prot · G109147 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:147 §1 Justerades protokollen för den 10 innevarande månad. § 2 Trafikpolitiken, m. m. (forts.) Fortsattesöveriäggningen om trafikutskottets belänkande 1977/78:18. Underonsdagenbehandlade vi häri kammaren den regionala politiken, och i inlägg efter inläggunderslröks viklen av en riktig och konsekvent regional politik. Mänga hundramiljoner kronor satsas också på atl hjälpa svagare regioner att hålla enlikvärdig standard pä sitt serviceutbud. Enviktig sektor i detta avseende är trafikpolitiken, och del har också här undergårdagskvällens debatt underslrukits av mänga talare hur väsentligt det är attha en väl fungerande och likvärdig kollektivtrafik i hela landet. De mängamotioner .som ligger till grund för detta betänkande är också i sig ett bevisför hur allvarligt ledamöter ser på dessa frågor. Anledningentill att jag begärt ordet i denna debatl är SJ:s planerade förändringar avstyckegodsorganisalionen och de molioner som väckis med anledning av delta. Jagmåste säga all jag försl blev väldigl glad när jag läste ulskoilets skrivningvad gäller dessa molioner, och där ulskollel bl. a. anför all "meragenomgripande förändringar av och trafikuppgifter anstår iavvaktan på de aviserade förslagen om den framtida trafikpolitiken ochförutsätter också atl så sker". Utskottetsäger vidare i texten: "Ett primärt mål för styckegodshanle-ringensorganisation måste enligt utskottets uppfattning vara atl tillgodose kundernasrimliga krav pä service. En utgångspunkt för ell genomförande av de nuplanerade förändringarna bör vidare vara att systemet med rälsbundnatransporter i möjligaste mån bibehålls. Utskottet förutsätter också att i detföregående anförda regional- och Irafikpoliliska synpunkter m. m. i all möjligulslräckning beaktas av SJ samt att regeringen med största uppmärksamhet följerulvecklingen på områdel och vidtar med anledning härav eventuellt erforderligaåtgärder." Meden sådan skrivning, som så helt sammanfaller med de yrkanden som finns i bl. a.motionen 1233 av migoch några medmotionärer, tog jag för givet atl del skulleulmynna i elt tllslyrkande av motionen. Utskottsmajoritelen finnernågra åtgärder från sida med anledning av yrkandena i motionerna ejnu erforderiiga. Man nådde så alt säga inte ända m. m. Nr 147 fram. Men då ställer jag frågan: När är i så fall åtgärdererforderliga om inte . den """ '"' ''sgrepp att inom kanske fatta beslut i denna riksdag om "" trafikpolitik? Vikänner lill en del om inriktningen av denna nya trafikpolitik. Trafikpolitiken ''" P bäilre förulsällningar för den spårbundna trafiken. m. m. man av bl. a.trafiksäkerhets-,energi-och miljömässiga skäl skall försöka föra över så myckelirafik som möjligl från landsväg lill järnväg. Det har sagts många, från denna talarstol . Ochnär vi vet detta vore det väl också rimligt all nu inte tillåta SJ vidtaförändringar som går precis stick i stäv med dessa intentioner. Jaghar sagt att SJ håller på att genomföra ett helt nyttsiyckegodssystem, bakvägen och mitt för näsan på . Jag har i daganledning atl upprepa delta med ännu mera skärpa! Jagmåsle säga all har rejäla skygglappar för ögonen när han villgöra gällande all del endasl är graden av otålighet som skiljer utskottsmajoritetensskrivning och reservation nr 4 ät, och när han t. o. m. säger att del intefinns någol förslag från SJ i den här frågan. Lyft telefonen, ,och lala med de ansiällda! Tala med facket! RolfSellgren framhöll i sitt anförande atl SJ från början gjorl en felbedömning,men all man efter den kritik som har framförts från praktiskt taget hela landelhar länkl om och vidlagit förändringar som gjort att handläggningen har fått enannan inriktning. Den inriktningen innebär, såvitl jag kan bedöma och efter vadjag hargjort mig underrättad om, att man har flyttat ner själva beslutsnivåntill dislriklsnivå. Del får endast till följd all genomförandet inte sker päexakt samma tidpunkt över hela landet, och det är förmodligen i syfte all inteväcka så slor uppmärksamhel. Vadär del som händer jusl nu? Jo, överallt i landet tecknas entreprenadavtalmed åkare som skall la över styckegodstransporterna frän järnvägsterminalernaul över landsorlen. , i samband med den nyatidlabellsförändringen, kommer den nya organisationen atl börja fungera påmånga häll. Exempelvis i har järnvägens personal meddelats att har lagl in den lägsta tolalenlreprenaden, vilkei innebär alt detblir GDG som efter hand tar över inte bara del styckegods som fraktas päjärnvägarna i , utan också den utfrakl-ning från godsmagasinen direktut till kunderna som handhas av mindre åkare. som vi får tommalågsätt kommer alltså lastbilar och långtradare, lastade med styckegods, attträngas på de i många fall redan överfulla vägarna på olika håll i landel. Arbetsuppgifternaför järnvägens personal vid de olika godsmagasinen vid sidan om de storalaxepunklerna blir allt mindre. Personalen får också alll svårare attmarknadsföra sina tjänster då del gäller siyckegodsel, eftersom man inie velhur länge man över huvud lägel har några tjänster att bjuda ut.Öppethållandeliderna vid godsmagasinen blir kortare och kortare, servicen förallmänheten blir sämre och sämre, attraktiviteten och därmed konkurrensmöjlighetenför SJ blir mindre och mindre. Motiven för atl slänga och lägganer godsmagasin och järnvägsstationer blir allt större. SJ:s ekorrhjul snurrarallt fortare då det gäller den verksamhet som ligger utanför de stora ochlönsamma linjerna. Någraomedelbara laxehöjningar kommer visseriigen enligt uppgift inte att vidtasunder della år, men vad händer sedan? Ja, del frågar man sig verkligen. Regeringenskall med största uppmärksamhet följa frågan och vidta erforderiiga ålgärder,säger utskottsmajoriteten. Detta är gott och väl. Men vilka åtgärder kanvidtas, när entreprenadavtal är tecknade, när den nya organisationen redan harbörjat att fungera, när åkare kanske har investerat och planerat för denna nyaverksamhet? Inte kan regeringen dä ingripa och rätta till förhållandet, om manlill äventyrs skulle anse atl det har gåll snett. I så fall måsle ju regeringenta sitt ansvar också gentemot de åkare som har åtagit sig den här uppgiften. Delkonsekventa i del här ärendet måste ju vara alt i likhet med vad desocialdemokratiska ledamöterna föreslår i reservationen 4 yrka bifall till deaktuella motionerna, som innebär att SJ i avvaktan på etl nytt trafikpolitisktbeslut inte tillåts vidta några mer genomgripande förändringar eller omorganisationersom i nämnvärd omfattning försämrar servicen inom SJ:s verksamhetsområde. Vi är många, inte bara från socialdemokraliskl håll, som på olika sätthar reagerat mot SJ:s planer pä att förändra styckegodsorganisationen. Somanförts tidigare i debatten behandlas i det nu akluella betänkandet fleraborgerliga motioner som innehåller i stort sett samma yrkande som i desocialdemokraliska motionerna. Därför hoppas och förutsätter jag atl dessaborgerliga motionärer också fullföljer sina motioner och i den kommandevoteringen stöder den socialdemokratiska reservalionen nr 4. Det är den endamöjligheten att nu kunna stoppa den här organisationen. Det är nu tredje gången på som styckegodsfråganbehandlas här i kammaren. har kommunikationsministern sagtatt frågan inte har avancerat så långl alt den kommil pä regeringens bord. Jagskall citera vad kommunikationsministern sade i ell inlägg i dentrafikpolitiska debatten : "Visstkänner jag oro för följderna av den omläggning av styckegodstrafiken somplaneras, oro därför alt det kan komma alt kollidera med regionalpolitiskamålsättningar. Jag sade delta i milt huvudanförande och hade bl. a. del som etlskäl för att jag anser det angeläget atl irafikpoliliska ålgärder samordnas medregionalpolitiska. Men del är kanske litet mycket begärt att jag redan i dagskall kungöra vilket beslut regeringen kommer atl fatta ." Detta var alltså den 2februari i är. Jagkänner inte till om regeringen över huvud taget agerat i denna fråga. I varjefall har tydligen inte detta agerande på något avgörande säll päverkal SJ altavstå från att nu genomföra de planer som man föresatt sig. Omknappa kommer - såvida inte här i elfte timmen följerden socialdemokraliska reservalionen - pä mänga håll i landet Trafikpolitiken, m. m. Nr 147 den nya organisationen att börja fungera. Och har väl "tågetgått", om det Fredaeen den tillåtsmig au vara litet vitsig i denna allvariiga fråga. 19 mai 1978 '' " ' resignation man konstaterar att SJ i allt större utsträckning försöker komma ifrån den icke allrakliva delen av sin verksam- Trallknolitiken ''''' ' ''" serviceföretag bara gäller de människor som råkar bo på de m. m. stora orterna, som ärbelägna utefter de stora och lönsamma järnvägssträckorna. För den övriga delenav svenska folkel är SJ inte längre "hela folkets järnväg" - tyvärr. Jag yrkar bifall till reservalion nr 4 och till de övrigasocialdemokratiska reservationerna vid detta belänkande. Idelta anförande instämde () och (). CARL-WILHELMLOTHIGIUS (m) kort genmäle: känneren viss oro i den uppkomna situationen. Jag kanförstå del mot bakgrund av det utspel som SJ gjorde i den här frågan och som istor utsträckning missförstods av omgivningen. Man trodde att den härorganisationen under alla förhållanden skulle genomföras i sin helhet. Eftersomjag sitter med i harjag följt frågan. När vi log upp ärendet istyrelsen hade SJ gått ut med en enkätundersökning, och del uppfattades frånallmänhetens sida som att ett genomförande skulle ske. Så var icke förhållandet.Det uppfattades också av dem som arbetade inom SJ som atl detta omedelbartskulle genomföras. Så var icke heller förhållandet. Trafikutskottethar uttalat sin varning för att genomföra detta i den utsträckning somframförts, därför att man riskerar en försämrad service.Kommunikationsministern har uttalat bekymmer över alt det skulle bli enförsämring av servicen om man ser del också ur samhällsekonomisk synvinkel. VadSJ f n. gör är atl på enstaka ställen, där det är uppenbart alt förbättringarmåste ske för allmänheten i området, gä över lill ett och annatentreprenadföretag. Avsikten är alltså inte alt genomföra detta i den skala somfrån bönan annonserades, utan här kommer man att invänta reaktioner frånriksdagen-som man redan fått-,departementets beslut i frågan och den genomgångav ärendel som skall ske i samband med trafikpolitiska utredningen. Detfinns alltså inte någon sådan risk som talat om. Jag kan dock motbakgrund av de uppgifter som förekommit förstå bekymmer i dettasammanhang. Men det är inte sä att den enda möjligheten att stoppastyckegodsförändringen är att biträda reservationen. Vi kan relativt lugnt sefram emot de ekonomiskt och för de enskilda människorna vettiga förändringarsom skall genomföras på detta område. ELVYNILSSON (s) kort genmäle: Jag önskar atl jag kunde vara lika lugn som i dennafråga. Jag vet dock att det både i och i andra delar av landet tecknasentreprenadavtal-och inte bara småavlal utan totalentreprenadavtal för helalän. Detta kommer för det första all innebära en försämring för småbanorna, somju mister den del av inläklerna som styckegodstrafiken trots alll innebär, fördet andra att godsmagasinen inte kommer att upprustas utan, enligtunderrättelse som vi har fält, i stället atl avbemannas efter hand som vakanseruppstår. Därmed kommer den utarmning av landsbygden som var aviserad och som vifrån början antog atl SJ-förslaget skulle innebära, också atl ske. Jag kan intefinna att det har blivit någon ändring på den punkten. Dethar vidare från SJ uttalats atl det inte under delta år kommer att ske någontaxehöjning. Men vad kommer alt hända när nya entreprenadavtal hartecknats? Vilka är det som då bestämmer om huruvida taxorna skall höjas? Och omtaxorna inte skall höjas, vad har SJ då att vinna ekonomiskt pä dennaförändring? Jaghar en känsla av an är lika omedveten som om vadsom håller pä all ske ute i landel, och det verkar som om man inte har gjortsig underrättad om de verkliga förhållandena ute i dislriklen. CARL-WILHELMLOTHIGIUS (m) kort genmäle: Detolalenireprenadersom f n. avtalas bygger i första hand på enomskrivning av den entreprenadverksamhet som redan har funnits. Om man på vissaställen gör en del justeringar av enireprenadförhållanden, kan kanske vissaförbättringar åstadkommas, men att det avtalas om totalentreprenader pågrundval av SJ:s första utspel för en fullständig omläggning avstyckegodslrafiken kommer regeringen såvitt jag kan förslå icke att godkänna. ELVYNILSSON (s) kort genmäle: Men hur skall regeringen kunna ändra entreprenadavtal som redan ärtecknade, om det visar sig atl delta inte fungerar i praktiken, dvs. atl delkommeratt medföra olägenheter ute i de olika länen och landsdelarna? Vi vettrots allt ätt det redan nu har förekommit indragningar. Del har vitsordats har aviserat om nedläggningar av godsmagasin. Vihar i vår moiion begärt att det i nuvarande läge inte skall genomföras enorganisation av så genomgripande art, i väntan på det nya irafikpoliliskabeslutet, som vi vet kommer att innebära en annan kostnadsfördelning.Förhoppningsvis kommer det ock.så att medföra att SJ:s konkurrensförhållandenförändras och att SJ:s situation förbättras. Vi hoppas därför fortfarande atlde borgerliga ledarmöterna skall stödja vår reservation beträffande SJ:sstyckegodstrafik m. m., där vi framhåller alt det nya trafikpolitiska beslutetskall avvaktas innan ålgärder vidtas på delta område. Trafikpolitiken,m. EIVORMARKLUND (vpk): Gårdagens trafikpolitiska debatl här i kammaren liksom de ständiga hänvisningarnai ulskollsbelänkandel lill pågående överväganden och planeringsarbete ger i ettnötskal den irafikpoliliska siiuationen i landel. Nr 147 Brislen på rikllinjer är uppenbar, nödvändigheten av ålgärder likaså.Men Fredaeenden "" '"' " någonling. Del utredsju och planeras på alla kanter. 19 mai 1978 Därförkan man inte göra någonling ät en taxepolitik som ändå lett fram till sådanaorimliga konsekvenser som t. ex. den alt malmtransporter från Trafikoolitiken Kirunalill sker på landsväg, medan både arbetskraft och rullande m. m. materiel hos SJ inteutnyttjas. Därför kan man inte fatta beslut om uppruslning av , Irolsatt både beskaffenhet och sysselsättningslägel i områdel talar förett sådanl beslut. Därför kan man inte göra något uttalande om verksamheten vidLuleå hamn, trots alt inte minsl samhällsekonomiska skäl väger tungt förbibehållande av den verksamheten. Imotionen 1222 har vi motionärer utifrån vad som pä senare lid inträffat i frågaom malmtransporterna också tagit upp frågan om behovet av att samordnaverksamheten i olika statliga företag. Alla delar av malmhanle-ringen i Sverigehandhas helt eller till slor del av statsägda förelag. Del är därför enligt vårmening rimligt alt brytning av malm, transport av den och slutligen dessförädling ses som en enhet. Eftersom vi har det synsättet, förefaller det ossfullständigt absurt alt enställigt företag-statens järnvägar-genom sintaxepolitik pungslår andra statliga förelag som och , det senare numeravisseriigen halvstatligt. 1 problemets föriängning drabbas ju också statensjärnvägar självt. Alt malmtransporter flyttals över från järnväg lill landsvägför som sagl med sig att materiel inte används, och del har också fått följderför sysselsättningen. Enaspekt på problemet som känns särskilt angelägen att betona i dagens debatt äratt åtgärder av det här slaget också försämrar trafikstrukturen. Del har längeställts krav pä att alltmer av tunga transporter skall föras över från landsvägtill järnväg. Det anges också som en linje i den nya trafikpolitik som mantalarom håller på att utarbetas. Men det som har inträffat i i frågaom malmtransporlerna innebär en utveckling i motsatt riktning. Ser man dettasom ett komplement till den utveckling som senast har skildratär det en allvariig utveckling som måste hejdas. Det är i det sammanhanget somdet - uiöver kravet på en ändrad taxepolitik - också är nödvändigt att peka påbehovet av upprustning av . Ulskottelsföreträdare betonade i går del olämpliga i atl frånriksdagens sida blanda sig i de förhandlingar som pågår om . Del ärklart att man i detta sammanhang också kunde visa på den bristande samordningenmellan olika statliga verksamheter, men jag skall nu nöja mig med alt säga atljag uppfatlar det som anför som den obolfärdigesförhinder. För om på allvar vill följa upp del som den högtidligen avoch lill deklarerar om trafikpolitikens sysselsättnings-, miljö- ochenergimässiga sidor, borde enligt min mening också kunna ge sinuppfattning lill känna när del gäller . Ivår motion begär vi också att en sådan här upprustning skall ske av hela sträckan.Att en sådan uppruslning i och för sig är nödvändig visar inie minsl densenasle lidens störningar i irafiken på del nona omloppel. tankepå att en försiärkning av s. k. södra område f n. ter sig som mestbrådskande och nödvändig - inte minsl med lanke på förulsäll-ningarna atlbibehålla verksamheten vid hamn - kan jag för dagen nöja mig med yrkandeti reservationen 7. Motionens hemslällan om alt skall uttala sig emotatt transport av tungt gods sker på landsväg har tagits upp i reservationen 4.Övriga yrkanden skulle tillgodoses med stöd för de yrkanden somredan framställts av . Jag instämmer därför i yrkandel om bifalltill vpk-motionen 1607. Trafikpolitiken,m. KERSTINANDERSSON i Kumla (s): I del belänkande som behandlas förekommer bl. a. moiionen 576, variSture och jag föreslår atl uppmana regeringen alt pröva ettöverförande av järnväg lill . har sedan är 1884 fungerat som elt industrispår med anslutning lillSJ-nälel vid station. Banans hela längd är , och den ägs av dethelstalliga . LaxåBruk levererar ca 1 600 vagnslaster mineralull, och man har beräknatbehovet av järnvägstransporter från ASSLs nya spånplaliefabrik lill mellan 1000-3 000 vagnar . har nyinves-lerat 1,5milj. i anläggningar för spårbunden utlastning. Även ESAB i nyttiggörsig järnväg för sina järnvägstransporter. måste dock huvuddelen av och ASSLs produkter transporteras pålastbil, beroende på att banan är starkt nedsliten och därför har onödigt högaunderhållskostnader. Den övre viktgränsen för järnvägsvagnar som banan tål ärnu 16 lon men borde vara 20 lon för ell billigare och effektivare utnyttjande.Det är bl. a. mol den bakgrunden man enligt strikt företagsekonomiska kalkylerbedömt atl lastbilstransporter blir billigare än en modernisering ochuppruslning av banan, vilket har beräknats kosla omkring 3 milj. kr. harförklarat sig beredd att dela driftkostnaderna men anser sig inte kunna delta iden nödvändiga investeringen. FörLaxå Bruk ensamt är det på kort sikl inte lönsamt all investera i järnvägen,varför man står i den situationen alt man kanske måslelägga ned banan. Trafiken kan inte fortsätta, om inte en upprustning kommerlill slånd. En nedläggning av banan skulle dessutom innebära att en mycket stordel av trafikunderlaget för försvinner, lill nackdel för bådesysselsättning, skatteunderlag och irafikser-vice. HurSJ rent företagsekonomiskt påverkas om och Bruk helt övergår tilllastbilstransporter har inte redovisats, men mol bakgrunden av att båda deberörda förelagen är statliga lycker man all del inte skulle vara omöjligt allåstadkomma en sammanvägning av de tre intressenternas -, Bruk och SJ -företagsekonomiska kalkyler, som skulle kunna motivera forlsätla transporter påLaxå-Röfors järnväg. Fränsamhällsekonomiska utgångspunkter borde det vara atl föredra om produkter somspånplattor och mineralull samt råvaror för dessa transporte- Trafikpolitiken,m. radeslängre sträckor på järnväg i stället för på lastbilar. 1 en sådan bedömningmåste självfallet faktorer som miljöpåverkan, energihushållning och trafiksäkerhettas med. är bedömningen den att trafikintensitelen på vägenfrån och Bruk genom och tätorter är för slor och all detfrån både trafiksäkerhetssynpunkt och miljösynpunkt är olämpligt med så myckettunga transporter genom tättbebyggda samhällen. Det kan inte vara rimligl allhär öka laslbilstransporterna med gods som motsvarar drygt 2 000järnvägsvagnar. Del var vad man transporterade på järnvägen. Omspåret rustas upp så atl vagnarna kan lastas fulla, blir antalet troligenväsentligt större. Jagkan inte i utskottsbetänkandel någonstans finna all man ens bryn sig om altkommentera, ännu mindre försöka förstå, de brådskande problem som vi redovisati motionen. Situationen för järnväg och därmed för helatransportproblemaliken från och Bruk är akut, och kravet i motionenär i högsta grad befogal. Alt ett statligt ägt stickspår bör skötas av SJ, förefaller tämligensjälvklart för en lekman. När spåret är funktionsdugligt, har detvå .statliga företag som berörs ingel annal val än att helt övergå tilllastbilstransporter. Deras produkter är dock mycket väl lämpade alt transporterasper järnväg. Trafikutskottetspassiva hänvisning till pågående utredningsarbete gör det inte mindre tvingandeför företagen i , kommun och förhoppningsvis också tor SJ allsnarast la itu med de praktiska frågor motionen handlar om. Jag har insett del utsiktslösa i atl få kammarens bifall tillmoiionen och har därför ingel yrkande. Motion1234 avser upprustning av bandelen Boden-Mor-järv-Karungi-Haparanda. Vad vimotionärer föreslagil är i första hand en utredning av kostnader m. m. för enupprustning av nämnda handel. Vihar i motionen framfört starka skäl för en sådan ulredning. är med tanke på nutida krav svagt konstruerad och underhålletstarkt eftersatt. Därav följer låga hasligheter och långa restider. Dettaär i och för sig inte anledning nog all pröva frågan om en upprustning. I vårtavlånga land har vi tyvärr mänga bandelar i miserabelt skick. Del som bör gebandelen en särställning är ytterligare tre skäl. För delförsta förmedlar Haparandabanan internationell trafik. Den ulgör en del av eninternationell trafikled. För del andra tenderar denna inlernationella trafikalt öka över . Och för det tredje slutligen har på finsk sidabanan fram till i Torneä rustats upp för tung och snabb irafik. Förtransporter frän och genom utgör bandelen redan nu enflaskhals. Förutomde mera allmängiltiga skälen för upprustning av den enda handel, somförmedlarlraflkoch transporter vid vår ösira landgräns, vill jag korlfaltat utveckla ylleriigareanledningar, som med fog kan anföras. En upprustning av bandelen till samma standard somstambanan skulle Fredaeen den utgöraett meningsfulll beredskapsarbete-isynnerhet i den lågkonjunktur vi j .- iq-io nu befinner oss, när våraegna produktionsresurser underulnyttjas, våra egna produktionsfaktorer intesätts i arbele. Del skulle ge många värdefulla Trafikpolitiken arbetstillfällenäven för ungdomar i en bygd, som i högsta grad drabbals av arbetslöshet. Detskulle vara framåtsyftande och förstärka nödvändig infrastruktur förregionalpolitiska satsningar i östra . Sådana satsningar gjordesunder den socialdemokraliska regeringens tid i form av exempelvisstorarbetsplatser och husbyggnadsföretag. I samband med planering förmetallurgisk utbyggnad i tillsatte förre arbetsmarknadsministernBengtsson vid en sysselsältningskonferens i en särskildTornedalsgrupp för alt utreda legotillverkning i . I och med detborgeriiga maktövertagandet annullerades båda dessa utvecklingsprojekt. Somjag nämnde förmedlas över iransporler som ökar i takt medväxande nordisk handel. Härtill kommer - och det är viktigt - den ökade handelnmellan öst och väst. Malrecoaffären var bara ett exempel på alt ryssarna harintresse av öst-västlig handel. Genom Per agerande och regeringenshandläggning av den frågan har etl hundratal arbetstillfällen i Norrbollenförsvunnit. Underdel nu pågående riksdagsårei har en manstark delegation frånindusiridepartementel jämte företagarrepresenlanter besökt och haftöveriäggningar om utökad handel. Den enda spårbundna förbindelsen med Sovjetgår över . Spårvidderna är visserligen olika i å ena sidan ochi och å andra sidan. Men när järnvägsspåren ligger sida vid sidaär själva omlastningen en enkel procedur. Myckettyder på att den öst-västliga handeln kommer att kraftigt öka. Spårbundnatransporter erbjuder etl konkurrenskraftigt alternativ i fråga om kostnader nuoch särskilt framöver.