prot · G10980 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:80 § 1 Justerades protokolletför den 7 innevarande månad. § 2 Föredrogs ochhänvisades 1977/78:1751till näringsutskottei 1977/78:13 med anledningav propositionen 1977/78:100 såvitt gäller anslag tillutbildningsdepartementet m. m. 1977/78:14 med anledning av propositionen1977/78:101 med förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /78 såvitt gäller 1977/78:13 med anledningav propositionen 1977/78:101 med förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /78 såvitt avser Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §4 Förlustutjämning vid inkomsttaxeringen Föredrogs skatteutskottets betänkande 1977/78:20med anledning av propositionen 1977/78:79 om ändrade beskattningsregler förkoncernbidrag m. m. jämte motioner. Regeringen hade i propositionen 1977/78:79(budgetdeparlementei) föreslagit att anta vid propositionen fogadeförslag till 1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1978:370), 2. lagom ändring i förordningen(1960:63)omrätt till förlustutjämning vid taxering för inkomst. Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionen föreslås enändring i bestämmelserna om.kommunal beskattningav koncernbidrag. F. n.gälleralt koncernbidrag,som utges förall läcka förlust hos det mottagandeförelaget, i vissa fall inte för avräknas mot föriusten vid den kommunalataxeringen. I stället beskattas det mottagande företaget kommunalt för helabidraget. föreslås att regeringen skall fö möjlighetatt medge alt sådana koncernbidrag får kvittas mot förluster i särskiltangelägna fall, t. ex. när föriustföretagets verksamhet har väsentlig betydelseför sysselsättningen på en eller flera orter. Sådant medgivande avses kunnalämnas i fråga om koncernbidrag som har utgivits eller senare år. Vidareföreslås att regeringen på ansökan skall kunna föreskriva att statligt stöd,som utgår till företag i vissa krisdrabbade branscher eller som utges avregionalpolitiska skäl i form av lån med s. k. villkoriig återbetalningsskyldighet,vid inkomsttaxeringen skall jämställas med statsbidrag. Delta innebär inte attden avtalade skyldigheten för mottagaren att återbetala erhållna medel rubbas.Den nya bestämmelsen avses kunna tillämpas på stöd som har beviljats under år1977 eller . Slutligenföreslås att liden för skattemässig förlustuljämning skall förlängas föraktiebolag och ekonomiska föreningar från sex till . Förlängningen skallomfatta förluster för vilka avdrag annars skulle ha kunnat medges senast vid1977 års taxering." Idelta sammanhang hade behandlats de med anledning av propositionen väcktamotionerna 1977/78:952 av ErikHovhammar m. fl. (m, c), 1977/78:976av m. fl. (vpk), vari hemställts alt beslutade avslåregeringens proposition 1977/78:79 punkten 2 vad avsåg ändring i förordningen(1960:63) om rätt till föriuslutjämning vid taxering för inkomst, och 1977/78:978av m.fl. (s), vari hemställts att skulle avslå propositionensförslag till lag om ändring i förordningen (1960:63) om rätt tillförlustutjämning vid taxering för inkomst. attriksdagen med avslag på motionerna 1977/78:952, 976 och 978 skulle anta vidpropositionen fogade förslag till 1, lagom ändring i kommunalskaltelagen (1928:370) med den ändringen att anvisningarna till 19 S skulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse, 2. lagom ändring i förordningen (1960:63) om rätt till föriuslutjämning vid taxering för inkomst. Reservation hade avgivits av , , , i , , (samtliga s) som ansett att utskottet beträffande ändringarna ilörlustutjämningsförordningen bort hemställa attriksdagen med bifall till motionerna 1977/78:976 och 978 samt med avslag påmotionen 1977/78:952 skulle anta det vid propositionen fogade förslaget tilllag om ändring i förordningen (1960:63) om rätt till förlustutjämning vidtaxering för inkomst med den ändringen att 3 § skulle erhålla av reservanternaföreslagen lydelse. I det härbetänkandet behandlas förslag till vissa ändringar av beskattningsreglerna förkoncembidrag. Densocialdemokratiska gmppen i skatteulskoltet har inte ansett sig kunnatillstyrka den del av regeringens förslag där man avser alt föriänga liden förskattemässig föriuslutjämning för aktiebolag och ekonomiska föreningar. Somframgår av betänkandet innebär regeringens förslag en föriängning av denna lidfrån sex till . Motivetfören sådan föriängning anges vara alt ett antal förelag på grund av detansträngda lägel inte skulle kunna utnyttja sin rätt till föriuslutjämningunder den föreskrivna sexårsperioden. motion som ligger till grund för vår reservation har vi erinrat om att åren1974 och 1975 var mycket goda vinstår för de flesta företagen med åtföljandegoda möjligheter till resultalutjämning. Många förelag hade då bmtlovinster,som gav utrymme för maximala av- och nedskrivningar. Eftersom föriusterna ihuvudsak måste hänföras till tiden återstår dessutom alltjämthuvudparten av den tid som gäller för rätlen till föriuslutjämning, alltså sexår. Vihar också i motionen och i reservationen påtalat att en föriängning av lidenför enbart aktiebolag och ekonomiska föreningar skulle innebära alt dessaskatteregler skulle bli olika för olika typer av förelag. Aktiebolag ochekonomiska föreningar skulle fö gynnsammare regler än mindre företag, och detär, enligt vår mening, orikligt från principiella utgångspunkter. Vi har jualltid hävdat all skattereglerna så långt möjligt bör vara konkurtensneu-trala. Detfinns således, enligt vår mening, inte tillräckligt starka skäl för alt göraden ändring som föreslås av regeringen och som tillstyrkts avskatleul-skottels majoritet. Vi har därför i vår reservation yrkat på altsexårsregeln skall gälla även i fortsättningen. Jagber därför, hert talman, att få yrka bifall till den vid skatteutskottetsbetänkande fogade reservationen av och övriga s-ledamöter. (vpk): I vår motion yrkar vi avslag på regeringens förslag om ytterligare lidför föriuslutjämning. Regeringens politik har gått ut på altöverföra skattebördorna i än högre grad på de lönearbetande och underiätta förkapiialislema. kommunisterna accepterar inte en sådan politik. Vihar i flera motioner i stället angivit alternativ, som visar hur ettskattesystem skall se ut. Ett skattesystem som underiätlar för denlönarbe-tande klassen och som lar ifrån dem som på olika sätt undandrarsig beskattning, lagligt eller olagligt. Dendjupa kapitalistiska kris som landet befinner sig i vill borgarregeringenförsöka lösa med alt ytteriigare underlätta kapitalisternas profitjakt. Detaren politik som drabbar de människor i samhället som har det sämst. företagsamhet skall såmycket som möjligt befrias från skyldigheter - del tycks vara mottot i kanslihuset. Sänkningav arbetsgivaravgifter, indexreglering av skatteskalorna, höjning av momsen,minskning av livsmedelssubvenlionema m. m. - allt i syfte att försämra för denstora delen av människorna, för barnfamiljerna, pensionärerna och det stora flertaletav lönarbetarna. Sänkning av dessas standard till förmån för ytterligarevinstmöjligheter och skaltefiykt för ett fåtal - detta är den beska medicin somkapitalets springpojkar bär fram. Vpkföreslåren helt annan medicin för att lösa krisen. Den har till syfte att iföriängningen fö slut på dessa ständigt återkommande och fördjupade kriser. Enpolitik i arbetarklassens tjänst innebär inskränkningar i storfinansensmöjligheter till utsugning av människor och spel med samhällets ekonomi. Denoordning som detta system utgår från tjänar endast de kapitalstarka. Dettasyslem tjänar dem som utnyttjar andra för sin egen . Det tjänar dem somutsuger andra och därigenom - förutom kapital - också erhåller makt översamhällsapparaten. En ökning av föriustavdragens tidsmarginaler från sex är ett led all tjäna dessa utsugare. Del är ett led i skapandet av ännufler tillfällen för de redan besuttna all skatteflykta. Fören del år sedan logs ett beslut på en att utreda möjligheterna altgenom fonder komma åt en del av kapitalbildningen i förelagen. Syftet var dåatt försöka begränsa kapitalisternas rörelsemöjlighe-ler. Debatten om dettaökade när de s. k. övervinsterna blev aktuella i storföretagen. "Övervinster" är ett konstigt begrepp, men det syftar helt enkelt påen ovanligt stor vinst. Under de rekordår som storfinansen då hade kom ingetförslag om förkortning av eller inskränkning i föriusluljämningen, men närkapitalismen är i kris skall olika åtgärder till för alt garantera de privatakapitalintressena profiter. Då tar man också tillfället i akt alt isysselsättningens namn stärka det privata utsugningssyslemet. Detre skatieutredningar som lagt fram sina betänkanden under fjolårets sistamånader ger inte heller några förslag om skärpningar eller förändringar avkapitalets rörelsefrihet. Närden nya regeringen trädde till sade den i regeringsförklaringen alt privat ochstatlig maktkoncentration skall motverkas. Vad har det blivit av dennautfästelse? För oss kommunister framstod det talet som lika falsktsom kärnkraftslinje. Ni gav lomma löften. Politiken har i ställetunder visat alt meningen med valfläsket var precisden motsatta. Istället för lättnader för kapitalel, och då framför allt storfinansen med husetWallenberg i spetsen, måste skärpningar till i skattesystemet och ett radikaltnytt skattesystem utformas - ett skattesystem som i stället skapar rättvisa åtmänniskorna och ett slut på fötalels maktmissbruk. Delär av den orsaken som vi avstyrker denna del av regeringspropositionen. Jagyrkar därför bifall till reservationen, vars yrkande innebär avstyrkande påsamma punkt som vi avstyrker i vår motion 976. I den proposition som vi nu behandlar framläggs tre olika förslag. Vadgäller föreslagna ändringar i bestämmelser om beskattning avkoncernbidrag samt taxering i samband med lån med s. k. villkoriigåterbelalningsskyldighet föreligger inte delade meningar. Däremothar - som har verifierats från denna talarstol - motioner väckts i anledning avdel tredje avsnittet med förslag om föriängning från sex till av denperiod, inom vilken aktiebolag och ekonomiska föreningar har rätt att göraföriuslutjämning. och har här talat för avslag påregeringens förslag i den delen. Regeringensförslag gmndar sig på alt det i nuvarande ansträngda läge finns företag i fierabranscher som löper påtaglig risk att inte kunna utnyttja rätten tillföriuslutjämning . Det gäller ofta relativtnystartade företag som haft stora initialkostnader under de närmast föregåendeåren och som på grund av rådande lågkonjunktur inte uppnår lönsamhet så snansom normalt hade kunnat påräknas. Det kan också antas, anför regeringen i sinproposition, att företag i utsatta branscher i åroch under de närmast följandeåren redovisar föriusler som inte hinner utnyttjas . Imånga fall kan det ha stor betydelse för företagens framlida utveckling attföriuslavdragel inte går föriorat. Självfallettorde det som reellt underlag för regeringens bedömning i del fallet finnaserfarenheter från konkreta fall i verkligheten. Enutvidgning av möjligheterna all utnyttja rätten till föriustavdrag kan i mångafall avsevärt öka företagens ekonomiska stabilitet och utveckling och dessfömlsättningar all fortsätta sin verksamhet och därmed också ge fortsattsysselsättning. Administrativtär del också relativt enkelt all göra denna förlängning, eftersom deklarationerfrån aktiebolag och ekonomiska föreningar redan med nu gällande bestämmelserförvaras än deklarationer från enskilda företag. har yrkat bifall till den reservation som är fogad vidulskotlsbetänkandel. I reservationen omnämns exempelvis all de goda åren 1974och 1975 för de fiesta förelag gav så stora vinster, att den nuvarande periodenför rätt till föriuslutjämning inte utgör något problem för dem just . Tilldet kan väl sägas att alla förelag inte hade möjlighet att skapa reserver underde åren. Men de föriuster som reservanterna ändå erkänner har uppkommit 1975och 1976 är som bekant betydande. I reservationen hävdas att man ändå har fyraår på sig för alt utjämna de föriusterna. Men med hänsyn till den utvecklingsom vi nu kan förutse och framöver kan företagen knappast räkna medalt hinna utjämna dessa föriuster under . Det är mycketstor risk för att så inte kommer att ske, och jag tror därför attpropositionens och utskottets mening är riktig. Jagkanske här skall säga till att jag inte har anledning att gå inpå den principiella diskussion som han tog upp om skatleproblematiken ochföretagen. Jag vill dock bestrida att en sådan åtgärd som vi nu diskuterar skulleleda till en övervällring av kostnader på de anställda; tvärtom hävdar jag -och jag har stöd för den meningen hos många av de anställda - att om man kan geföretagen ökad ekonomisk stabilitet och möjligheter att utvecklas är det ocksåden bästa garantin för de anställdas trygghet. annan motion, som har väckts av och där f ö. jag finns medbland undertecknarna, har på denna punkt föreslagils attföriustutjämningsperioden skulle förlängas till även för fysiskapersoner som driver jordbmk eller rörelse. Motiven är alt bestämmelserna förförelag bör vara likformiga, oavsett om företagen drivs i olika företagsformer,samt att del inte kan uteslutas att det finns behov av längre utjämningsperiodäven för företag som drivs som enskild firma eller handelsbolag. Utskottet hardock ansett alt detta skulle medföra stora administrativa svårigheter. Detskulle då erfordras antingen att man införde krav att laxeringsmaterialetskulle förvaras även för sådana förelag - vilka är ganska många -eller också att man införde en möjlighet att fastställa föriusternas storiekinnan deklarationerna förstörs. Delta är en stor administrativ apparat.Dessutom synes del enligt utskottets mening vara tveksamt om det finns så stortreellt behov av föriuslutjämning alt hos företag somdrivs som enskild firma, men utskottet har uttalat all frågan bör omprövas, omsådana behov skulle uppstå. Isamma motion har också yrkats på en utredning om fömansförelagens rätt altutnyttja föriustavdrag med översyn av de bestämmelser som säger all sammapersoner skall ha ägt samtliga aktier eller så gott som samtliga aktier vidsåväl föriuslårels ingång som vid utgången av del år då föriustavdrag yrkas. 1avvaktan på utredningens resultat föreslås i motionen alt dispensmöjlighetfrån nämnda regler införs i vissa fall. Utskottetvill inte förneka alt det i enstaka fall vid ägarbyten kan förefalla rimligtatt föriustavdrag för utnyttjas. Man är dock inte beredd alt ulan närmareutredning tillstyrka den föreslagna provisoriska ändringen enligt motionen ulanförutsätter att frågan prövas i samband med ställningstagandena tillförelagsskalleutredningens förslag. Med detta, herr talman,vill jag yrka bifall till utskottets förslag. (vpk): vill inte gå in i någon principdiskussion. Jag harförståelse för all en centerpartist aktar sig noga för det i dagens läge! Hansade att del beträffande koncernbidragen inte föreligger några delade meningar.Jo, det gör del, även om man kanske inte vid alla tillfällen framför dem i formav motioner. Vihar bedömt frågan så, att man inte kan komma åt den verkliga kärnfrågan,oavsett om vi behåller nuvarande system eller om vi inför den förändring som nuföreslås av regeringen. I det lägel har vi inte framlagt någon motion. Däremothar vi inte samma uppfattning som och övriga borgeriiga partier iden här frågan. Istället har vi i fiera andra motioner lagt fram alternativ till ett annatskattesystem med förslag till hur det skall utformas, och i ett sådantalternativ finns inte det härförslaget med. Beträffandeden principiella diskussionen, som av förklariiga skäl inte villegå in på, är det ju så, att även en föriängning av förlustavdragsperioden frånsex till gör att man underiätlar för förelagen när det gäller skatterna.Minskar vi skatterna i ena ändan, så måste vi naturiigtvis skaffa fram skatteri andra ändan, och då blir det de anställda som drabbas- inte bara anställda ide förelag som kan komma i fråga för föriuslutjämning ulan också övrigaanställda. berörde tryggheten i anställningen, och del kan naturiigtvis varaintressant. För tryggheten i anställningen tror jag inte det är någon störreskillnad om man ändrar mellan sex och när det gäller föriuslutjämning.Tryggheten i anställningen finns bara inte i del rådande systemet. Det tyckerjagbevisasdagligen i pressen,därdet talas om nedläggningar, inskränkningar iverksamheten osv. på gmnd av dålig lönsamhet eller andra omständigheter. Det ärju här fråga om företagsekonomisk lönsamhet - när de privata intressena inteanser att man skall driva någon industri, någon tillverkning eller liknandeverksamhet. Men den företagsekonomiska bedömningen borde helt naluriigl inte föligga till gmnd för beslut om humvida man skall upprätthålla produktionen. Detmåste ju vara en samhällsekonomisk bedömning, ett behov hos människorna,vilken skall vara styrande och inte en privat spekulation. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels utskottets hemställan med den ändring däri som föreslagits ireservationen av m. fi., och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 20 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föreslagits ireservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då TageJohansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 160 Nej - 141 1977/78:21 med anledningav propositionen 1977/78:78 om försäljningsskatt Patentlagen,m. påmotorfordon m. m. jämte motion 1977/78:22 med anledning av propositionen1977/78:18 om protokoll mellan och omersättning för bortfall av kommunalskatt i vissa fall1977/78:23 med anledning av propositionen 1977/78:101 med förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /78 i vad avser förvärv av aktier i och spritcentralen 1977/78:18 med anledningav propositionen 1977/78:100 såvitt avser anslag tilljustitiedepartemenlel m. m. 1977/78:19 med anledning av propositionen1977/78:100 såvitt gäller anslag tillersättning för personskador på grund av brott, m. m. 1977/78:20 med anledningav propositionen 1977/78:101 med förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /78 såvitt avser Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §6 Patentlagen, m. m. betänkande 1977/78:10 med anledning av propositionen 1977/78:1om ändring i patentlagen (1967:837), m. m. jämte motioner. I propositionen 1977/78:1hade regeringen () - efter hörande av lagrådet -föreslagit att dels anta i propositionen framlagda förslag till 1. lag om ändring i patentlagen (1967:837), 2. lag om erkännande av vissa utländska avgöranden påpatenträttens område m. m., 3. lag om ändring i lageri (1946:816) ombevisupptagning åt utländsk domstol, 4. lag om ändring i lagen (1971:1078) omförsvarsuppfinningar, 5. lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet ochprivilegier i vissa föll, 1. den i avslutadekonventionen om patentsamarbete med därtill hörande tillämpningsföreskrifter, 2. den i avslutadekonventionen om meddelande av europeiska patent (den europeiskapatenikonventionen) med därtill hörande tillämpningsföreskrifter och protokoll, delsförnya sitt godkännande av den i avslutadekonventionen om förenhetligande av vissa delar av patenträtten. Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes bl. a. följan- Nr 80 Patentlagen, m. m. "Ipropositionen föreslås alt godkänner konvention ompatentsamarbele och europeiska patentkonvenlion. Syftetmed dessa konventioner är främst alt undvika en del av det dubbelarbete som fn. utförs då en uppfinning patentsöks i flera länder. Enligt konventionen ompatentsamarbele är det möjligt alt söka patent i en eller fiera av defördragsslutande staterna genom en s. k. internationell patentansökan. Ensådan ansökan blir föremål för central nyhetsgranskning vid en nationellpatenlmyndighet eller internationell organisation som har utsetts alt ulförasådan granskning. När sökanden har fått utlåtande över granskningen, kan han taställning till om han vill återkalla ansökningen eller fullfölja den och få denprövad i någon eller några av de stater som den omfattar. Konventionen gerockså sökanden möjlighet att få en förberedande patenterbarhetsprövning av ansökningenutförd. Om han fullföljer ansökningen, prövas den i vanlig ordning av deberörda nationella patentmyndigheierna. Resultaten av nyhetsgranskningen och aveventuell förberedande patenterbarhetsprövning är inte bindande för denationella patentmyndigheterna. Det centraliserade gransknings- ochprövningsförfarandet syftar bara till att underlätta dessa myndighetersfortsatta handläggning av ansökningen. Konventionen nödvändiggör inte någraändringar i de fördragsslutande staternas materiella palenilagstiftning. Enligtden europeiska patentkonventionen skall ett europeiskt paientverk upprättas.Detta skall ha sill säte i . Det europeiska patentverket skall handläggaoch pröva ansökningar som görs enligt konventionen och meddela patent för eneller flera av de fördragsslutande staterna. Konventioneninnehåller en fullständig reglering av förutsättningarna för att europeisktpatent skall kunna meddelas. Europeiskt patent skall i princip, i stat sompatentet avser, ha samma rättsverkan som ett nationellt patent. Motsvarandegäller i fråga om rättsverkan av europeisk palenlansökan. Konventioneninskränker inte de fördragsslutande staternas rätt att ha egna patentverk sommeddelar nationella patent för vederbörande stat. Lagförslagen innebär bl. a. följande. Visskodifiering föreslås av gällande rätt beträffande vad som kan patenteras.Vidare föreslås vissa ändringar av patentlagens bestämmelser rörande innehålleti den ensamrätt som ett patent ger. Institutet tilläggspatent upphävs.Giltighetstiden för patent föreslås föriängd från 17 till . Vissa nyagmnder för ogiltighetsförklaring av patent införs i patentlagen. Lagförslagen harutarbetats i nordiskt samarbete. Enligt förslaget bemyndigas regeringen att bestämmanär den nya lagstiftningen skall träda i kraft." I delta sammanhang hadebehandlats dels de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1977/78:29 av Hans Alsénm. (s). Onsdagenden 15 febmari 1978 Patentlagen,m. 1977/78:30av ()och (), vari hemställts alt hosregeringen begärde utredning och förslag om all de nuvarandestrafföeslämmelserna i patentlagen ersattes med bestämmelser om vite, dels den under allmänna motionstiden vid \916/11års väckta motionen 1976/77:656 av (). dels de under allmänna motionstiden vid 1977/78 årsriksmöte väckta motionerna 1977/78:524av (), vari hemställts att hos regeringen begärdeatt åtalsbestämmelserna i 57 § patentlagen översågs, och 1977/78:525av (), vari hemställts att hos regeringen begärdeutredning om skärpt skadeståndsplikt vid patentintrång. 1. beträffandeproduktpatent på livs- och läkemedel avslå motionen 1977/ 78:29, 2. beträffandeden i MiJnchen avslutade konventionen om meddelande av europeiska patent (den .europeiska patenikonventio nen) delsanta 11 kap. i det genom propositionen 1977/78:1 framlagda förslaget till lagom ändring i patentlagen (1967:837), delsgodkänna konventionen med därtill hörande tillämpningsföreskrifter ochprotokoll, 3. beträffandeden i avslutade konventionen om patentsamarbele (samarbetskonventionen) dels anta 3 kap, förslagettill lag om ändring i patentlagen, dels godkänna konventionen med därtillhörande tillämpningsföreskrifter i enlighet med vad utskottet förordat, 4. beträffande sanktionssystemet med anledning avmotionerna 1977/ 78:30,1977/78:524 och 1977/78:525 som sin mening ge regeringentill känna vad utskottet anfört om en översyn av patén t processen ochsanktionssystemet inom patenträtten, 5. anta de genom propositionen framlagda lagförslageni den mån de inte omfattades av utskottets hemställan ovan under 2 och 3, 6. beträffande uppfinnarstöd avslå motionen1976/77:656,