prot · G10950 · 1977-12-31 00:00:00 — Helatekoindustrin befinner sig i en svår situation, men som jag vid några tidigaretillfällen framhållit är situationen för skinnindustrin - vill jag påstå -allra svårast. Skinnbranschenbefinner sig i denna allvariiga situation därför att de inhemska tillverkarnaskall konkurrera med en lågprisimport, som helt enkelt är omöjlig allkonkurrera med. I vissa fall tror jag all vi inte skulle kunna konkurrera ensom man bortser från lönerna. 9 protokoll 1977/78:50-51 Sysselsättningsbidraglill tekoindustrin, m. m. Vadsom gör saken än värre är att förelag som i stor utsträckning importerar varorfår sysselsättningsbidrag för anslällda . Del menar jag undergräverden konkurrensneutralitet som borde råda och minskar sysselsättningen istället för all garantera den. Detär nu angeläget att ta ställning till branschens framlid. Skall viha en svensk skinn- och läderinduslri och hur skall den vara dimensionerad?Skall vi ha en sådan industri - och del anser jag all vi skall ha - då måstestorlek och omfattning vara något större än , och i så fall måsteinsatserna göras . Ellled i arbetet alt behålla svensk skinnindustri skulle vara, att sysselsättningsbidragettill tekoindustrin inte skulle kunna utgå till förelag som importerar färdigavaror. När nu bidraget ökar . för anställd över 50år skapas ytterligare svårigheter för de företag som inom landet tillverkarskinnvaror. Utskottetuttalar att det är önskvärt all sysselsättningsbidraget såvitt möjligt fungerarkonkurrensneutralt. Får förelag som i stor utsträckning sysslar med import avfärdiga varor sysselsättningsbidrag, menar jag att konkurrensneutralitetenundergrävs. Jagskulle vilja gå myckel drastiskt fram, eftersom jag anser att man genomstatliga bidrag ökar koslnadsklyftorna mellan inhemskt tillverkade ochimporterade varor. Del slalliga slödel borde vara utformat så att det verkar irakt motsatt riktning. För dagen får jag nöja mig med all understryka vadreservanterna sagt i reservationen 1, nämligen all stödet bör reduceras förföretag som vid sidan om tillverkning sysselsätter anställda med import avfärdiga produkter. Jag gör del i förhoppningen att företag som i huvudsaksysslar med import då inle skall få något stöd alls. Jag yrkar bifall lillreservationen 1. HANS NYHAGE (m): I samband med all frågan om sysselsättningsbidrag lill tekoindustrinförra gången behandlades här i kammaren yrkade och jag altmaximigränsen för stödet skulle höjas från 10 96 till 15 96. Vi ansåg vidareatt liden skulle föriängas att gälla hela /78 - del senare medhänsyn lill företagens planeringssituation. Vi ansåg alt en höjning av slödellill 15 96 var motiverad av det ringa utslag genomsnittligt sett som 10 %skulle innebära på hela styrkan inom företagen. Vikonstaterade all kostnaderna för de av oss föreslagna åtgärderna totalt settskulle bli mindre än de kostnader som skulle uppslå av all ett betydande antalmänniskor skulle komma all friställas. Vårasynpunkter vann tyvärr inte gehör, men vi kan konstatera all vad vidå föreslog till viss del ändå förverkligas . Således har slödel föriängtsatt gälla till budgetårets utgång med möjlighet för regeringen att förlänga lidenså att stödet gäller även . Vi kan också konstatera attbidraget räknats upp med . Deåtgärder som vidtagits bedömer jag vara rikliga. Kvar är emellertid bestämmelsernaom en maximering till 10 96 av lönesumman, vilket jag alltjämt anser varaotillräckligt. Den innebär i realiteten all ell antal företag, som så att sägaslog huvudet i takel på beloppet . , med 10-procenlsregeln, intekan dra någon nytta av den nu föreslagna ökningen. Orsaken är givetvis attantalet anställda utgör en betydande andel av det totala antaletanställda. Det hade alltså varit befogat med en höjning av procentsatsen till15 96. Men del lär ju finnas möjlighet att i ett senare skede åstadkomma enförändring härvidlag. Idet här sammanhanget kan jag inle underlåta all påtala den enligt min meningnågot snäva syn som ger till känna i sin uppfattning alttydligen allt stöd skall vara selektivt. Del finns faktiskt företag inom vårtland som i högsta grad uppfyller de moraliska krav som ställer- företag som trots den ekonomiska politik socialdemokraterna alltför längefick föra har klarat sig i del längsta ulan statligt stöd, men som till stordel just på grund av den snedvridna inhemska konkurrens som sammasocialdemokratiska regim åstadkommit nu har råkat i svårigheter. Jagvill fråga: Vad är det för mening med en sådan politik, som innebär all mangenom selektiva åtgärder lill mångmiljonbelopp bevarar i sig själva ickebärkraftiga företag medan i sig bärkraftiga företag just på grund av dennasnedvridna konkurrens råkar i svårigheter och tvingas nedlägga driften? Anserverkligen att del är riktigt alt samhället på detta sättgentemot de företag som jag här åsyftar snedvrider konkurrensen? Jag har ingetsärskilt yrkande. Sysselsättningsbidraglill tekoindustrin, m. m. GÖRDISHÖRNLUND (s) kort genmäle: Om jag hade befunnit mig i Hans Nyhages kläder skulle jag inte nämntnågot om den ekonomiska politiken här . Och jag behöver väl inle närmaregå in på den frågan eftersom vi ju alla vet hur det är ställt i det här landet efter15 månaders borgeriig regering. Densnäva syn som Hans Nyhage påstår att jag har måste man ha om man anser att detinte finns något skäl i världen att vanliga skattebetalare - och äventextilarbetare - skall vara med om all finansiera stora bidrag till industriersom mycket bra skulle klara sig själva. Dessa industrier borde ta det socialaansvar man kan vänta sig av dem efter åratal av stora vinster ochvinstutdelningar. Men på den punkten tror jag inle alt Hans Nyhageoch jag har någon chans att genom diskussion komma på samma linje. Därför kanjag avsluta debatten med del konstaterandet. HANS NYHAGE (m) kortgenmäle: Först vill jag säga att jag självfallet inser att det måste varalugnast för att inte gå in på den ekonomiska politiken medhänsyn till del läge som har skapats i landet just i anledning Sysselsättningsbidragtill tekoindustrin, m. m. av den ekonomiska politiksom socialdemokraterna alltför länge har fått föra. Jaglade märke till en klar glidning i beskrivning av de förelagsom jag ifrågasatte. Jag nämnde att det alldeles otvetydigt finns förelag somnu har råkat i svårigheter på grund av den snedvridna konkurrensen lill följdav den selektiva politik som socialdemokraterna länge förde. Jag ställdefrågan: Är det verkligen riktigt att från samhällets sida bedriva en politiksom gör att i sig bärkraftiga förelag icke längre kan vara bärkraftiga därföralt de utsätts för en inhemsk, av samhället skapad sned konkurrens? Jag vore tacksam för attfå svar på den frågan. () kortgenmäle: Jag förstår inte riktigt vad Hans Nyhage är ute efter när han talar omall del har skapats så mycket. Men han menar väl att del har kunnat skapas såoerhört myckel i del här landet all del har kunnat bli stora företag, som dåockså har klarat sig bra då socialdemokraterna innehaderegeringsmakten. Nuvet vi ju att del mesta av detta håller på att raseras - nu finns det probleminom varje bransch! Menatt vi sedan skulle vilja vara med om att sälla in bidrag i form av direktalönesubventioner till företag som kan klara sig själva är en annan sak. Jagkommer aldrig att lycka att del är en lämplig metod. Del är selektiva åtgärdersom behövs för att sysselsättningen skall kunna räddas. Sysselsättningsbidragentill teko hjälper inte de förelag som har besväriigheter , om mansamtidigt subventionerar de stora företag som helt och hållet lever på importoch som därigenom kan konkurrera med de förelag som ägnar sig åt svensktillverkning. Jagtrodde verkligen all Hans Nyhage och de flesta andra i länegentligen hade den uppfattningen, att vi bör behålla den svenskatekoindustrin, men efter det här inlägget betvivlar jag delta. HANSNYHAGE (m) kort genmäle: Herrialman!Gördis behöver inte tvivla på alt min inställning är att vi skallbevara den svenska tekoindustrin. Delär dock ingen hemlighet för någon - och det kan icke heller vara en hemlighetför någon - att det höga kostnadsläge som skapats genom skatte- ochavgiftspolitiken i det här landet är en stor bov i dramat. En annan bov idramat är den omfattande lågprisimport som har ägt rum i vårt land under enlång följd av år, långt innan den borgerliga regeringen kom lill. Fortfarandehar jag inte fått svar på den fråga som jag anser vara väsentlig; Vad är delför mening med en politik som leder till att bär- kraftiga och välsköttaföretag tvingas gå omkull därför att de utsätts för inhemsk konkurrens, skapadav samhället? vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inle ägde rätt tillytieriigare replik. BIRGERNILSSON (s): Jag missadefaktiskt en replik lill . Föralt de närvarande i debattens slutskede skall veta vad man röstar på vill jagklara ut följande fakta: per nyanställd årsarbetskraft i hela Norrbollens län. Denborgerliga utskottsmajoriletens förslag betyder . i den s. k.fyrkanlen och . i den del av länet som tillhör det inre stödområdet. Hurman än använder matematiken på borgerligt håll kommer man icke ifrån dessafullt klara och riktiga fakta. Sysselsättningsbidragtill tekoindustrin, m. in. Får jag använda samma skäl för att begära ordet som ,nämligen all tala om vad vi röstar om. Delexempel som anfördes av avsåg alltså en treårsperiod. Vad jag harsagt är att vi har lagt tyngdpunkten på 1978 och att man senare skall kunna laställning om det behövs en ännu starkare satsning på just . När detgäller innebär majoritetsförslaget för det s. k.fyrkantsområdet en satsning omfattande . För del inre stödområdet blir del enligtregeringsförslaget . jämfört med också där . Densom vill ha en stor satsning 1978 har alltså bara en möjlighet i voteringen,och det är all stödja utskottet. BIRGERNILSSON (s): Men så kan man ju ändå inte räkna, . Vi föreslår enhöjning av sysselsättningsstödet, och sysselsältningsstödet utgår under entreårsperiod. Då kan man inle bortse från detta och klippa av stödet efter ellår. Man måste rimligen räkna in hela treårsperioden, eftersom det är den periodunder vilken sysselsältningsstödet utgår. Överläggningenvar härmed slutad. Sysselsättningsbidrag till tekoindustrin, m. m. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avBengt m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottels hemställan i betänkandet nr 19punkten 2 mom. 1-3 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då GördisHörnlund begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskotieis hemställan, dels motionen nr 199 av GustavLorentzon m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 19punkten 4 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 199 av Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avBengt Fageriund m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Sysselsättningsbidrag lill tekoindustrin, m. m. Densom vill att kammaren bifaller arbeismarknadsutskotlets hemställan i betänkandet nr 19punkten 6 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då BirgerNilsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: 1977/78:28 med anledning av motion om åtgärder motmärkesdifferentiering §6 Försäljning av aktier i statliga företag Föredrogsnäringsulskottels betänkande 1977/78:33 med anledning av motioner om statligaföretag. I delta betänkandebehandlades motionerna 1976/77:296 av Margarethaaf () och Per () samt 1976/77:968 av m. fl. (vpk),vari hemställts att hos regeringen skulle anhålla att riktlinjernaför svensk forskningspolitik omformades med utgångspunkt i bl. a. principen attnya statliga industrier, nationalisering av kredit-, olje- ochenergisektorerna samt djup- Nr 50 gående demokratisering av beslutsprocessen i statsföretagen bildade den grundför ell av de arbetande kontrollerat utvecklingsarbete inom den 14december 1977 statliga produktionen. Försäljning av aktier istatliga företag beträffande försäljning avaktier i statliga företag, m. m. att skulle avslå motionen 1976/77:296, beträffande utvidgning av denstatliga företagssektorn, m. m. att skulle avslå motionen1976/77:968. Reservation hade avgivits beträffande försäljningav aktier i statliga företag av , , , , , i och Wivi-AnneRadesjö (samtliga s) som ansett att utskottets yttrande i viss del skulle ha avreservanterna angiven lydelse. Tillbetänkandet hade fogats ett särskilt yttrande beträffande försäljning av aktieri slalliga förelag av (), (), ()och i (fp). De motionsyrkanden som behandlas i näringsutskottets betänkande nr 33är minsann gamla bekanta för . Frågan om försäljning av aktier istatliga förelag har, som framgår av redovisningen i ulskottsbetänkandet,behandlats av alltsedan 1956. Det är som ständigtåterkommit lill denna fråga, men deras krav har avvisats av riksdagsmajoritetenvarje gång. Den skepsis mot försäljning lill allmänheten av aktier i slalligaförelag som här kommer lill uttryck vill vi från socialdemokraterna i utskottetunderstryka i vår till betänkandet fogade reservation. Jag vill dessutom tilldetta foga några ytteriigare kommentarer. Låtmig då först få konstalera att del finns grundläggande skillnader mellan ossoch de borgerliga när del gäller det statliga företagandet. Vi hävdar all detstatliga ägandet i näringslivet utgör ell nödvändigt alternativ till privatoch kooperativt ägande. Det bör också sägas i sammanhanget alt specielltmoderata samlingspartiet aldrig har varit någon anhängare av statligtföretagande. Man har ständigt motsatt sig ett ökat statligt ägande inomnäringslivet. Därför yrkade också moderata samlingspartiet avslag påpropositionen om ett statligt förvallningsbolag 1969. Låtoss därför hell kort se på motiven för bildandel av den statliga förelagsgruppen.I propositionen 1969 angavs skälen för att stärka den statliga företagsamhetenvara följande: att stimulera sysselsättningoch ekonomisk utveckling i vissa regioner, alt främja teknisk utvecklingoch industriell verksamhet inom produktionsområden som är speciellt krävandepå grund av satsningens stor- lek, risk ellerlångsiktighet och 3.att vidga möjligheterna till initiativ som kan åstadkomma en mer rationellförelagsstruktur i en industribransch. Detsägs i den moderalmotion som behandlas, nr 296, all del är svårt all finnaskäl för att vissa i motionen uppräknade förelag skall ägas och drivas avstaten. Man räknar så upp en rad slalliga förelag, av vilka jag i dettasammanhang vill kommentera två med utgångspunkt i de angivna skälen fördel statliga ägandet. BerolKemi förvärvades 1973 av Statsföretag. Det ansågs av alla kunniga bedömare attpelrokemin var en bransch som kännetecknades av stark uppgång som ensatsning skulle komma all kräva stora resurser. Mo och , som ägdeföretaget, bedömde att man inte ägde de erforderliga resurserna för all utökasill engagemang på det petrokemiska området. När därför Statsföretag gick inoch förvärvade , stod detta i god överensstämmelse med del andraskälet för Stalsföretagsgruppens bildande. Satsningenpå del s. k. Oxo-projeklet i Berol Kemi har bekräftat att för en långsiktigutveckling inom det petrokemiska området erfordras betydande resurser. beträffande vilket jag vill ange skälen lill Statsförelagsengagemang är AB ESSBO. Här rör det sig om ett antal mindre förelag inomsnickeri- och byggmaterialbranschen, som staten, för att rädda sysselsättningeninom några hårt utsatta norriandsorter, måste överta från privatakonkursdrabbade ägare - således ell statligt ägande i enlighet med del förstaskälet för Statsföretag, all stimulera sysselsättning och utveckling i vissaregioner. För den som i likhet med mig upplever situationen i dessa bygder ochvet vad Statsföretags engagemang betytt framstår samhällsägandelsom angeläget. Här har nämligen Statsföretags ledning tvingats lill ensamhällsekonomisk bedömning i sitt ägaransvar. Därför är det inte enligt vårtsätt att se ointressant vem som är ägare. Sammanfattningsviskan vi från socialdemokratiskt håll således inte vara med om att minska delstatliga ägandet inom svenskt näringsliv. Del finns tvärtom starka skäl för attöka delsamma. Sålill sist några ord om den utredning som regeringen tillsatt för all angeStatsföretag verksamhetsinriktning och mål Direktiven för utredningen harännu inte offentliggjorts, men enligt vad som framkommit skall utredningenbelysa och ge förslag på hur samhällets engagemang inom svenskt näringslivskall utformas , alltså frågor av både principiellt och politisktstort intresse. Det är då rätt märkligt all induslriminislern vall att låta sinnärmaste man, statssekreteraren, vara enmansutredare. Med hänsyn till den viktsom denna utredning måste tillmätas hade det varit rimligt med enparlamentariskt sammansatt utredning, detta icke minst med tanke på de klagomålför bristande insyn i det statliga företagandel, som man från borgerligt hållägnade sig åt under den socialdemokratiska regeringens lid. Försäljningav aktier i statliga företag Försäljningav aktier i statliga företag fall borde en parlamentariskt sammansatt referensgrupp bli i tillfälle attgranska utredningsmannens förslag innan det föreläggs regering och riksdag. Meddetta yrkar jag, herr talman, bifall till den reservation som fogals lillbetänkandet. JÖRNSVENSSON (vpk): I sitt sena utvecklingsstadium präglas privalkapilalismen avtilltagande strukturproblem, lägre tillväxt, svårigheter att nyetablera,stigande kostnader för att etablera sig i olika branscher osv. Detta har i allakapitalistiska länder medfört en växande roll för stat och statsapparat.Staten har i olika former gått in i produktion och näringsliv med subventioner,med olika planeringsålgärder eller med direkt företagande. Detta är ju förvarje rörelse, för varje parti som ser utöver kapitalismens gränser, en i ochför sig intressant företeelse. Om man redan under kapitalismen kan iakttastarka tendenser till församhälleligande av produktionen, då har detta givetvisintresse i varje strategi som avser all omvandla samhället, att förändra delbort ifrån kapitalism och i riktning mot socialism. Mankan då tänka sig två olika utvecklingslinjer för statens medverkan. Staten ärju under kapitalismen fortfarande en borgerlig statsmakt, och ett statsföretagunder kapitalismen kan naturiiglvis aldrig för den skull vara socialistiskt.Del är tvingat alt arbeta i en kapitalistisk omgivning, på en kapitalistiskmarknad, och man kan inte tänka sig alt det skulle utgöra någon kapitalistisk ömilt i kapitalismen. Men för den skull är det ingalunda likgiltigt hur manunder den kapitalistiska eran utformar de statliga företagen. De kan användasoch utformas på helt olika sätt. De kan utformas så all de blir kryckor,stöttepelare åt det kapitalistiska näringslivet genom att ta över oräntablabranscher eller industrier. Dekan vara ell stöd åt den kapitalistiska strukturomvandlingen på det sättet attde hjälper lill att genomföra de avskedanden och nedskärningar som dekapitalistiska strukturkriserna ger upphov lill. De kan användas för att göraanpassningen lill kapitalismens krav snabbare när det gäller produktion,teknik, koncentration av företag osv. De kan kopiera den kapitalistiskabeslutsstrukturen och administrationen i företagen såsom de flesta statligaföretag har gjort med en stark, hierarkiskt betonad ledning byggd på en starköver- och underordning mellan ledning och arbetande - en auktoritärbeslutsstruktur av den typ som har funnits och som finns i de fiestastatsföretag och som har tagit sig så flagranta ullryck i många av de storastatsföretagen, som och , Menman kan också tänka sig helt andra linjer för hur statsföretagen utvecklar sig.Man kan tänka sig all de även medan de befinner sig i den kapilalisliska ramenanvänds för att stärka de arbetandes positioner i olika hänseenden, för attutgöra ett stöd för de arbetandes kamp för ändrade förhållanden. De kan utgöraexpansiva industripolitiska element i en krisdrabbad kapitalism, de kan vararedskap för att verkligen öka sysselsättningen ochbekämpa arbetslösheten och de kan inte minst vara basen för experiment med enväxande självstyrelse och en förbättrad rättsställning för de arbetande. De kanvara ett forum för all utveckla en demokratisk självförvaltning hos dearbetande människorna. Detär självklart den senare utvecklingslinjen man från ett parti som vpk skullevilja se genomförd, och det är för den som vi har pläderat i den motion som harbehandlats i näringsutskottet. Vi menar alt denna fråga om statsföretagensyttre roll i del kapitalistiska samhället och även deras inre uppbyggnad är enså viktig fråga för arbetarrörelsen att man har alla skäl, i synnerhet i dessadagar, all seriöst diskutera den. Därförär vi något förvånade över den behandling som motionen och dess förslag harrönt i näringsutskottel. Att man från den borgerliga sidan inte var intresseradav en verklig demokratisering eller av alt använda statsföretagen som ettoffensivt instrument för alt bekämpa arbetslösheten vet vi alltför väl - dennyligen avslutade ståldebatlen har ju givit vid handen all regeringensindustripolitik på slålsidan går ut på att statens roll skall vara allunderstödja nedskärningen och ayske-dandena, att hjälpa de kapilalisliskaförelagen alt genomföra detta. Vi hade dock väntal en något annorlunda hållningfrån de socialdemokratiska ledamöterna av näringsutskottel. Men på den punktenhar vi bedragit oss. Jagkan endast med förvåning notera vilket ringa intresse man tydligen inom densocialdemokratiska riksdagsgruppen har för dessa frågor. Man har vidbehandlingen av den kommunistiska motionen helt och hållet skrivit sig sammanmed de borgeriiga. Man hänvisar lill den utredning om Statsföretagsverksamhetsinriktning som den borgerliga regeringen har beslutatom, och det tycker man då är ett svar på den kommunistiska motionen. Sedanhänvisar man till de då näringsutskottel har avvisatförslag om att förstatliga olika industrier och branscher när sådana förslaghar kommit från vårt partis håll. Jaghar svårt att se varför socialdemokrater skulle vara så angelägna att skrivasig samman med de borgeriiga och hänvisa till hur utskottet haravvisat nationaliseringsförslag. Det slår i betänkandet, som alltså ärgemensamt underskrivet av de socialdemokratiska och borgerliga ledamöterna:"Frågor om den statliga företagssektorns omfattning uppmärksammasfortlöpande av statsmakterna." Jag har litet svårt att förstå hur man somsocialdemokrat kan uttrycka en sådan enorm föriitan på den nuvarande regeringenoch de nuvarande statsmakternas sätt all uppmärksamma den statligaföretagssektorn och dess roll. Man borde där ha varit klar över all om deborgeriiga får bestämma hur den sektorn skall utformas och vilken roll denskall spela, då blir den sektorn inget annat än ell supplement till denkapitalistiska strukturpolitik som drabbar de arbetande så hårt i så mångabranscher.