prot · G109147 · 1977-12-31 00:00:00 — TOMMYFRANZÉN (vpk) kort genmäle; Den lagstiftning om utflaggning som vi har, . och somman alltså här vill förlänga, innebär i praktiken möjligheter till utflaggningäven till bekvämlighetsland. Det skall också särskilt understrykas allutflaggningen även drabbar hamnarbetarna. Antalet anlöp i svenska hamnar avbekvämlighetsflaggade fartyg ökar ständigt - det är en klar tendens. Delinnebär försämrade arbetsförhållanden för hamnarbetarna. I dessa fartyg är iregel den maskinella utrustningen, exempelvis vinschar och lyftbommar,undermålig. Det ökar olycksfallsriskerna för dem som skall utföra lossnings-och lastningsarbeiet. Sålill frågan om inslällning lill utflaggningen och bekvämlighetsflaggningen. Det vore naturligtvis önskvärt att de socialdemo kraliska ledamöterna ville ha till slånd ell samråd med när det gäller utflaggningen likaväl som när del gäller bare-boat charter. Jaghåller med om vad han sade om farorna med bare-boat charter. Men den socialdemokraliska reservalionen ansluler sig i princip lill lagen om 73 Nr 147 uiflaggningen. Del är alliså ensvag reservalion. Vi kommunister - liksom F finppn Hpn sjöfolket och deras fackliga organisation - kan inte accepterauiflaggningen in , imo O'-"!'! kan därmed inte hellerstödja den vaga viljeyttring som den socialde- 1 y maj iv/ö mokraliska reservationen utgör. 1 den vill man återigen från socialdemokra- Vissa sjöfartsfråsor ''''' ''" B"<-"''"'''' ''s" borgerliga regeringensutflaggningspoliiik. Jag skulle vilja att försvarade altsocialdemokraterna i reservalionen inte yrkar på ett samråd och |iå att manskall följa vad sagl när del gäller uiflaggningen. () kort genmäle: Det är på det sättet an uifiaggningsärendenskall handläggas i samråd med de ombordanslälldas organisationer, TommyFranzén. Del står i irafikutskottets belänkande för . (vpk) kort genmäle: Men Sjöfolksförbundel kräver stopp förutflaggningen! Del är väl ändå någonling avsevärt starkare än detsamrådsförfarande som stadgas i samband med utflaggningen! Socialdemokraterna brukar ofta prata om allfacklig-politisk samverkan är så viktig. Men del gäller lydligen inte närfacket - i det här fallet Sjöfolksförbundel - vill ha till slånd en samverkan.Del är lydligen bara när socialdemokraterna vill ha stöd för sina krav avfackföreningsrörelsen som det är viktigt. 1 en tidigare debatt om arbetstiden stod frågan heltomvänt. Där sade : Vi skall inte göra någonting i rikstlagen såsomparti förrän vi vet alt fackföreningsrörelsen vill prioritera en kortarearbetstid. Här rör det sig alltså om två liknande frågor, mensocialdemokraterna har inte bestämt sig för pä vilket ben de skall stå. I denhär debatten kommer man bara med Lindanflykier. Jag tycker del vore hederligareom socialdemokraterna ställde upp bakom Sjöfolksförbundels krav att stoppauiflaggningen. Svensk sjöfartsnäring har under nuvarandekonjunkturer mycket stora svårigheier att kämpa med. Etl stort antal fartygligger därför upplagda i %åvä\ svenska som norska Ijordar. Därför behövskreditstöd i den form som föreslås i proposition 1977/78:166, som innebär allfullmäktige i riksgäldskontorel bemyndigas att under liden den 1 juli 1978-30juni 1979 ikläda staten garantier lill svenska rederier lill högst del beloppsom den resterar av det garantibelopp om 500 milj. kr. som beslötsav med anledning av förslag i propositionen 1976/77:146. Härom ärulskottet enigt, varför jag lämnar den punkten. Ty vän harpåkänningarna på rederiernas ekonomi emellertid blivit så stora att man ivissa fall tvingats all gå ut och försöka sälja sina fartyg. anledningenantog vi i Ijol lagen om tillstånd till av fartyg, vilken Den innebär i stora drag all kommerskolle- 74 gium skall pröva dessa ärenden.Utskoltei skriver på s. 4: "Vid prövning av fråga om tillstånd lillöverlåtelse skall särskill beaktas hur denna påverkar effektivitet ochsysselsättning inom sjöfartsnäringen och de ombordanslälldas förhållanden.Tillstånd skall inte lämnas, om del strider mot väsentligt allmänt intresse attskeppet upphoran vara svenskt." Vidare ärdet sä, alt om deombordanslälldas organisationer motsätter sig bifall till försäljningen, skallärendel underställas regeringen för prövning. Detär naturligtvis riktigt som statsrådet uttalar, att det primärt är önskvärt attvi sluppe sälja ut fartyg. Men så länge vi har den nuvarande siiuationen voredel å andra sidan önskvärt alt lagstiftningen kunde avlösas av en permanentordning. Men della är inte möjligt innan man närmare prövat frågan, och detsysslar sjöfartspolitiska ulredningen med. Departementschefen föreslår därföratl lagen om tillstånd lill överlåtelse av fartyg skall förlängas med elt år. Idetta instämmer elt enigt ulskoll. Detsom blivit föremål för delade meningar i ulskottet är frågan huruvida man skallundersöka förutsättningarna för s. k. bare-boat charter. Anledningen härtillär all bl. a. flaggulredningen har länkl sig all detta skulle kunna vara etlalternativ till försäljning av fartyg. I övrigt skulle i princip samma reglergälla som vid försäljning. Lät mig citera vadutskottet skriver på s. 6: "Imotionen 1977/78:1934 (punkten 1) understryks med anledning härav vikten av attäven i förevarande fall lagstiftning och tillämpningsföreskrifter utformas såau syftet med lagstiftningen inte kan kringgås. Även ulskollel föruisäiter altså sker. Med hänsyn härtill och då enligt propositionen samordning av såvälregler som prövningsförfarande redan övervägs inom kommunikationsdepartementetmed syfte atl komplettera den nuvarande lagstiftningen avstyrks motionärernasyrkande om särskild framställning till regeringen beträffande härmedsammanhängande frågor. En inom departementet utarbetad promemoria i ämnet harf ö. publicerats." Jagtycker att delta räcker för att klart redovisa atl del här inte är fråga omnågot annat än att slå vakt om alla parters intressen. Personalorganisationernafår alltså samma möjlighel som vid försäljning atl hävda de anställdasintressen. Skulle personalorganisationerna motsätta sig arrangemanget medbare-boat charter, måste regeringen pröva frågan. Närdel gäller försäljning är ulskollel enigt. Jag har då svårt att förslå att viinte skulle kunna bli det även när det gäller möjligheterna alt pröva bare-boatchartermeloderna. Mol denna bakgrund yrkarjag avslag på reservationen 1. 1reservationen 2 krävs alt som sin mening skall ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförts beträffande reglerna för den statligaupphandlingen av sjöfraktsljänsler. Jag vill bara hänvisa till vad ulskollelanfört överst på s. 7: "Statlig myndighet anses alltså i princip böraavhålla sig från befraktning av sådant tonnage." Det kravet har regeringenoch ansvariga organ ställt på dem som har att sköta denna upphandling avsjöfarlstjänsler. Men man är också bunden av upphandlingskungörelsen, varför vifinner att Nr 147 ett uttalande nu vore olämpligt. Dessutom har flaggutredningen ävendenna Fredagenden "''8 ""' P"'"8' IQ ig-yn Motdenna bakgrund yrkar jag a vsfög på rcservallonen 2 Samt bifall utskottethemställt på alla punkter. (vpk): Med anledning av inlägg måste jag citera ur tidningenSjömannen nr 2 1978. RuneTorwald talade om alt denna lag ger sjöfolket möjligheter att genom sinaorganisationer hävda sina intressen. Visst kan de det. Men det är trots alltregeringen och kapitalel som bestämmer vad som skall gälla. Jag citerar etlavsnitt ur nämnda tidning: "RederiAB Salenia ansökte hos kommerskollegium om tillstånd tillöverlåtelse av till i , med femårigålerbefraktning till . Ärendel kom småningom upp i den avkollegiet tillsatta samrådsgruppen, varvid Fartygs-befälsföreningens ochMaskinbefälsförbundels representanter förklarade sig inte ha någol att erinramol försäljningen. Sjöfolksförbundels företrädare, förbundsordförande , sa däremot nej. Med tanke på den femåriga återbefraktningen ansåg hanatt det svenska driftsinflytandet skulle bevaras och att det alltså var frågaom en skenförsäljning. stod därmed hederligt fast vid det beslul somfattades i ulredningen "Sjöfart och flagg" När frågan kom till regeringen gjorde man följandemanöver med anledning av nej till försäljningen: Man fattadebeslut -och jag citerar vad beslutet innehåller: "Ävenom överlåtelsen med hänsyn till del länga återbefraktningsavtalel kan ansesinnebära överiåtelse med bevarat svenskt driftsinflyiande får det med hänsynlill intresset av atl Salénrederierna kan bibehålla sin slällning inom deninternationella kyltrafiken anses motiverat au medge överlåtelsen. Medbifall lill ansökningen lämnade regeringen tillstånd lill ifrågavarandeöverlåtelse och uppdrar åt kommerskollegium alt utfärda nödvändiga handlingar." Ja,, så är det med lagens mening. Sjöfolket får hävda sina intressen,men regeringen går redarkapitalets ärenden och beslutar precis tvärtemot vadsom sagts i utredningen, vad som sagts i förarbetena lill lagstiftningen ochvad som uttryckts i densamma. Sådan är den svenska kapitalismen och sådan ärden . BIRGERROSQVIST (s): Beträffandevår reservation från socialdemokraliskl håll om bare-boat charter vill jagsäga lill att vi starkt markerat var vi står i frågan. Anledningenvärden ringa förståelse som vi mötte i utskottet för de krav vi rest i vårmotion. 76 Ulskottsmajoritelen hänvisar bl. a. lill enpromemoria som utarbetats Det sägs ingenting om vad man anser Nr147 om det som står ipromemorian, kanske därför att promemorian aldrig Fredaeen den föredragits ellervisats i utskottet. Den omnämndes bara i samband med att jg \g-jQ Men jag har lagit del avvad som står i promemorian, . Där ,,. a. att man skallkunna göra undantag från svensk säkerhetslagstiftning, frän arbetsrätt, frånsjömanslagens bestämmelser, från sjöarbelslids-lagen och frånsociallagstiftningen. Man skall kunna göra undantag från detta om det gällerbare-boat charter. Det är delta som skrämmer och oroar, och det är vad vi velatmarkera här. Från borgerligt håll har man inte ens velat nämna promemorian vidnamn, och därför har vi blivit än.u mer oroade. RUNETORWALD (c): Jag är litet förundrad över atl i dessasjöfartssammanhang beskyller befälsorganisalionerna för att gå redarkapitaletsärenden, för det är vad han gör. Detvar så att personalorganisationen inte var ense, och befälsorganisationernaaccepterade det skildrade arrangemanget. Tillherr Ro.sqvist villjag säga atl det tillhör praxis i utskottet atl inte iförväg uttala sig om en ulredning som är på gång. Denna praxis har vi följt. TOMMYFRANZÉN (vpk); Jag skall bara hell kort - för atl tillmötesgå alla som skall resa hem- säga några ord till . Sjöfolksförbundelär trots allt den stora dominerande organisationen när del gäller sjöfart. Detär del som rimligen borde väga tyngst - för våra ställningstaganden väger det ialla fall tyngst. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan,dels motionen nr 1935 av . fl.,och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller irafikuiskoitels hemslällan i belänkandel nr 25 mom. I och 2 röslarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit moiionen nr 1935 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då TommyFranzén begärde rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 274 77 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr I avSven m. fl..och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller trafikulskottets hemslällan i betänkandet nr 25 mom. 3 a röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstal för ja-propositionen. Då BirgerRosqvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avSven m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärl votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller trafikutskotlets hemslällan i belänkandet nr 25 mom. 3 b röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då BirgerRosqvist begärde rösträkning verksiiilldes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Föredrogsarbetsmarknadsutskoilels belänkande 1977/78:36 med anledning av propositionen1977/78:153 om vissa pensionsfrågor, m. m. jämte motion. Regeringen hade i proposilionen 1977/78:153(budgetdepartemenlet) efter föredragning av budgetministern all bemyndiga regeringen alt 1. besluta om minskning av de fortlöpande avgifternaenligt statens allmänna tjänslepensionsreglemente (SPR) och om deras ersättandemed reducerat lönekosinadspålägg enligt vad som förordats under 1, 2. vidtaga ändringar i SPR (1959:287) enligt vad somförordats under 2, 3. besluta om personlig pensionsrätt för enavdelningschef vid enligt vad som ställts i utsikt under3, 4. besluta om pension åt en f d. biskop imissionsverksamhet enligt vad som förordats under 4, 5. utvidga statens skadeansvar vid vissarbetsmarknadsutbildning enligt vad som förordats under 5. I detta sammanhang hade behandlats den underallmänna motionstiden vid 1977/väckta motionen 1977/78:1660 avBlenda Liltmarck (m) och (), vari yrkats atl riksdagenhemslällde all regeringen i den utsträckning så befanns skäligt bestämde om ettförhöjt underlag för till utgående pension eller-i denmån så befanns mer lämpat - framlade förslag till om personligpension uiöver nu utgående pensionsförmåner. 1. atl skulle bifalla propositionen1977/78:153, 2. atl moiionen 1977/78:1660 inteföranledde någon åtgärd. Först vill jag meddela att jag icke -jag upprepar: icke - har föravsikt att begära votering. Men jag tycker ändå atl behandlingen av den härmoiionen inte bör gä helt tyst förbi - den motion som och jaghar väckt och som har nr 1660. Eltnoggrant studium av det aktualiserade pensionsärendet har övertygat bådePer-Eric Ringaby och mig om atl en klar oförrätt har begåtts mot KarlHallström. Jag hänvisar bl. a. till JO, som har uttalat stark kritik mot detsätt pä vilket har behandlats. JO pekar på det orimliga i att enperson som fåll bästa länkbara vitsord kort lid därefter förs över på övergångsstat. Trotshögsta tjänstgöringsbetyg tvingades till slut alt söka anställningsom aspirant inom etl område där han tidigare varit taxeringsinspektör. Falletvar på sin lid myckel uppmärksammat och upprörde åtskilliga fackligt aktiva. Jagär nu rädd för all för mycket av auktoriteislro har påverkat utskottetsställningstagande. Jag beklagar all ingen har tagit hänsyn till decenniersförödmjukelser, som en av våra statstjänstemän utsatts för, och till att hanfått uppbära en för låg pension. Även om ärendet är gammalt och oförrätten hardrabbaien enda människa borde ulskottet ha tagit till vara möjligheten att rättatill vad som har brustit - detta också som en trygghet för andra som kanbefinna sig i, har befunnit sig i eller kommer alt befinna sig i sammasilualion. Jag yrkar bifall till moiionen. Idelta anförande instämde (). EVAWINTHER (fp): Del är djupt beklagligt och svårt när människor upplever sig vara illabehandlade. Denna fråga har dock prövats myckel noga i olika sammanhang. NärHallslröms sak första gången var uppe i 1958 med anledning av enmoiion, sade staisulskotiet att man inie funnit tillräckliga skäl föreligga föratt tillmötesgå de yrkanden som då framställdes. Därefterhar ärendel prövats både av den dåvarande socialdemokratiska regeringen och avden nuvarande regeringen utan åtgärd. Ulskottet har i sin prövning avfrågan, som jag försäkrar alt vi har försökt göra med omsorg, inte funnitanledning tillstyrka moiionen. Jag vill därför yrka bifall till utskottetshemställan. BLENDALITTMARCK (m): Jag vill ändå ha vägen fri atl återkomma till en gång tillför all få rättvisa i detta ärende. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavspå bifall till dels utskottels hemställan, dels moiionen nr 1660 av BlendaLiltmarck och , och förklarades den föna propositionen vara medövervägande ja besvarad. 1977/78:37 med anledningav regeringens proposition 1977/78:176 om redovisning avverksamheten inom den nämnd som avses i särskill huvudavial för denoffentliga sektorn § 10 Anmäldes ochbordlades Utrikesulskottels belänkande 1977/78:15 med anledning av proposilionen1977/78:173 om medel för del nordiska ministerrådets allmänna budget m.m. 1977/78:25 med anledning av proposilionen1977/78:151 om höjning av vid ulbildning lill reservofficer jämtemoiion 1977/78:26 med anledning av propositionen1977/78:127 om familjebidragslag m. m. jämte motion 1977/78:27 med anledning av propositionen1977/78:139 om försvarsmak-lens hälso- och sjukvård i fred jämte motioner 1977/78:36 med anledning av propositionen1977/78:105 om åtgärder mol narkotikamissbruk jämte molioner 1977/78:24 med anledningav propositionerna 1977/78:91 om radions och televisionensfortsatta verksamhet m. m. och 1977/78:144 med förslag till lag om ansvarigheti försöksverksamhet med närradio,m. m. jämte molioner 1977/78:28 angående uppskov med behandlingen av vissaärenden 1977/78:22 med anledningav propositionen 1977/78:100 såviu gäller anslag till högskola ochforskning jämte molioner samt propositionen 1977/78:82 om stöd lill de friasamfundens teologiska seminarier 1977/78:64 med anledning av proposilionen1977/78:100 i vad avser vissa anslag inom handelsdepartementetsverksamhetsområde jämte motioner 1977/78:66 med anledning av proposilionen1977/78:100 i vad avser vissa anslag inom handelsdepartementetsverksamhetsområde och propositionen 1977/78:161 om finansiering avhandelssekreterarkontor i jämte motioner §11 Meddelande om frågor MeddeladesaU följande frågor framställts 1977/78:490av () till kommunikationsministern om planerna påavgiftsbeläggning av vägar och broar: Vilka planer har regeringen när det gälleravgiftsbeläggning av vägar och broar? 6 orolokoll 1977/78:147-148 1977/78:491 av BötjeNilsson (s) lill kommunikationsministern om åtgärder för att förbjudaanvändningen av viss bilbarnstol: sålde en bilbarnstol medtypbeleckningen M 69 A. Statens väg- och trafi'kinslilut, som gjorde enundersökning av bilbarnstolars säkerhet, påtalade i en rapport atl stolen M 69A vid kollisioner innebar risker för personskador. Med stöd avmarknadsföringslagen yrkade konsumentombudsmannen förbud för Epa att säljabilbarnstolen i fråga. Frågan prövades av . Den 22 april 1977förbjöd all saluhälla bilbarnstolen M 69 A. Beslämmelsernai marknadsföringslagen riktar sig till näringsidkare. beslutinnebär sålunda ett förbud mol saluhållande av bilbarnstolen i fråga. Däremotinnebär det inte ett förbud för allmänheten att använda stolen. Vai;ken poliseller bilbesiktningspersonal kan ingripa mot de bilägare som har bilbarnstolenM 69 A i sina bilar. Någon aktiv information om säkerhetsriskerna med dennabilbarnstol bedrivs inte av vare sig polisen eller AB . Moldenna bakgrund vill jag slälla följande fråga till kommunikationsministern: för avsikt att vidtaga åtgärder så all den förbjudna A inte längre används? § 12 Kammaren åtskildeskl.