prot · G109149 · 1977-12-31 00:00:00 — 3. att godkänna de förslag till medelsberäkningar förden avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten som angavs i moiionen(yrkande 25), 1977/78; 1799 av m. fi. (vpk), varisåvitt nu var i fråga yrkats alt med ändring i propositionen1977/78:91 beslutade anslå ett med . till 1 020 000 000 kr.förhöjt belopp till driftkostnader för den allmänna programverksamheten och förlokalradion för /79 (yrkande 2), och 1977/78:1800 av BenglWiklund m. fl. (s). 1. all med anledning av molionerna1977/78:1783, 1977/ 78:1785, del av yrkande 2, 1977/78:1796, yrkande 12, och1977/78:1795, del av yrkande 2, som sin mening gav regeringen lill känna vadutskottet anfört om lokalradions bevakning utanför respektive huvudort, 2. att skulle avslå motionen 1976/77:962,yrkande 7 a, om ett tillkännagivande om programlid och programresurser förbarnprogram i TV, Radionsoch televisionens Jörisatta verksamhet, m. m. 3. alt beträffande frågan om ökadmedelsanvisning till försöksverksamhet med text-TV skulle avslå motionen1977/78:1800, 4. att skulle avslå motionen 1977/78:1785,yrkande 3, om befrielse för pensionärer frän erläggande av mottagaravgift, 5. alt beträffande frågan om särredovisningav anslag till Lokalradio skulle avslå moiionen 1977/78:1796, yrkande25, såvitt nu var i fråga, 6. att med bifall till propositionen1977/78:91 samt med avslag på motionerna 1977/78:1796, yrkandena 17 och 25,sistnämnda yrkande såvitt nu var i fråga, och 1977/78:1799, yrkande 2, godkändede förslag till medelsberäkningar för den avgiftsfinansierade radio- ochTV-verksamhelen som lagls fram i proposilionen, 7. att med bifall till propositionen1977/78:91 bemyndigade regeringen all slutligt fastställa kompensationen förallmänna kostnadsökningar i enlighet med vad som förordats i propositionen. 16.beträlTande dels särredovisning av anslag till lokalradion, dels medelsberäkningenför nästa budgetår för den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten avGeorg , , Lars-lngvar , ., LennartBladh, och (samtliga s) som ansett dels alt ulskottet under 5bort hemslälla attriksdagen som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna medanledningav moiionen 1977/78:1796, yrkande 25, såviit nu var i fråga, anfört omsärredovisning av anslag lill Lokalradio, dels atl utskottet under 6bort hemslälla attriksdagen med anledning av propositionen 1977/78:91 och motionen 1977/78:1799,yrkande 2, ävensom med biföll lill motionen 1977/78:1796, yrkandena 17 och 25,sistnämnda yrkande såvitt nu var i fråga, godkände de förslag tillmedelsberäkningar som lagts fram i sistnämnda motion. Regeringen hade i propositionen 1977/78:91 kapitel8.3 (s. 241-244) föreslagit atl till Utbildningsradioaktiebolag för /79 anvisa elt anslag av . Idetta sammanhang hade behandlats de med anledning av propositionen 1977/78:91väckta molionerna 1977/78:1789 av BerUlJonasson (c), 1977/78:1796av m. fl. (s), vari såvitt nu var i fråga yrkals alt riksdagenbeslutade all som sin mening ge regeringen lill känna vad som i moiionenanförts angående verksamheten inom (yrkande 26), och 1977/78:1799av m. fl. (vpk), vari såvitt nu var i fråga yrkats att riksdagenmed ändring i propositionen 1977/78:91 beslutade att till Utbildningsradioanslå en med . uppräknat belopp av 85 228 000 Nr 149 för budgefårei 1978/79(yrkande 3). 1. aU med bifall lill proposilionen1977/78:91 och med avslag pä motionen 1977/78:1799, yrkande 3, till SverigesUtbildningsradio aktiebolag för /79 under nionde huvudtitelnanvisade ell anslag av , 2. alt skulle avslå moiionen 1977/78:1796,yrkande 26, om elt tillkännagivande angående verksamheten inom SverigesUtbildningsradio, 3. an skulle avslå motionen 1977/78:1789 omproduktionen av lantbruksprogram i TV. Radionsoch televisionens Jbrtsatia verksamhet, m. m. 17.belräffande utbildningsradions resursbehov av , ,Lars-lngvar , , , och (samtliga s) som ansett atl utskottet under 2 bort hemslälla atl som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanterna med anledningav moiionen 1977/78:1796, yrkande 26,anfört om verksamheten vid . Den proposition nu behandlar har kommil till för alt de 5-6miljoner svenskar som lyssnar på radio eller ser pä TV skall fåbättre program. Jag tänker främst ägna detta inlägg åt all visa på vad sällförslagen påverkar förutsättningarna för programverksamheten. SverigesRadio är lill för lyssnarna och tittarna. Det aren självklarhet - men ensjälvklarhet som del ibland finns anledning alt påminna om. Och många avSveriges Radios lyssnare och tittare är missnöjda med eller likgiltigainför programutbud. Tusentals samlai med och brev frånmänniskor i olika åldrar, från olika samhällsgrupper och frän alla delar avvärt land har övertygat mig om detta. Och det är för dessa människors skull -för lyssnarnas och tiltarnas skull - som regeringen lagt fram sitt förslag tillny organisation av radio och TV. Det är inte av någon klåfingrig lust attförändra för förändringens skull. Enviktig utgångspunkt måste alltid vara att göra program som stämmer medlyssnarnas och titlarnas behov och önskemål. För del räcker inte atl ge radiooch TV mer pengar. Det har enligt vår mening också krävts organisatoriskaförändringar. I debatten har de organisatoriska förändringarna kommit attdominera väl mycket. Defårsina rätta proportionerom man tänker på atl dethandlar om att av nuvarande tre bolag göra fyra bolag, sammanförda i enkoncern. Och - det vill jag stryka under - dessa organisatoriska förändringarskall ge förutsättningar för att göra bättre program. Det har gått drygt lioår sedan del nuvarande avtalet mellan staten och Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. Den gångna tioårsperioden har kännetecknats av en betydelsefullutveckling. Omkring99 % av landets befolkning har , sedan sändarnätel byggts ul, möjlighel attta emot båda TV-programmen. , som introducerades , har slagit igenomallmänt. Televisionens sändningstid har mer än fördubblats. Ocksånidioverksamhelen har utvecklats kraftigt. Del finns nu tre radiokanaler.FM-sändarna når så gott som hela befolkningen. harlokalradioverksamheten byggts ul med sändningar från 24 länstäckande stationer.Utbildningsradion har startat med ny organisation, sedan TRU:s försöksverksamhetslutförts. Dennaexpansion har förändrat och stärkt etermediernas ställning i samhällel ochgjort radion och televisionen till alltmer betydelsefulla faktorer i vårtdagliga liv. Detär mycket tillfredsställande au en bred politisk enighel råder omde grundläggande villkoren för radio- och TV-verksamhelen i vårt land. I delstycket innebär den nu föreliggande propositionens förslag en fortsättning avvad som lidigare gällt; radio- och TV-verksamheten skall anförtros ät företag iallmänhetens Oänst. Dessa förelag skall inom ramen för allmänna rikllinjerarbeta fritt och självständigt. I1966 års radioproposilion, där riktlinjerna för det nu gällande radioavtaletdrogs upp, beskrev föredragande statsrådet de principer som måste ligga tillgrund för ett sådant system. Han framhöll atl etermedierna måsle ställas fria iförhållande till såväl poliliska som kommersiella intressen. Friheten måstesamtidigt förenas med "en medveten strävan till objektivitet och sakligheti del samlade programutbudet och innefatta möjligheler för olika åsikter ochmeningsriktningar atl komma till tals". Jagbedömer det som viktigt och värdefullt all på denna punkt inga andra meningarkommit till ullryck under den nu akluella behandlingen av radiofrågorna. Jagkan alltså med tillfredsställelse notera en fortsatt bred enighet i dennagrundläggande fråga. Delfinns på motsvarande sätt en bred enighel om alt avvisa reklam i radio/ TV.Också i fortsättningen bör radio- och TV-verksamhelen finansieras genom mottagaravgifler,det är min bestämda uppfattning. Liksom bör skattemedel användas förutbildningsradion och utlandsprogrammen. Idetta sammanhang finner jag del angeläget all tacka kulturutskotiet för eltnoggrant och väl utfört arbete med denna stora proposition. Närvi har utarbetat propositionen har vi vägleits av fyra nyckelbegrepp:integritet, kvalitet, mångfald och decenlralisering. Enav de viktigaste förulsältningarna för alt etl förelag med Radiosställning skall kunna fylla sin funktion i samhällel på rätt sätt är atl delkan bedriva sin verksamhet friu och självständigt. Det räcker inte med att dessintegritet inte träds för när. Det bör inte heller finnas utrymme förmisstanken att dess verksamhet till någon del bestäms av ovidkommande hänsyn. Därför är det så viktigtatt varken de politiskt styrande, statliga myndig- heter,intresseorganisationer eller kommersiella intressen tillåts öva inflytandeöver programverksamheten. Del är angelägel all förelagets organisationutformas så, att vi får bäsla möjliga garantier för atl inga utomståendekrafter direkl eller indirekt påverkar förhållandena inom förelaget. Radioföretagensintegritet kan hotas från flera olika håll. Vi får inte blunda för altallteftersom etermediernas spridning och genomslagskraft ökar, allteftersomradion och televisionen blir alltmer dominerande informationsmedier, ökarockså risken för alt deras frihet och självsländighel salts i fråga. Det äringen händelse all talet om en politisk styrning av verksamheten - som ett hot,en risk, tyvärr stundom också som ett önskemål - blivit vanligare under senareår. Tendenseri den riktningen måste konsekvent och kraftfullt motarbetas. Det är nödvändigiau vi med alla tillgängliga medel slår vakt om integritet.Några inskränkningar i principen om etermediernas frihet och självsländighelfår inte ske. Enförutsättning för atl denna grundläggande princip skall kunna hävdasframgångsrikt är emellertid att friheten och självständigheten tillämpas understrikt iakttagande av del ansvar som ställningen som etl förelag i allmänhetensOänst naluriigen ålägger , dess ledning och dess medarbetare. Kravetpä opartiskhet och saklighet och dess praktiska tillämpning är här centralt.Innebörden av detta krav kan förändras i takl med att debatten om olikaföreteelser i vårt samhälle blir öppnare. Självfallel bör programföretagen haelt ansvar för alt debattdeltagare, intervjuade och andra liknande medverkandeges möjlighet att uttrycka personliga åsikter och uppfattningar. Det är viktigtmed lanke på yttrandefriheten i radio och TV all programföretagen visar storgenerositet i della hänseende. Menman bör också liksom kunna kräva all en mängd olika åsikter får kommatill tals. Den enskilde bör oavsett åsiktsriktning ha möjlighel atl i skildasammanhang lägga fram sin personliga uppfattning i de ämnen som behandlas. Delär därför enligt min uppfattning naturiigt att kräva, att varje programföretagsvarar för all balans uppnås inom dess egen programverksamhet. Delta belyderinte att man inkräktar på radio- och TV-journalis-lernas möjligheter att väljaden arbetsmetod och de infallsvinklar som bäst gagnar del ämne och den händelsesom de vid visst tillfälle vill behandla. Också ensidiga program kan godtas, omprogramföretaget i ett annat för publiken naturiigt sammanhang redovisar andrauppfattningar i samma ämne. På del här sättet tillgodoser kravet på opartiskhetsåväl en vidsträckt yttrandefrihet som publikens möjligheter att få en konkretoch allsidig informalion i radio och TV. Uiöverkravet på opartiskhet och saklighet har vi funnit del angeläget atl iproposilionen kraftigt markera företagens ansvar i några speciella avseenden. Jaglänker på vad som sägs om vikten av en god språkvård, om exponeringen avalkohol, om förekomsten av underhållningsvåld och om behandlingen av frågor somrör jämställdheten mellan könen. Denna markering skall i första hand ses motbakgrunden av dels en klarare insikt om etermediernas Radionsoch televisionens Jörtsalia verksamhel, ni. Radionsoch televisionens Jbrtsatia verksamhet, m. m. utomordentliga möjligheterall påverka lyssnare och tittare, dels den alltmer dominerande plats radio ochTV fält som informationsmedier i vårt samhälle. Det ansvar vi på dettasätt velat markera gäller självfallet i förhällande till hela befolkningen, är speciellt angeläget att ta sikte på barn och ungdom. Vårtförsta nyckelbegrepp var alltså integritet. Som jag visal måste detkompletteras med ansvar. Del andra nyckelbegreppet som varit vägledande när viutarbetat propositionen är kvalitet. Programverksamheteninom har i flera avseenden visat tendens atlstagnera. Den ekonomiska åtstramning som genomfördes är endel av förklaringen. Men bristen på pengar förklarar inte allt. Många inomföretaget vittnar också om brist på idéer. Kreativiteten har inte alltidblommat på , och resultatet har bli vit atl lyssnare och tittare alltförofta mött programformer, som redan från början saknat den rättaattraktionskraften. En följd av bristen på pengar har blivit att Radiominskal utbudet av tyngre produklion, t. ex. TV-teater. För atl uppnå deföreskrivna sändningslimmarna har man fyllt ut med billigare magasinsprogramoch därmed försämrat kvaliteten i totalutbudet. Braunderhållningsprogram kostar också pengar. De bristfälliga ekonomiskaresurserna är därför en förklaring till all underhållningsprogrammen intealltid hållit vad man hoppats. Det är självklart viktigt att radio och TV kange etl omväxlande utbud av skickligt gjorda program, som kan ge avkoppling ochförströelse. Detär nu angeläget att den kvantitativa utbyggnaden av både radio- ochTV-verksamheten, som kännetecknat den gångna tioårsperioden, kompletteras meden kvalitetsförbättring. De ökade resurser som beräknas skall därför inteanvändas till att öka sändningstiden i någon väsentlig grad ulan i ställetsatsas på alt göra programmen bällre. Enkvalitetsfråga av stor betydelse är radions och televisionens kulturpolitiskainsatser. Den frågan har kommit i förgrunden till följd av det reformarbete sombedrivits pä kulturområdet under senare är. Strävan är all nå ut medkulturaktiviteter till större delar av landet och all göra del möjligl för nyagrupper av medborgare att ta del i kulturii vet. I det här avseendet har radiooch TV naturiiga förutsättningar atl göra viktiga insatser, förutsättningarsom inte tillräckligt ulnyujals. Del finns därför goda skäl allstarkare än betona etermediernas kulturpolitiska ansvar och atl geföretagen sådana resurser alt de kan leva upp till detta ansvar. Kvalitetsförbättringenmåste avse både TV-programmen och radioprogrammen. harradion på etl oacceptabelt sätt kommit i skuggan av televisionen. Jagär övertygad om att den nya organisationsmodell och de ökade resurser generelltför programverksamhet som regeringen har föreslagit kommer att ge ljudradionbättre möjligheler all utvecklas efter sina egna villkor. Ljudradion måsle nufå sin chans. Det ärett medium med stora möjligheter-snabbheten inyhetsförmedlingen, direktsändningen, rösternas intimitet och intensitet,musiken. Mångfaldoch decentralisering är begrepp som också väglett oss i arbetet medproposilionen. SverigesRadio har med tiden blivit alllför slorl och tungrott. Beslutsvägarna harblivit för långa. I ett massmedieförelag av storlek -med över 4000 anställda - är omfattande byråkrati och långa beslutsvägar elt förödandeeffektivt sätt att hämma uppslagsrikedom, vitalitet och kreativitet. har ledning del övergripande ansvaret för nästan allariksprogram i radio och TV i landet. Företagsledningen lägger fasl de åriigaprogramulbudsplanerna. Den beslutar i alla vikliga frågor rörande programpolitik.Den fastställer ramarna för produktionen i ch utanför . Utanradiochefens välsignelse kan inte någon Oänst inrättas och nästan ingentillsättas. Viförordar i stället för nuvarande topptunga organisation en koncern där alltprogramansvar läggs hos de fyra programproducerande dotterföretagen-TV-förelaget, radioföretaget, lokalradion och utbildningsradion. Tjänsterskall kunna inrättas och människor anställas av programföretagen. Programpolitikenskall i alla delar läggas fast utan atl först ha gäll omvägen över en centralradiochef Enannan sida av samma problem är att en alllför liten del av radio- ochTV-programmen har gjorts utanför . Detta har bidragit lillall skapa en sned bild av den verklighet som skall speglas. Den reguljärabevakningen - både i nyhetsprogram och i andra program - glömmer lätt bort denverklighet som miljoner svenskar lever i. Den bristen avhjälper man inte genomatt låta inspelningsbussarna invadera landet eller reportageteam besökaavfolkningsorter. Det handlar mer om att på etl naturiigt sätt ge utrymme förett säll atl länka som i vikliga avseenden skiljer sig från vad som är vanligtoch accepterat i . Här tror jag en av förklaringarna finns lill alt såmånga människor slår främmande för en stor del av programutbudet. Delproblem som jag här bara antytt har vi sökt komma till rälla med på olika sätt:genom den nya organisationen, genom en kraftigare salsning på distrikten, genomfler distriktsprogram över riksnätet, genom ulbyggnad av regional-TV och genomförsiärkning av lokalradion. Bådekreativiteten och mångfalden kommer att främjas genom den organisalion som viföreslår. Den innebär alt den centrala förelagsledningens makt radikaltbeskärs. Radio-och TV-verksamheten kommer, som jag redan varit inne på, atlbedrivas av flera olika, från varandra fristående bolag. Det innebär att flermänniskor kommer att få ett direkt ansvar fören programverksamhet som de harlättare att överblicka och hantera. Det kommer också att innebära att var ochen av de olika delarna av verksamheten - TV, riksljudradion, lokalradion ochutbildningsradion - kommer atl kunna utvecklas efter sina egna förutsättningar. Ettannat sätt att främja mångfalden är att sats.a kraftigt på distrikten. AndelenTV-program som produceras utanför Siockholm kommer under Radionsoch televisionens Jörisatta verksamhet, m. m. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. den framföriiggandeperioden au öka till . Genom att distrikten får möjlighet atl bredda sinverksamhet ökar möjligheterna kraftigt all väsentliga samhällsproblem blir merallsidigt belysta och alt förbisedda delar av verkligheten lyfts framoch speglas i programmen. Tillkomstenav ett antal självständiga bolag med egel programansvar förändrar SverigesRadios ställning som elt monopolförelag med exklusiv tillgång lillsändningsrält. Den organisation som kommer innebär au väsentliga bitar avnackdelarna med etl monopol upphävs. Möjligheter öppnas all praktiskt pröva ensituation som i större utsträckning präglas av mångfald i beslut och programutbud. Tilldetta bidrar också den försöksverksamhet med nänadio som vi föreslår. klargjorde står en sådan verksamhet -också i merapermanenta former- inie i strid med huvudlinjen att radio- och TV-verksamhetenskall anförtros ål företag i allmänhetens Oänst. Däremot är det en bra väg attförverkliga den målsättning som angavs redan inför beslutet att del systemman väljer skall "innefatta möjligheler för olika åsikter ochmeningsriklningar att komma lill tals". Detär inte yttrandefriheten som skall ifrågasättas, del är alltid inskränkningarnai den som skall motiveras. Någol bärande motiv för alt inskränkayttrandefriheten harjag inte sett i debatten. Såtill sist, herr lalman! är arbetsplatsen för flera tusenanställda. är ett bolag ägt tillsammans av folkrörelser,organisationer, press och näringsliv. Anställda och ägare har berättigade kravpå inflytande. Men vi får inte glömma att huvuduppgift är attgöra program för alla de miljoner människor som lyssnar på radio ochser på TV. Radio och TV skall stå i allmänhetens Oänst. Vi socialdemokrater är starkt kritiska mot regeringens förslag lill nyorganisation av radion och televisionen. Vår krilik grundar sig på bådepraktiska och principiella skäl, och den kan sammanfattas på följande sätt. Delkommer att kosta mycket pengar atl genomföra den nya organisationen. För dessapengar får tittarna inga bättre program. De licensmedel som måste användas lillorganisationsförändringen är därför ur titlarnas och lyssnarnas synpunktbortkastade. Denorganisationsmodell som regeringen föreslår ökar den byråkratiska apparat somradio- och TV-verksamheten måsle hålla sig med. Vi motsätter oss en sådanutveckling. Regeringensförslag innebär att ljudradion inte fär en egen rikstäckandedistriktsorganisation. Den tvingas köpa Oänster från lokalradion ochTV-distriklen. Vi anser att detta är olyckligt. Del kommer att pä ettallvariigi säU försvaga ljudradions ställning. Dennya organisationen och vissa ändringar i riktlinjerna för programverksamhetenmedför risker fören begränsning av yttrandefriheten. Programmen kan komma atlbli mera utslätade och försikliga i kontroversiella frågor. Regeringensförslag innehåller många stolta paroller om förbättring av programkvalilei ochutbyggnad i.olika hänseenden. Men den medelstilldelning som regeringen föreslårräcker inte på långt när till att uppfylla de målsättningar som anges. Därtillkommer att organisationsförändringen i sig slukar en stor del av delreformutrymme om 50 milj. kr. som regeringen erbjuder. Vi hävdar atl SverigesRadio behöver minst 75 milj. kr. i friska pengar för alt på ett rimligt sättkunna motsvara de krav som statsmakterna nu ställer på företaget. Vårtbudgetförslag innebär i realiteten ca 35 milj. kr. mer till programverksamhetenjämfört med regeringens förslag. Därvid har jag beaktat att vårt förslag intemedför den ökade byråkrati som regeringen pådyvlar radioföretagen. SverigesRadio måste få slörre planeringstrygghel. Därför säger vi ja tillradioutredningens förslag om treåriga rullande budgetar. Denegna produktionen inom företagel måsle få öka. I motsvarande grad kan andelenbilliga importerade program minska i programverksamheten. Därmed kanprogramkvalilelen förbättras, och många fler kulturarbetare kan engageras iprogramproduktionen. Inslagenav underhållningsvåld måste minska i TV-programmen. Det är klartdokumenterat atl våldsinslag i underhållningsprogram har klart negaliv inverkanpå framför alll barn. Del finns ingen anledning alt dölja della faktum. Lokalradionsverksamhet måste byggas ul. På många håll behöver lokalradion få möjlighet atlbygga upp lokala redaktioner utanför residensstäderna. Det är därförförvånande att utbildningsministern vill förhndra en sådan utveckling. Här serjag en ambition från utbildningsministern all bana väg för närradion på lokalradionsbekostnad. Denna är oroande. Invandrarprogrammenmåste breddas till innehållet och ges på fler språk. Propositionen är på dennapunkt torftig. Glädjandenog har kulturutskottel kunnat nå enighet om en klar förbättring genom attansluta sig till kraven på invandrarprogram i den socialdemokratiskapartimotionen. Delär angeläget att på olika sätt förbättra siiuationen för handikappgrupperna såalt de lättare kan ta del av radio- och TV-program. Vidareanser vi, liksom regeringen, atl dislriktsproduktionen bör öka. Utskottetharockså i anledning av en socialdemokralisk motion enigt uttalat atl"riktpunkten bör vara att möjliga resursförstärkningar i första handfördelas på de svagt utbyggda distrikten". Därmed bör tankarna på attbygga upp enstaka s. k. kunna avföras. Fördjupadepublikkontakter måste eftersträvas. Utvecklingen av publik-fora och förstärktakontakter med folkrörelserna är därvid viktiga inslag. Dettaär, herr talman, korlfaltat i några punkter vår syn pä det förslag som vi nubehandlar. Idirektiven till radioutredningen framhöll den socialdemokraliska regeringenatt en allmän förutsättning för utredningsarbetet skulle vara all degrundläggande villkor som gällt för rundradioverksamheien i vårl land inteskall rubbas. Del innebär bl. a. att radion och televisionen även i fortsält- Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. 4 prolokoll 1977/78:149 Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. ningen skall stå iallmänhetens Oänst. Den skall vara självständig i förhällande lillpåtryckningar utifrån. Verksamheten skall ge utrymme för nya initiativ,originalitet i presentationen samt mångsidighet och mångfald iprogramproduktionen. Närutbildningsministern nu i sin proposition försöker lansera nyckelordenintegritet, kvalitet, mångfald och decentralisering, så tillför han inget nytt.Om dessa mål har del länge rått bred enighet.