prot · G10917 · 1977-12-31 00:00:00 — Delta önskemålunderstryks bl. a. i del remissyttrande som gemensaml avlämnats från centralråd och Frikyrkoräd. Jag menar atl det är något sompågår, men ytterligare insatser kan göras från skilda etermedias sida underpågående programuppläggning tids- och innehållsmässigt Jag anser atl många godatankar i remissyttrandena inle behöver gå via regeringens proposilion ochriksdagens behandling för att få genomslag i etermedias program lill glädje ochnylla för lyssnare och liltare. Ifråga om programverksamhelen talar kyrkorna för en salsning pä kvalitetshöjningoch uttalar betänkligheter mot bl. a. de nya dagblocken i TV. Det flnnssäkerligen en opinion emol dessa med hänvisning till atl televisionen kanskestjäl ylleriigare lid frän familjegemenskapen. måste konstateras atlmånga människor säkerligen är tacksamma, exempelvis sjuka, äldre och ensammamänniskor. 1linje med kulluruppgifler ligger också all förelagel besinnarsill ansvar för atl begränsa underhållningsvåldei och alkoholbruket Dellaframkommer också i kyrkornas remissyitrande. ullrycka en innerligförhoppning alt programredaklioner verkligen läser dessa rader i yttrandena.Vänta inte på proposilion och utskollsbetänkanden i dessa avseenden! Gör programmenulifrån temat "all besinna sitt ansvar"! Livsåskådningsfrågorna ochden religiösa problemaliken behöver mer lid och resurser inom ramen för vadsom tilldelas. En reguljär TV-gudsljänsl borde vara regel. Beträffande frågan omradio/TV och barnen vill jag säga följande. kan man under rubriken läsa om Rädda barnensintensiva kampanj om "Barn och våld - påverkan av massmedia".Organisationen önskar alt "det i avialel skall skrivas in all SverigesRadio i sin programverksamhel särskill skall beakla behovel av all barnskyddas mol väldspåverkan". Detönskemålei har högsta berättigande då man av vissa utredningar vet all3-8-åringar ägnar 55 96 av sitt TV-iiiiande ål andra program än barnprogram.När vi diskuterar barn och TV blir del lätt så att vi isolerat reagerar påendast barnprogram. Men med den förutnämnda siffran i minnet måste viallvarligt reflektera också över vuxenprogrammens inriktning. Radioutredningenhar över huvud taget berört den allmänna programpolitiken förvånansvärt litetur barns synvinkel. trots den kännedom man har-även från andra länder-omTV-mediels starka genom-slagskrafl på tittarna. Vidare bör man väl varamedveten om de slarka opinionsyttringar som av och till ger sig lill känna medanledning av underhällningsvåldets påverkan på barn. Sammanfattningsvis,herr talman! Önskemålen i vissa remissyttranden över radioutredningen att närmamedierna till människorna, all öka antalet förkunnelse- ochlivsåskådningsprogram och all förelagel Rädio/TV besinnar sitt ansvarför att begränsa underhållningsvåldei och alkoholbruket i programmen kantillgodoses i den nuvarande programutformningen, om den goda viljan finns. Det är en hälsning från stora grupper svenska medborgare till värtmonopol förelag, en hälsning som också behöver uttalas frän denna talarstol ien allmänpolilisk debatt Jag tänker lala om musik och musikutbildning, och del är ett område jagsärskill vill uppmärksamma. Del gäller musikierapi! Organisationskommitténför högre musikutbildning, OMUS, markerar i sitt principbetänkande SOU 1976:33sin grundinställning lill musiken med betänkandets huvudrubrik och i betänkandet heter det: "Musikär alltså både en konstform, berikande och utvecklande för individen, och ellkommunikationsmedel med väsentliga samhällsfunktioner." Dennainslällning lill musiken ligger också hell i linje med de övergripande målenför den statliga kulturpolitiken - aU skänka individen eu rikare liv och skapaökad jämlikhel. Musikens psykologiska och sociala funktioner tilldrar sig etlalllmer ökal iniresse, och detla är helt förklariigi utifrån det enorma utbudav musik som omger nutidsmänniskan och den alllmer ökande andelen avbefolkningen som ägnar sig åt egen musikutövning och deltar i musikutbildningav olika slag. Musikpsykologiär ett område som försummats pä grund av dess position i ell gränsområde mellanolika etablerade ämnen, såsom musikveienskap, praklisk musikulbildning ochpsykologi. Musikterapiinnebär all man använder sig av musik för all pä skilda säll utvecklahandikappade människor. Man skiljer päklinisk musikierapi, som hillills imyckel få fall kunnal lillämpas i vårt land, och pedagogisk musikterapi. Avsikienmed pedagogisk musikierapi är atl med hjälp av musik utveckla och bygga uppvissa personliga egenskaper, färdigheter och intressen. Detär givet all utformningen måste bero pä arten av handikapp. Önskvärt ärnaluriigtvis att den som bedriver musikierapi besitter såväl musikalisk sompedagogisk kunskap liksom även insikl om resp. handikapp. Verksamhetenkan bedrivas på institutioner för handikappade; särskolor, värdhem,specialskolor för syn- och hörselskadade osv. Men musikterapi bör också kunnaäga rum inom kroppssjukvärden bland såväl yngre som äldre patienter i mån avförmåga och möjlighet. Musik bland psykiskt och fysiskt handikappade är etttacksamt och utvecklingsbart arbetsfält Pånågra platser i landel bedrivs musikterapi för utvecklingsstörda. Inomomsorgsverksamheien i har flera fina initiativ tagits som givitgoda resultat. Del har visat sig vara mycket värdefullt, om denna verksamhelkan ingå i den behandlingsplan man har för utvecklingsstörda. Deutvecklingsstörda har ofta svårigheler att med ordens hjälp nå kontakt, menmusiken har visat sig vara etl värdefullt medium för kommunikation och en källatill glädje. Del vore fel av samhällel au inle ta lill vara denna resurs. Lärarenvid skolan för döva och hörselskadade i Aalborg i , , har rikaoch positiva erfarenheter av musikterapi för hörselskadade. Han kan visa påhur han genom musikierapi fåll kontakt med mullihandikappade och hellavskärmade barn. Som målsälining har han alt väcka barnets musikalilet ochrytmkänsla, atl frigöra det hörselskadade eller mullihandikappade barnet genommusik och rytmisk upplevelse och all öva barnets fantasi till att klara av ochsedan självt kunna skapa uppgifter. Hela liden söker man sig fram lill detväsentligaste: all träna hörseln där del finns hörselrester och i annal fallvi-bralionskänslan och ljudförnimmelsen för all ulveckla barnels uppfattningoch återgivande av talels rytm och melodi. RedanPlaton hade en teori om att tonen direkt kan påverka sinnet och själen. Klarlär atl musik kan skapa olika sinnesstämningar, glädje, aggressivitet, harmoniosv. Musikcentrai ligger långt bak i hjärnan, vilket gör all del oftasl äroskadat, och del är därför musik i många fall kan vara den lämpligastebehandlingsformen vid olika slag av handikapp. Genom stimulering avmusikcentrai i hjärnan slimuleras och aktiveras även andra områden i hjärnan.Barn tycker om all spela och sjunga. De får på så sätt uppleva variationerna ilonhöjd, och del inverkar posilivl också på talel. Detfinns en del erfarenheter av musikterapi i vårt land. Jag nämnde verksamheten iJämtlands län, där , R'dlph och hör tillde välkända pionjärerna. bildades , och man arbeiar med målsäliningen atlinitiera och sprida musikterapeutisk verksamhet i landet. I förbundets regibedrivs en livlig kursverksamhet SMI,, har varil föregångare och ordnal kurser imusikierapi, senast förra läsåret då man ansvarade för en universilelscirkel imusikmeiodik för handikappade. Elt femtonlal personer dellog i kursen,deltagare med olika bakgrund: vårdpersonal, speciallärare, musik pedagoger ochtalpedagoger. Många reste långa vägar lill måndagsföreläsningarna på SMI - frånÖstersund, , t. ex. - vilket visar all iniressel var slort och allutbildningen fyllde ell behov. Detär m£:d slor tillfredsställelse jag konslalerar att också psykologiskainstitutionen vid nu inbjuder lill en 5-poängskurs imusikpsykologi. Där kommer att behandlas framför alll olika studieområden inommusikpsykologi, t. ex. rytm, melodi, emotionella reaktioner på musik, sludierav musikuiförande, musikalitelsbegreppel, musikalisk utvecklingspsykologi ochmusikierapi. Anknytningar görs på olika punkler lill musikpedagogik ochmusiksociologi. Vii har på musikierapins område myckel all lära, särskilt från Danmarkoch . ligger också långl framme. Jag skulle vilja uppmanakammarens ledamöier all, inle minst i resp. landsling, aktualisera och verkaför en utvidgning och utveckling av musikierapi som behandlingsmetod. Del ärmin förhoppning all man i våri land på musikulbildningens område får en gynnsamulveckling också inom områdel musikierapi - della sagt inle minsi med tanke påall den högre musikutbildningen nu skall reformeras. De fysiskt och psykiskthandikappade får inte förbigås i musikutbildningssammanhang, och del måslefalla inom den högre musikutbildningens ansvarsområde au pedagoger för musikbland handikappade ulbildas och all man dä uinylljar redan gjorda erfarenheler. I deballens sluiskede vill jag någol la upp ulrednings-förslagel omvissa förändringar av försvarels fredsorganisalion. Förslaget innebär bl. a.att Lv 5 i skulle läggas ner. Jag vill något belysa dessa frågor motbakgrund av en samhällsekonomisk lotalsyn. kämpat och kämpar med sysselsällningssvärigheler äralllför väl känl för att behöva ägnas längre lid i debatten Länel präglas avlåg sysselsättningsgrad. Huvuddelen av de nya arbelstillfällen som kommil lillunder senare är är resullal av lokali-seringspoliliska insaiser i form avregionalpolitiskt stöd eller omloka-lisering av slallig verksamhel. Genom densenare ålgärden har ca 560 arbelslillfällen lillförls länel. Men trotssamhällsinsatserna ligger länet långl under riksgenomsnittet vad gällersysselsättningsgrad. För au länei skall nä upp till rikets genomsnitt fordrasexempelvis 8 000 nya arbetslillfällen. Varjenedläggning av arbetstillfällen är därför problematisk, och vi blev i vårt länmycket besvikna när utredningen om försvarels fredsorganisalion i vårasföreslog nedläggning av 5 i , vilket skulle innebära bortfall av ca220 arbetsplatser vid regementet och dessuiom av de arbelsplalser inomservicesekiorn som Lv 5:s verksamhel ger underlag för. Desom försvarar en nedläggning är säkerl medvelna om länels problem, men de trorkanske - lyvärr som så många andra - all Sunds-vallsområdel inle har någrasiörre sysselsällningsproblem. Vissl skedde där en expansion under 1960-taleioch början av 1970-lalel, men ser vi pä nuvarande läge och liden framåt ärbilden mindre ljus. Låt mig nämna att Sundsvallsområdel behöver 1 800 nya jobblill 1985, uiöver vad en rimlig sysselsältningsprognos visar, för att då uppnåriksgenomsnittet vad gäller sysselsättningsgrad. Området behöver alltså imyckel hög grad de arbetstillfällen som ett bibehållet Lv 5 skulle innebära. Jagnämnde att flertalet nya arbelstillfällen lillkommil lack vare olika former avslalliga ålgärder såsom regionalpolitiskt slöd och uilokalisering. Vi måsle nufråga oss, sett från samhällsekonomisk synpunkl, vad det kommer all kosla allersälla de jobb som förioras genom indragning av regementet, jämfört med de eventuella- jag betonar eventuella -besparingar för försvarel som nedläggning kan kommaall innebära och som beräknas till 8 milj. kr . Lålmig även nämna elt kommunalekonomiskl exempel: För skulleindragningen leda lill skalteinkomslborifall av ca 2 milj. kr., molsvarande enskallehöjning med för en kommun som 1978 synes få drygl . i lotalkommunal utdebitering. Ävenförsvarssynpunkter lalar emol en nedläggning. Sundsvallsområdel med för landelstrategiskt vikliga indusirier, hamn och flygplats saml viiala förbindelser perjärn väg och landsväg skulle förloraden grundberedskap som Lv 5 svaral för. Ettregemente är ju en utbildningsanslalt och dess värde skall bl. a. bedömas molbakgrund av hur väl del fyller sin uppgift som utbildningsenhet. Devärnpliktiga, som jag själv vid olika lillfällen haft kontakt med, trivs välvid sitt regemente, vilket är värdefullt för ulbildningen och inslällningenlill försvaret och leder liM all fler fullföljer ulbildningen än som annarsskulle göra del. Tillposiliva faktorer hör säkerligen de goda relationer som alllid räll mellanortsbefolkningen och regemeniels personal och värnplikiiga. vare alt Lv 5 bidragitlill au skapa denna positiva atmosfär för regementet och försvaret släller nuav alll all döma befolkningen enhälligt upp i vakislåendei om regementet. Vadgäller ulbildningen är del även betydelsefullt all del finns ell regemente påorten som möjliggör för ungdomar all av familjeskäl, yrkesskäl eller andraskäl göra sin värnpliklstjänslgöring nära hemorten. Funnes ej denna möjlighetskulle fler problem av social karaklär uppstå och lägre andel kunna fullföljavärnpliktsulbildningen. Läggs regementet ner skulle alla ungdomar i ell områdemed ca 110 000 invånare berövas möjlighel att vid speciella behov få göra sinvärnplikt nära hemmet, med följd au fler helt enkelt inle klarar avtjänstgöringen. Enannan positiv faktor med regementen i närhelen av åtminstone siörre orler ärall del underlällar befälsrekryleringen. Del aren rekrylering som gäll bra förLv 5. Menelt regemente har inte endasi militär och sysselsätlningspolilisk belydelse.Idrottsrörelsen har påpekal hur viktigt del från idrottens synpunkt är all etlregemente finns pä orlen. Slora idrottsevenemang skulle vara svåra att ordnautan regementets medverkan. Vidare kan akliva idrottsmän ges möjlighet all görasin värnplikl så nära hemorten atl vederbörande kan fortsätta i sitt klubblagäven under värnpliktsåret. Även för atl stimulera motionssporlen och underlättaordnande av träningsläger m. m. är etl regemente betydelsefullt. a. som skäl för nedläggning av jusl Lv 5 att övningsfältet inte kanbyggas ut Det är anmärkningsvärt eftersom någon bebyggelse som kan utgörahinder ej finns på en mils avstånd i sydlig rikining och eftersom kommunenalltid ställt sig positiv lill regementets markbehov. Påståddaföretagsekonomiska vinster vid indragning av regementet har jag lyvärr ej lidall analysera. Men jag vill erinra om all investeringsbehoven ökar vid deregementen som skall överta den ulbildning Lv 5 skött avseende såvälgrundutbildning som repetitionstjänsigöring. Vidare blir gjorda investeringarvid Lv 5 nära nog värdelösa eftersom al-lernalivvärdei lorde vara lågt Någramil från ligger luftvärnels förnämsla skjulfäll, nämligen Åstön.Detla föreslås behållas, men då måsle vi ha i minnel all uinyiijandet av dellafält blir mindre, eller siarkl fördyral, om närmasle Lv-regemenle ligger iNorrtälje, alltså därifrån. Regeringenöverväger nu utredningens förslag. Jag vill uttrycka förhoppningen atlregeringen därvid lar hänsyn till de totala samhällsekonomiska effekterna avregemenlsnedläggningen och ej ensidigt ser på en eventuell liten minskning avförsvarskosinaden. Samhället har som jag nämnde utlokaliserai 560arbelslillfällen lill för au skapa en allsidig arbelsmarknad. Alt nuberöva kommunen nära hälften av dessa arbelstillfällen genomregementsindragning vore inkonsekvenl. Det vore så att säga att ge med enahanden och ta lillbaka med den andra. Tjänarsamhällel totalt pä nedläggningen? är exempel på au andra änrem försvarsekonomiska skäl kan beaktas. Får vi en bätlre värnpliklsulbildningvid siörre regementen i förhållande till koslnaderna? Lät mig göra enjämförelse. Till ansågs del självklart atl siörre enheiervar bäiire. Vi skulle ha siörre kommuner, siörre skolor, större sjukhus osv. Imyckel har ell nylänkande skell. Kan del inie ligga i liden all överväga ominle även mindre men mer väl fungerande regementen har sillexistensberättigande? Kanske finner vi vid en granskning, all eventuellaförelagsekonomiska vinsier vid sammanläggningar väger lätt jämfört med irivsel,närhel lill hemorten och goda ulbildningsresultat samt de samhällskostnader somuppstår för au kompensera sysselsäiiningsbortfallel i del län som drabbas. Vårt underskott i bytesbalansen är stort Kapaciletsut-nyltjandet inominduslrin är lågt. Exportindustrin har svårigheter alt fä sina produkler sålda,och oljepriset har ökat så alt vi betalade föroljeimporten. Samma är uppgick hela exportvärdet av järn och stål till drygl4,5 miljarder och exportvärdet för hela Iräseklorn till ungefär 15 miljarder. Allaär överens om att en minskad oljeimport vore önskvärd. Det skulle lätta pätvånget atl exportera oss ur bytesbalansproblemen. Och det finns oanvändanaturtillgångar i vårt land som skulle kunna användas för energiproduktion istället för olja och kärnkraft. Redskap för denna produktion skulle ge orderlill industrierna och därmed även skapa efterfrågan på stål, som är en avkrisbranscherna. ISverige är varven stora kunder lill handelsstålverken. Vi är väridens andravarvsnation näst efter , och vi har koncentrerat oss alltmer pä jättestoraoljeiankbålar. Framliden för nya sådana fartyg måsie emellertid mednödvändighet vara mörk, eftersom oljan kommer atl sina. Del finns även andraorsaker till lägre efterfrågan på stål. fick vara med och bygga uppEuropa efter andra väridskriget. Vår produktionskapacitet var intakt, och dekrigshärjade länderna fick genom Marshallhjälpen kapital för snabbåteruppbyggnad, vilket innebar slora investeringar i fabriker, bostäder ochannan infrastruktur. Sådani kräver stål. har investeringsverksamheten saktatav, som nya gruvor i länder som har öppnats, och stålverkbyggs i anslutning till dem. Vi får allt svårare att konkurrera på denkrympande slålmarknaden. Länder som behöver bygga upp sin infrastrukturmåste köpa billigare stål än vi kan producera, och de har ofta malm i närhetenall börja utnyttja. ErikRuist konstaterar i handelsstålutredningen atl stålbehovei i högl utveckladeländer inle ökar. Del är invesleringsverksamhelen, t ex. vid enstrukiuruppbyggnad, som skapar efterfrågan på stål. En sådan snabbSlrukluromvandling har vårt land gäll igenom. Stora delar av befolkningen harflyttat frän landet till städerna. Vi har fullbordat en jätte-satsning på etttioårsprogram för en miljon nya lägenheter. fabriker och butiker harlagts ned och ersatts med jäiieanläggningar. Skolor, sjukhus och sporthallarhar byggts. Kommunsammanslagningarna har krävt nya kommunalhus osv. Allt dettahar inneburit en hög investeringsverksamhet, och del har alllsä gått åt myckelstål. Men vi kan inte gärna skrota och byggaupp del på nytt bara för att skapa marknad för vårt näringsliv. Atl helt litatill ökad export skapar otrygghet Omvi däremot kunde börja en stor investeringsverksamhet som gör det möjligl allsuccessivt minska oljeimporten genom inhemsk energiproduktion, så skulle vilösa mänga problem pä en gång. bygger vår energiförsörjning till påimporterad olja. Del råder stor samstämmighet om alt detla oljeberoende börbrylas. eller senare måsle vi byta energisystem. Mycket talar för att detär bästa tidpunklen att börja göra della , jusl i den lågkonjunklur som vibefinner oss i. bakgrundsmaterial framgår att vi har outnyttjade inhemskanaturtillgångar, som skulle kunna göra oss självförsörjande med energi utanolja eller kärnkraft. Förutsättningarna för vindkraft är t. ex. mycket goda iSverige. Det blåser ovanligt mycket, och på tider då del går ät mestelektricitet Våra regleringsmagasin vid vattenkraftverken kan, i synnerhet närkärnkraften inte mer finns i systemet, klara stfömmen dä vindkraftverken stårstilla. Vihar också slor yla per invånare, gotl om sölvatlen och en intensiv växtsäsongmed ljus dygnet runt, alltså goda förutsättningar för biomassa. har,enligt uppgift, torv som per person motsvarar energivärdet i kolel per person iUSA. bearbelas redan på etl lönsamt sätt i bl. a. och Iriand. Det internationellaenergisamarbelsorganet lEA har malerial som visar alt torven lorde vara enlämplig energikälla också i . Biomassa och torv kan omvandlas till lätlanvändbara bränslen eller lill el. Del skulle ge arbete i glesbygd, inomindustrier för all få fram maskiner samt i bränslefabriker. Teknikenfinns, de fysiska förutsättningarna också, energiekonomin är god, men marknadenfinns inle. Del krävs alt man bygger upp nya näringsgrenar, men ännu är inteoljepriset högt nog för atl den omställningen skall kunna drivas fram av sigsjälv. Detmåsle vara klokl att i den lågkonjunklur som vi nu befinner oss i investera ielt nyll energisystem som håller för framliden, dvs. i eu energisysiem som ärbaseral pä de förnybara energikällorna som forlsälier au ge oss energi tillssolen slocknar. En sådan omsiällning skulle innebära Slora invesieringar, dvs.en sior efterfrågan på malerial, bl. a. på slål, saml många arbelstillfällen. lid då produktionskapaciteten i våra basindustrier inte utnyttjas måsle delvara av mindre intresse, om del sker en viss kapiialförslöring därigenom överger en slruklur som är ohållbar för framliden och bygger upp en ny,hållbar slruklur som för framliden också innebär en sänkning avdriftkostnaderna och en minskning av importberoendet Orsaken lillhögkonjunkturer efter krig är ju just atl en kapitalförstöring har ägt rum och alt manmåste bygga upp alll på nytt Det hållbaraenergisystemet, som vi nu borde bygga upp i , skulle huvudsakligenbaseras på redan utbyggd men effektiviserad vallenkraft - även småvatlenlurbiner i nedlagda gamla dammar - på vindkraft, mollryck och kraflvärmeför bätlre tillvaratagande av den högre bränslekvaliteten, på solvärme och klokabyggnormer, torv och biomassa. Härigenom skulle vi få mer nyltiggjord energi änvad vi har . Vi borde kunna lära oss hushålla inom de ramarna. Genom allbörja gå över till detta goda energisysiem nu skulle vi bidra tillatt lösa bytesbalansproblemel och den nuvarande sirukiurkrisen inom näringslivet. Samtidigtär det nödvändigt atl vi redan nu börjar ställa in oss på atl del i evighetmateriellt expanderande samhällel inle är hållbart eller önskvärt förframliden. Del finns någonling som heler tillräckligt och lagom. Ulvecklingenkan också innebära ökad kunskap, kvalitet, fördjupning. Det samhälle vi byggerfår inte la mera än en rättvis andel av världens begränsade resurser i anspråk.Om vi under en övergångstid skapar etl slort behov av vår nuvarandeproduktionskapacitet för att bygga upp delta samhälle, bör vi redan nu börjafundera på hur framlidens industrisamhälle skall fungera, för all inle om någraär befinna oss i samma situation på nyll, med en överkapacitet och hot omarbetslöshet Påförslag av tredje vice lalmannen beslöts att kammarens förhandlingar skulleuppskjutas lill . §13 Meddelande om morgondagens plenum Morgondagensplenum, som enligl den preliminära planen skulle börja kl. 9.00 eller 15.00,tar sin början kl. 9.00. Därvid besvaras sex frågor och en interpellation. 1977/78:15 med förslaglill ändrade rikilinjer för faslighelsdalaverksam- heten1977/78:30 om skyddal arbele och yrkesinriktad rehabilitering m. m. 1977/78:32om särskilda ålgärder för alt främja sysselsällningen under § 15 Anmälan avinterpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits lill kammarkansliet 1977/78:57 av BengtGustavsson (s) lill industriministern om åtgärder för att säkerställaproduktionen vid i : är etl av de län som drabbats hårdastav sysselsällningssvärigheler. har funnit att utvecklingenvaril särskilt negativ för Kalrineholmsdisiriktet vad gäller varsel. har varslat om nedläggning och avskedande av 300 medarbetare.Även om oron för AB Järnförädling i främsl pressar Flens kommunlägger den också en skugga över . inom distriktet har ulnyttjat den s. k. 25-kronan förulbildning i stället för atl permillera 3 049 personer. SKF svarar för slörsla delen,1 225 personer. Därefter kommer med 754 personer. VingåkersKonfektion utnyttjar bidragel för 314 anslällda. SKF har infört kortlidsveckaoch anmält all förelagel avser all permillera 800 av sina anslällda i femveckor. k. naturlig avgång har antalet sysselsalla vid LM och SKF:s:rabriker i Kairineholm minskal med minst 300-400 anslällda under de senasleåren. Nedläggningarnaav Kanlorps gruvor och marmorbrottet i skedde under högkonjunklur menhar ändå på sikl negativa konsekvenser för kommunen, Uiöverdel nämnda har en rad företag - privala, statliga och kooperaliva - försvunnileller dragit ner verksamhelen.