prot · G10925 · 1977-12-31 00:00:00 — Men det,Per , är onaturiigl; det har inte hänt tidigare i den här attett statsråd i utredningsdirektiv tagit upp en motion innan harbehandlat den. Sedansäger också att del är naluriigt atl man sänder över dessa kravutan att ta ställning till dem. Jag trodde i min naivitet att det fanns vissapartier som hade velat komma till regeringsmakten och som har jobbat för detunder många långa år för att bli någonting annat än en brevlåda eller ettpostkontor som vidarebefordrar handlingar. Regeringen kan inte handla såokritiskt att man tillsätter utredningar på grund av vilkenframställning som helst. Sedanfick jag, Per , inget svar på frågan vad som menas med en röriighet somär önskvärd från samhällets sida. Del tycker jag är beklagligt, för del är enviktig fråga i delta sammanhang. Jaghar talat om all arbelsgivarinlressena har kommit med krav. Jag ger Per Ahlmarkrätt i alt del inle bara är de - det finns andra. sade ivalrörelsen apropå frågan om trygghetslagarna: Jagtror jag vågar garantera atl en av de första åtgärderna som en ny regeringskall genomföra är atl studera vad som verkligen har blivit konsekvenserna avdetta. börjar allt fler bli på det klara med, även på andra håll än vårt,att de här lagarna slog för hårt, atl de var för vagt skrivna och alldirektiven var skrivna så atl det var nästan omöjligt, även om del fannslegitima skäl, all avskeda en person. Ärdet fråga om atl utreda möjligheterna atl genomföra provanställning på det sättsom man från arbetsgivarhåll är intresserad av, att man vill luckra upp del somär saklig grund för en uppsägning för atl därigenom kunna underlätta förarbetsgivarna atl som det heter placera rätt man på rätt post?Kommunaltjänstemannaförbundets tidning är en av de tidningar på TCO-kanien somhar varit väldigt oroade över arbetsmarknadsministerns direktiv när det gälleröversynen, och nästan desperat säger man: Minskning av anställningstrygghetenär ett brutalt och ineffektivt recept då man söker råda bot påungdomsarbetslösheten. Omplanerade ändringar i lagen om anställningsskydd, m. m. Arbetsmarknadsministern hade svårt atl förstå vad jag sade. Kanske delvore dags då att tillsätta en utredning för att klara ut pä vem det beror attdel är sä svårt alt förstå vad jag säger? som behandlade frågan har konstaterat att ändringar i förmånsrättslagstiftningeninnebär att man på det sättet kommer ifrån svå-' righeterna medkreditvärdigheten. Frågan om uppbyggandet av s. k. trygghetsfonder, som ocksåhar behandlats i sammanhanget, överfördes till företagsskatleberedningen. Jagkan inte säga annat än att del måste betecknas som märkligt all man idirektjven till den här utredningen, där man ger nytt bränsle åt brasan, överhuvud taget inle nämner det faktum att vi snart får ett förslag. Vad delförslaget innehåller vet inle jag, och del vet väl inte hellerarbelsrnarknadsminislern. Idirektiven talar man om alt visar det sig att anslällningsskyddslagens reglerom möjligheter att träffa kollektivavtal om provanställning eller tidsbegränsadanställning och tillämpningen av kollektivavtalet inte fungerat pä etttillfredsställande sätt bör kommittén överväga sådana jämkningar ilagstiftningen att de medger den rörjighet inom arbetslivet som är önskvärdfrån samhällets sida ulan att dess syfte förändras. Vidare säger man att sådanaändringsförslag bör läggas frarn skyndsamt. Vi vet ju vad som ligger bakomdessa krav. I verksladsavtalet lyder första momentet i paragrafen omanställningens ingående och upphörande: "Med stöd av lokal överenskommelsekan arbetsgivare och arbetare Omplanerade ändringar i lagen om anställningsskydd, m. m. utöver lagens bestämmelserskriftligen komma överens om anställning för begränsad lid. Sådanöverenskommelse kan träffas i fall, där sociala, medicinska eller andrasärskilda skäl föreligger och får ej överstiga . Anställning av skolungdomunder ferier gäller för begränsad tid." Ärdel något fel på den här bestämmelsen? Den har tillkommit beroende på attSvenska meiallindustriarbetareförbundet har mycket dåliga erfarenheter av allföretagen när de kunde provanställa folk utnyttjade möjligheten att skaffa sigbåde ett A-lag, B-lag och C-lag, varvid B-och C-lagen oftast fick stå utanförportarna. Medge atl del ärförklarligt all vi är oroade! Jaghar framför mig broschyren från SAF-SHIO. I denna broschyr krävs följandeåtgärder: "Småföretagarensarbetssituation måsle förbättras. Det stora antalet nya lagar och föreskriftertar alltför myckel av de mindre förelagens resurser i anspråk." Jagär myckel oroad om detta skulle slå igenom i utredningsarbetet. Vi kommer inästa vecka alt besluta om en lagstiftning som sannerligen inte kommer atlminska de lagar och föreskrifter som småförelagarna har all la hänsyn lill. Jagsyftar på arbetsmiljölagen. Deloroar oss också all förelagarnas krav på trygghet måste tillgodoses påmotsvarande sätt som löntagarnas. Känslan av osäkerhet hos företagarna pågrund av lagstiftningen under 1970-lalet måsle brytas. Vi är också oroade överföljande formuleringar: "Lagen omanställningsskydd- måste liberaliseras så att vi får en större rörlighet ocheffektivitet på arbetsmarknaden. Lagen hämmar företagens vilja alt nyanställaoch expandera och skapar därigenom arbetslöshet, främst bland yngre ochoskolad arbetskraft. I första hand bör lagen ändras så att man får möjlighetalt tillämpa prov- och visslidsanställning." Detär alltså fråga om atl man skall få tillämpa prov- och visstids-anställningutan det avtalsvillkor som föreskrivs i lagstiftningen. Förslå atl vi äroroade över atl de kraven okritiskt skickas över till utredningen med denkommentaren atl de lagändringar som kan komma alt föreslås bör genomförasskyndsamt! Delär inle genom alt riva upp tryggheten som man håller arbetslösheten borta. Vifår inte fler sysselsättningstillfällen därför att förelagen får frihet atlgöra sig av med folk ungefär hur som helst. Per säger all jag bara upprepar. Dessutom är jag lomhörd också.Del skall bli intressant att se vad han ger mig för beteckning efter del häranförandet. PerAhlmark säger att och hade hafl direktiven och all del ärett bevis för att inte var det viktiga. Med den inställning sombåde LO och TCO har till den här utredningen måste det vara enöverloppsgärning att till vissa personer i dessa organisationer skicka dedirektiv som var spikade i regeringen och som skulle gälla för den härutredningen. Jag begriper inle varför inle Per säger som det ärnämligen atl det var tajmat så alt del skulle komma på Arbetsgivareföreningenskongress, inte minst mot bakgrund av vad jag har bevisat genomuttalanden i arbeisgivarpressen ända . PerAhlmark rekommenderade mig atl läsa betänkande. Jag har kvitterat detmed att rekommendera Per att läsa inrikes-utskottets betänkande1975/76:33, där ställde upp på socialdemokraternas linje och motmoderater och centerpartister avstyrkte förslaget om en utredning som skulle fåden här utformningen. Vadär det som har häni ? Per säger alt trygghetslagen skulleuthärda en kritisk granskning. Ja, del är jag alldeles övertygad om alt denskulle göra. Men däremot är det problematiskt om den skulle uthärda enbehandling av , . Åsling och Per . Det är det vi ärrädda för - att regeringen, när utredningen slutligen kommer tillbaka och delskall bli en proposition, kommer all skriva vad regeringen tycker. Anna-GretaLeijon berättade vad gick ut och talade om under valrörelsen,och då är det kanske naturligt att vi är synnerligen oroliga. Närdel gäller själva lagstiftningen vill jag upprepa frågan till Per Ahlmark:Tror Per atl LO-TCO skulle acceptera en lagstiftning som skullediskriminera ungdomar, äldre, handikappade? Vad som egentligen har sagts iutredningen är ju, som var inne på, atl man måste göraförändringar för alt klara sysselsättningsfrågorna. Till detta säger de storalöntagarorganisationerna: Låt bli det däri Jag delar helt den uppfattningen. Omplanerade ändringar i lagen om anställningsskydd, m. m. Jag måste återkomma till arbetsmarknadsministerns svar på mininterpellation, där han säger att det har gjorts allmänna informationsinsatseri form av en broschyr. De må kanske vara så. Del skulle ha skickats 100 000exemplar lill . Delta känner jag inle lill, men såvitt jagkan förstå har det uppenbarligen inte gäll några exemplar lill eller SHIO. De kan tydligen inle den här lagen, så finnsdel något exemplar kvar skulle jag rekommendera arbetsmarknadsministern atlskicka det lill dessa arbetsgivareorganisationer. Eller också är broschyren såsvårtolkad atl de omöjligt kan förslå vad som menas med den. Detsägs också i svaret att det skulle utgå ekonomiska bidrag för information omlagen om anställningstrygghet. Jag har frågat två gånger: Vad beslår deekonomiska bidragen i, hur stora är de och vem får dem? Jag frågar en gångtill. Jag har också frågat två gånger förut: Var i medbestämmandelagen slårdel att arbetsmarknadens parter skall sköta informationen om lagen omanställningstrygghet? Jag har inte fåll något 12 protokoll 1977/78:24-25 Omplanerade ändringar i lagen om anställningsskydd, m. m. svar på del heller, ochjag skulle vara tacksam om jag kunde få del. Delhar pekats på att kommittédirektiven är ensidiga, och jag vill pä den punktenfråga än en gäng: Det har slutits avtal pä samtliga LO-områden om att det fårfinnas provanställning och visslidsanställning. Vad är del för fel pä dettaeftersom det är så nödvändigt all utreda just del? Jag är övertygad om att delbehövs information lill arbetsgivarna, och jag tycker allarbetsmarknadsministern skulle se lill att sådan information kommer till ståndsnarast möjligt. Delhar påpekats alt riksdagsmannen pä sin tid krävde garantier för dessaungdomar som inte får anställning - dessa 70 000 ungdomar som är arbetslösa.Hur skall detta ? Hur skall de garantierna komma fram? Trorarbetsmarknadsministern atl de 70 000 ungdomarna kommer alt få arbete genomatt rörligheten ökar, genom all man gör en översyn av lagen, när lagenuppenbariigen fungerar på ett riktigt sätt? Det är arbetsgivarna som obstruerari det fallet - det visar ju tydligt den skrift som SAF och SHIO har gett ut.Och hur skall då jobben ? Det här vill inle arbetsmarknadsministern taupp till diskussion - för att inte tala om de 400 000 jobben somstatsministern har utlovat. Härmåsle väl ändå ges ett besked till dessa 70 000 ungdomar om hur de skall få sinsysselsättning ordnad. Del gör man inte genom all skicka ut kommittédirektivtill utredningen om lagen om anställningsskydd. För att komma till rätta meddet problem som det är fråga om behövs helt andra åtgärder. Jag förstår mycket väl att vill tala om något annat sedanhan medgett att han inle alls känner till den broschyr som gått ut i 200 000exemplar och som han frågat om i sin interpellation. Jag kan naturligtvis vidett annat tillfälle med la upp frågan om arbetsmarknadspolitik,om ungdomsåtgärder, om beredskapsarbeten, om praktikljänstgöring, omarbetsmarknadsutbildning, om sättet att stärka det svenska näringslivet så atlman kan få fram flera jobb. Det har vi diskuterat tidigare ikammaren, och det kommer vi att göra också i fortsättningen. Allt detta kan vidiskutera i andra sammanhang. Men de nu aktuella interpellationerna, av vilkaBernt framställt en, gäller Åmanlagarna. Närdel gäller informationen kan jag dela den uppfattning som ullryck för i en proposition om medbestämmandelagen. Han gör följandeprincipförklaring som jag vill ställa mig bakom: "Jagär inte beredd att mera i detalj föreskriva på vilket sätt organisationernaskall bedriva utbildningen kring den nya arbetsrättsliga lagstiftningen. Jaganser inte heller all statsmakterna bör föreskriva i vilken utsträckningparterna bör samarbeta i informations- och utbildningsfrågor. Frågor som rörformerna för förhandlingar över ett brett fält av arbetslivet måsle i hög gradla sin utgångspunkt i parternas egna be- dömningar av sinorganisation och sina arbetsmetoder. Det bör därför i första hand åvilaparterna själva att med de förutsättningar som ges i det följande, avgörainriktningen av informations- och utbildningsinsatserna." har med sin interpellation försökt undergräva denna principiella syn.Men jag ansluter mig till den, och därmed är vår diskussion på den här punktenavslutad. Anna-GretaLeijon frågar: Är regeringen ett postkontor? Kan vilken framställning som helstleda till en utredning? "Vilkenframställning som helst!" Om i flera omgångar begär en översyn,är det då "vilken framställning som helst"? Är vilkeninstitution som helst som man inte behöver bry sig om? Jag trodde attregeringen hade att ta hänsyn till vad säger. Landsorganisationenhar begärt ändringar av permitteringsreglerna i den här lagen. vilken organisation som helst? Näringslivetsorganisationer har begärt en utredning. Är det atl betrakta som "vilkenframställning som helst"? ValterÅman, som var ordförande i den utredning som gjorde utkastet till dessa lagar -de ändrades sedan av regeringen på vissa punkter -har sagt alt del ärsjälvklart att man skall göra en översyn. Är vem som helst? frågar: Vad är det för fel på verkstadsavtalet? Jag vill interecensera några kollektivavtal. Det vore alldeles fel av mig att göra det. Jagvill bara peka på att del finns andra avtal med ett annat innehåll -industritjänslemannaavtalet ser helt annoriunda ut. Vad är det förfel på industritjänslemannaavtalet? Jag besvarar inte heller den frågan.Erfarenheterna av dessa olika avtal - och de är många - är del kommitténsuppgift att lilla på. Del vore alldeles fel om regeringen gick in och bedömdeolika kollektivavtal. Del vore verkligen atl skriva parterna på näsan vad deskall komma överens om. avslutade sitt anförande med alt antyda alt man skall fäavskeda folk hur som helst! Men själva utgångspunkten i direktiven till denhär utredningen är ju att denna lag har varit oerhört viktig och att den börförstärkas. Direktiven säger ju i inledningen: "Lagen(1974:12) om anställningsskydd utgör en viktig länk i reformarbetet påarbetsrättens område. Sedan lagen trädde i kraft har den -tillsammans med kraftfulla insatser inom arbetsmarknadspolitiken - bidragittill alt hålla nere antalet uppsägningar och permitteringar under den senastelågkonjunkturen. Flera domar i arbetsdomstolen (AD) vittnar också om lagensbetydelse som skydd mot obefogade uppsägningar eller avskedanden." Direktivenfortsätter i samma anda på flera andra ställen. Vi stryker således under lagensbetydelse i dessa avseenden. Trots detta försöker all antydaatt jag tycker precis tvärtom, nämligen alt man skall kunna avskeda folk hursom helst. Omplanerade ändringar i lagen om anställningsskydd, m. m. Omplanerade ändringar i lagen om anställningsskydd, m. m. MedLars Ulander är del meningslöst atl diskutera. Han påslår först all del ärSAF-kongressen som beslutat om del här. När han sedan får reda på atldirektiven fanns i god \\d före sade han alt de var"lajmade" för att passa . Jagundrar om också uttalande var in-tajmat för atl passaSAF-kongressen eller om uttalande var in-tajmatför all passa . Eller om uttalanden i var in-tajmade för atl passa ! Omvi har en oerhört viktig, komplicerad och för många människor angelägenlagstiftning och det kommer in skrivelser, uttalanden, motioner och riksdagsbeslut- skall då regeringen strunta i dem? Skall vi säga: Vi bryr oss inle om vadriksdagen säger, all LO vill ändra på en viktig punkt, atl näringslivetsorganisationer vill ha en översyn, all säger all del nu efter treoch är naturligt med en översyn? Skall verkligen en regering varaså lomhörd för många människors krav och synpunkter från olika häll att deninte ens tillsätter en utredning? Vihar tillsatt den här utredningen, och direktiven har tagit upp en hel rad problemsom är viktiga för många människor. Och jag utgår från all del här arbetetkommer att bedrivas konstruktivt och med en känsla för anställningstrygghetensbetydelse i ett välfärdssamhälle. Jag hoppas också alt det framlida arbetet påarbetsrättens område kommer atl präglas mer av den enighet som burit upp destora reformerna på arbetslivets område och mindre av delmisstänkliggörande av avsikterna bakom de här direktiven som kommit fram i denhär debatten. Del här blir milt sista inlägg i denna debatt. När det gällerSAF-kongressen har jag naturligtvis inle sagt alt den beslutat omutredningsdirektiven. Men alldeles klart - det har jag väl visat tidigare imilt resonemang om hur det hela växt fram - kom detta lill för alltillfredsställa arbetsgivarnas krav på en förändring. Sedansäger fortfarande att begärt en översyn. Det måsle gälla1973 års belänkande från inrikesutskottel som låg till grund för detuttalandet. Men jag har - och här vill jag påstå atl PerAhlmark varit lomhörd - sagt all vi hade del här uppe i 1976, och dåavslog tillsammans med socialdemokraterna ett krav på översyn avden här lagen från och . PerAhlmark för ett resonemang om vilka fler som begärt denna översyn och sägerall har begärt det. Ja, del är möjligt atl han vid något tillfällesagt så, men här måsle väl ändå arbetsmarknadsministern vara en störreauktoritet än den som utredde den här frågan. Och är del välännu viktigare att få besked om vad arbetsmarknadsministernhar för synpunkt. Klartär ändå alt valrörelse och näringslivet varit de starkastepålryckarna. Jag skall inle fortsätta den här debatten för egen del, men en sakär klar - alt vi skall följa frågan med verklig uppmärksamhet. ANNA-GRETALEIJON (s): Per sade all regeringen måsle ta hänsyn till vad riksdagenuttalar. Ja, men borde då inte regeringen åtminstone för syns skull vänta tillsriksdagen faltal sitt beslut - även om man vet atl man har en betryggandemajoritet? Vikommer tillbaka lill den här diskussionen . Jag skall därförbara sluta med ett konstaterande som är mycket viktigt i sammanhanget:Lönlagarna och de anställda har inte begärt en översyn av möjligheterna atlträffa kollektivavtal om provanställning eller tidsbegränsad anställning, ochlönlagarna och de anställda har inte heller begärt en översyn av tillämpningenav kollektivavtalen. Omplanerade ändringar i lagen om anställningsskydd, m. m. Arbetsmarknadsministern säger alt jag har påstått alt den borgerligaregeringen avser att genomföra sådana förändringar att folk kan avskedas hursom helst. Jagsade nog inte rikligt så. Jag sade alt vi inle genom att riva upp debestämmelser som värnar om tryggheten håller arbetslösheten borta. Vi får inlefler sysselsatta om förelagen får frihet atl göra sig av med folk. Med detsyftar jag, herr arbetsmarknadsminister, på del genomslag i direktiven somkraven från de arbetsgivarkrelsar vi tidigare åberopat har fått. Vi menar atldet verkligen föreligger en uppenbar risk när man skriver direktiv på det sättsom här skett och beställer skyndsamma åtgärder för atl kunna se övermöjligheten lill provanställning. Och i systemet med provanställning ligger -det vill jag då gärna understryka - rätlen att göra sig av med folk. Det ärprecis den kalla innebörden i dessa direktiv. Det är precis detta som liggerbakom de skrivningar som vi bl. a. har i verksladsavtalet. Och del voreorimligt om vi inte reagerade på ett utredningsdirektiv som alldeles uppenbarthar en sådan innebörd atl en ändring måste komma till stånd. Vi ser ettbeställningsverk i detta, och jag kan försäkra alt vi inom den fackligarörelsen är utomordentligt oroade inför de framtidsutsikter som här skisserasupp. ArbetsmarknadsministerPer har under den här debatten hänvisat lillValter och sagt atl han har haft vissa synpunkter på frågan. ett mycket långt förflutet när del gäller frågan om anställningstrygghet.Han satt sekreterare under förhandlingarna i . stodhan som författare till ett avsnitt i LO:s tidskriflsserie, där han medtillfredsställelse noterade att ;j 32 nu kunde föras till historien. Han hade,som alla vet, grymt Omplanerade ändringar i lagen om anställningsskydd, m. m. misstagit sig ibedömningen av det rådande läget 1939, och jag är rädd för atl han har gjortdet nu igen. Överläggningenvar härmed slutad. §12 Föredrogs och hänvisades 1977/78:31 tillcivilutskottet 1977/78:40 bil. iövrigt lill näringsulskoliet 1977/78:41 lill lagutskottet /78:47 tillnäringsutskottel /78:48 lill /78:50 och 57 lillcivilutskottet /78:60 till skatteutskottet /78:61 bil. §13 Föredrogs och hänvisades 1977/78:29 och 30 lilllagutskottet 1977/78:31 tillarbetsmarknadsutskottet 1977/78:32 lillförsvarsutskottet §14 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1977/78:65-67 §15 Anmäldes och bordlades 1977/78:25 med förslag om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /78 1977/78:59 om särskilt arbetsmarknadspolitiskt stödinom stålindustrin m. m. 1977/78:62 om följdlagsliflning till 1976 årsreform beträffande tryckfriheten §16 Anmäldes och bordlades belänkande 1977/78:10med anledning av motioner om tidpunkten för allmänna val m. m. 1977/78:1 med anledning av propositionen1976/77:130 med förslag till riktlinjer för modernisering av del statligabudgetsystemet jämte motioner 1977/78:2 med anledning av motioner om en sedel avvalören Nr 25 och om en ny tiokronorssedel 1977/78:3 med anledning av motion om försäljningenav staten tillhörig fast egendom 1977/78:4 med anledning av motioner om riktlinjerför offentlig upphandling 1977/78:5med anledning av motioner om fördelningspolitisk forskning m. m. 1977/78:3 med anledning avmotion om straffrättsligt ansvar för onyk- terhel vid förande avtraktor 1977/78:4 med anledning av motion om tillämpningen av narkotikastrafflagen1977/78:5 med anledning av motion om invandrares valbarhet som nämndeman1977/78:6 med anledning av motion om omröstningsreglerna i brottmål 1977/78:7med anledning av motion angående försäljningen av Alcotest ochAlcolyser 1977/78:8 med anledning av motion om regler om obehörig befattningmed hemlig uppgift 1977/78:9 med anledning av motionerom tillämpningen avlagstiftningen angåendeansvar för funktionärer i offentlig verksamhet m. m. 1977/78:10 med anledningav propositionen 1977/78:2 med förslag till lag om ändring irättegångsbalken m. m. (ang. tillstånd atl bedriva verksamhet som advokat iaktiebolag) 1977/78:1 med anledning av propositionen1976/77:149 om arbetsmiljölag m. m. jämte motioner 1977/78:5 med anledning av motion om anvisningarrörande behandling med kortvåg, mikrovåg och ultraljud 1977/78:6 med anledning av motioner om akupunktur,hälsohem och vissa naprapater 1977/78:1 med anledning av förslag av riksdagensrevisorer beträffande redovisningen av statligt understödda forskningsprojektvid universitet och högskolor 1977/78:2 med anledning av motion om viss forskningrörande fosterskador 1977/78:3 med anledning av motion om undervisningeni maskinskrivning i gymnasieskolan 1977/78:4 med anledning avmotioner om skolstart m. m. 1977/78:5 med anledning avmotion om cancerforskning § 17 Anmäldes ochbordlades 1977/78:33 av SvanteLundkvist m.fl. med anledning avpropositionen 1977/78:37 om vårjakl efter sjöfågel 1977/78:34 av OlleAulin med anledning av propositionen 1977/78:44 om godkännandeav överenskommelse mellan , , och om kommunaltsamarbete över nordiska riksgränser 1977/78:35 av RolfHagel och med anledning av propositionen 1977/78:49 ominflationsskydd för in-komstskatleskalan, m. m. §18 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1977/78:68 av IrisMånensson (s) till statsrådet om maskinförarutbildning igymnasieskolan: har för byggbranschens del frågan om enny systematiserad maskinförarutbildning varit föremål för överläggningar mellanberörda parter. Hossammanlagt 21 myndigheter, arbetslagar- och arbetsgivarorganisationer, somslår bakom MUK (maskinförarulbildningskommittén), finns gemensamma intressennär det gäller förbättrad yrkesutbildning för blivande förare av bygg- ochskogsmaskiner. Alltförofta får man läsa i pressen om ungdom som utan utbildning kört bygg- ochskogsmaskiner. Utbildningsfrågornalöses ej om de praktiska delarna skjuts över på företagen. Med hänsyn lill dennyckelposition maskinförarna intar i det moderna samhället är del nödvändigtatl en fast utbildning etableras inom ramen för den allmänna gymnasieskolan.