktenskapei varade och all sammanboendet varade under ännukortare lid. Del är klart att sådana faktorer läggs in i bedömningen av hur manskall betrakta förhållandet Överläggningenvar härmed sluiad. Omuttalande av ekonomiministern rörande den svenska kronans ställning §3 Om uttalande av ekonomiministern rörande den svenska kronans ställning Ekonomiministern erhöll ordet för allbesvara () den 20 okiober anmälda fråga, 1977/78:82, tillstatsministern, och anförde: har frågal statsministern om ekonomiministerns uttalandenunder våren och rörande den svenska kronans ställning och densvenska valutapolitiken har hela regeringens stöd. Frågan har överlämnats lillmig för atl jag skall besvara den. Tisdagenden besvarade jag en av till statsministernställd likalydande fråga. Som svar på den av nu slällda frågan kanjag därför hänvisa lill del ullömmande svar jag gav . För informalion vill jag emellertidlillägga, all inom vederbörande departement utarbetade förslag lill svar påinterpellalioner och frågor alltid underställs samlliga regeringens ledamöierför granskning och godkännande. Bakom det svar jag lämnade hela regeringen. Delär kanske litet svårt atl lacka för svarel, eftersom jag inte bett att få höravad tycker. Min fråga är ställd till i hans egenskapav regeringschef i . Del är en typ av fråga som ställs i alla pariamenioch som därvid regelmässigt besvaras av regeringschefen, eftersom den berör enenskild ministers förtroende i eller representativitet för den samlade regeringen. Sammafråga ställdes lidigare av till statsministern, varvid denbesvarades av . Eftersom del kunde länkas all det var av något slagsprestigeskäl som svar då uteblev - atl han endast besvaradefrågor av partiledare vid sina ganska sällsynta framträdanden här -ställde jag på nyll samma fråga. Statsministerns svar uteblev emellerliduppseendeväckande nog även . Delkan tänkas två förklaringar lill delta handlingssätt Den ena förklaringen äratl i realilelen frånsäger sig del yiiersla ansvarei i regeringenför valuiapoliliken och därför på delta område icke fullgör sin uppgift somregeringschef skulle kunna kalla del för en partiell avgång lill förmån förden moderate ekonomiministern. Del lorde vara vad mänga människor misstänker. Denandra förklaringen är all på i och för sig goda grunder icke ansersig vilja eller böra offenlligen försvara sin ekonomiminislers lösmynlhet Fördenna lolkning lalar den av godkända in-lervjun i den8 sepiember, där han nogsamt underlåter alt på direkl fråga stödja all sagl all ullalande var "en, skall visäga, teoretisk genomgång av länkbara effekler av en svensk devalvering",forlsälier han; "Men del är fullt klan alt varje uttalande, var det änkommer ifrån, om att en devalvering står för dörren föder yllerligarespekulationer." Däri kan jag helhjärlal inslämma, och del är nalurliglvissärskill allvarligi när det är ekonomiminislern som gör uttalandena. Oavsettvilken förklaring - den partiella avgången eller den mer än partiella desavoueringenav - som är den rikliga finner jag det ytterligt uppseendeväckandeau statsministern icke skapar klarhet, icke fullgör sin vanliga parlamentariskaskyldighet att svara på frågor. Någotmer ämnar jag inte lillägga i den här debatten. Jag får i andra sammanhangdiskuiera med . Visserligen betvivlar jag det inte, men jag finnerdel för dagen föga inlressanl all få reda på huruvida harförtroende för sig själv eller icke. Överläggningenvar härmed sluiad. § 4 Ompermissionsbestämmelserna inom kriminalvården JuslilieminislernSVEN erhöll ordel för all besvara () den 20 okioberanmälda fråga, 1977/78:80, och anförde: har frågal mig om jag anser att gällandepermissionsbeslämmelser inom kriminalvården är lillfredsslällande. Sombakgrund till frågan har hänvisats till ett fall då en intern, som avvikitunder permission från en kriminalvårdsanslali, näslan efter det allhan härefter gripiis av polis och överförts lill kriminalvårdsanslallen iVäslerås beviljais permission, från vilken han inle åierväni. ärende är fn. föremål för ulredning av juslilieombudsmannen. Jag vill därför nu inie göranågol ullalande med uigångspunki i delta enskilda fall. Bestämmelsernaom permission inom kriminalvården är föremål för översyn av enarbetsgrupp inom jusliliedepariemeniei med represenianler fördeparlemenlel, kriminalvårdssiyrelsen och rikspolis-slyrelsen. Arbelsgruppenhar inga särskilda direkiiv utan har frihet atl förutsättningslöst prövabehovel av ändringar och reformer. Delta gäller inte baraförfattningsbestämmelser utan också organisatoriska och andra praktiska frågor.Resultatet av gruppens arbele kommer att föreligga . Del blir dåaktuellt att la ställning till frågan om ändringar är påkallade i gällandepermissionssystem. Fredagenden 28 okiober 1977 Jag lackar justitieministern för svarel på min fråga. Anledningen tillfrågan är alt jag ställt mig undrande inför att permissionkunnat beviljas så generöst inom kriminalvården. Särskilt gäller detta det ifrågan påtalade mycket uppmärksammade fallet där en intern rymt frånUmeåanstallen. Efler ca greps han av polisen i ,sedan man fåll upp ett spår efter en serie brott. Han bad att få komma lillkriminalvårdsanslallen i Väslerås, och man ordnade så att han fick som hanville. Mannen fick ny permission redan dagen efter ankomsten efterlystes han pä nyll eftersom han inle återkommit tillanstalten. Nuär den här frågan, som juslitieministern säger, föremål för JO:s prövning, ochvi fär hoppas att det blir klarlagt om det gått räll lill eller inle. Men ingenkan väl förvåna sig över alt polismännen ibland undrar varför de skall behövautsätta sig för olika risker vid infångandet av kriminella element, som kanvara beväpnade med både knivar och skjutvapen och kanske också påverkade avdroger, när det kan gå lill så i fortsättningen. Härhar en intern tydligen begått flera brott under den lid han varit pä rymmen.Helt riktigt sätts då hela apparaten i gäng gång för all få tag i honom. Detkoslar lid och pengar - förulom riskerna vid infångandet - och sedan visar delsig alt alll varil hell meningslöst! Delmåste enligt min mening vara någol fel på permissionsreglerna, särskill somVäsieråsanslallen i det aktuella fallet uppgivit att permis-sionsgivningenskell helt efter de normer som flnns. akluella fallet fick internen komma till den anstalt där han ville vara.Del må väl vara hänl. Men gällande regler får inle vara så löst ulformade attanstaltsvistelsen för internerna blir som en leksluga, så att de stannar kvarbara så länge de själva vill. Permissionenkan vidare inte få vara en absolut rättighet, oavsett hur internen har betettsig. Jag har selt på de olika bestämmelserna och permissionsreglerna och funnitall del är lilel svårl all där läsa ul vad som skall hända om en intern intehar sköll sig. I 112 v; i kriminal-vårdsslyrelsens värdcirkulär nr 1/1974 slårdel: "Enbari på grund av rymmning eller permissionsmissbruk får intagen ejförvägras ny permission från återkomsten till anstalt. "Det är enligl min 10 prolokolt 1977/78:17-19 Nr 19 mening litet lösligt uttryckt, men jag hoppas all den arbetsgrupp som Fredflcenden "" ° bestämmelserna kommer fram till envettigare ordning. Överläggningenvar härmed sluiad. högskolestudier §5 Om förfarandet vid ansökan till högskolestudier Utbildningsministern erhöll ordetför atl besvara () den 19 okiober anmälda fråga, 1977/78:77,och anförde: har frågat mig om jag kan redogöra för hur jag länker migatl ordna ansökningsförfarandei för gymnasieelever som avser all påbörjahögskolestudier och hur man kan lösa problemet medatt kunna tillgodoräkna studier som bedrivs under en viss termin vidantagningen inför påföljande termin. Sislaansökningsdag för den cenirala antagningen till slallig högskoleutbildningfastställs av universitets- och högskoleämbetet. Jag har under hand inhämtatatl del vid antagningen inle är möjligl alt beaklaresullal av sludier som slulförs efler anmälningstidens slut den 1 novemberinnevarande år. Det skulle fordra att man lägger in en ny rutin iantagningsarbeiet av en sådan omfattning alt man riskerar atl allvariigt störahela den centrala antagningen . Universitets- och högskoleämbetetarbetar emellertid på alt inför nästa antagning kunna la hänsyn tillstudieresultat som kan redovisas försl efter anmälningslidens utgång. Jagdelar uppfallningen all de som fullföljer sludier för behörighet en terminskall ha möjlighel all bli antagna lill högskolan påföljande termin. Jag villemellertid erinra om au kompeienskommillén i sill belänkande om behörighei ochanlagning lill högskoleulbildning (SOU 1974:71) uppmärksammade della problemulan all kunna anvisa någon lösning när del gällde allmänna ulbildningslinjer.Frågan var, enligl kom-miltén, svär all lösa också för enslaka kurser. Jag villlikväl framhålla atl jag anser del angeläget all få en lösning pä problemelredan lill an-lagningen , för all de vuxenstuderande,som detta närmasl gäller, skall få rimliga möjligheter all slippa avbroit isina studier. Jag är också övertygad om all universitets- och högskoleämbetetkommer atl arbeia med delta mål för ögonen. Jag vill också peka på all de som söker lillospärrad ulbildning, särskill lill sådan som har lokal anlagning, lorde halältare att få tillstånd att lämna vissa uppgifter efler anmälningslidensulgång. Jag ber allfå lacka utbildningsminister för svarel på min fråga. Fortfarandelycker jag att del är ganska otillfredssiällande att en grupp sluderande - somutbildningsministern också har sagt gäller del särskill vuxenstuderande - skallförlora en anlagningstermin i sina studier på det här sättet Med lanke på delproblem i allmänhel som finns för de vuxensiuderande, som gör alt vi satsarjusl på den gruppen, tycker jag i varje fall att man borde ha kunnal försökahilla en form för anlag-ni ngsförfarandel . Den här frågan haraktualiserats för universitets- och högskoleämbetet - efter vad jag harerfarit - frän åtminstone några grupper av vuxenstuderande redan i septembermånad, och de har inte fått någol svar, inle hön elt enda dugg. I nästa veckahar vi , och då skall ansökningarna vara inne. Dettaär ur många synpunkler allvarligt. Del är ju inle bara fråga om all destuderande skall antas till den ulbildning som startar . Dehar egentligen studerat under sådana förhållanden att de inte velom de skall komma med i anlagningsförfarandel och få en prövning när del gällerall komma in pä högskolan . De har alltså inle heller kunnalplanera för att gå ul i arbetslivel fem eller och sedan gåtillbaka till studierna. I likhet med utbildningsministern hoppas jag att manordnar så all antagningsförfarandet kan bli bättre redan under höstterminen1978. Jag hoppas atl det ullalande som utbildningsministern gör i den härfrågan också ger universitets- och högskoleämbetet ett besked om all man snabbtbör lösa hela detta problem. Delär alltså otillfredsställande all man inle har gell de studerande några beskedpä den här punkien. Jag kan erkänna all jag fick reda på dessa svårigheterganska sent; eljest hade jag väl aktualiserat frågan tidigare. Ävenvuxenstuderande - och kanske speciellt de - borde ha räll och möjlighet atlplanera sin närmaste framlid i lugn och ro ulan all på detta sätt behöva vänlapå ell besked som inle har kommit dem lill banda förrän . Omförfarandet vid ansökan till högskolestudier Jag vill ge rätt i all della inle är lillfredsslällande,och det framgick av mill svar. Om man skall försöka förklara varför del harblivit så här, så har del naturiigtvis all göra bl. a. med all liden mellanhöstterminens slut och vårterminens början är mycket kort. Det är inle fråga omett sommarlov utan ett kort jullov. Dessuiomhar antagningsarbeiet i den nya högskolan blivit åtskilligt mera komplicerat.Vi har fler ulbildningslinjer vid den centrala antagningen än förut, och flerlinjer är anlagningsbegränsade. Man har också tagit in utbildningar somlidigare hade en egen anlagning. Detla har ju många fördelar för de Sluderande,men det har också den här nackdelen. Antagningsreglernahar också blivit mera komplicerade. Del är i sin tur en följd av au flergrupper nu har fåll behörighei all gå in vid högskolan, men också en följd avalt vi ger poäng för t. ex. arbetslivserfarenhet - och det lycker vi ju bådaär bra. Jag vill alltså på del härsättet förklara varför det har varit svårt all Omregeringens syn på programverksamheten vid få fram ett system som kanta hänsyn även till höstterminens betyg. Men jag vill gärna säga allsilualionen inle är tillfredsställande, och jag hoppas all en ändring härvidlagskall kunna ske. BENGTWIKLUND (s): Jag har full förståelse för de synpunkter som utbildningsministern nuutvecklar, nämligen beträffande omorganisationen och det ökade antaletansökningar som har kommit till den nya högskolan. Men fortfarande lycker jagalt universitets- och högskoleämbetet tidigare borde ha gell dessa studerandeett besked om all det inte har varil möjligl för dem all få dispens förbetygskomplettering efter den . Förde problem som finns i övrigt har jag alltså full förståelse, och jag uttalarännu en gång den förhoppningen all utbildningsministern och vi alla andra somhåller på med dessa frågor skall kunna uppleva ett annat antagningsförfaranderedan höstterminen 1978, sä att vi slipper få de här förhållandena upprepade. Överiäggningenvar härmed slutad. §6 Om regeringens syn på programverksamheten vid Utbildningsministern erhöll ordetför atl besvara () anmälda fråga, 1977/78:86,och anförde: har med utgångspunkt från etl programinslag iljudradion den 18 okiober frågal mig om jag inför vill redovisa minoch regeringens syn på sådan programverksamhel vid . Enligtgällande avtal mellan staten och skall medensamrätt avgöra vilka program som skall sändas. Avtalet föreskriver bl. a. allSveriges Radio i programverksamhelen skall hävda de grundläggande demokraiiskavärdena. Radionämndenhar i uppgift att granska programverksamhelen och avgöra huruvida SverigesRadio utövar sin ensamrätt opartiskt och sakligt och i övrigt i enlighet medavtalet med staten. Som jag tidigare anfört med anledning av liknandefrågor är det enligt min mening en viklig princip att föreirädare förregeringen avslår från atl kommeniera enskilda program. Bristande omdöme visas alll oftare av och TV. Allt flermänniskor upprörs av denna omdömeslöshet. annal område i samhällelkritiseras så ofta av så många. I brev och te- lefonsamial, påföreningsmöten, på gator och torg framförs denna kritik alll starkare. Det gårinle, herr lalman, att från talarstolen i riksdag återge de ord somfälls över och TV av människor ute i samhället. Ord som skandallåler i den jämförelsen som honung. Detbrukar talas om siora grupper i samhället när del gäller tiotusentalsmänniskor. Jag vägar påslå att här gäller del en opinion frän miljontalssvenska medborgare. Denna opinion kan inte få förbli ohörd av riksdagoch . Detkan inte framhållas lillräckligl ofta alt ett monopolföretag som Radiohar ett exlra stort ansvar när det gäller objektiviteten. Jag har under årenslopp vid olika tillfällen tagit upp frågor som rör , och jagkommer all fortsätta kritiken när den är befogad. Detprograminslag som jag har aktualiserat i min fråga till utbildningsministernär enligl min mening ett slående exempel på ett ganska grovt övertramp. I sillsvar hänvisar utbildningsministern till gällande avtal. Jag har fått samma svarav utbildningsministerns föreirädare i ämbetet - jag kan det och vet hur detlyder. Det är därför som jag i min fråga har efterlyst nuvarandeutbildningsministerns och den borgeriiga regeringens syn på de här frågorna. Vivel alt avtalet mellan och staten går ut . Svenskafolkels dom kommer all bli ovanligt hård över den minister och den regering sominte vågar tackla de här frågorna. Jag skall inte värna om den minister ellerden regering som inte törs göra en attack på . Det är för migbesvärande såsom tillhörande ett av regeringspartierna att regeringen inte törsröja om ordentligt i när avtalet löper ut. Regeringens syn pä principerna för programverksamhelen kommer visjälvfallel alt ge ullryck rör i den proposilion som vi skall avlämna tillriksdagen . Prövningenav ell enskilt program skall ske genom radionämnden. Så sent som i går hadeännu ingen anmälan kommit in till radionämnden om det program som lycks liggabakom fråga. Om regeringens syn på programverksamheten vid Del kan väl vara på del sättet när del gäller den kritik som intetystnar, herr ulbildningsminisler, att man har ledsnat på att framföra den lillden radionämnd som trots allt tydligen har en permanent paragraf när manbehandlar de här frågorna, som strängt laget alltid friar den programansvarige.Jag skulle tro atl det ligger till grund för att ingen anmälan har gjorts. Jaghar inte gjort anmälan. Jag lycker att det inte är speciellt inlressanl, ulanjag har tagit upp frågan i därför att jag har förmånen att tillhöradet svenska pariamentet och där kan diskutera dessa frågor. Jag menar inte altprogrammet som sådant är mindre olämpligt därför all det inle råkar varaanmält. Omålgärder för all bekämpa underhållningsvåldei I film och TV Jagtror, utbildningsministern, atl här måsle till inle små justeringar, utanverkligt konkreta ålgärder! Inle kan väl utbildningsministern vara alldelesoberörd. Funderar aldrig utbildningsministern över all den kritik som riktasmol ? Den måste ha kommit även utbildningsministern och hanspartikamrater till del ute pä mötena. Jag får brev med klagomål mot Radiosprogramverksamhet och mot enskilda program, Tålmodigt svarar jag på alla dessabrev direkl lill dem som skriver. Där säger jag, ungefär som jag gjorde isvaret till , atl anmärkningar mol enskilda program skall ställaslill radionämnden och att synpunkter på programverksamheten i allmänhet skallställas till och dess ledning. Detär riktigt att den svenska kommer att få taställning lill frågan om utformningen av elt framtida avtal. Vid den tidpunktenär naluriigtvis både regeringens föreirädare och riksdagsmännen oförhindradeall ge sina synpunkler på principerna för del framlida avialel. WIGGOKOMSTEDT (m): Det är naluriigtvis myckel artigt av utbildningsministern all besvaraalla brev som kommer lill honom och som rör . Jag förmodar attdet är väldigt arbetsamt att ta hand om den brevskörden, så stor som den måstevara. Men jag tror att del hade varit bättre om utbildningsministern hade lagtner sin energi på all till ledning framföra den kritik somligger till grund för svenska folkels klagomål i de många brev somutbildningsministern uppenbarligen fär och tala om hur människorna i värt landser på programverksamheten. Då hade, tror jag, brevskörden kommit alt avla. ; Herr talman! Jag kommer även i forlsällningen atl i minarelationer till följa gällande lag och ordning. Överläggningenvar härmed sluiad. § 7 Om åtgärderför att bekämpa underhållningsvåldet i film och TV erhöll ordel för alt besvara () den 11 okioberanmälda inierpellalion, 1977/78:34, och anförde: