prot · G109108 · 1977-12-31 00:00:00 — Del har på någol håll kiillals fören räv.sax: Man slyr svaren padefrågorna, och del blir slyrande för hur man sluigilligl skall se på del hela.Del är verkligen bekymmersami,och jag Iror all del finns anledning förslalsrådel alt sälla sig ned i lugn och ro och fundera på om del material somfinns verkligen aren fullgott beslutsunderlag närdet giiller relationernakyrka-siai . Om har rätt i sin förmodan all del råder ell allmäntmissnöje med remisstidens längd är del överraskande all inte någol enda ullryckför della missnöje har nått kommundepariementel eller kyrkoenheten. Delär helt på Piistoratsförbundels eget ansvar som del blankettformulär tillkommitsom gått ul från förbundet lill församlingarna, pasioralen och de kyrkliga samfalligheierna.Jag har faktiskt inte förrän någon timme före della sammanträdes böoan i daghaft kännedom om an underremiss var upplagd som den är. Jagvill därför inte avge någol värdeomdöme om den. Eftersom är oroad över förslagelsinnehåll kan jag försäkra atl en absolut förutsättning för mig och- del är jag övertygad om - för hela regeringen för en reform på detta områdeär att den baseras dels på en mycket bred kyrkopolitisk enighet, dels på enmyckel bred politisk-parlamenlarisk enighet. Annars har vi inte underlag för enreform i denna myckel viktiga fråga. Jag ber alt få lacka för den senasie delen av kyrkominisiernsanförande. Jag tror all det här är ett ärende som bör handläggas med allraslörsla varsam hel; del berör människorna på gräsroisnivå, om jag lär användadel uliryckel, och del finns all anledning för , regeringen ochkyrkans folk alt lyssna på dessa människors synpunkter. Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Om den militäraaktiviteten i Försvarsministern erhöll ordel förall besvara Per () anmälda inlerpellaiion, 1977/78:137,och anförde: Per har frågat om jag vill ge en redogörelse förden mililära aktiviteten i och kring , särskilt förekomsten avkärnvapen. av stridskrafter i från både och NATOmedför en omfattande militär aktivitet i vår omgivning till lands, till sjössoch i luften. Huvuddelen av verksamheten avser utbildning och övningar. Härtillkommer också en ömsesidig spanings- och övervakningsverksamhet, som utgör endel av stormakternas världsomspännande säkerhetssystem. Warszawapaktensutbildnings- och övningsverksamhet i varierar naiuriigen tillkaraktär och omfattning med dels de värnpliktigas utbildningsnivå, dels artenav de förband vid vilka utbildningen bedrivs. Den grundläggande utbildningenäger rum i anslutning till hemmabaserna, medan mer tillämpade övningar ofta kanobserveras utanför dessa baser. Sjö-och flygslridskrafterna förlägger sålundaofta sina övningar över hela södra från till Rugen. Utöverde nationella övningarna förekommer större övningar meddellagande stridskrafter från flera paktstater. Som exempel kan nämnas denövning som ägde rum . I den deltog ungefär 150 örlogsfartyg,flygstridskrafter, marininfanteri och ett lusental fallskärmsjägare. Man övadehärvid bl. a. landstigning och luftlandsättning mot ön i Tyskademokratiska republiken. NATO:sövningsverksamhet i omfattar huvudsakligen danska och västtyskastridskrafter. Övningarna bedrivs främst i den västra delen av södra ,men vi har också sett exempel på övningar utanför Blekingekuslen och söder omGotland. Vaoeår förekommer större NATO-övningar med dellagande frän flera nationer. Dessaövningar har oftast sin tyngdpunkt i och men bedrivs också iKattegatt, de danska farvattnen och i södra . Vidsidan av övningsverksamheten pågår kontinuerligt en omfattande bevaknings- ochövervakningsverksamhet. Båda siormaktsblocken har enständig marin bevakning vid Östersjöutloppen. För NATO:s del sker dennanaiuriigen i anslutning till de danska öarna. har sedan börjanav 1960-talei ständigt tre stycken bevakningsfartyg i sydvästra -ett söder om , ett vid Mön och ett vid Fehmarn. Denna bevakningförstärks i samband med NATO-övningar i området. Främmande örlogsfartyg påbesök i brukar dessutom ägnas en kontinueriig övervakning avörlogsfartyg eller spanings-fiyg. En annan del avverksamheten ärden ömsesidiga flygspaningen, som vi så Omden militära aktiviteten i Omden militära aktiviteten i gott som kanobservera över . Den uigör ell ganska slarki inslag i den redan iövrigl läla flygirafikbilden. Uirikesminisiern gav kammaren enredogörelse för ett tillbud då ett amerikansktspaningsflygplan passerade nära ett sovjeliskl irafikflygplan. Sådanainci-denlerär emellertid lämligen sällsynta, vilket visar all parterna iakltarstor uppmärksamhet. Spaningsflygplanen från NATO följer också ganska regelbundnarouter. Vi kan ofta iaktta hur flygplan från den andra sidan går upp och mölersamt följer NATO-flygplanel lills del återvänder mot sydväst. Denomfattande mililära aktiviteten på och över medför atl främmandeörlogsfartyg och militära flygplan ibland kommer in på eller över vårtterritorium. sker 10-15 sådana kränkningar av territoriet till sjössoch ett 20-lal i luften. var anlalel kränkningar lill sjöss 19och i luften 28, vilkei innebär en viss ökning i förhållande till genomsnittetunder tidigare är. kan dock bero på tillfälligheter. Många avkränkningarna är självfallet oavsiktliga och kan bero på felnavigering. Främmandefartyg eller flygplan som kränker vårt lerrilorium skall avvisas. För delta harvi en kontinuerlig bevakning av våra gränser med omgivande områden samt bl. a.vissa örlogsfartyg och jaktflygplan i beredskap. Dessa beredskapsenheter sättsnaturligtvis in inte bara i samband med alt svenskt territorium kränks utanockså då främmande stridskrafter uppträder så nära våra gränser att kränkningav territoriet kan riskeras. Anlalel insatser med beredskapsfartyg brukar varanågot över 200 , var antalet 237. Antalet insatser medjaktflyg var 1976 och 379 är 1977. Mängden insatser antyder omfattningenav den mililära akliviieien i vår närhet. Jaggår så över till Per fråga om förekomsten av kärnvapen iÖstersjöområdet. Jag vill då till en böoan erinra om atl räckvidden hosstormakternas strategiska kärnvapenstyrkor- robotar och flygplan - är sådan attde kan sällas in mot mål i norra även från baser och grupperingsområdenlångt härifrån. Del är välkänt altkärnvapen inte förekommer i de nordiska länderna. Huvuddelenav de sovjetiska kärnvapenbärande medeldistansrobolarna torde vara grupperade ivästra och kan därifrån nå mål i och i Skandinavien.Elt antal robotar är sannolikt grupperade i nordvästra , varifrånde kan nå mål i . Huvuddelen av de sovjetiska medeldistansrobolarnahar fasta utskjuiningsplaiser och är sårbara. Emellertid hälleren nymedeldistansrobot pä alt införas. Den kallas SS-20 och har en räckvidd . Den är rörlig och bedöms komma an ersätta nuvarande sovjetiskamedeldistansrobotar i . BådeUSA och disponerar taktiska kärnladdningar i . De är enligttillgängliga uppgifter lörrådsställda bl. a. i Väst- resp. . Delarav de taktiska kärnvapenstyrkorna kan beroende pä val av grupperingar ochvapenbärare nå mål i . Omstationeringenav sex sovjetiska Golfubålar från Murmanskområdei till utgör ett nyttinslag i den militärpolitiska bilden i vårt närområde. Ubåtarna bär trekärnladdningsförsedda robotar, enligt uppgift med en räckvidd av I . Golfubåiarnas närvaro i betyder attkärnvapen nu för första Jiscjagen den gången förekommer i ett område somtidigare varil förskonat från sådana - jQ-,n Del innebär ocksåatl kärnvapen stationerats närmare våra gränser. Härigenom blir värtläge mer utsatt i händelse av krig. Detta förhållande oroar q militära oss och har föranlett vår reaktion. Föratl den säkerhetspolitiska stabiliteten i skall bevaras krävsåierhällsamhet från stormakternas sida vad gäller införande av nya vapensystemi och dess närhet resp. andra militärpoliliska åtgärder som kan påverkaden regionala siyrkebalansen. Såsom utrikesministern förklarade den 27 februaririskerar den politiska avspänningen all skadas, om inte stormakterna vidtareffektiva rusiningsbegränsande åtgärder i stället för atl utveckla nyakärnvapen och sprida existerande vapen till nya områden. PERPETERSSON (m): Först vill jag tacka försvarsminister för ett klargörandesvar. Avsvaret framgår alt del sländigt pågår stor militär aktivitet på och kringÖstersjön. Båda stormaktsblocken har ständig bevakning vid Östersjöutloppen, Warszawapaktengenom tre bevakningsfartyg i sydvästra . Flygspaning från både öst ochväst pågår ständigt över . Såväl som NATO har årligenslörre övningar som berör stora delar av . Försvarsministernanför att den omfattande mililära aktiviteten på och över medför attfrämmande örlogsfartyg och militära flygplan ibland kommer in påellerövervärtterritorium. t. ex. konstaterades 47 kränkningar av . Antaletinsatser med svenska beredskapsfartyg var 237 och med jaktflyg 379.Försvarsministern säger alt mängden insatser antyder omfattningen av denmilitära aktiviteten i vår närhet. Den bistra sanningen äran , det s. k. Fredens hav, aldrigtidigare i fredslid varit så fyllt av stridsmedel till sjöss och i luften. Detnya genom stalionering av sex sovjetiska Golfubåtar i är allkärnvapen nu förekommer i ett område som varil kärnvapenfritt.Kärnvapen har stationerats närmare våra gränser. naturiigt oroar detla ossi . Klanäran ubålarnas basering i ökar den poliliska spänningen i området.Man måsle räkna med alt NATO i elt skärpt läge vidiar motåtgärder. Rimligenborde också få elt ökat intresse av atl vid krislägen kunna förhindraall NATO:s sjöslridskrafter kommer in i . Jagär heli överens med försvarsminislern nar han säger: "För all densäkerhetspolitiska stabiliteten i skall bevaras, krävs återhållsamhetfrän stormakternas sida vad gäller införande av nya vapensystem i ochdess närhet resp. andra militärpoliliska åtgärder som kan påverka den regionalasiyrkebalansen". Tyvärr nödgas vikonstatera att inte har lyckats i sin 177 Nr 108 strävan till nedrustning. Framstegen har varil mycket små. Tisdaeen den kapprustningenmellan stormakterna fortgår, och i ligger kapprusl- 4 aoril 1978 ningensstrategiska centrum. Man kan möjligen säga att nedrustningsför- handlingarna bromsat upprustningen, men tyvärr har del inte inneburit Omden ivilitära "on nedrustning inom stormakterna. aktivheten i Öster- '' ' t3"'2'"0'ht''*'"' säkerhetspolitiska frågor måste vi alltid ha i minnet alt del interäcker med att göra en bedömning av dagens säkerhetspolitiska läge. Vi måsteeftersträva att se minst 10-15 är framåt i liden. Risker finns-som bl. a.oppositionsledaren framhöll i utrikesdebatten - att enmilitärkonflikt mellan supermakterna, som startar utom , snabbt kanspridas till värt lands närhet. Viär i för vår säkerhet beroende av hur man i öst och väst och främst iväridens två supermakter bedömer vår förmåga att uppfylla vårasäkerhetspolitiska mål, alliansfrihet i fred och neutralitet i krigslägen. Omvärldenmåste kunna lita pä att vi verkligen både vill och kan försvara vårt land ochvårt territorium mol angrepp. Väsentliga försvagningar av del svenskaförsvarets styrka i förhållande lill omvärlden kan rubba stabiliteten ochbalansen i . Därför,herr talman, måste vi ständigt vara vaksamma vid förändringar av den militärastyrkan och den militära aktiviteten i värt näromräde. STUREERICSON (s): Först en kort kommentar till del moderata talet om ökad spänning. Vibör väl ändå se på proportionerna något litet. Vi diskuterar- om jag förstodförsvarsministern rätt - 18 kärnvapenstridsspetsar. Totalt finns detuppskattningsvis 3 500 sovjetiska kärnvapenstridsspetsar i och 7 500amerikanska. Många av dem är så stationerade att de kan nå . Delär väl en aspekt som finns med i debatten. Men,herr talman, jag begärde ordel för att helt kort påminna om att man i riksdageni enhälligt anbefallde att frågan om en utvidgning av Sverigeslerritorialhav från fyra till skulle bli föremål förregeringens positiva och skyndsamma prövning. Det är en fråga av viss betydelsei de sammanhang som det gäller här. Genomatt vi vidgade lerritorialhavel lill de som är delvanligaste bland världens kuststater skulle både NATOoch tvingasalt lägga sina militära övningar längre bort frän våra kuster. Dennaaspekt på lerritorialhavel togs senast upp av kommendör i enartikel i . Han skrev bl. "Förekomsten av säpass specifikt offensiva enheter som roboiubåtar i ------------------ kanfå intressanta konsekvenser för den väntade debatten om en utvidgning av svensktlerritorialhav. En utvidgning av lerritorialhavens bredd lill 12 distansminuier ligger i liden--------------- ." Tidigarehar miljövårdsaspekter - del gäller oljeskyddel - och diskussio nerna om våra fiskezoner använts som argument för en utvidgning av lerritorialhavel. 178 Jag vel alt den här frågan om lerritorialhavel intehandläggs i förvarsde- partementei, men omförsvarsministern tar upp frågan i regeringen bör det väl ändå innebära att UDgör den positiva och skyndsamma prövning som utrikesutskottet och riksdagenenhälligt begärde . Del är dags alt regeringen visar litel positivpolitisk vilja i den här frågan och inte låter motvilliga tjänstemänytterligare fördröja behandlingen. Låt mig först med något höjda ögonbryn notera av ämbetsmän i . Jag vet att har långvarig erfarenhet av ledning av delta departement, men jag måslesäga att som representant förden nuvarande regeringen harjag uppfattningen atttjänstemännen är lojala och ambitiösa. kan ju möjligen ha andraerfarenheter. Fråganom en utvidgning av territorialvattengränsen är intressant även om den inte harnågonting alls atl göra med de sex Golf-ubåtar som är stationerade i Östersjön.I det fallet är frågan av mycket begränsad betydelse. Jagkan i alla fall upplysa om all beredning av detta ärende pågår iregeringskansliet. Men är säkeriigen också medveten om att det rörsig om ganska komplicerade problem. Man fattar inte bara beslut, ulan här krävsrätt noggranna undersökningar. Jagkan försäkra atl del finns ingen som helst iveksiimhei från regeringens sida,ulan vi skall effektuera beslul sä fort della kan ske. HerrEricson talar om "del moderata talet om en ökande spänning", men detär faktiskt inte bara vi i moderata samlingspartiet som talar om den. I detfallet finns det ingen som helst skillnad i uppfattning bland de partier somdeltar i regeringsarbetet. Därutöver är även fackmyndigheterna på det områdetmedvetna om att vi upplever ett sådant skede, men vi skall inte dramatiseradet. Men skall man avläsa någon trend så ärdet att det har blivit ettökat inlresse för vår del av världen från båda blocken. Jag vill som sagt intedramatisera detta, men inför del önsketänkande man gärna hemfaller ål då detgäller säkerhetsfrågor vill jag betona det. Omden militära aktiviteten i Jag sade "del moderata talet", eftersom inte försvarsministerntalade om ökad spänning, ulan det var som gjorde det i sinkommentar lill svaret. Viskall inte dramatisera detta, men det sker mer i vår omgivning, sägerförsvarsminislern. Vi socialdemokrater har föreslagil atl man titlar på fråganom svenskt deltagande i MBFR, och vi får tillfälle atldiskutera frågan här i . Den behandlas jusl nu i ulrikesulskonet.Kanhända vore det klokt av att delta i de diskussionerna för att på såsäll mera direki påverka också den konventionella rusiningen i våri närområde. Omden militära aktiviteten i PER (): vill inte inse att praktiskt laget alla somfackmässigi sysslar med säkerhetsfrågor i är medvetna om att här pågåren ökad spänning, som kanske jusl har fått en större dragning norrut. Jaglycker det är ganska betecknande, all när skall yttra sig omfrågan om sex kärnvapen bärande ubåtar i , drar han fram någrasiffrorom hur mycket kärnvapen man bedömer att del finns pä land. Men hanbortser från det nya i delta, att här har man fött kärnvapen i ett område näravärt land som har varit kärnvapenfritt. Varför ser man sä enögt pådet, ? Vi ser inte enögt på det. Vad jag sade i mitt första inlägg var att viskall ha proportionerna klara för oss: det är proportionerna 18 kärnvapen mol irunt tal 11 000 kärnvapen, varav väldigt många kan nå detta område oberoende avvar de är stationerade. Men jag delar med bekymmersamma synpå staiioneringen av kärnvapen i . Del är ett nytt inslag atl destationeras här, och det är rikligt atl vi säger ifrån alt vi inte tycker omdel. Överläggningenvar härmed slutad. §6 Talmannen meddelade att på föredragningslistan för morgondagens sammanträdeskulle arbetsmarknadsutskottels betänkanden nr 21 och 24, finansutskottetsbetänkande nr 19 samt skatteutskottets betänkanden nr 39-44 i nu angivenordning uppföras främst bland ivå gånger bordlagda ärenden. §7 Anmäldes och bordlades 1977/78:45 med anledning av propositionen1977/78:87 om statligt engagemang inom handelsstälsindustrin, m. m. jämlemotioner 1977/78:46 med anledning av motioner omauktorisalion av låssmeder, m. m. § 8 Anmälan avinterpellationer den Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits lill -i iq-jq 1977/78:155av ) till statsrådet om en utredning angåendeutnyttjande av kärnkrafisanläggningarna för fjärrvärmeproduk-lion: 1 avlämnadehuvudbetänkande framhålls med skärpa behovet att snabbt nedbringa vårt extremthöga oljeberoende på grund av dess negativa effekter vad gäller såväl hälsa ochmiljö som samhällsekonomi, försöoningstrygghel och framtida handlingsfrihet ivalet av energiförsöriningssystem. I belänkandet uttalas bl. a.: "Motdenna bakgrund framstår den centrala energipolitiska uppgiften förvart landvara alt vi stegvis söker förbättra värt försöoningsläge. Främst bör detla skegenom att vi minskar vår användning av olja och ersätter oljan med andra energiråvaroroch atl åtgärder vidtas för atl sä långt som möjligt trygga oljetillförseln.Alla andra energifrågor kan f. n. från nationell försöonings-synpunkl anses halägre prioritet." Idenna bedömning är kommissionen enig. En rad åtgärder föreslås också för altminska oljeberoendet: skärpt hushållning, effektivare energiutnyttjande,utveckling av nya energikällor och alternativa bränslen m. m. I detlasammanhang föreslår kommissionen också atl kärnenergi "utnyttjas i detdubbla syftet alt trygga energitillförseln och alt ersätta olja inom uppvärmningssektorn".Kommissionen föreslår därför att en "utredning görs om möjligheterna atlförse sydvästra , och Uppsa-la-Stockholmsområdet medfjärrvärme från kärnkraftvärmeaggregat i , respektiveForsmark" samt att denna utredning också i sin bedömning beaktar pågåendeoch planerad verksamhei vid kraftstationen i Simpevarp. Kommissionenberäknar att en sådan anläggning skulle innebära en minskad oljeimport på 2,5miljoner ton, vilket motsvarar en besparing av drygt I miljard kronor per år.Fördelarna härav för hela samhället skulle, inte minsl mot bakgrunden av dagensekonomiska kris, vara mycket slora. Från hälso- och miljösynpunkt skulle depositiva effekterna vara betydande. Kommissionenunderstrykeratt det med hänsyn till att många människor, företag och kommunerär berörda, är nödvändigt all utredningsarbetet bedrivs med största skyndsamhetsd alt bes/ut kan fattas . Detta framstår som nödvändigt inteminst med hänsyn lill den ytterst allvariiga situationen i Forsmark men ävenför den fortsatta utbyggnaden av O 3, för vilken tillverkningen av reaktortankm. m. pågår. Bakomdelta ställningstagande står en majoritet i kommissionen, vari ingår representanterför tvä av de tre regeringspartierna. Med hänsyn härtill och till behovetav alt så snart som möjligl kunna falla beslut i dessa för så många berördaallvarliga frågor borde man kunnat utgå från att den begärda utredningen skullesättas i gång praktiskt laget efter betänkandets avlämnande.Statsministern har emellertid som betänkandet blev offentligt tillpressen uttalat sig på ett sådanl sätt att man kan befara att utredningsarbetetej kommer till stånd eller i vaoe fall blir starkt försenat. har väcktslor oro bland alla berörda, inte minst vid , för att de beslul somär beroende av ulredningen skulle ytlerligare skjutas pä framtiden eller föratt regeringen utan saklig prövning skulle avfärda ett av kommissionensviktigaste förslag till att minska vårt oljeberoende. Med anledning härav villjag fråga statsrådet : Kommerregeringen att se till att den av begärda utredningen omutnyttjande av kärnkraftsanläggningarna för fjärrvärmeproduktion genomförs isådan tid alt beslut kan fattas ? När kommer utredningsarbetetalt påböoas? Omregeringen ej har för avsikt att låta genomföra utredningen - vilka är i såfall regeringens skäl härför? När kan besked ges omForsmark 3? 1977/78:156 av GertrudSigurdsen (s) till arbetsmarknadsministern om det fackliga inflytandet vidbeslut om samhällsstöd till förelag: Från arbetsgivarhåll har man undr senare tidalltmer givit till känna sitt missnöje över att de anställda genom sinafackliga organisationer har inflytande över beslul om samhällsstöd tillförelagen. 1 arbeisgivartidningar barman i nummer efter nummer beskrivitobestyrk ta "fall", där fackel påstås ha utnyttjat sitt inflytandeotillböriigt. I elt brev av från SAF till regeringenhänvisas till diskussioner, som förts mellan företrädare för regeringen och SAFom arbetsgivarnas bekymmer över fackföreningarnas växande formella befogenheteri samband med statliga beslut. PM som bifogats hänvisas till s. k. fall i SAF:s egen tidning. IPM:en tas också ett sådant "fall" upp som just skall exemplifieraburen fackförening skulle ha utnytljalen bidragsansökan i ulpressningssyfte föratl Ivinga fram en lönehöjning. För säkerhets skull har förelagets namn inteangivits, vilket gör del omöjligt att kontrollera verkligheten bakompåståendena. Varkeni SAF-tidningarnas kampanjer eller i promemorian till regeringen diskuterasnågra som helst risker för att arbetsgivare skulle kunna utnyttja samhällsstödotillböriigt. Ingenting sägs om det väldiga övertag arbetsgivare vanligtvis harmed hot om nedläggningar och omplaceringar för att fö sin vilja igenom påarbetsplatserna. Man förtiger frän arbetsgivarhåll att det på mångaarbetsplatser är de anställda som tagit initiativet till samhällsstöd för atltrygga sysselsättningen. Del är inte särskilt svårt att räkna ut vilkamöjligheter en arbetsgivare har att ställa villkor i en sådan situation. Närvanliga människor söker bostadsbidrag eller annat stöd för sig eller sin familjfår de finna sig i att bli kontrollerade. kan en sådan prövning upplevas som förnedrande.Näreii företagsöker samhällsstöd måste det från Nr 108 alla utgångspunkter anses rimligt all förelaget underställs en prövning,som TjsHagen den bl. a. skall innebära att det sköter sina åligganden mot de anställdaenligt . - igyg praxis på arbetsmarknaden. LOoch TCO har i ett gemensamt brev lill regeringen av Meddelande om krävt enhetliga regler och ett vidgat fackligt inflytande vidbeslul om fj-AuQi-samhällsstöd till förelagen. Man kräver att enförutsältning för slöd skall vara alt kollektivavtal är tecknat och all bådearbetsgivarna och de fackliga organisationerna som jämställda parter skall hatiJ/styrk! Motdenna bakgrund vill jag ställa följande frågor till arbetsmarknadsministern: Anser arbetsmarknadsministern att det finns fog förSAF.s kritik? Kommer SAF:s framställning till regeringen om atlminska det fackliga infiytandet vid beslut om samhällsstöd till företagen anföranleda någon ändring av den praxis som gäller vid sådana beslut? Kommer regeringen atl vidta några ålgärder ienlighet med skrivelsen från LO och TCO, vari krävs att man bör slälla störrekrav pä de företag som får stöd från samhället och vidga det fackligainflytandet vid beslut om sådant stöd? §9 Meddelande om frågor Meddelades atl följandefrågor framställts 1977/78:380av i (s) till kommunikationsministern omfritidsfisket i : Enligt uppgifter i pressen planerar sjöfartsverketatl förbjuda fritidsfisket i norra delen av . Somskäl för förbudet har nämnts an fritidsfisket skulle utgöra elt allvarligthinder för sjöfarten samt alt olycksrisker finns. Det är svårt atl bedöma hurmänga människor som kommer atl beröras av ett sådant förbud, men enligtfritidsfiskarna i skulle hundratusentals fritidsfiskare drabbas. Det äralliså en mycket omfattande fritidsverksamhet som kommer att försvinna omplanerna verkställs, en fritidsverksamhet som inte kostar samhället någonting.