prot · G10945 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:45 §1 Justerades protokollet för den 1 innevarande månad. §2 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1977/78:94-97 Föredrogs utbildningsutskottets betänkande1977/78:10 med anledning av propositionen 1977/78:36 om kommunalvuxenutbildning jämte motioner. I propositionen 1977/78:36 hade regeringen() - efter föredragning av utbildningsministernJan-Erik - 1. berett tillfälle att ta del av vad somanförts i propositionen om vuxenutbildning, 2. föreslagit att godkänna de riktlinjer förförsöksverksamhet med etappindelning av olika kurser i samma ämne enligtläroplanerna för högstadium och gymnasieskolan som angetts i propositionen. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Propositionenbehandlar vissa förslag som lagts fram av kommittén för studiestöd åt vuxna(SVUX) i betänkandet (SOU 1975:59) Utbildning för vuxna och ett förslag fränskolöverstyrelsen (SÖ) om linje- och ämneskonstruktion inom kommunalvuxenutbildning. Medhänsyn till det nu rådande ekonomiska läget, till remissinstansernasställningstaganden och till behovet av översyn av den kommunalavuxenutbildningen följs inte SVUX' förslag om s. k. garantikurser inom kommunalvuxenutbildning. Ipropositionen föreslås en viss förstärkning av skolledarresurserna inomkommunal vuxenutbildning. Vissa medel bör ställas till SÖ:s förfogande för atttilldelas kommuner som har en nystartad vuxenutbildning eller en medringa omfattning i förhållande till befolkningsunderlaget. Närmare förslagkommer att framläggas i budgetpropositionen 1978. Underbudgetåren 1976/77 och 1977/78 gäller en förordning, som medger att kurserinom vuxenutbildning i vissa fall får startas med lägre deltagarantalän normalt. Regeringen avser att ersätta denna förordning med permanentabestämmelser med motsvarande innehåll. Ipropositionen föreslås att antalet undervisningstimmar skall minskas med 20 96,om antalet stadigvarande deltagare sjunker från tolv till lägst åtta. Liknanderegler föreslås gälla för de kurser som får starta med lägre antal deltagare. Propositioneninnehåller också förslag om en försöksverksamhet med etappindelning av kurserpå grundval av SÖ:s förslag om linje- och ämneskonstruktion inom kommunalvuxenutbildning. Försöket skall starta och pågå . Vidareaviseras i propositionen att regeringen kommer att tillsätta en särskildkommitté med uppdrag att göra en översyn av den kommunala vuxenutbildningen,innan definitiv ställning tas till dess organisation, omfattning och närmareutformning ." Idetta sammanhang hade behandlats delsden under allmänna motionstiden vid 1975/väckta motionen1975/76:1465 av m. fl. (m), dels de under allmänna motionstiden vid 1976/77 årsriksmöte väckta motionerna 1976/77:377av () och (), 1976/77:951 av m. fl. (vpk), variyrkats att skulle anta riktlinjer för vuxenutbildningen byggda bl. a.på följande principer: 1. nya demokratiska mål för undervisningen, varvid manutgick från de vuxenstuderandes behov, 2. uppsökande verksamhet i de fackligaorganisationernas regi, 3. studiedemokrati - de vuxenstuderande gavs störrebeslutanderätt över sin egen miljö genom införandet av bl. a. skolråd ochklassråd, 4. betygen avskaffades, 5. förbättrad studierådgivning och ökat timantal, 1976/77:1152av m.fl. (s), delsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1977/78:104 av Hans Nyhage(m) och 1977/78:105av m. fl. (vpk), vari yrkats att skulle 1. besluta att avslå propositionen 1977/78:36, 2. hos regeringen hemställa om att en ny propositionangående den kommunala vuxenutbildningen baserad på kommitténs för studiestödåt vuxna (SVUX) förslag förelades och att därvid beaktadesdels vad som i motionen anförts, dels följande riktlinjer: a) rätten till en bra ekonomi; studielön från , b) nya demokratiska mål för undervisningen, varvid manskulle utgå från de vuxenstuderandes behov, c) uppsökande verksamhet i de fackligaorganisationernas regi, d) studiesocialaåtgärder i form av fria läromedel och fri kost; förbättrad hälso- och sjukvård för de vuxenstuderande. e) rätt till en brabarnstugeplats för alla barn, f) sludiedemokrati- de vuxenstuderande skulle ges större beslutan derätt över sin egen miljö genom införandet av bl. a. skolråd och klassråd, g) betygen skulleavskaffas, h) förbättradstudierådgivning och ökat timantal. 1. att beträffande yrkande om avslag påpropositionen 1977/78:36 och begäran om ny proposition skulle avslå motionen1977/78:105, 2. att beträffande uppskov med tillsättandeav en utredning om den kommunala vuxenutbildningen skulle avslå motionen1977/78:104 yrkandet 3, 3. att beträffande samarbetsgrupper mellanarbetsmarknadsutbildning och vuxenutbildning skulle avslå motionen1976/77:377, 4. att beträffande nya mål förvuxenutbildningen skulle avslå motionen 1976/77:951 yrkandet 1, 5. att beträffande studiedemokrati skulleavslå motionen 1976/77:951 yrkandet 3, 6. alt beträffande avskaffande av betygenskulle avslå motionen 1976/77:951 yrkandet 4, 7. att beträffande poängsättning avgrundutbildning för vuxna skulle avslå motionen 1976/77:1152 i denna del, 8. att beträffande arvodestjänster somhuvudlärare och institutionsföreståndare skulle avslå motionen 1975/76:1465, 9. att beträffande statsbidrag tillbyggnadsarbeten och undervisningsmateriel skulle avslå motionen 1976/77:1152 idenna del, 10. att beträffande deltagarantal i kurserinom vuxenutbildning skulle avslå motionen 1977/78:104 yrkandet 2, 11. att beträffande ökade resurser tillstudierädgivning skulle avslå motionen 1976/77:951 yrkandet 5 i denna del, 12. att beträffande ökat timantal skulleavslå motionen 1976/77:951 yrkandet 5 i denna del, 13. alt beträffande uppsökande verksamhetskulle avslå motionen 1976/77:951 yrkandet 2, 14. att med bifall till propositionen1977/78:36 och med avslag på motionen 1977/78:104 yrkandet 1 godkände deföreslagna riktlinjerna för försöksverksamhet med etappindelning av olikakurser i samma ämne enligt läroplanerna för högstadium ochgymnasieskolan. Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrandebeträffande ny utredning om vuxenutbildning av , , , , , ochHelge (samtliga s). Vid det här utskottsbetänkandet har vi socialdemokrater fogat ettsärskilt yttrande, som avser ett avsnitt i propositionen, nämligen det somberör tillsättandet av en speciell kommitté med uppgift att se över ochutvärdera den kommunala vuxenutbildningen. Vimenar att utbildningsministern inte varit tillräckligt klar utan i stället gettintryck av att regeringen genom att tillsätta en "paraplyutredning"avser att utreda områden som redan utreds, exempelvis av folkbildningsutredningenoch gymnasieutredningen. Vi säger klart ifrån att regeringen är i sin fullarätt att tillsätta de utredningar den finner lämpliga. Det är alltså intesådant som vi ställer oss tveksamma inför. Tveksamheten uppstår närytteriigare en utredning nu skall börja arbeta med frågor som andra utredningarenligt sina direktiv har att se över och lämna redovisning om. Regeringenkan exklusivt ge direktiv, och den kan naturiigtvis även ändra direktiven förpågående utredningar. Men vi finner det i alla fall märkligt att företrädareför de borgeriiga partierna, som har regeringsansvaret och som tidigareofta kritiserat oss socialdemokrater för att "tillsätta utredningar ionödan", nu själva mycket ofta leker med tanken att genom sådana här"paraplyutredningar" bygga på redan befintliga utredningar. I vårtsärskilda yttrande har vi därför sagt att vi mycket starkt misstänker att redanpågående utredningar kan komma att fråntas uppgifter som de enligt sinadirektiv redan har. Våruppfattning är att regeringen åtminstone borde ha avvaktat en redovisning frånde båda pågående utredningarna, innan nya utredningar inom i princip sammaområde blir tillsatta. Vi ställer givetvis inget yrkande på denna punkt, eftersom vi harmarkerat det här med ett särskilt yttrande, men nog borde regeringen utnyttjasina möjligheter att tillsätta utredningar på ett annat sätt än regeringendemonstrerat att den avser att göra beträffande den kommunalavuxenutbildningen. INGALANTZ (vpk): Det är framför allt två förhållanden som nödvändiggör en ökad satsningpä den kommunala vuxenskolan. Dels är det väsentligt för att motverka denojämlikhet som uppstår i förhållandet mellan de generationer som har resp. intehar fått genomgå och gymnasieskolan, dels är det väsentligt föratt besluten om vidgat tillträde till universitet och högskolor, som ingick i U68-reformen, skall få en praktisk betydelse och inte bara framstå som tommaord. Det är framför allt en fråga om att kompensera de vuxna ur arbetarklassen,eftersom de alltid har varit och alltjämt är diskriminerade iutbildningsavseende. Avmänniskor som arbetar och är i åldern 20-64 är har ca 70 96 endast sjuårigfolkskola. Vad som främst kännetecknar dessa "kortutbildades"situation på arbetsmarknaden är att de är lågavlönade med vidhängande dåligaarbets- och bostadsförhållanden. Utanatt den studiesociala situationen inom utbildningen förändras är det troligtatt den kommunala vuxenutbildningen aldrig når gruppen kortutbildade med lågstudiemotivation, trots att det är i just denna grupp som satsningen på vuxenutbildningenmåste ske, om utbildningsklyftorna i vårt samhälle skall kunna överbryggas.Dessa människor har ingen möjlighet att spara till studier, och destudiemedel som de får motsvarar på intet sätt det inkomstbortfall som blirföljden när man vuxenstuderar. Vi menar att rätten att studera skall varaallmän och att ingen skall tvingas avstå från studier på grund av dåligekonomi. Vpk har länge kämpat för att nuvarande ekonomiska spärrar för att studeraskall avskaffas genom att man inför studielön för alla . betänkande 1975/76:23 behandlades bl. a. en motion avvpk, vars yrkande delvis föranlett propositionen 1977/78:36. I detta betänkandeheter det: "Enligt utskottets mening är det angeläget att SVUX:s förslag beredsskyndsamt. Målet för beredningsarbetet bör vara att en proposition omförstärkning av den kommunala vuxenutbildningen på grundval av SVUX:s förslagskall läggas fram för ." Ipropositionen 36 behandlas vissa förslag som lagts fram av kommittén förstudiestöd åt vuxna, SVUX. Regeringens förslag innebär dock att endast någradelar av SVUX förslag behandlas. Den av utredningen föreslagna målsättningenatt tillgodose de kortutbildades situation kan inte anses beaktad genomregeringens proposition, dä flera av förslagen snarare kommer att innebäraallvarliga försämringar för de studerande vid den kommunala vuxenutbildningen. Förslageni propositionen innebär inte heller att den sociala snedrekryteringen kommeratt brytas. För att förbättra situationen för de vuxenstuderande och motverkaden social snedrekryteringen krävs en rad åtgärder såväl studiesocialt somstudiedomokratiskt och studiepedago-giskt. Detta har också förts fram vidskilda tillfällen såväl av för de vuxenstuderande somav LO och TCO. Vänsterpartietkommunisterna föreslär att propositionen avslås och hemställer om att en nyproposition baserad på SVUX förslag föreläggs . Trotsatt utbyggnaden och utvecklingen av den kommunala vuxenutbildningen har gåttsnabbt framåt , framstår också inom denna utbildningsformsnedrekryteringen mycket klart. Utbildningen har nästan helt misslyckats medatt nå de kortutbildade med låg studiemotivation. Som jag sade tidigare är detjust den gruppen som man med denna reform avsåg att nå för att kunna minska deutbildningsklyftor som vi har i samhället. Dagenskommunala vuxenutbildning är inte uppbyggd för de kortutbildade. Den utgårinte heller från deras situation. Det visar bl. a. den mycket höga andel somslutar studera vid Komvux innan utbildningen avslutats. Ett av skälen härtill äratt undervisningen inte utgår frän de kort- utbildades krav utan ärupplagd på samma sätt som skolan i övrigt, vilket innebär att praktiskt arbetemissgynnas och att undervisningsformen gynnar dem som passivt lärt sig att taemot teoretiska kunskaper, att individualism och konkurrenstänkande fårersätta solidaritet och kollek-tiviiel. Rättentill utbildning urholkas av en stor brist på bra barnstugeplatser. För mångakortutbildade, i första hand kvinnorna, är detta det främsta hindret för attkunna påbörja eller fortsätta en påbörjad vuxenutbildning. Inomvuxenutbildningen skall ungdomsskolans läroplaner genomföras på i vissa fallhälften till en tredjedel av den undervisningstid som ungdomsskolan förfogaröver. Skälet härtill har angetts vara att de vuxna studerande har störreerfarenheter. är klasserna inom vuxenutbildningen mycketheterogena, och många elever är, som jag sade förut, studieovana. Detta kräverförstås sammantaget mycket mer tid. Vidare är studierådgivningen försummad. Ettkraftigt påslag behövs alltså i timplanerna. Dessutom behövs det ökade resurserför studierådgivning. Ipropositionen föreslås att antalet undervisningstimmar skall minskas med 20 96,om antalet elever stadigvarande sjunker från tolv till lägst åtta. Liknanderegler föreslås gälla för de kurser som får startas med lägre antal deltagare.Detta förslag kan fä mycket negativa effekter för de studerande, eftersomstudiestödet är avhängigt av antalet studietimmar. Att hänvisa eleverna tillkorrespondensundervisning i och visar stor brist påförståelse för de vuxenstuderandes studiesituation. Också för de anställda vidskolorna kan detta förslag givetvis få negativa effekter, eftersom det t. ex. ledertill osäkerhet om hur många undervisningstimmar en enskild lärare kommer att hajust inom den kommunala vuxenutbildningen. kommunisternaföreslår i stället att det skall finnas möjlighet att fortsätta en kurs medoförändrat timantal även om elevgruppen minskar till åtta. Vidare attschablontillägget höjs i enlighet med SVUX förslag. Vi menar också attschablontillägget bör få användas vid en minskning av timantalet i de fall dären reducering måste ske. Ipropositionen föreslås vidare att linje- och ämneskonstruktionen förändras ochatt man genomför en försöksverksamhet med etappindelning. En sådanetappindelning kan givetvis ha positiva effekter, men som förslaget nu harutformats kommer de negativa följderna klart att överväga. Förslaget innebäratt timantalet i vissa fall reduceras. Vidare kommer propositionens förslag,att varje etapp skall betraktas som en ny kurs, att få förödande konsekvenserför eleverna. Om avgången från en kurs är stor innebär detta att en studerandekan få vänta fiera terminer med att slutföra en kurs. Detta fär förståssärskilt allvarliga följder i glesbygdskommunerna. Förslaget att göra varjeetapp till en ny kurs innebär också att antalet kurser minskar och medförgivetvis en styrning mot större grupper. Vpk anser att etapperna i ett ämneskall betraktas som en odelbar kurs. Propositionengår också emot de s. k. förberedande etapperna i svenska, matematik ochengelska, de s. k. O-etapperna, liksom särskilda gym-nasieföreberedandeetapper. Dessa kurser finns och möjligheten att genomgå dem bör finnaskvar, trots att det finns motsvarande möjligheter inomfolkbildningsverksamheten. Detta är särskilt viktigt när man har målsättningenatt nå de kortutbildade. Ipropositionen anges vidare att betyg skall ges efter varje etapp. Vpk anser, ilikhet med vad som bör gälla inom grund- och gymnasieskolan i övrigt, attbetygen skall avskaffas eftersom de innebär att den individuella konkurrensenfår ersätta kollektivitet, samarbete och solidaritet, den målsättning som dettalas om i andra sammanhang. Utskottet avstyrker vpk-motionerna och bidrar på så sätt till attförsämra situationen både för de vuxenstuderande och för lärarna i denkommunala vuxenutbildningen. Jag yrkar bifall till motionerna 951 och 105. Den kommunala vuxenutbildningen har blivit föremål för debatt under detsenaste halvåret. Debatten har främst gällt gränsdragningsfrågorna iförhållande till folkbildningen och har i hög grad föranletts av dendebattskrift som folkbildningsutredningen enligt sina direktiv kom med isomras. Mendebatten om den kommunala vuxenutbildningen är äldre. Den gäller utbildningensorganisation och innehåll, dess förmåga att leva upp till de mål som riksdagenbeslutat om, att bidra till att ge de kortutbildade möjligheter att vid vuxenålder inhämta vad man gått miste om genom en bristfällig utbildning i ungdomenoch att fylla en plats i ett utbildningssystem, där den återkommandeutbildningen måste spela en allt större roll mot bakgrunden av de snabbaförändringar som vi upplever. Jagbehöver inte gå in på vuxenutbildningens värde. Det har inte rått något tvivelom betydelsen av den kommunala vuxenutbildningen. Detta har senastunderstrukits av statsminister : "För att klarare markera denkommunala vuxenutbildningens roll i det framtida utbildningssamhället kommerregeringen att tillsätta en särskild utredning", hette det iett anförande av honom vid . Det aren klar markering av den kommunala vuxenutbildningens roll. Vaddet gäller är att göra utbildningsformen så bra som möjligt för att motsvarade behov som finns, och att se till att de satsningar som görs ger bästamöjliga resultat för den enskilde och för samhället. Propositionenär som det har påpekats här i debatten ett svar pä begäran 1976 omen skyndsam beredning av de förslag till förstärkning av den kommunalavuxenutbildningen som SVUX lagt fram. Låt mig erkänna att det är med beklagandesom jag finner att satsningen inte kunnat bli större. Jag förmodar att vi litettill mans kan instämma i det beklagandet. Men mot bakgmnden av det ekonomiskaläge som vi befinner oss i är detglädjande att i alla fall vissa förändringar har kunnat aviseras. Måletsom det formuleras i propositionen är att alla vuxna oberoende av bostadsortskall ha tillgång till kurser i ämnen som krävs för behörighet tillhögskoleutbildning. Vidare måste det finnas möjligheter för alla vuxna att fåförberedande utbildning på grundskolenivå. Detta gör det, som statsrådetWikström säger, nödvändigt att försöka komma till rätta med den regionalaobalansen i kursutbudet. Denya resurserna som tillförs är inte stora. Men där finns en förstärkning avskolledarresurserna, avsedd att sättas in i vissa kommuner där det ärnödvändigt. Där finns en permanentning av de /77 och 1977/78 gällandebestämmelserna om att i vissa fall kurser får starta med lägre deltagarantal ännormalt. Föratt kunna tillvarata de resurser som ställs till förfogande och för att kunnanä närmare målet att ge alla vuxna, oberoende av bostadsort, tillgång till denutbildning de behöver, trycker propositionen starkt pä behovet av samverkaninom vuxenutbildningen. Det gäller att ta till vara de möjligheter som finnstill samverkan i själva utbildningen, mellan olika vuxenutbildningsformer ochkring den uppsökande verksamheten. Det är också därför som de möjligheter till vara som ges vid den elappindelning gällande vissa kurser som föreslåsav och av regeringen. Utskottet anser att den föreslagnaförsöksverksamheten pä området bör kunna godtas. Resultatet av denna försöksverksamhetbör sedan kunna utvärderas i samband med det framtida utredningsarbetet. Ipropositionen aviseras också en samlad översyn genom en särskild utredning avden kommunala vuxenutbildningen. Jag har tidigare haft anledning att påpeka attden kontinuerliga uppföljningen av olika skolformer tid efter annan måstekompletteras med mera genomgripande översyner. Efter en tioårig verksamhet börerfarenheterna inom vuxenutbildning utvärderas, inte minst motbakgrunden av förändringar också inom andra delar av utbildningsverksamheten.Statsrådet erinrar i propositionen om att vissa områden redan är föremål föröversyn. Det gäller gränsdragnings- och samverkansfrågor. De frågorna är nog säviktiga, men de vetter utåt, mot andra områden. är det de centralafrågeställningarna som är aktuella. Jagtror att en sådan översyn är nödvändig. Det gäller att försöka ta reda på hurutbildningen lyckats - eller inte lyckats - fylla sina uppgifter i förhållandetill de mål som fastställts. Det gäller att i fråga om organisation ochinnehåll motsvara vuxna människors behov, att ge dem möjligheter att inhämtabrister i ungdomsutbildningen och fylla en uppgift i samhället. Det gäller attta till vara vuxna människors fömtsätt-ningar. Jag skulle för min del gärnavilja understryka behovet av en inriktning också på läroplaner och läromedel,pä metodik, på kompetens-och betygsfrågor, som spelar en central roll. Utskottets betänkande ärenhälligt. I debatten har nyss yrkat bifall till de bådavpk-motionerna. Jag kan hålla med om - och jag har redan sagt det - att detfinns behov av ytterligare satsningar både när det gäller själva undervisningenoch när det gäller möjligheterna att delta i undervisningen. Men det är nog säatt vi måste ta det i den takt vi orkar med, beroende pä de ekonomiskaförutsättningar som samhället har. Vuxenanpassningenmåste, såvitt jag förstår, i hög grad tas upp i den aviserade utredningen. Närdet gäller etappindelningen, som ställde sig kritisk mot i vissaavseenden, vill jag återigen påpeka att meningen med denna är att kunnautnyttja de möjligheter till samverkan som det är nödvändigt att ta till varaockså i fråga om vuxenutbildningen. har uttalat attvuxenutbildningens olika former måste stödja och komplettera varandra. Jagtror att det är en sats som häller fortfarande. Låtmig sedan bara erinra om att frågan om barnpassning tas upp, när det gällerfolkbildningsarbetet, i den arbetande folkbildningsutredningen. Den modell somman där kommer fram till måste kunna ha viss betydelse också på det härområdet. Sedantill det särskilda yttrandet. De socialdemokratiska ledamöterna i utskottethar, föranledda av propositionen eller behandlingen i utskottet, markerat enmisstanke om att vissa saker skulle komma att dubbel-utredas. För min del vetjag inte om man skall tolka det särskilda yttrandet så, att den aviseradeutredningen om den kommunala vuxenutbildningen borde sakna insyn på de områden- samverkansfrågor och gräsndrag-ningsfrägor - där uppgifter redan ställts på andrautredningar, eller om man menar att de utredningarna skall lämna ifrån sig dehär frågorna. Jag har i varje fall inte kunnat tolka propositionens ord om attutredningen bör samråda med bl. a. gymnasieutredningen ochfolkbildningsutredningen på något annat sätt än att man just skall samråda föratt få frågorna belysta från de speciella utgångspunkter som dessa utredningarhar. Utskottet har i texten sagt att man givetvis förutsätter att dubbelarbeteinte skall komma i fråga. Jag yrkar bifalltill utskottets hemställan. INGA (vpk) kortgenmäle: började med att beklaga att satsningen på vuxenutbildningeninte hade blivit större. Han sade också att några stora resurser inte hartillförts vuxenutbildningen. Det vill jag hälla med honom om. Jag tycker attdet är märkligt att man ändå kan rosa propositionen sä som gör. Idet utskottsbetänkande som lett till den här propositionenoch som var föranlett av motioner från, förstås, kommunisternaoch - om jag inte minns alldeles fel - och sade manklart ifrån att en kommande proposition skulle bygga pä SVUX förslag. ser vivad vi har fått: en proposition som i vissa fall leder till klara försämringarför de vuxenstuderande. a. påetappindelningen. Enetappindelning, säger , är nödvändig med tanke pä samverkan. Jagsade också i mitt inledningsanförande att man kan nå vissa rationaliseringargenom den här etappindelningen, men de negativa följderna av den överväger depositiva konsekvenser som man vinner ur samverkansaspekten. Man kommer att fäett minskat antal studiekurser vid olika tider pä dygnet. Det kommer att ledatill större undervisningsgrupper. Utbudet av kurser kommer också att bli - ochdet är en mycket viktig aspekt - mindre "skräddarsytt" för devuxenstuderande, som vi vet ställer speciella krav på den här utbildningen ochhar rätt att göra det. Detär beklagligt att vi har fått en proposition som klart försämrar de vuxenstuderandessituation, när målsättningen har varit att just gynna de människor som så välbehöver kompensation för vad de inte fått tidigare i utbildningsavseende. GÖSTAKARLSSON (c) kort genmäle: