prot · G109117 · 1977-12-31 00:00:00 — Vi anser att ettreellt samhälleligt planmonopol, som inte begränsas av ekonomiskavinstintressen, måste skapas - ett planmonopol som även kan lösa grundläggandeproblem inom markprisulvecklingen. Bostadsmarknadenkan inte få fungera som en fri konkurrensmarknad -del går inte att förena meden bostadspolitik med ett riktigt socialt innehåll. Detta gäller alla led påbostadsmarknaden - från mark och kapital till del färdiga huset. Man måstedärför göra slut på ell system som bygger på vinsi-och profitintressen. Vårt parti har alltsedan1930-taleis början tagit olika initiativ och ställt förslag i syfte alt bekämpamarkspekulalion, att underlätta för kommunerna att äga mark och att upplåta denmed tomträtt. Den försämring som genomfördes av riksdag, mot vårlpartis röster, genom förkortningen av amorteringstiden för markförvärvslån varolycklig och har fött negativa konsekvenser för kommunerna. Ett stort antalkommuner, och andra sakkunniga har också vid olika tillfällenpåtalat detta och föreslagit en återgång till vad som gällde ,nämligen en längre amorteringstid. En återgång till längre amorteringstider ochen utökning av den amorterings-fria tiden för markförvärvslån menar vi måslegenomföras utan dröjsmål. Civilutskoltet anför i sill betänkande nr 24, som vinu behandlar, i den mycket knapphändiga motiveringen för avslag på vår motionatt enligt utskottets mening frågan inte tillförts några nya synpunkter. Jagvill nog i det sammanhanget hävda att det i motionen anförts nya synpunkter.Bl. a. ges här exempel på krav på mark för delvis nya och utökade ändamål. Utskottetförbigår också helt frågan om vilken positiv betydelse en förlängning av amorteringstiden och tiden för amorteringsfrihet skulle fö för kommunernas markförsörjning och för kommunernas ekonomi. Det handlar här om vikliga frågor och problem både för kommuner och för enskilda människor som bostadskonsumenler. Frågornas karaktär och det sätt på vilket de löses har ett klart samband med bl. a. boendesegregationen och för långt gående sociala konsekvenser. Förslagen borde enligt vår mening, inte minst mot bakgrunden av de försämringar som skett fr. o. m. 1976, ha blivit 152 föremål för en utförtig behandling, som redovisas ibetänkandet. Denönskade ökningen av lån för kommunernas markförvärv som vi Nr 117motionärer vill åstadkomma har inle följts upp i motionen med något konkret Onsdaeen den delyrkande om en vidgning av beslutsramens 208 milj. kr., mendenna p r,j| 1970 beslutsram ger som bekantutrymme för en långivning som är 33 milj. kr. störreän långivningen förföregående budgetår. Såvitt vi harkunnat finna ger Marktörvärvslån vidareden behållning som finns i lånefonden för kommunala markförvärv och deamorteringar som tillkommer utrymme för en sådan ökning som vi föreslår. Föralt markera behovet av etl ökat kommunalt markförvärv och med stöd avlångivningen har vi emellertid föreslagit att investeringsanslaget /79 skall höjas med 50 milj. kr. till 100 milj. kr. Det är f ö.bara 5 milj. kr. mer än vad bostadsslyrelsen har kommit fram lill i sinberäkning av anslagsbehovet. Jag vill meddel anförda yrka bifall till motionen 861. KJELLMATTSSON (c): Förslagen i regeringens budgetproposition och de yrkanden som harställts på det bostadspolitiska området från olika partier och av olikamotionärer skall vi i utskottet ta upp i ett belänkande som kommer attbehandlas i kammaren senare under delta . De bostadspolitiska ärendensom har behandlat och det som redovisas i detta betänkande ärspecialfrågor. I betänkandet nr 24 behandlas markförvärvslånefonden och villkorenför lån ur denna. Delär riktigt som nämnde att villkoren för lån ur markförvärvslånefondenändrades av riksdag. Amorteringstiden förkortades frän tio till sjuår. I samband med förändringar av de bostadspolitiska instrumenten, bl. a.införandel av markvillkoret, menade man att det inle fanns anledning förkommunerna att ha så stor markreserv som de tidigare haft. Trotsatt vpk nu genom inlägg här i rätt stor utsträckning tar uppbostadspolitiska frågor i största allmänhet skall jag inte gå in på de välkändaargument som framförts från vpk:s sida, utan jag skall hålla mig tillmarkförvärvslånefonden. Vpkyrkar på nytt att amorteringsvillkoren skall förbättras på det sätt somföreslås i motionen 861. Då hänvisar vi emellertid lill bl. a. det som jagredan har nämnt, nämligen motiven för ändringen vid riksdag och attdet därefter inte har tillkommit någonting nytt som gör att vi vill ändraamorteringsvillkoren på det sätt som motionärerna föreslår. Att man bör fögynnsammare villkor kan naturligtvis alltid av låntagaren framställas såsomönskvärt och angeläget, men vi avslog dessa önskemål vid föregående ,bl. a. med hänvisning lill - utöver det jag redan har nämnt -budgetmässigaavvägningar. Närdet sedan gäller regeringens möjlighet all bevilja markförvärvslån är ramen på 208 milj. kr. Mot beräkningen 208 milj. kr. har inga erinringar framförts. Däremot vill man på vpk-håll höja investeringsanslaget med 50 milj. kr. Det har emellertid ingen betydelse i verkligheten, utan 153 Nr 117 styrande föromfattningen av långivningenär beslulsramen,och mot denhar. Onsdagenden "" " '' '"" erinran riktats. 12 anril 1978 '" detta yrka bifall lill utskoltels hemställan. Markförvärvslån LARSWERNER (vpk): säger att kommunerna inte behöver ha stor markreserv pågrund av de bostadspolitiska intentioner som anfördes när beslutet fattades1975. Jag delar inle den uppfattningen. Jag menar att kommunerna oavsett ombostadspolitiska intentioner anförs som skäl eller inte - eller kanske därföratt man anförde dem - behöver minsl lika stor markreserv nu som . Resonemangetom beslutet av ram kontra invesleringsanslag kanske är ointressant i och försig, eftersom man varken i regeringen eller i civilutskoltet är beredd altföreslå några sådana förändringar av lånemöjligheter eller villkor som enligtvårt partis uppfattning och mening skulle behövas för att bl.a. kunna fullfölja intentionerna i fråga om markvillkoren. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 861 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i belänkandet nr 24 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 861 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 861 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 24 mom. 5 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 861 av m. fl. Inrättandeav ett aktiebolag för export av tjänster till Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: §5 Inrättande av ett aktiebolag för export av tjänster till Föredrogs näringsutskottets betänkande 1977/78:44med anledning av propositionen 1977/78:101 med förslagom tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /78 i vad avser teckning av aktier i ett bolagför export av tjänster till jämte motion. Ipropositionen 1977/78:101 bilaga 8 () hade regeringenunder punkten 2 (s. 34) föreslagit att till Teckning av aktier i etlbolag för export av tjänster till på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /78 under fonden för statens aktier anvisaett investeringsanslag av . Riksdagenbeslöt (prop. 1976/77:83, NU 1976/77:47, rskr 1976/ 77:332) attstaten skulle bilda etl bolag tillsammans med näringslivet för försäljning avtjänster till . Bolagets uppgift skulle vara att mot betalning ställasvensk kompetens och kapacitet inom tjänstesektorn till förfogande föru-länderna. Bolaget skulle till en början vara inriktat mot utbildningsområdetmen skulle senare kunna vara verksamt inom hela den tjänstesektor somoffentliga myndigheter var ansvariga för. Det skulle ha karaktären av ettkonsultbolag och bedrivas på affärsmässiga grunder. Regeringen hade i samarbetemed undersökt frågor om bolagets ägarstruktur,organisation och budget. Staten och representanter för näringslivet stod nu iberedskap att bilda ett aktiebolag av vars Inrättandeav ett aktiebolag för export av tjänster till aktiekapital, som fickuppgå lill högst 10 milj. kr., staten skulle teckna hälften. Näringslivelsandel kom att ägas av ell holdingbolag som bildades av iniressentförelagen.Bland dessa fanns representanter för verkstadsindustrin, läromedelsindustrinoch konsultverksamhet. Bolaget kom att erbjuda sina tjänster lill myndigheter,organisationer och förelag i och i . 1 delta sammanhang hade behandlats motionen1977/78:1309 av m. fl. (s) vari hemställts att skulle 1. avslåregeringens förslag att lill Teckning av aktier i ett bolag för export av tjänster till skulle på tilläggsbudget 11 lill statsbudgeten för budgetåret .1977/78 anvisas ett investeringsanslag av 5 milj. 2. hosregeringen begära ett preciserat förslag om inrättande av ett helslatligt aktiebolag för export av utbildningstjänster till . allriksdagen med bifall lill propositionen 1977/78:101 bilaga 8 punkten 2 och medavslag på motionen 1977/78:1309 lill Teckning av aktier i ett bolag för exportav tjänster till på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /78 under fonden för statens aktier anvisadeett investeringsanslag av . Reservation hade avgivits av , NilsErik Wååg, , , , i (samtliga s) som ansett alt utskottet borthemställa att med bifalllill motionen 1977/78:1309 skulle 1. avslå proposilionen 1977/78:101 bilaga 8 punklen 2, 2. hos regeringen begära ell preciseratförslag om inrättande av ett helslatligt aktiebolag för export avutbildningstjänster till . Vi behandlade här i kammaren en socialdemokratiskmotion som var avlämnad med anledning av en proposition om exporifrämjandeåtgärder, i vilken regeringen begärde att få ett bemyndigande alt teckna aktiertill ett värde av 5 milj. kr. i etl bolag för export av utbildningstjänstertill . Det tänkta bolaget skulle ha ett aktiekapital av 10 milj. kr.De övriga 5 miljonerna skulle satsas av del privata näringslivet. Visocialdemokrater menar alt ell organ för export av utbildningstjänster börinrättas, men vi anser att etl sådant bör vara helslatligt. Verksamheten börinte kopplas samman med leverantörsintressen. Vi ansåg, och vi anserfortfarande,att den proposition som behandlades inle vartillräckligt klargörande vad gällde projekival eller former för samverkan medde biståndsorgan som redan fanns. Vi yrkade därför avslag i den delen påpropositionen 1976/77:83, men den borgerliga majoriteten i kammaren röstade neross. betänkande från näringsutskoitei som vi behandlar har vi åter att taställning till samma fråga. Den här gången gäller det de pengar som begärs avregeringen på tilläggsbudget II.Då vi fortfarande anser alt degrundläggande invändningarna mot projektet kvarstår, yrkar vi avslag påpropositionen 1977/78:101 när det gäller den här punkten. Vi menar att delfinns vikliga skäl för all inle falla ett beslut . I vårmolion l977/78:1309skrivervi alt förslaget om ett bolag för export av tjänster till börbehandlas i den proposition som bygger på förslagen frånindustribiståndsutredningen. Där skulle denna fråga naturligt kunna komma in idiskussionen om det bredare samarbetet med . Denna proposition häridagarna lagts på bord, men jag har inte heller i den kunnat finnaatt något mer utförligt bakgrundsmaterial för den här frågan är presenterat. Meddetta, herr lalman, vill jag yrka bifall till den socialdemokratiskareservationen vid näringsulskollels belänkande 1977/78:44. Inrättandeav ett aktiebolag export av tjänster till u-tänder Det var bara för drygt ell år sedan som regeringen begärde riksdagensbemyndigande alt teckna aktier intill 5 milj. kr. i ett bolag för export avtjänster främst inom utbildningsområdet. Isamband med behandlingen i uttalade näringsutskottet alt förslagetenligt utskottets mening var etl konstruktivt bidrag lill vår strävan att finnanya vägar för vår export. Allmän enighet rådde om behovet av della bolag. Detframkom tydligt av kammarens debatt att så var fallet. Vad oenighet uppstod omvar utformningen av bolaget. Beträffandefrågan om i vilken utsträckning som staten skulle engageras i bolagel fann mandet rimligt att de förelag som har erfarenhet av dylik export borde varaföreträdda i det bolag som skall sköta exporten. Många goda skäl talade för borde åstadkomma en flexibel organisation, där näringslivets kunskaper påområdet kunde komma lill rätt användning. följde som bekantnäringsutskotiets bedömning i dessa hänseenden. 1tilläggsbudget II omtalas att staten och representanter förnäringslivet nu står beredda all bilda del aktiebolag som uttaladesig för . Näringslivets hälftenandel av aktiekapitalet skall, somredovisas i del belänkande som behandlas , ägas av etl holdingbolag,bildat av iniressentförelagen. Delkan sålunda konstateras alt samarbeisprojektel framskridit så långl, alt delmåsle redovisas myckel starka skäl för alt avbryta delta. Reservanterna harvarken i reservationen eller på annat sätt kunnat redovisa sådana skäl. Ickeheller har del i övrigt framkommit några sådana upplysningar i ärendet som kanmotivera ett ändrat ställningstagande från utskottels sida. Vad sedan gällerden information om bolagetsorganisalionoch planerade verksamhet som utskottetbegärde i samband med behandlingen kan dessa skyldigheter ansesfullgjorda genom all föreirädare för inför utskottet harlämnat upplysningar i ärendet. Jag ber därför, herrtalman, all få yrka bifall lill ulskolleis hemsiällan. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskoltels hemställan, dels reservationen av IngvarSvanberg m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr44 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Wivi-AnneRadesjö begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: §6 Föredrogs finansutskottets belänkande 1977/78:21 med anledning av ipropositionen 1977/78:100 framlagda förslag såvitt avser de kungl. hov-ochslottsstaterna jämte motion. Idenna punkt hemställde utskottet, som tillstyrkt regeringens i propositionen1977/78:100 bilaga 4 (budgetdepartementet) under punkten A 1 (s. 1) framlagdaförslag, att till Hans Maj:t Konungens och detKungl. Husets hovhållning för /79 anvisade ett anslag av . (vpk): Jag kan meddela de ärade ledamöterna alt jag efter ett mycket kortinlägg kommer att begära votering. Så om de inte vill trötta sig i onödan kande lugnt sitta kvar på sina platser. betänkande nr 21 tillstyrker utskottet regeringens förslag omatt . skall användas till Konungens och det Kungl. kommunisterna är, som alla vet, motståndare tillmonarkin. I motion till detta har vi ånyo krävt monarkins avskaffandeoch övergång till republik. Denna motion har ännu inte behandlats. Vi vetemellertid att det i finns en mycket stor grupp ledamöter som genomprogrammatiska uttalanden av det parti de tillhör är förpliktade att stödjakravet på republik. Om man därtill lägger röster från vissa borgeriigaledamöter, som förklarat sig vara principiella republikaner, är det frågan omdet inte i själva verket kan bli majoritet för vpk:s motion. I varje fall kaninte detta i förväg uteslutas. Jag finner det synnertigenologiskt att ena veckan skulle anslå medel till en monarki somden kanske beslutar att avskaffa. Med utgångspunkt i en republikansk grundsyn, som jag vet delas av mångaledamöter i denna kammare, yrkar jag avslag på finansutskottets hemställanunder punkten 1. BJÖRNMOLIN (fp): På en punkt har jag samma ambition som C.-H. , nämligen närdet gäller att försöka spara på krafterna för kammarens ledamöter. Jag berdärför att få nöja mig med att yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på dels bifall till, dels avslagpå utskottets hemställan, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 21punkten 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenavslagit utskottets hemställan. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Cart-HenrikHermansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. betänkande 1977/78:22 med anledning av motioner om enutredning rörande Guadeloupemedlen. 1 detta betänkandebehandlades motionerna 1977/78:217av (apk) och Aff Lövenborg (apk), vari hemställts att hosregeringen begärde en allsidigt sammansatt utredning för au klartägga huruvidakronprins sanningsenligt eller sanningslösl redogjorde för hur detförhöll sig med äganderätten till ön under 1977/78:230av m. fl. (vpk), vari hemställts att hos regeringenskulle anhålla om en förutsättningslös utredning avsedd alt undersökalagligheten i beteende i Guadeloupeaffären och därmed rätten tillden inkomst det svenska kungahuset genom detta beteende lyckades tillskansasig. Utskottethemställde all skulle avslå motionerna 1977/78:217 och 1977/78:230. (vpk): En fråga har återkommit i offentlig diskussion. Del ärfrågan om den ekonomiska brottsligheten. Denekonomiska brottsligheten uppfattas med all rätt som grovt slötande. En klickrika människor rufflar lill sig fördelar, som andra får dyrt betala. Deuppträder hänsynslöst mot enskilda och utnyttjar det allmänna. Med juridiskafinter och kontakter i den högre byråkratin lyckas de undvika att derasförehavanden granskas. Guadeloupefråganär ett exempel på en form av ekonomisk brottslighet i det förflutna. Den visarockså hur höga ämbetsmän täckt över ett grovt olagligt förfarande. Ärdet berättigat att 1978 la upp en rättsaffär ? Ja, det är berättigat.För det första får skattebetalarna alltjämt betala ut medel till den svenskekungens privata bruk på grund av denna rättsaffär. För det andra är ell brottmot stat och nation inte mindre korrumperande därför att det fått gammal hävdoch läckts över av ett räddhågai och vördsamt finansutskott. Kungenfår av svenska staten utöver sitt apanage och andra materiellafördelar. I budgeten kan del se ut som nälpengar. Men praktiskt kan man se delannorlunda. De pengarna hade räddat ell dussin föräldrar som är idesperat behov av daghemsplals. De hade räckt till all anställa någrastödlärare som kunnat hjälpa flera klasser missgynnade barn att inle slås ut.Om arbetarna vid fabriker i Frilsla fåll de pengarna som lån, kunde debehållit sin fabrik, som de övertagit, och räddat sina jobb. Vadhar kungahuset för rätt till dessa pengar? Anslaget har tillkommit genomell i dubbel måtto brottsligt förfarande. Brottsligt både enligt nutida ochenligt dåtida lagstiftning. Stöld från det allmänna, bedrägligt förfarande ochbeslickning handlar det om. Englandavträdde enligt en förbundslraklat ön lill . Detskedde i utbyte mot att ställde upp på sida i kriget motNapoleon. Vidkrigsslutet såldes ön till . Den svenske tronföljaren då alt ön avträtts som kungahusets personliga egendom. Enligt honom vardel han som sålde ön lill . Med en del av de pengarna betalade hanSveriges statsskuld. 1 utbyie avpressade han den artiga, eviga räntansom vi diskuterar. Det skedde i ett beslut av ständerna med anledning aven kunglig proposition 1815. Tvåfrågor är rättsligt grundläggande. För del första: Till vem avträdde Englandön? Vem ägde den ? För det andra: Är riksdagsbeslutet omatt inrätta räntan lagligt eller olagligt? Traktatenav 1813 mellan och är helt klar. Hans brittiska majestätövertämnar till Hans svenska majestät ön . Enligt då gällande praxisbetyder detta att ön lämnades över från brittiska kronan till svenska kronan.En traktat kan bara ingås mellan stater, inte mellan personer. Ön inte den engelske kungen personligen, och det var givetvis inte dennepersonligen som avsågs med formuleringen "Hans brittiska majestät".Motsvarande gäller för den svenske kungen i egenskap av traktatslutare försvenska kronan. Paragrafen om Guadéloupe ingår i en traktat, där man i andramoment använder samma termer om de båda statsöverhuvudena. Om man avsett attGuadéloupe skulle övertämnas till den svenske kungen eller tronföljarenpersonligen hade man givetvis inte valt samma formulering som i traktaten iövrigt, där man ju fastslog de båda staternas förpliktelser mot varandra. Sakenär i detta stycke helt klar. Tillyttermera visso kan man notera att traktaten skulle underställas det brittiskapariamentet för godkännande. I pariamentsdebatten talas - också frånbrittiske utrikesministern - om att ön skall överlämnas till . Ingenantydan förekommer om alt den hade med den svenske kungens och hans arvingarspersonliga affärer att göra. Vikänner till att som ett led i stormaktspelet frånrövadesDanmark och tillfördes det svenska riket. Också i denna Överenskommelse var densvenske kungen fördragsslutande part. Men ingen gör rimligen gällande att Norgeför den skull övergick i den svenske kungens personliga ägo. Kungen varnaluriigtvis ett uttryck för kronans rättsliga handlande. Genomen proposition ville gör gällande att traktaten innebar hanspersonliga äganderätt till ön. Han hade då sålt denna till . Avtaletmed har emellertid samma terminologi som alla andra avtal, och defranska och svenska majestäten framträder givetvis också här som representanterför den franska och den svenska kronan. I annat fall skulle naluriigtvis någoli formuleringen sagt att köpet våren akt mellan franska staten och den svenskemonarken personligen. Någon sådan skillnad i formuleringen flnns inte. Propositionenår 1815 brukar nämnas som ett argument för att godkänt . Detta är givetvis fel. En riksdag kan över huvud taget inte ersätta enkunglig person för något som denne aldrig ägt. Är monarkens tolkning avtraktaten olaglig, är givetvis riksdagsbeslut grundade därpå ocksåolagliga. Men vad värre är: Detfinns belägg i samtida korrespondens för att medlemmar av statsrådet var av denuppfattningen att ön var svensk egendom. Men -lagom innanbeslutet om den nämnda propositionen fattades -ändrade dessa statsråd plötsligtuppfattning. Det finns likaledes belägg för att kronprinsen personligen lät utbetala 70 000 resp. 35 000 till två ledande statsråd. 11 proiokoll 1977/ 78:116-117 Engeström och Wetlerstedl.Fr. 1816 fick även övriga medlemmar av statsrådet av tronföljaren KarlJohan en "löneförstärkning" med . Så går det till ibättre familjer! Vadkrävs egentligen mer av bevis? Är inte saken uppenbar? Har den inle hela tidenvarit uppenbar? Helt vissl är del så. Desto klarare framgår detta sedanTeleförbundets ordförande i sin bok publicerat nytt material ur brittiska arkiv. Utskottsbelänkandetär upprörande ur två synvinklar. För det första är del upprörande därför attutskottet påstår att inget nytt inträffat sedan frågan var uppe . Del äri sak oriktigt, och det vet utskottet. För det andra är det upprörande därföralt utskottet inte ens vågar utreda vad som är uppenbart brottsligaförfaranden.