prot · G109103 · 1977-12-31 00:00:00 — Propositionergavs pä bifall lill I:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 1 avSven Aspling m, fl, samt 3:o) utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall lill motionen nr 701 av m,fl, i motsvarandedel, och förklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande jabesvarad. Då begärde votering upptogs för bestämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna,av vilka denunder 2:o) angivna förklarades ha flertalels mening för sig. Sedan Lars-OveHagberg begärt votering beträffande kontrapropositionen upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angående socialförsäkringsutskottels hemställan i betänkandet nr 17 punkten 8 mom. 6 antarreservationen nr 1 av m. fl. den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit utskottets hemställan medden ändring däri som föranleds av bifall till motionen nr 701 av LarsWerner m, fl, i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då Lars-OveHagberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: () anmälde att han avsett att avstå frän att rösta men markerats somfrånvarande. Följandevoteringsproposition upplästes och godkändes: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 17 punkten8 mom. 6 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av Föräldrapenning,m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då BörjeNilsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avSven Aspling m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottels hemställan i betänkandet nr 17 punkten8 mom. 11 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då BörjeNilsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 152 Nej - 143 1977/78:35 med anledningav motion om särskilt investeringsavdrag och statligtinvesteringsbidrag vid inköp av begagnade maskiner 1977/78:36 med anledning avmotioner om den särskilda varuskatten 1977/78:37 med anledning av motioner omavdragsreglerna för ökade levnadskostnader, m, m. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. § 3 Ny befälsordningför det militära Försvaret Föredrogs försvarsutskotiels betänkande 1977/78:10med anledning av propositionen 1977/78:24 om ny befälsordning för det militäraförsvaret jämte motioner. I propositionen1977/78:24(försvarsdepartementet)hade regeringen -efter föredragning avförsvarsministern - föreslagit alt godkänna deriktlinjer för en ny befälsordning för det militära försvaret som föredragandestatsrådet hade förordat. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Pågrundvalav1973 års riksdagsbeslut (prop. 1973:128,FöU 1973:23,rskr 1973:309) om principerför en enhetlig befälsordning inom det militära försvaret läggs i propositionenfram förslag till en ny befälsordning. Befölsordningen innebär en samladlösning för allt beföl - yrkesbefäl, reservbeföl och värnpliklsbefäl. nya befölsordningen skall allt blivande yrkesbefäl gä genombefölsutbildningsom värnpliktiga tillsammans med övriga värnpliktiga. Eftervärnpliktsutbildningen följer en gemensam grundläggande yrkesutbildning. Dennautbildning skall leda fram lill samma första uppgiftsnivå för allayrkesofficerare oavsett vilka uppgifter som officeren efter hand skall lösa iorganisationen. En sådan ordning torde f n. vara unik inom den statligaverksamheten. Storbredd vid rekryteringen till officersyrket är viktig i den nya befölsordningen.Det är därför nödvändigt att kunna rekrytera yrkesbefäl frän alla kategorier avbefälsutbildade värnpliktiga. Som civil utbildning för tillträde lill dengrundläggande officersutbildningen skall krävas allmän behörighet enligthögskoleförordningen (1977:263) och vissa särskilda förkunskaper. De som intehar tillräckliga kunskaper i allmänna ämnen bör fö möjlighet att gå genomkompletterande utbildning. Alltyrkesbefäl skall i den nya befälsordningen ha kompetens alt fullgöra uppgiftersom chef, fackman och utbildare i såväl krigs- som fredsorganisa-lionen. Allaofficerare skall efter hand vidareutbildas till uppgifter på plulonchefsnivän ikrigsorganisationen och lill uppgifter i fredsorganisa-lionen som kvalificeradeutbildare vid pluton eller som kvalificerade delsystemledare eller tekniker.Ungefär hälften av varje årsklass officerare vidareutbildas lill befattningarpå högre nivåer. Urvalet till vidareutbildning skall ha formen av ettsuccessivt urval, där individens mognadstakt och personliga förhållanden för enstörre betydelse än som är fallet. Reservbefäletskall i den nya befölsordningen rekryteras och utbildas i stort sett enligtdagens system. Lämpliga reservofficerare skall dock i större omfattning änhinills kunna utbildas för och placeras i befattningar på bataljonschefsnivån ikrigsorganisationen. Reservofficersutbildningen skall i ökad utsträckningsamordnas med lämpliga avsnitt i yrkesbefälsutbild-ningen. Dessa förslag ochandra åtgärder beräknas kunna förbättra reservoffi- Nybefälsordning för det militära försvaret Nybefölsordning för det militära försvaret Värnpliktigtbefäl fullgör huvuddelen av befälsuppgiflerna i nuvarande krigsorganisation.Någon principiell förändring förutsätts inte i detta avseende. Värnpliktigaskall alltjämt tas ut och utbildas för uppgifter som grupp-, tropp- ochplutonchefer och motsvarande befattningar i krigsorganisationen på samma sättsom i dagens system. Deltjänsteställningssystem för del militära försvaret som infördes genom 1972 årstjänsteslällningsreform skall i princip gälla också i den nya befölsordningen.Vissa justeringar blir dock nödvändiga med hänsyn till alt nuvarande fyragruppbenämningar för yrkespersonal - gruppchefer, plutonsofficerare,kompaniofficerare och regementsoffioerare - utgår och ersätts av en enda benämning,yrkesofficerare. nya befölsordningen blir fänrik den lägsta tjänslegraden för yrkesbefölel.För reservofficerare innebär de större möjligheterna alt utbildas för vissakrigsbefatlningar på bataljonschefsnivån alt fler reservofficerare än hittillskan fö tjänslegraden major. Dennya befälsordningen föreslås börja genomföras under programplane-perioden1978/79-1982/83. De första ansökningarna om antagning som yrkesbefölsaspiranlskall kunna ske , och den första omgången blivande yrkesbefäl skallkunna gå genom den gemensamma grundläggande yrkesbefälsutbildningen åren1981-1983." Idella sammanhang hade behandlats delsden under allmänna motionstiden vid 1977/väckta motionen1977/78:1485 av ()och (), delsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1977/78:1736 av BengtGustavsson m. fl. (s) vari yrkats att som sin mening gav regeringenlill känna vad i motionen anförts om 1. målet för den gemensamma grundläggande utbildningen, 2. antalet befattningar på iroppchefsnivå som skulle besättas av yrkesbefäl, 3. utformningen av officershögskoleulbildningen, 4. sättet för förvärvande av erforderiiga förkunskaper, 5. utformningen av behörighetsreglerna vad avsåg normalvägar i gymnasieskolanför yrkesbefälsutbildningen, 6. dispens från behörighetsreglerna för antagning till officershögskoleulbildningen, 7. samråd i genomförandet av den nyabefälsordningen. 1977/78:1737av (), vari yrkats att beslutade 1. attalla yrkesofficerare skulle ges möjlighet alt genomgå allmänna kurs, 2. att35-årsgränsen i övergångsbestämmelserna slopades, så att dagens kompaniofficer inrymdes i den nya befälsordningen. 1977/78:1738av (), 1977/78:1748av (), 1977/78:1749 av GunnarOskarson (m) och () samt 1977/78:1750 av GunnarOskarson (m) och (). 1. att beträffande målet för den grundläggande gemensammautbildningen vad gällde krigsorganisationen med bifall till propositionen ochmed avslag på motionen 1977/78:1736, yrkandena 1 och 2, godkände vadföredragande statsrådet hade förordat, 2. attriksdagen beträffande allmänna kurs med bifall tillpropositionen och med avslag på motionerna 1977/78:1736, yrkandet 3, och1977/78:1737, yrkandet 1, godkände vad föredragande statsrådet hade förordat, 3. attriksdagen beträffande tempot iden föreslagna utbildningen med bifall tillpropositionen och med avslag på motionen 1977/78:1749, yrkandet 1, godkände vadföredragande statsrådet hade förordat, 4. attriksdagen beträffande behörighetskrav och kompletteringsutbildning m. m. skulleavslå motionen 1977/78:1736, yrkandena 4-6, 5. attriksdagen beträffande benämningen yrkesofficer med bifall lill propositionen och med avslag på motionerna 1977/78:1738 och 1977/ 78:1749, yrkandet 2, godkände vad föredragande statsrådet hade förordat, 6. att beträffande övergången till ny befälsordning med bifalltill propositionen och med avslag på motionerna 1977/78:1737, yrkandet 2, och1977/78:1748 godkände vad föredragande statsrådet hade förordat, 7. alt beträffande reservofficerarnas utbildning ochtjänstgöring med bifall till propositionen och med avslag på motionerna1977/78:1485 och 1977/78:1750 godkände vad föredragande statsrådet hade förordat, 8. att beträffande formerna för del fortsalla arbetet skulleavslå motionen 1977/78:1736, yrkandet 7, 9. an i övrigt godkände de riktlinjer för en ny befälsordningför det militära försvaret som föredragande statsrådet hade förordat. Nybefälsordning för det militära försvaret Reservationhade avgivils av , , , , , och (samtliga s) somansett att utskotiei under 1,2,4 och 8 bort hemställa 1. att beträffande målet för den grundläggande gemensammautbildningen vad gällde krigsorganisationen med avslag på propositionen och medbifall till motionen 1977/78:1736, yrkandena 1 och 2, som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört, 2. att beträffande allmänna kurs med avslag påpropositionen och med bifall lill motionerna 1977/78:1736, yrkandet 3, och1977/78:1737, yrkandet I, som sin mening gav regeringen till känna vad Nybefälsordning för det militära försvaret 4.att beträffande behörighetskrav och kompletteringsutbildning m. m.med anledning av propositionen och med bifall till motionen 1977/ 78:1736,yrkandena 4-6, som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanternaanfört, 8.att beträffande formerna för del fortsatta arbetet med anledning avpropositionen och med bifall lill motionen 1977/78:1736, yrkandet 7, som sinmening gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört. Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrandeav (). ROLANDBRÄNNSTRÖM (s): Principen för en ny befälsordning logs fram av den socialdemokratiskaregeringen, och beslut fattades av en praktiskt laget enhällig riksdag 1973. Pågrundval av detla principbeslut föreligger nu ett förslag om en nybefälsordning. Förslaget innebär en samlad lösning för allt befäl - yrkesbefäl,reservbefäl och värnpliktsbefäl. Detär tillfredsställande att det förslag som föreläggs i huvudsakgrundas på tidigare ställningstaganden. Det är däremot mindretillfredsställande att den insyn och del samråd kring befälsordningsfrågornasom möjliggjordes förde borgeriiga partierna i opposition före valet intekommit oss socialdemokrater till del efter valet. Arbetetmed en ny befälsordning kommer ändock genom dagens riksdagsbeslut att förasytterligare en viktig bit framåt. Det återstår emellertid elt betydandedetaljutredande innan en slutlig lösning föreligger. Regeringenhar ännu inte redovisat sin inställning till förslaget från beredningen omkvinnan i försvaret. Denna fråga kan kanske av mänga anses inte höra tilldagens diskussion om en ny befälsordning, men jag menar alt man i detlasammanhang ej skall bortse från den försöksverksamhet som föreslås bryta denenda helt manliga karriären i vårt arbetsliv. Vi socialdemokrater förutsätteratt regeringen i ett kommande förslag följer upp de av oss tagna initiativen idenna fråga. Inledningsvishävdade jag att det nu framlagda förslaget om en ny befälsordning i huvudsakföljer tidigare principbeslut . Men det föreligganderegeringsförslaget har brister i vissa avseenden. För att avhjälpa dessabrister har vi i vår motion 1977/78:1736 framlagt förslag till ändringar, somom de bifölls skulle innebära ett konsekvent fullföljande av beslutoch de därefter beslutade riktlinjerna. Beklagligtvis har dessa yrkanden ejvunnit den borgeriiga utskottsmajoritetens gillande. Vi har därför tillutskottets betänkande fogat en reservation, till vilken jag härmed yrkarbifall. Vilkaär dä skillnaderna mellan utskottets skrivning och vår reservation på dessapunkter? För många av kammarens ledamöter kan de framstå som alltför små föratt motivera en reservation. Vi som företrädersocialdemokraterna i försvarsutskottet är dock av den meningen alt viktigaprincipiella bedömningar inte tillgodoses i utskoltsma-joriietens skrivning. Vihävdar främst betydelsen av alt starkt markera sambandet mellan den allmännavärnplikten och vår försvarsförmåga. Endast genom den allmänna värnpliktensprincip kan vårt försvar ges den kvalitet och bredd som svarar mot dessuppgifter. Enstark och levande demokrati kan inte heller överlåta åt andra alt utövaförsvaret mot yttre angrepp. Värnpliklsförsvaret är en viktig garanti för attförsvarsmakten blir föremål för folklig insyn, kontroll och påverkan. Dettasynsätt har i det nu aktuella sammanhanget betydelse i bl. a. följandeavseenden. Fördet första bör allt befäl ha samma grundläggande utbildning, dvs. Fördet andra kommer det helt dominerande antalet befäl i krigsorganisationen allutgöras av människor med civila yrken. Fördet tredje måste utbildningen av värnpliktiga tillmätas utomordentligt storbetydelse, vilket för konsekvenser för befälsutbildningens utformning. Vianser alt vad jag nu anfört leder till delvis andra bedömningar än vad somframgår av regeringsförslagel, dels rörande målet för den grundläggandeutbildningen, dels i fråga om utformningen av densamma, Imotion nr 1736 har vi bl, a, hävdat att målet för den grundläggande gemensammautbildningen vad gäller krigsorganisationen bör vara pluton-chef, en nivå somdock inte skall nås förrän efter en viss lids väl vitsordad tjänstgöring ibefattningen eller annan liknande tjänstgöring. Denna vår syn delas ej avutskottsmajoritelen. Påsamma sätt har vårt yrkande om en gemensam grundläggande officersutbildning förallt yrkesbefäl avvisats. Vi menar alt jämkning av utbildningstidens längdskulle ha möjliggjort en gemensam utbildning för alla på denna nivå och därmedökat möjligheterna för fler att nå högre befattningar. Slutligenhar vårt krav på fortsatt arbete enligt samma form av samråd som rådde1973-1976 under medverkan av företrädare för riksdag och anställda avvisats.Denna snäva attityd från majoritetens sida är olycklig och onödig och kanförsvåra reformens genomförande. Jag yrkarbifall till den socialdemokratiska reservationen. Nybefölsordning för det militära försvaret Under har ett flertal utredningar sysslat meddet militära befälets ställning, arbetsuppgifter, kvalifikationer m. m. Någotsamlat förslag lill befölsfrågans lösning har dock inte presenterats, utan manhar nöjt sig med elt antal delreformer med mer eller mindre lyckat resultat.Del är därför med tillfredsställelse jag konstaterar att eftermångårigt utredningsarbete har tillfälle att besluta om en befälsordning som ärtidsenlig och som bör utgöra ett gott underlag för fortsatt planläggnings- ochdetaljarbete. En kort blick tillbaka föratt se hur dagens förslag om en gemensam Nybefölsordning för det militära försvaret befölsordningför försvaret har vuxit fram kan kanske vara befogad. År1967 motionerade jag tillsammans med tre rnedmotionärer från vårt parti om enutredning för att nå fram till "en allmänt accepterad, tidsenlig ochrationellt uppbyggd befälsordning". Bland medmotionärerna hittar jag bl.a. namnet som andra namn. Motionen rönte - som så många andramotioner när något nytt föreslås - ingen framgång. Den avslogs med någravänliga och välformulerade rader. Bättreframgång hade jag 1971, då jag återkom med samma motion, någol utvecklad ochpreciserad. Då var jag ensam motionär. De principiella tankegångar som fördesfram i båda dessa motioner återfinns i den proposition som försvarsministern nuhar lagt och som har att besluta om, I anslutning till min motion1971 skrev utskottet i sitt betänkande nr 18 bl, a,: "Utskottet delarmotionärens uppfattning att en ny befälsordning bör ge bättre möjligheter förden enskilde att av egen kraft och förmåga nå högre positioner." Dennamålsättning fören ny befälsordning jämte kravet på flexibilitet har sedan iolika versioner förekommit i samtliga utredningar, propositioner ochbetänkanden och blivit normgivande för arbetet med den nya befälsordningen.Strävan har också under hela arbetet med att ta fram en ny befälsordning varitatt den skall vara rekryleringsfrämjande i högre grad än nuvarande ordning. Fyllerdå del föreliggande förslaget de krav som jag här har redovisat? I stort settär jag beredd alt besvara den frågan med ja, även om del finns vissa frågor somjag tycker borde ha fött en någon annan utformning. Några av dessa frågor harOlle och jag tagit upp i motionen 1977/78:1749, som jag har följt upp medett särskilt yttrande som fogats till försvarsutskottets betänkande. Lät mighär kort stanna vid ett par av dessa som jag ser det myckel viktiga frågor. Genomden nuvarande direkta rekryteringen av ynglingar som har kvalifikationer ochsom bedöms lämpliga för chefsuppgifler, bl. a. bataljons-och kompanichefer, ochgenom en sneddning frän plutons- och kompaniofficerskårerna harförsvarsmaktens behov av chefer och kvalificerad stabspersonal kunnattillgodoses. Vilkakonsekvenserna i den föreslagna befälsordningen blir av alt den nuvarandeutbildningsvägen lill kvalificerade chefsbefattningar försvinner är svårt attförutspå. Jag har emellertid sett en risk för alt den nya utbildningen motchefsbefattningar inom försvaret inte blir så attraktiv att försvarets behov avpersonal med erforderiig kvalitet kan säkerställas. Skälen härtill synes främstvara att utbildningen är långsammare än i det nuvarande systemet. Mängaväxlingar sker mellan skolor och tjänst vid förband, vilket kan vara påkostandeför befattningshavaren och hans familj, och det tar innan de merkvalificerade, självständiga befattningarna nås. Efterdrygt utbildning, värnpliklsutbildningen inräknad, har den nuvaranderegementsofficeren erhållit utbildning för befattningar som plutonchef i krigoch ställföreträdande plulonchef i fred. I den nya befälsordningen kommermotsvarande kompetensnivå att ha nåtts först efter Denlängre liden i del nya systemet är en följd av att en mer omfattande praktiskutbildning och tjänstgöring bedömts nödvändig, och det är rikligt. Men vid enjämförelse mellan den föreslagna befälsordningen och dagens utbildning samtandra civila ulbildningsvägar kan tempot i den militära yrkesutbildningen kommaatt uppfattas som långsamt. Risk finns därför att utbildningen inte blirattraktiv i den utsträckning som är önskvärd och inte för denrekryteringseffekt som är avsedd. Ipropositionen liksom i betänkandet anges vissa lider för praktisk tjänst i deolika skolorna i vidareutbildningen. Vid en sammanräkning av tiderna visar detsig att de som snabbast går igenom utbildningssystemet kan ha erhållitutbildning vid allmänna kurs först mot elvaår i nuvarande syslem. Vederbörande är då . Huvuddelen av dem somgenomgått skolan kommer emellertid alt vara betydligt äldre, flera över 40 år.Militärhögskolans högre kurs kommer inte att vara genomgängen förränvederbörande är . I propositionen föreslås härigenom ettutbildningssystem som gör att minimiåldern för t. ex. bataljonschef i krig ochkompanichef i fred höjs med och att den genomsnittliga åldern höjs ännumer. Delta är elt syslem för utbildning av chefer som i jämförelse med systemenpä andra områden av värt samhälle ler sig någol långsamt. Dessaförhållanden torde vägas in vid den värdering av befälsyrkel som ungdomarna gördå de står inför valet av yrkesutbildning. Det är därför risk för att många somfunderar på befälsanslällning i stället väljer någon annan väg, som ger vad dekanske uppfattar som en mer stimulerande utbildning men som framför alltsnabbare leder lill självständiga och ledande arbetsuppgifter. Detla kan ocksåallvariigt försvåra rekryteringen till vidareutbildning för dem som redan äreller har blivit yrkesbefäl. Propositioneni sin helhet har dock sådana positiva värden alt de farhågor som jag här harredovisat inte bör leda lill några ändringar i förslaget. Jag finner dockfarhågorna vara så påtagliga att vissa åtgärder bör vidtas inom ramen fördelfortsatta arbetet för att så långt möjligt undanröja riskerna förenotillfredsställande chefsrekrytering. Utskottethar också observerat dessa problem, och i en del av belänkandet, som allautskottsledamöter står bakom, har utskottet skrivit följande: "Undanlagfrån normallider skall kunna förekomma. Den som tidigt visar godaförutsättningar för en snabb karriär skall ha möjlighet att gå vidare isystemet på kortare lid." Jag vill understryka delta uttalande frånutskottets sida och förutsätter att man efter hand som man vinner praktiskerfarenhet av den nya befälsordningen kommer att kunna anpassa kurslider ochtjänstgöringsperioder sä, att man för en väl fungerande befälsorganisation somär konkurrensslark i fråga om rekrytering såväl kvalitativt som kvantitativt. Denbefälsordning som vi nu går att fatta beslut om är unik i så måtto att vi intehar och inte kan fö några erfarenheter av liknande system vare sig inom landeteller i någol annat land. Detta gör att vi i viss mån måste pröva oss fram närvi bygger upp den nya ordningen, Utskotiei framhåller detla när del skriver:"Ännu återstår åtskilligt planläggnings- och detaljarbete innan Nybefölsordning för det militära försvaret Nybefölsordning för det militära försvaret rekryteringoch utbildning kan påbörjas enligt den nya befölsordningen," Vidareunderstryks all del åligger regeringen att närmare reglera uppläggningen avdetta arbete. Utskottetframhåller också att uppgifter om utbildningstider m. m. anges som ungefäriigaoch att den närmare tillämpningen av riktlinjerna är beroende av del fortsattaarbetet. Slutligen ett par ord om värnpliktigt befäl och om reservbefäl. Del ärviktigt att rekryteringen av värnpliktigt befäl och av reservofficerare harstor bredd. Om man skall fä en tillfredsställande rekrytering av dessakategorier, måsle såväl uppgifter inom del militära systemet som villkoren föranställning och tjänstgöring vara attraktiva för den enskilde. Bland deåtgärder som föreslagits i den nu föreliggande propositionen ingår vidareutbildningav reservofficerare lill bataljonschefer. ÖBskall utreda dessa frågor ytterligare. Detta förslag hälsas medtillfreds-slällelse. I detta utredningsarbete bör även meritvärdering förutbildning till och tjänstgöring som reservofficer granskas. Det är nödvändigtatt komma fram till likformig och likvärdig meritvärdering vid samtligaintagningsnämnder inom vårt högskoleväsende. Så är nämligen inte förhållandeti dag. Äveninom arbetslivet, i såväl offentlig som privat tjänst, är det angeläget attvärdet av reservofficerstjänst uppmärksammas mer än vad som sker. Det ärutan tvivel sä att stora delar av utbildningen och tjänstgöringen somreservofficer och värnpliktig officer innehåller mycket av värde, somvederbörande kan ha nytta av i sitt civila arbete. Dessa frågor bör också tasupp och belysas i det av statsrådet aviserade utredningsarbetet.