prot · G109152 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:152 Förhandlingarna leddestill en bönan av iredje vice talmannen. § 1 Justerades protokollenför den 17 innevarande månad. Om bemanningen vid Kullens fyr § 2 Om bemanningen vid Kullens fyr Kommunikationsministern erhöll ordetför alt besvara () anmälda fråga, 1977/78:466,och anförde: Bengl Silfverslrand har frågat mig om jag mot bakgrund av deldokumenterade behovet av någon form av bemanning vid Kullens fyr är beredd altompröva beslut och avvakta med ett definitivt ställningstagandetill dess sjöövervakningskommillén är klar med sin ulredning. Inomsjöfartsverkel härskenen omfallande rationalisering av fyrväsendet. 1 planenför den fortsatta auiomatiseringen av fyrar återstår etl tiotal fyrplatser, bl.a. Inför en automatisering sker regelmässigt överiäggningarmed berörda myndigheter i syfte alt klariägga i vilken mån det behövs fortsatlbemanning för atl ftillgöra andra arbetsuppgifter än ren fyrtjänsi. Jagförutsälter all sådana överläggningar äger rum även i detla fall. BENGTSILFVERSTRAND (s): Jag lackar kommunikationsministern för svarel på min fråga. Kullensfyr ligger ca 90 m över havet och är därmed högst belägna och tillikaljusstarkaste fyr. Den har ett ur många synvinklar mycket strategiskt läge somger en överblick över stora delar av , och det öppnahavet. Dessutom kan fyrpersonalen överblicka och övervaka storadelar av , som är naturreservat och som blivit något av etl eldoradoför sportfiskare och friliiftsintresserade människor. Båttrafiken i området ärsynnerligen intensiv, och bnikar i detta sammanhang omnämnas som en avvärldens livligast trafikerade sjöfarleder. passerade enligt danskstatistik drygt 30 000 fartyg på 50 bniltolon och däröver genom . Mendetla är inte hela sanningen. Dänitöver tillkommer en stark småbålstrafik - ja,man kan nästan tala om en invasion av småbåtar , då ocksåmånga utländska, främst danska och tyska, turister söker sig till ochdess natursköna omgivningar. Ombemanningen vid Kullens,fyr Från sin nästan unika uisikispimkt har fyrper.sonalenvid Kullens fyr kommit alt spela en ovärderlig roll som övervakare avomgivningarna, inte bara till havs ulan också till lands. Åtskilliga är dehaverier som inträffat vid där t. o. m. stora passagerarfartygkonfronterats med klipporna. Många turister har kommil i sjönöd och kunnaträddas tack vare alt de snabbi har blivit upptäckta från fyrplatsen. Skogsbränderhar på kunnat bringas under kontroll genom rådigt ingripandefrån Oänstgörande fyrpersonal. 1 samband med sina dagliga inspektionsrundor påberget har fyrväktarna också vid elt flertal tillfällen upptäckt oljeutsläppoch slagit larm, så all förebyggande åtgärder kunnat sättas in innan oljanhunnit åstadkomma alllför stora skadeverkningar. Ifyrväktarnas arbetsuppgifter ingår dessutom väderobservationer för SMHLsräkning. På har man apropå den planerade avbemanningen av fyrarnaunderstrukit all man där inte klarar sig enbart med automatik utan är beroendeav en fortsalt bemanning på vissa strategiskt viktiga platser. Kullen har frånSMHLs sida nämnts som en av dessa strategiskt viktiga platser. Som exempel påde observationer som fordrar insatser kan nämnas siktförhållanden ochmolnighet. Ävenförsvarsstaben anser atl Kullens fyr har etl strategiskt läge. a. finns enmilitär radarstation och vissa militära förråd i området. Slutligenkan jag nämna all har engagerat sig för en fortsatl bemanningav Kullens fyr. Det är naturvårds-, fritids- och friluftsin-iressen sommoiiverar nalurvårdsverkets ställningstagande. Jagmåsle säga att jag är besviken över innehållet i svarel. Det var myckel magertmed tanke på att det är departementet som ytterst har ansvarel i denna fråga.Jag vill därför be kommunikationsministern att precisera sig. Anserkommunikationsministern att en kostnadsbesparing på , som det härskulle vara fråga om, kan motivera ett åsidosättande av de mänskliga värden avomätbara dimensioner som här slår på spel? Jag skulle vara lacksamför ell svar på den frågan. Jag förslår att svaret kan synas magert, men det sammanhänger med altöverläggningar pågår mellan och ett par andra berördamyndigheter, nämligen och . Innan dessa överläggningarslutförts och innan vi vel vilket resultat de leder fram till ärdet intesärskilt lämpligt att jag ger ultryck ät några bestämda åsikter. Jagförstår väl de synpunkter som har framfört här om värdet avalt det finns ell mänskligt öga på denna strategiskt viktiga punkt, men låt ossavvakta utgången av förhandlingarna innan vi beslutar om regeringen skall göranågot ingripande. Någrabesvär över beslut finns inte, och alliså föreligger inteheller något ärende i kommunikationsdeparlemenlel. BENGTSILFVERSTRAND (s): Vad jag närmasl efterlyste var åtminstone en aniydan lill viljeyttringfrån kommunikationsministerns sida. Kommunikationsministern brukar ju inte iandra sammanhang sticka imdersiol med sin uppfalining i frågor som ligger inomhans fögderi. Jagkan nämna an i en intervju i lokalradion. Radio , för ca sedangav en avdelningsdirektör på klarl ullryck för altframställningar hade giorts till departementet, i vilka man understrukitbetydelsen av de insatser från fyrpersonalens sida som jag här lalat om. Manantydde därvidlag-och del är också min bestämda uppfattning-att ansvarel nuligger på departementet. Omman skulle göra denna avbemanning sparar förvisso . -det är ett ovedersägligt matematiskt fakium. Men vilka blir desamhällsekonomiska konsekvenserna? De människor del här är fråga om mister sinaarbeten, och för dem måsle arbetstillfällen skapas på andra håll. Del innebäringen samhällsekonomisk vinst att dra in bemanningen vid fyrarna. Det innebärtvärtom en samhällsekonomisk förlust. Kortsiktigt lönsamhetstänkande,förenklade kalkyler och ett krasst ekonomiskt synsätt borde inie få väga tyngreän de mänskliga värden av omälbara dimensioner som här slår på spel. All hapersonalen kvar vid våra fyrar innebär hell enkelt en livförsäkring medotroligt låg premie. Ombemanningen vid Kullens Jyr Det är som jag säger, . Det finns inget ärende ikommunikationsdeparlemenlel. Vad den Oänsteman i som BengtSilfverslrand åberopade kan ha avsett var möjligen en framställning ibemanningsfrågan som gjordes på ell mycket tidigt stadium till den förraregeringen. Det ärendet avgjordes av den förra regeringen, så det finns alltsåinte kvar i . BENGTSILFVERSTRAND (s): Om det är så att det inte finns några formella framställningar, så kanjag föruiskicka alt det kommer sådana inom en myckel snar framtid, åtminstonefrån den kommun som här är berörd. Somyuerligare etl exempel på denna lyp av ensidigt och förenklat ekonomisktresonemang vill jag också nämna vad som hände när sjöfartsverkel drog inbemanningen vid lotsstationen Härnökliibb vid . Efter allsjöfartsverket dragit in bemanningen, bemannade lotsstationen,och den bemanningen blev då större än den som svarat för. Jagtror inte atl man kan påstå att man vinner något ekonomiskt på en avbemanningav fyrarna. Jag tror tvärtom att man förlorar på det. Sjöfartsverkel har junär det gäller Kiillens fyr fattat beslul om all dess bemanning skall dras inden . Härstår alltså myckel till buds, och därför är detviktigt alt använda denna föratt skaffa det underlag som behövs Nr 152 för alt riva upp detta olyckliga beslut. Torsdaeenden nistern kommer atl använda till att skapa visshet i frågan. Överläggningen var härmed slutad. § 3 Om postservicen iglesbygder Kommunikationsministern erhöll ordelför atl besvara () anmälda fråga, 1977/78:468, ochanförde: har frågat mig om det kan anses vara förenligt medriktlinjerna för regeringens glesbygdspolitik atl befolkningen i redanmissgynnade regioner får ylleriigare försämrad sen'ice. 1områden där posttrafikunderlagel inte är tillräckligt för att det skall varapraktiskt och ekonomiskt rimligl att bibehålla eller inrätta postkontor,postställe eller lantbrevbäring, beOänas kunderna genom postväskor. F. n. harca 10 000 hushåll denna form av service. Hittillshar beOäningen med postväskor vanligen inneburil alt de olika hushållen i en byerhållit sin post i en gemensam väska. Kunderna har sedan fåll hämta sin posthos den person som haft ansvarel för expedieringen av väskan. Värdeförmedlingenhar vanligen ordnats så att kunderna ena turen fåll avierna lillvärdeförsändelserna för kvittering varefter de mottagit försändelserna vidnäsla lur. Sysiemelmed postväskor har kritiserats av främst två skäl. Det ena är attbrevhemligheten inte har ansetts tillräckligt skyddad på grund av dengemensamma väskan. Det andra är atl värdeförmedlingen varit för långsam.Postverket har därför sedan fiera år bedrivit försök med en modell avpostväskservice där vaOe enskilt hushåll får en egen s. k. innerväska somtransporteras i den gemensamma väskan. Förutom det enskilda hushållet är detbara berört postkontor som har åtkomst till innerväskan. Härigenom uppnås delsalt brevhemligheten skyddas, dels att värdeförsändelserna kan gå ut direkt medsamtidig kvittering. Därså är lämpligt går flera hushåll samman om en gemensam ytterväska. 1 det nyasystemet får någon av postkunderna ansvaret för utväxling, låsning och skötselav ytterväskan och benämns postombud. Postombudet kommer enligt vad jag harerfarit alt få sådana instruktioner att ombudet skall kunna ge råd i frågor somaktualiseras genom postväskservicen samt fijngera som hushållens kontakt gentemotpostkontoret. För sina bestyr erhåller postombudet viss ersällning. De totalakoslnaderna för postväskbeOäningen beräknas öka från ca . lill 1 000 kr.per hushåll och år när del nya systemet är infört. Dehittillsvarande postombuden ulgör en beOäningsform som enligt överenskommelsemellan postverket och de anställdas organisationer skall försvinna. F. n.beOänas ca 2 500 hushåll av postombud av del hittillsvarande slaget.Försöksverksamheten med den nya formen av postväskservice har fallit ut mycketväl. har därför i sin planering ftinnit del möjligt ochlämpligt all, på de orter där de hittillsvarande posiombuden fortfarandekvarstår, ersätta dessa ombud med den nya formen av postväskbeOäning. Verkethar tänkt sig att pä vissa orter ersätta hittillsvarande ordning med lämpligtantal postombud av det nya slaget. Jag föreställer mig atl en sådan förändringskulle uppfattas mycket positivt av kunderna eftersom den kan innebära att manfår avsevärt kortare vägsträcka till sitt posihämtningssiälle. Avstånden iglesbygderna ärju ofta betydande. Isammanhanget vill jag erinra om atl några beslut om åtgärder i enlighet med des. k. elableringsplanerna ännu inte har fatlats. Innan postverket fattar besluli frågor av detla slag ges kommuner och kunder utförlig informalion härom samtbereds lillfälle att lämna synpunkter. Del får därefter prövas, mot bakgrund avde lokala förhållandena, huruvida del är lämpligast att ersätta dehittillsvarande postombuden med postväskbeOäning eller glesbygdspost-ställeneller i vissa fall med lantbrevbäring. Jaghar själv haft postväskbeOäning och tror att förbättringar av det slag sompostverket nu planerar kommer att uppskattas. Jag kommer också med inlresse altfölja ulvecklingen inom delta område. TORENILSSON (m): Jag tackar för svaret på min fråga. Del positiva i svaret är väl delsista beskedet, all det ännu inte fattats någol beslut. Jag är ledsen överaltsvaret var så långt -jag har därför inte rikligt hunnit tänka igenom del, menjag hoppas kunna tala med om denna fråga . Vadär del som det här gäller? Jo, del är fråga om människor som i många avseendenhar slörre problem med all klara sig än de flesta av oss andra. Fastän svaretinnehåller myckel som är intressant, måsle jag vara starkt kritisk inför det. Jaghar i min hand ett meddelande från postkontoret i berört område, där det bl. "1postverkets arbele ingår bl. a. att följa utvecklingen på landsbygden ochanpassa dess postanordningar till föreskrivna normer och ändrade förhållanden. "kanske kan slå väl ut i andra delar av , men i delta de väldigaavståndens land ärdet risk föratt förhållandena kan försämras. Jag tycker altpostverket och statsmakterna måste akta sig för att tänka för mycket för deenskilda människorna. Jag har kopior av namnlistor med 388 namn från de berördaområdena och , och jag förmodar alt också de människorna hartänkt och väl vet vad del rör sig om. Detförvånar mig alt det i detla fall, som framhålls i svaret, är fråga om enöverenskommelse mellan postverket och de anställda. Det kanske gäller förlandel i dess helhet, men av del brev som poststyrelsen sänt lill människorna idessa områden framgår att förutsättningarna är helt felaktiga i del område delnu gäller. Planens ekonomiska inriklning ger ingen nämnvärd vinst. Inrällandelav nya Oänster i äter upp de eventuella rationaliseringsvinsterna.Postexpedilionen i har f n. 276 postväskor att behandla . Ompostombuden dras in, får man ytterligare 129 väskor att behandla. Man anser däratl detta inte ger någon vinst. liksompostverket på verkets sociala skyldigheter i del område som del gäller. Jagvel alt och jag är överens på den punkten, och jag hoppas kunna fåkommunminisiern på andra tankar framöver, framför allt mot bakgrund avsynpunkten alt del gäller en skenbar vinst för staten och del allmänna, somtill sist nog är en förlust. Man kallar det för rationalisering, men ratio,förnuftet, är väl inte alla gånger med. Det finns en risk för att man betraktarhela vårl väldiga land som en enda kaka och tror att förhållanden som är bra pådel ena stället är bra också på det andra. Jaghar mycket stort förtroende för postOänslemännen i , förkommunrepresentanter i och i och för kommunikationsministern,och därför tror jag att denna fråga skall kunna lösas. Allade besked av teknisk natur som lämnas låter bra, men de uppgifter sombefolkningen fån genom skrivelser och i förväg upprättade planer har inteövertygat den och alltså inte heller den ansvariga personalen. Därför hoppasjag atl , som själv har posiliva erfarenheter av poslväsk-syslemet,någon lid - kanske en sommar- ville resa upp till della område och bo ett slagt. ex. i Norrbyberg eller och se hur systemet slår där uppe. sade att han var ledsen över att svarel var så långt. Jaghade trott att han skulle vara glad över att jag ägnal denna fråga ell så stortintresse attjag lämnat ett utföriigt och uttömmande svar. Del bör visa atl vi idepartementet och jag själv verkligen har prövat dessa frågor med stor omsorg.Men jag kan möjligen förstå argimient, att han inte hunnit sättasig in i svarets detaljer på den korta lid han har haft till förfogande. Avsiktenär naluriigtvis atl göra det bällre för kunderna - det vill jag försäkra ToreNilsson och övriga ledamöter av kammaren. Jag försäkrar också att det inte ärfråga om att genomföra en schematisk lösning, som skall gälla för hela landet.Här är det fråga om att försöka finna en form, som är speciellt avpassad tillglesbygden, där avstånden är stora. Fördelarnamed det akluella systemet skulle vara alt man får fiera postombud som tär handom postväskorna. Man får därigenom kortare avstånd mellan de individuellakunderna och den plats där väskan öppnas. Vidare får man genom innerväskornamöjlighet att dels bevara brevhemligheten, dels med avier försnabbapenningförsändelser, paket och sådanl. Jaghar de olika typerna av väskor tillgängliga här i huset, och jag skall gärnaefter frågestunden visa dem för och försöka beskriva tankegångenbakom hela systemet. Någrabeslut är ännu inte fattade, men försöksverksamheten har utfallit bra. De somhar deltagit i försöksverksamheten, byborna i , säger att del fungerarmyckel bättre än de någonsin kunde tro närde försl ställdes inför förslaget. Det är väl att hoppas all vi skall få sammaerfarenhet, om del här nu skall genomföras. TORENILSSON (m): Jag beklagar om fattade det så atl jag tyckte illa omsvaret därför alt han hade arbetat med det och giort del långt. Tvärtom, detärjag mycket lacksam för, men om man har på sig alt tacka försvarel är det väldigt svårt all från det här papperet ta fram det man ville taupp. Kommunikationsministernsäger atl schemat inte är generellt, men enligi skrivelsen från postverket synsdel som om del fanns en plan som skulle slå lika för hela . De behörigaoch ansvariga i Kinma har förstått talet om korta avstånd och tittat på hur detskulle slå, och de är överens med befolkningen om att det inte är så bra. Närdet gäller Åseletområdet, som nämnde, så harjag här tidningsurklippfrån och , där just befolkningen ide områden som del är fråga om säger all det inte har blivit bällre. Här finnsdel alltså olika uppfattningar. Dessutom har postOänslemännen där uppe iskrivelse påstått alt det, då det gäller paket, tvärtom skulle bli enförsening. Det kan hända att det som sade om de här nya finaväskorna håller streck när det gäller pengar. Men i skrivelsen lillpolisstyrelsen säger postOänslemännen precis tvärtom. Detär, somjag nämnt, mycket svårt alt på den här korta repliktiden hinna säga mer.Men jag vill upprepa atl jag tror att jag känner kommunikationsministern rättom jag säger atl det här kommer han att se noga på och jämföra de gamla och denya förhållandena just med tanke på Kinina och kanske inte med . Jag lovarTore att jag skall tänka noga på detla. BelräffandeÅselelfallet ärdet så att i Ool var man missnöjd. Del var då del nyasysiemel infördes. Men siod det i en artikel i tidningen , som hade rubriken går ju bra-Onödig osämja, atl del sedan var stor osämja men att man nu är nöjd. Del ftingerar rikligtbra, säger en man som heter och som var en av dem som gick i spetsenför kravet på en annan organisation tidigare. Delvisar alt inställningen inte enbart är negativ sedan man fått erfarenhet av detnya systemet. Detär klart atl vi noga skall följa denna försöksverksamhets vidare utformning ochde erfarenheter som man kan få av den. TORENILSSON (m): Tidningen ges ut i och jag har inte lästjust den där artikeln, men jag har en tidningsartikel i från med rubriken över sämre Omalternativ sysselsättning vid nedläggningen av postverkets stans-filial i Vidare finnsdet i nr 15 av tidningen ett reportage frånHelgebodalbrs i om hur postens kunder där har ansett att vad som skettpå serviceområdet är en försämring. Del är kanske inte helt jämförbart, men delvisar att detta att tänka uppifrån på folkets vägnar skall man vara mycketförsiktig med både inom postverket och inom departementet. Jagtror atl även om det är vinster med den nya ordningen så är det skenbaravinster. Även om de människor del gäller- del ärett myckel tåligt folk-såsmåningom finner sig i det nya systemet och kanske t. o. m. säger alt del gårbra -ja, nästan bättre, så harjag en stark känsla av att det är olyckligt omman alltför starkt betonar att vi vet bättre, och det här är en ekonomiskvinst. Särskiltönskar jag atl man skall inse all del stora antalet lösväskor i betyderen fördyring. Överläggningenvar härmed slutad. § 4Om alternativ sysselsättning vid nedläggningen av postverkets stansfllial iKisa KommunikationsministernBO erhöll ordel för atl besvara () den 17 majanmälda fråga, 1977/78:472, och anförde: har frågal omjag är villig all redovisa vilka ålgärder som har vidlagils eller evenluelllkan komma atl vidtas föratt lokalisera annan statlig verksamhel lill Kisa .somersällning för sysseisäitningsbortfallet vid nedläggningen av postverketsstansfilial. Sommaren1977 sammanträffade jag i Kisa med representanter för bl. a. kommun,och arbetsmarknadsmyndigheterna. Jag förklarade dä atl jag skulleundersöka om de verk som lyder under hade någonverksamhet som kunde lokaliseras till kommun. har delinom kommunikations-verken inte beftinnils vara någon verksamhel ellerverksamhetsdel som är lämplig alt nyelablera eller överföra lill Kisa. Jag villemellertid framhålla atl i mina fortlöpande kontakter med berörda verk ärfrågan om lokalisering av arbetsplatser lill Kisa alhjämt aktuell. Enförklaring till atl någon ersättningsverksamhet ännu inte har kunnat finnasligger bl. a. i den nuvarande ringa expansionen av statlig verksamhel. I frågaom flyttning av befintlig verksamhel är en sådan åigärd självfallet förenad medstora ölägenheter inte minsl av personalpolitisk natur. Regeringenbeslöt att kommun t. o. m. skallingå i den s. k. grå zonen. Detta betyder att stalligl regionalpolitiskt stödkan utgå till förelag som överväger en elablering eller utvidgning av befintligverksamhel i . Någol sådant stöd har ännu inte beviljats något företag ikommunen, men jag kan försäkra atl regeringen i en posiliv anda skall prövavaOe framslällning om stöd till seriösa projekl som kan leda lill nyasysselsäitningsiillfällen i kommunen. Jag fär tacka kommunikationsministern för svarel på min fråga. Jaghar velat ta upp Kisas och kommuns problem och den roll som postverketsslansfilial har i delta sammanhang av tre skäl. För det första är kommunen av de kommuner som hardet besväriigasi i del län somjag representerar. Medtanke på att vi i länsplaneringarna har slagit fast vikten av att bevaka dennegativa utvecklingen i södra och försöka göra någol ål dennaanser vi all frågan om stansfilialens nedläggning och därmed frågan omsysselsättningen i kommun har slor regionalpolitisk betydelse. Att ävenregeringen har insett del framgår av alt våren av de kommuner som förraårel valdes ut för att ingå i den s. k. grå zonen - elt faktum som ju ävenkommunikationsministern anför här. Fördel andra betydde, såsom jag också påpekar i frågan, de 80 arbetstillfällensom stansfilialen representerade mycket för Kisa, lika myckel som 7 000 iStockholm. säger i en skrivelse :"tror inte alt poststyrelsen på det effektiva sätt som nusker i Kisa utan vittgående effekter och en utomordentligt stark ochvälartikulerad opposition skulle kunna avveckla 7 000 arbetstillfällen iStockholms kommun." Nej, del tror inte jag heller. Fördeltredje sade kommunikationsministern i sill svar till BöOe den 9december 1976 all postverket hade anmodats undersöka om något annat företagkunde etablera sig i Kisa men all denna undersökning pågick och atl det då intevar möjligl atl säga något om utgången. Ungefär samma besked fick vi när visammanträffade med kommunikationsministern i Kisa , ettsammanträde som ju kommunikationsministern också hänvisar lill i svaret. Eftersomvarken kommunen eller länsmyndigheterna hört någol om resuliaien av dessaundersökningar är del naiurligt alt man frågar sig vad de lelt till. sägerkommunikationsministern att de tyvärr ännu inte lett fram till någonling. Detlycker jag är litet märkligt och myckel tråkigt. Litet märkligt ärdet medhänsyn lill att eftersom postverket sysselsätter ca 61 600 personer ochteleverket ca 43 600 - för atl bara ta två verk som exempel -borde det väl medlitet god vilja hos de affärsdrivande verken under kommunikationsdepartementetvara möjligt atl hilta någon liten verksamhet förett 80-tal personer.som kundeförläggas till Kisa. Mycket tråkigt ärdet med tanke på hur glada kisaborna varöver stansfilialens verksamhet och det fakium atl den successivt byggdes ulmellan 1966 och 1972 samt hur mycket man hoppades att få ha den kvar och, närdetla inte gick, hur mycket man önskade få en ersättningsindustri. Tråkigtär det också med tanke på alt del slogs fast i del regionalpolitiska beslul somriksdagen fattade att en mera decentralislisk inriktning avregionalpolitiken förutsätter all den statliga affärsdrivande Omalternativ sysselsättning vid nedläggningen av postverkets stansfilial i Omautomatiska telefonsvarare på järnvägsstationer verksamheten ocksåplaneras in i den. Delpositiva i det här svaret är att kommunikationsministern säger atl frågan ännuinte är avförd från dagordningen, utan atl arbelel med att skaffa Kisa någonersättningsindustri fortsätter. Jag hoppas att det arbelel omfattar såväleventuell nyetablering som eventuell överföring av verksamheter. Jagönskar kommunikationsministern varmt lycka lill i det här arbetet. Jag gör detdesto mer .som jag är övertygad om att kommunikationsministern skulle bli likaglad som alla andra för en positiv lösning av problemet. Överiäggningenvar härmed slutad. § 5 Om automatiska telefonsvarare på järnvägsstationer