prot · G10970 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:70 §1 Justerades protokollet för . §2 Om integritetsskydd för studiemedelssökande Justitieministern erhöll ordet för atlbesvara () anmälda fråga, 1977/78:264, ochanförde: har frågal mig vad jag avser att göra för atl öka denpersonliga integriteten för den som söker studiemedel. Imotiveringen lill frågan framhålls alt man i ansökan om studiemedel skall uppgeskäl för studieavbrott och andra förhållanden som har påverkat tidigarestudier. Som exempel på omständigheter som kan förekomma i ansökningar nämnsanledning till vistelse på sjukhus, kriminell belastning samt narkotika- ochalkoholproblem. Vidare framhålls att ansökningarna är offentliga handlingar. Delär rikligt att sekretess i sludiestödsärenden f n. saknas nästan hell. Delfinns inga bestämmelser om tystnadsplikt, och handlingssekretess gäller -enligt14 § sekretesslagen - endast i de särskilda ärenden som rör ersäUning förstudiestöd under sjukdom. Frågan om ett bättre sekretesskydd övervägsemellertid f n. inom jusliliedeparlemenlei. I en departementspromemoria medförslag till ny sekretesslag föreslås bl. a. en bestämmelse som gäller ärendenom studiestöd. Förslaget innebär i den delen atl sekretess, dvs. bådehandlingssekretess och tystnadsplikt, i princip skall gälla för uppgift omenskildas personliga och ekonomiska förhållanden under förutsättning att detkan antas alt röjande av uppgiften skulle medföra skada eller men för denenskilde. Departementspromemorianhar varit ute på en omfattande remiss som är i del närmasle avslutad. F.n. sammanställs de synpunkter som har kommit fram. Del fortsattaarbetet bedrivs med sikte på att proposition i ämnet skall föreläggas riksdagenunder nästa . LINNEAHÖRLEN (fp): Jag lackarjuslitieminislem för svaret på frågan. Sekretessfrågornaärju ett besväriigl kapitel i svenskt rättsväsende, och de får i ett teknisktutvecklingsskede som vårt en allt större omfattning. förenadestudentkårer har ju slagit larm beträffande behovet av ett sekre-tessbeläggandeav studienämndernas personakler, dvs. I dessaingår, som justitieministern nämnde, ofta detaljerade uppgifter om högstpersonliga förhållanden. De sökande tvingas redogöra för fysiska och psykiskasjukdomar, eventuella lakar- och kuralorkonlakler. Omupprätthållande av driften på misshälligheter i hemmet,problem i samband med skilsmässa m. m. Dessutom måste den sökande lämna exaktredogörelse för sin ekonomiska situation. Alladessa uppgifter är offentlig handling. Det är således fullt möjligt fört. ex. en arbetsgivare att den här vägen ta reda på en arbetssökandespersonliga förhållanden eller för en student att få framuppgifter om en studiekamrat, vilka vederbörande väl inte alltid vill lämna ultill en privatperson. Sökandeav vuxenstudiestöd löper ännu större risk att deras personliga förhållandenkommer till obehörigas kännedom. Den hårdare konkurrensen om vuxenstudieslödetmedför alt de sökande måste ge myckel detaljerade uppgifter om sina personligaförhållanden för atl över huvud taget komma i fråga för studiestöd. Här finnsen uppenbar risk för atl andra går in och kontrollerar vad som är"gångbara argument" för att fl studiestöd. Enligtuppgift från sludiemedelsnämnden i Slockholm har del hänt, alt studenter valtden personliga integriteten i stället för studiemedel. Man har alltså inlevelat lämna ut den personliga information om sig själv som krävdes för att fåul studiemedel. Det skulle kunna betyda alt den som bäst behövde samhälletsekonomiska stöd gick miste om det. Delta är enligt min mening naturiiglvishögst otillfredsställande förhållanden. Men efter de uppgifter Jag nu flttförutsätter jag atl en ändring kommer lill stånd. Jag vill emellertidunderstryka behovet av att propositionen kommer så tidigt under kommanderiksmöte att de nya bestämmelsema kan träda i kraft helst fr. o. m. nyåret1979. Överiäggningenvar härmed slutad. §3 Om upprätthållande av driften på Kommunikationsministern erhöll ordetför atl besvara () anmälda fråga, 1977/78:254,och anförde: har frågat mig omjag avser att la några initiativ för altupprätthålla driften vid väg i avvaktan på underiag förslutligt ställningstagande i frågan. Jaghade redan då ställde sin fråga tagit sådana initiativ somefteriyses i frågan. Initiativen gav positivt resultat. Järnvägsbolaget har-somframgått av uppgifter i press och massmedia - avstått från den planerade nedläggningen av driften på järnvägen.Fortsatt drift i oförändrad omfattning är garanterad fram lill den I maj i år.Tiden fram lill dess slår alltså till buds för alt klariägga hur godstransporternaframdeles bör ordnas i trafikområdet. Regeringen har tillkallat en särskildutredare för nämnda ändamål. Jag lackar kommunikationsministern för svaret på min fråga. När jagställde denna var situationen minst sagt prekär för de anställda vid menockså vid förelag som är beroende av för sin transport-försörjning.Nora , som ägs av , avsåg atl lägga neddriften. Del rådmm som kommit lill stånd var helt nödvändigt. gäller detatl snabbt komma fram lill en lösning. Den osäkerhet och oro som råder införframtiden är mycket pressande. Flera förelag är direkt och indirekt beroende avdenna järnväg. Skulle den läggas ned, betyder det att många anställda måstefriställas. Tillbilden hör även den besvärliga situationen för hamn, som också ägsav NBJ. har för att rädda hamnen beslutat om köp, men endastunder fömtsättning alt det kan garanteras fortsalt drift på . Detfinns således flera skäl alt åberopa mot en nedläggning av järnvägen. Regionalpolitisktskulle en nedläggning innebära ett mycket hårt slag. Av svaret på min frågaframgår att regeringen tillkallat en särskild utredare. Jag vill uttala mintillfredsställelse över atl regeringen har tagit della initiativ, och Jaghoppas också att det skall leda till önskvärt resultat. lag vill emellertidvädja lill kommunikationsministern att göra allt för att fl till slånd fortsaltdrift för och att beslut härom kan fattas så snabbt som möjligt. Omregeringens beslut i visst ärende rörande bemanning av fartyg Överiäggningen varhärmed slulad. §4 Om regeringensbeslut fartyg visstärende rörande bemanning av Kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1977/78:258,och anförde: har frågal mig vilka motiveringar som ligger bakom delav regeringen fattade beslutet om minimibesätlning för motor-fartyget . Regeringenavgjorde ell ärende angående besvär över sjöfartsverkelsbeslut om minimibesätlning för motorfartyget . beslutinnebar att bemanningen i högst s. k. nordsjöfart minskades med fem man jämförtmed tidigare bemanningspraxis. Regeringens beslut innebär - med en besättningav samma sloriek som enligl beslut - en anpassning avbesättningens sammansättning lill de speciella förhållanden som råder för fartyget. Regeringenhar ansett atl vakttjänsten kan med två styrmän i stället för tre utanatt sjöarbetstidslagens bestämmelser frångås, under fömtsättning allbefälhavaren i enstaka falt går vakt och atl fartyget i stortsett används på samma sätt som skett leverans . Driftmed obemannat maskinmm ger möjlighet att minska maskinbefälet Torsdagenden 2 febmari 1978 Omregeringens beslut i visst ärende rörande bemanning av fartyg från två lill elt bl. a.med hänsyn till tillgången på reparations- och underhållsresurser från land idel relativt begränsade fartområde som är aktuellt. Regeringens beslut omminimibesätlning skall gälla under en begränsad försöksperiod. Sjöfartsverketkommer atl fortlöpande följa upp försöket och göra en slutlig utvärdering. Regeringensställningslagande grundar sig på bestämmelserna i sjösäker-helslagen omminimibesätlning. Besättningens sammansättning till antal och kvalifikationerskall enligl lagen bestämmas med hänsyn lill fartygets sloriek, beskaffenhet,utmstning, användning och den fart, som fartyget nyttjas eller avses atlnyttjas i. Minimibesällningens storlek skall fastställas med utgångspunktendast i säkerhetskraven. Vid sjösäkerhetslagens tillkomst förutsattes bl. a.atl det nya systemet skulle ge möjlighet till en fortlöpande och smidiganpassning av fartygsbemanningen efter den snabba tekniska utveckling sompräglar moderna sjöfarlsförhållanden, dock utan att för den skullsäkerhetskraven åsidosattes. Bremönär ett myckel modernt och tekniskt avancerat fartyg. Del är avsett all användasi irampfart för transport av bulkvaror såsom malm, kol, koks, kalksten,spannmål o. d. Fartyget går normall korta resor och ligger i hamn mer änhälften av tillgänglig tid. Dessa förhållanden påverkar bemanningen. BirgerRosqvist har också lagit upp frågan om handläggningen av ärendet har skett istrid mot medbestämmandelagens föreskrifter och anda. Jagvill påpeka atl medbestämmandelagens regler avser förhållandet mellanarbetsgivare och arbetstagare. Del nu akluella ärendet rör en offentligrältsligfråga av säkerhelsnatur där berörda parter har hörts genom remissförfarande.Rederiets besvär har därvid avstyrkts av men tillstyrkts av ,och för mindre fartyg. Jagber all få lacka för svaret på min fråga. Anledningen till all jag ställt denär att regeringen i strid mol del råd regeringen fått från sin fömämslaexpertis på områdel, , har fastställt en viss utformning avbesättningen på ifrågavarande fartyg. Ilagen om säkerhet för fartyg står det att för fartyg överstigande en vissbmtlodräklighel skall , efter samråd med organisationer representeranderedare och ombordanställda, fastställa den minsta besättning som kan ansesbetryggande från sjösäkerhetssynpunkt. Det är vad har giort idetta fall. En befälhavare på elt fartyg kan aldrig koppla av hell, även om delfinns tre styrmän ombord. Om fartyget - i detla fall en 6 000-lonnare -går iÖstersjö- eller Nordsjöfart, har befälhavaren lill sjöss 24 limmars Jourljänst.Han flr rycka in när som helst när fartyget går i livligt trafikerade ellertrånga passager, vid dåligt väder, vid tjocka och vid nedsatt sikt.Befälhavaren har ansvar för navigering, för fartyg och folk om Han kan intekoppla av vare sig till sjöss eller i hamn. Regeringen tycker, i motsats tillsäkerhetsmyndighelen, att han dessutom skall ta vakttjänst och utföraytteriigare arbete! Han skall ha åtta limmars arbetsdag och 16 limmarsjourljänst , och han skall också utföra deljobb som åligger en styrman.Av bara farten har man vidare ordnat det så alt den som har ansvaret för de,som del har sagts, 4 200 hästkrafterna i maskinmmmet -maskinchefen - också blirulan behörig maskinist! Det blir 24 timmars jour i hamn och till sjöss även förmaskinchefen. Hurser man då på det här förfarandet utanför vårt lands gränser? Utländskaredare-arbetsgivare torde snabbt vilja kopiera den nya personal-och säkerhetspolicy för sjöfarten. Men hur kommer andra att betrakta oss vidkonferenser och när vi biträder konventioner som uppmanar till högre säkerhetoch skydd för människor, deras arbetsmiljö, sjösäkerheten och den yttre miljöni kampen för renare hav, när vi själva går till väga på det här sättet? här fallet har jag hört såväl som säga att medbestämmandelagen inte har tillämpats.Kommunikationsministern anser atl delta är en fråga mellan arbetstagare ocharbetsgivare. Men så har det ju inte varit i detta fall. Regeringen harfastställt en viss form av bemanning. Regeringen har därigenom ålagtbefälhavarna all ulföra arbetsuppgifter som de inte är anslällda för.Regeringen har alltså blandat sig i anslällningsförfarandet. Deansvariga till sjöss är mycket oroliga för konsekvenserna av detta förfarande.Det kommer självfallet all åberopas i andra fall. Enligt uppgifter som jag flttfinns det f n. för ytteriigare åtta sådana fartyg ansökningar där man väntar påbesked om man också där kan fl dra in på sin befälsbemanning. Kommerdet all vara kommunikalionsministems policy att tillåla en fortsatt tillämpningav detta sätt för befälsbemanning? Omregeringens beslut i visst ärende rörande bemanning av fartyg Jag vill bara säga att erfarenheterna från åtta månaders drift av båtenvisar atl befälhavaren endast vid mycket fl tillfällen har behövt gl vakt ochdå endast i mycket korta pass. Jagvill också understryka all del är en försöksverksamhet, begränsad lill ett år.Vi har ansett del värdefullt att fl erfarenhet av hur en ökad mekanisk ochteknisk utmstning på en bål kan användas för att ändra påminimibe-manningsreglema. BirgerRosqvisl frågade lill sist hur jag skulle ställa mig lill de ytieriigareärenden som ligger hos regeringen med överklaganden av sjöfartsverketsbeslut. Det kan jag självfallet inle ge någol generelll svar på; vi kommer altpröva varje ärende för sig. Någon risk för att det blir en slentrianmässigbehandling på gmndval av utgången i fallet Bremön föreligger naturiiglvis inte.Jag vill i det sammanhanget understryka aU del är fråga om enförsöksverksamhet. Måhända räcker det med försöksverksamhet på ett eller annatfartyg. Omregeringens beslut i visst ärende rörande bemanning av fartyg Det här är ettmodernt, tekniskt väl utrustat och utformat fartyg, sägerkommunikationsministern. Men i förhandlingama med f n.råder det tvistigheter om hur stark maskin fartyget har. Det finns nämligen engräns vid 4 000 hästkrafter. hävdar redarintressena att maskinen är under 4000 hästkrafter, men enligl de uppgifter som tidigare lämnats har den 4 200. Dåfrågar man sig: Hur noggrann har undersökningen varil av den tekniskautmstningen på det här fartyget, när man inte ens vet hur stark maskin det har,utan detla efteråt måste ulredas särskilt? Kommunikationsministernhar vidare i svaret hänvisat till atl tillstyrkt denna formav bemanning. Även redama har giort del. Till del vill jag säga alt samförståndmed löntagarnas organisationer är väl inte del viktigaste för den nuvaranderegeringen. Del man ytterst har fallit tillbaka på är arbetsgivarintressena, idet här fallet för mindre fartyg. Kan man också fl det dithänatl det går all konslmera situationer där fackliga organisationer synes komma imotsatsförhållande till varandra kan man liksom triumfera. Den här frågan är av mycket allvarlig karaktär, och de parter som ärinblandade slåss samtliga med kniven på stmpen för sina jobb.Fartygsbefälsföreningen har uttalat all regeringen infört enkonjunkturan-passad sjösäkerhet. Del är ingalunda som påstår, alt vi har bundit upp vårtbeslut på del förhållandet alt Svenska sjöfolksförbundel ochredarorganisationema har tillstyrkt. Det harjag bara nämnt i slutet på svaretför egen information. Det är inte alls det som är avgörandeför vårt ställningstagande. Avgörande är alt vi har ansett det angelägel ochintressant att fl en försöksverksamhet, för alt när den är utvärderad kunna draslutsatser för fortsatt agerande. Del är ocksåandra förhållanden som ligger bakom det här beslutet. Det har framskymtat ivissa sammanhang alt de som är anslällda ombord på fartyget själva inte harnågonting atl invända, och de har också hörts. Men vad kommunikationsministerninte har sagt är atl de som är anställda just på de här befattningarna på fartygetockså har ett arbetsgivar-intresse; de är nämligen också redare i fartyget.Därigenom kommer kanske frågan i en annan dager, när man vill framhäva att densom det berör i och för sig inte har någonting all invända. De befälhavarnaeller maskincheferna har ingenting att invända mot all få det ytteriigareansvaret. Men beslutet och försöksverksamheten gäller ju inte bara dem - detgäller hela denna yrkeskategori. Överiäggningenvar härmed slutad. § 5 Om breddning av densmalspåriga järnvägen Kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1977/78:262,och anförde: har frågal mig vilket resultat man kan förvänta av detpågående utredningsarbetet om en breddning av JärnvägenLandsbro-Vetlanda-Målilla med stickspår Kvillsfors-Paulislröm och närulredningen beräknas vara klar. Inomramen förden regionala trafikplaneringen har länsstyrelserna lämnat olika förslagtill breddning, nybyggnad eller uppmstning av järnvägslinjer. Jag avser attbehandla denna typ av frågor i en samlad trafikpolitisk proposition. Ombreddning av den smalspåriga ARNEFRANSSON (c): Jag får lacka kommunikationsministern för svaret på min fråga. Detutredningsarbete som en arbetsgmpp har bedrivit med represenlanler frånVetlanda och Hullsfreds kommuner jämte länsstyrelserna i och Kalmarlän, och som överiämnades till kommunikalionsdeparlementel ,innebar förslag lill en breddning av den smalspåriga stickspår lill och Paulislröm. Båda länsstyrelserna har tillstyrktförslaget. En breddning av den ifrågavarande järnvägen utökad med ettstickspår går helt i linje med de allmänna strävandena inom såväl regional- somtrafikpolitiken. läns östra delar har haft en iförhållande lill övriga delar av länet svag utveckling. Behovet av olikastimulerande insatser är därför oerhört stort och har också betonats i olikasammanhang av länsmyndigheterna. Enav de viktigaste förutsättningarna för en gynnsam utveckling inom området ärförekomsten av goda kommunikationer för såväl person- som godsbefordran. I delyttrande som i överiämnade 1975 sade man bl. a.all "arbetet synes vara ett lämpligt objekt för beredskapsarbete och börsnarast delaljprojekleras för atl kunna ulföras som sådant". ,som harsin fabrik föriagd lill Paulislröm, fraktar i dagca råvara, vilket innebär I 300 vagnar, från Norriand per järnväglill station. Eftersom det sedan endast finns smalspårig järnväg från Målillatill flr man hämta och transportera råvaran från Målillatill Paulislröm per bil. Skedde en breddning av , kompletterad med ettstickspår till Paulislröm, skulle delta innebära atl man hade möjlighet attfrakta råvaran per jämväg direkl till fabriken. Enligtde bedömningar som görs från räknar man heltrealistiskt med att kunna transportera in drygt 2 000 vagnar lillPaulislröm och transportera ut 3 400 vagnar. Med hänsyn till de angivnakvantiteterna jämte övriga godsmängder som omsätts i området och Ombreddning av den smalspåriga järnvägen som närmare har redovisatsi utredningsmaterialet borde en breddning också vara ett intressant projekl förirafikutövaren . Breddningenav järnvägen skulle fl positiva konsekvenser för hela bygden, som väl behöverla lill vara de sysselsättningsmöjligheter som där kan bibehållas och utvecklas. Somframgår av kommunikationsministerns svar barman från regeringens sida föravsikt att behandla denna lyp av frågor i en samlad trafikpolitisk proposition. Jaghade givetvis hoppats att fl elt mera konkretiserat svar på min fråga. Därförblir min följdfråga till kommunikationsministem: När avser regeringen attlägga fram den trafikpolitiska propositionen? Det är klart att om elt sådant här projekt verkligen visar sig varaintressant för SJ kan det komma på hög plats i prioriteringslistan överinvesteringar. Men vi skall komma ihåg alt detla är ingen liten investering.Den är kostnadsberäknad lill mellan 40 och 45 milj. kr. Den torde idagens prisläge ligga på betydligt över 50 milj. kr. För att motivera en sådaninvestering krävs en betydande Irafik - del måste vi vara överens om. kanjag säga ulan att på någol sätt la ställning lill del här projektet . Allasådana investeringar måste naturiiglvis vägas mot andra behov både inom SJ ochinom andra sektorer av samhället. Jagbeklagar att jag inte har kunnat lämna ett mera definitivt besked , mensom jag sade i svaret kommer jag att göra del i samband med den trafikpolitiskaproposilionen, som kommer atl lämnas till i slutet på det här året. Jag är fulltmedveten om att en investering i det här projektet är av betydande omfattning,men med tanke på den mängd gods som de berörda industrierna bedömer alt man harmöjligheter all transportera per järnväg utgår Jag ifrån att del finns storaförutsättningar för en god lönsamhet. Jagnoterar med tillfredsställelse kommunikationsministerns uttalande atl man frånregeringens sida är beredd att, om det finns tillfredsställande underiag,prioritera och föra upp en sådan här investering relativt högt. Jag hoppas i det arbete som pågår inom skall komma till elt sådantresultat. Jag noterar också den konkretisering av svaret påmin fråga om när den trafikpolitiska propositionen kan framläggas somkommunikationsministern gjorde. Propositionen kommer alltså all avlämnas islutet av innevarande år. Jag utgår ifrån att det blir en positiv behandling avden här frågan, som är av oerhört stor betydelse för den regionalatrafikplaneringen inom och län. Överläggningen var härmedslutad. §6 Om SJ:s personvagnsstandard Kommunikationsministern erhöll ordetför atl besvara (vpk) anmälda fråga,1977/78:265, och anförde: har ställt en fråga lill mig av följande lydelse: Vilkaålgärder avser kommunikationsministern vidta för att förhindra SJ:s sabotagemot handikappade och SJ:s försök att minska resandeunderiaget genom altförsämra personvagnsslandarden? Denya personvagnar som SJ har beställt innebär i olika avseenden förbättringarför resenärerna i allmänhet och inle minst för flertalet av de handikappade.Bl. a. har insteget givits en utformning som gör det lättare förrörelsehindrade all stiga på och av vagnarna. Insteget i de nya motorvagnarna,vilka tagit upp i sin fråga, har i stort sett samma huvuddimensioneroch är likadant utfört som i personvagnarna och har således samma fördelar. Denya vagnama är däremot inle så utformade all rullstolsbundna resenärer självakan ta sig ombord och resa på egen hand sittande i rullstol. Regeringen hardock gett SJ i uppdrag att i samarbete med handikappinstitutet ta framunderiag för en typ av Järnvägsvagn som gör del möjligt för rullstolsbundnaresenärer att resa med mllslol med beaktande av de krav på säkerhet ochbekvämlighet som bör ställas. BERTILMÅBRINK (vpk): Jag tackar för svaret. Den fråga jag ställt är berättigad. Den politikSJ bedriver och den service man ger kan inte uppfattas på annal sätt än som fördet första total hänsynslöshet mol handikappade och för det andra en medvetenplanering för att avskräcka så många människor som möjligl från atl åka låg. Förstvar del de 150 personvagnarna. är del - vilket min fråga gäller -100motorvägnar som håller på alt tillverkas i . De skall trafikera vissasträckor i Nortland, sträckor på upp till 40 eller kanske t. o. m. Denkritiserade personvagnen som slandardmässigt har försämrats är trots dettabättre än den italiensktillverkade motorvagnen. Resgodsutrymmet i motorvagnenär ytterst snålt tilltagel. Avståndet mellan sätesframkanierna på två molvarandra slående stolar är ytterst litet, vilket innebär atl personer som är avnormallängd eller däröver kommer alt sitta med ben och knän inflätade ivarandra. Vem, hert , åker mer än en gång 40 ä på del härsättet? Varför skall norriänningar och varför skall handikappade boende uppe iNorriand ha en sämre standard vid sina resor på SJ än exempelvis de passageraresom åker mellan och ? Kommunikationsministernhar vid olika lillfällen åberopat del kärva ekonomiska läget när man krävt envettig vagnsstandard för handikappade och andra kolleklivresenärer. Om ni menarallvar med delta tal borde ni redan nu avhjälpa de skamfläckar somnytillverkade person- och motorvagnar har -med tanke på att de skall användas40 år framåt. kommunikationsminister,vara god ekonomi. Mycketfinns alt säga om . Men det är sist och slutligen regeringen ochhert som har del yttersta ansvaret för den avruslning av SJ som sker.Vad tänker herr kommunikationsministern vidta för åtgärder med anledning av beställt den omtalade motorvagnen? Kommer den framtida trafikpolitiken altbygga på en total samhällsekonomisk kostnadskalkyl och framför alltsolidaritet med handikappade och andra kolleklivresenärer? Det är väl att ta lill i överkant, , att säga att SJbedriver en "medveten planering för all avskräcka så många som möjligtfrån atl åka låg". Egentligen skall man inle bemöta sådana påståenden, menjag vill i alla fall fl antecknat till protokollet all jag finner detuppseendeväckande att en riksdagsman uttalar sig på det sättet. Utrymmesslandardeni de motorvagnar som är under byggnad är enligt vad jag har erfarit inlesämre än i de nuvarande motorvägnarna. Jag åker ofta i sådana; på mina resormellan min bostad i och får Jag ofta åka motorvagn de 11 milenmellan och Boriänge.