prot · G10915 · 1977-12-31 00:00:00 — Regeringens påslående om all den skall fullföljariksdagens beslul håller tyvärr inte, om man ser lill verkligheten. Kommunernasplaner innebär inte all 100 000 nya plalser på daghem kommer att finnas 1980,än mindre några fritidshemsplalser. Vore regeringen verkligen beredd all satsapå en ordentlig utbyggnad, skulle man, som vi länge har förespråkal, ta överkoslnaderna för daghemsulbyggnaden saml lagstifta om en utbyggnad och ompersonaltäthet och gruppstorlekar, så alt inte daghemmen på grund avkommunernas trängda ekonomiska läge förvandlas lill sardinburkar. Regeringenpåslår sig värna om ungdomen. gjort fråndenna lalarslol . Den påslår sig verka för jämställdhet mellan kvinnor ochmän. Den påslår all del aldrig har salsats så myckel på sysselsällningen. En politik som garanterar rätten till arbete och elt stoppför diskrimineringen av kvinnorna innebär någol helt annal. Redan nu krävs social och ekonomisk omfördelning från storföretag och mililärkomplex lillförmån för en produktion som utgår från folkflertalets behov. Efter del alt jag lyssnal till debatten mellan industriministern ochsärskill står det räll klart för mig att sys-selsäitningsmåletär detsamma för våra partier. Jag skall därför beröra detta avsnitt i miltanförande myckel kort Låtmig ta upp en annan sak, som talade om med slora bokstäver ochelt väldigt engagemang. Han påstod nämligen att socialdemokraterna var despeciella förpostkämparna för miljöfrågorna. Men alla vi som har tillhön riksdageni vet att så inte är fallet. Det var egentligen som startadeden miljödebatt som senare mer och mer har utvecklats. EftersomThage nämnde den senaste diskussionen om skogen och bekämpningsmedlen,vill jag enkell och kort erinra honom om att det var en socialdemokratiskmajoritet under en socialdemokratisk ordförande i den senastebekämpningsmedelsutredningen som lade fram ett enhälligt förslag, vilket lågtill grund för den socialdemokratiska regeringens proposition i frågan tillriksdagen, däribland även beträffande hormoslyr. Underdet år som har gått har detta förslag sedan ändrats av den cenlerparlistiskejordbruksministern. Han ändrade detta, vilket vi alla är överens om, till detbätlre. Meddet jag nu sagl har jag velal rätta lill litet grand av vad medmycket stora bokstäver anförde här i kammaren. Det finns uppenbarligenanledning atl minska slortaligheten i dessa ting frän det socialdemokratiskapartiets sida. Mångatalare har uppehållit sig vid vårt lands ekonomiska situation, alt vi har svårastrukturproblem, osv. Dessa problem kommer mitt i en långdragen lågkonjunktur,på vilken vi ännu knappast kan se någon förändring. Våra produkter har alllsvårare att hävda sig på världsmarknaden till följd av etl högt kostnadslägeoch att konkurrenterna teknologiskt hämtat in vårt försprång. Svenskt är intelängre unikt och "värids-bäst". Andra gör lika bra saker som vi, ochpriset är den enda konkurrensfaktorn. Detmåste erkännas all regeringen med beslutsamhet har ingripit för atl försökabevara sysselsättningen. Totalt sett har man också kunnal hävda denna ganskaväl. Det är lika många, ja t o. m. några fler, som har jobb i jämförelsemed . Vi har fattat beslut som innebär att företagen måste tagod tid på sig att planera nedskär- Del har inneburiten kraftig ökning av antalet varsel om uppsägningar , men dethar också inneburit att företag och samhälle har kunnat offensivt möta dessasituationer. Detfinns skäl understryka alt den nuvarande situationen också rymmer möjlighetertill optimism inför framliden. Vi står inför en rad viktiga vägval,ställningstaganden som såväl kortsiktigt som långsiktigt har en avgörandebetydelse för vårt lands utveckling. Och del gäller alt vid dettabeslutsfattande agera förutsättningslöst och utan ideologiska skygglappar påetl sådant sätl atl sysselsältningsmålel kan nås. Omvi skall komma till rätta med problemen måsle vi nu bestämma oss för krafttag.Detla kan ske i ett tresiegsförfarande. Vi måste satsa på att så långt det är möjligt slåvakl om befintlig svensk produkiion. Företag som kommer på obestånd måsterekonstrueras. Företag som tillfälligtvis har bekymmer måste ha möjlighel attbehålla sina anställda och sin kapacitet. Vi måste satsa på expansion i de delar avnäringslivet som har utvecklingsmöjligheler. Jag tänker då främst på den mindreoch medelstora företagsamheten. Vi måste förbättra dess finansierings- och försäljningsmöjligheter.Vi måste satsa på teknisk utveckling så atl våra produkter även kanhävda sig inlernalionellt och på hemmamarknaden. Vi måste skapa sysselsättning på nya områden -särskill på sådana områden som gör det möjligt atl komma till rätta medunderskottet i utlandsbetalningarna. Det innebären kraftfull och målmedvetensatsning på energisparande i bosläder, lokaler och näringsliv. En kraftfullutbyggnad av materialindustrin ingår i detta sammanhang. Här finns en vikligdel av framtidens arbetsmarknad och här finns viktiga fält för forskning ochteknisk ulveckling. Vi måste också fullfölja de planer som finns för expansioninom den offentliga sektorn, särskilt när del gäller vårdsidan ochbarnomsorgen. En sådan satsning på kommuner och landsling har också detpositiva med sig au sysselsättningstillfällen automatiskt fördelas över landetefter decentralistiska principer. Jag tror atl del vore värdefullt om vi kunde nå politisk enighet kringen sysselsätlningsstrategi i enlighet med den jag här skisserat. Den somställer upp på della gör det också möjligt all fortsätta en politik förjämlikhet och arbele åt alla. Men vi måste vara beredda att ganska snabbt tatag i dessa frågor och forma samhällel efter dessa riktlinjer. Omvi nu solidariskt tar tag i sysselsättningen på detla målmedvetna sätl måsle viockså lika solidariskt vara beredda atl medverka till att nödvändigt kapitalstår till förfogande. Vi kan inte låna pengar för atl upprätthålla en högkonsumtionsnivå. Vi måsie skapa ell starkt näringsliv som kan bära upp en högprivat konsumtion. Tills vi har nått dithän får var och en acceptera atl denprivata konsumtionsökningen måsle stå lillbaka. Det finns delar i denekonomiska ulvecklingen som inger allvariiga Den kraftigainflaiionen har medfört att människor med ett kapital söker värdesäkraplaceringar. Detta har bl. a. inneburit att jordbruket kommit i en besvärligsituation. Vi har i huvudsak två intressenter i svensk jordbruksmark - desom vill bruka den för sin försörjning och de som vill placera sina pengar iden för att göra in-flationsvinster. Delhär måste vi få stopp på. Vi måste upprätthålla sambandet mellan ägare ochbrukare. Vi måste få en prisutveckling som i någon rimlig mån är förankrad ijordens avkastning. Når vi inte dithän slår vi sönder en viktig grundval försvenskt jordbruk, nämligen möjligheten för en ung människa atl köpa en gård ochfå sin försörjning från denna. Men även från konsumentsynpunkt är del viktigtatt markprisstegringarna kan sloppas. Sker inte detta slår prisstegringarnasjälvfallel förr eller senare igenom i matpriserna. Detborde finnas ett samfällt intresse av att nu slå vakt om familjejordbruket somen framtida form för livsmedelsproduktion. Och jag vill gärna betona att ingenannan form torde kunna vara familjejordbruket överiägsen. Det är mot dennabakgrund som jag med stor förväntan ser fram emot det nya jordbrukspolitiskabeslut som skall fatta . Jag vill också betona nödvändigheten avau vi når ett positivt beslut i anledning av jordförvärvsutredningens arbete. Omkringåren 1965-1967 pågick en socialdemokratisk kampanj som ensidigt såg jordbruketsom en belastning för folkhushållet. Jordbruket utsattes för en prispress somnegativt påverkade näringens framtidstro. Detla fick till följd en starknedgång i investeringar i maskiner och byggnader. Men nämnda periods sakligtfelaktiga uppgifter och uppfattningar ändrades, som tur var, relativt snart.Dels gjorde sig väridsförsörjnings-frågorna mera påtagligt gällande, dels gavtillgången på världens livsmedelsmarknader en prishöjning, där det svenska folkhushålletfick en direkt vinst av en god inhemsk livsmedelsproduktion. Uppskattningen ochvärderingen av en sådan jämte ett par speciellt goda skördeår, exempelvis1974, gav jordbruket en ny tro . Delta avspeglar sig direkt i enökande investeringsvilja inom denna närings olika produktionsgrenar. Visseriigeninnebär de ökade investeringarna i maskiner och förbättrade redskap en minskadarbetskraflsåtgång i själva jordbruket. Den ulvecklingen gav emellertid enökad sysselsättning inom tillverkningsindustrin. , som ständigt analyserar jordbrukels ekonomiskaförhållanden, beräknar att berörda industri- och serviceförelag frånjordbruksnäringen erhåller med nuvarandeinvesteringstakt. Byggnationer vid jordbruket har också under dessa 1970-taletsexpansiva år inneburit betydande invesieringar med därpå följandesysselsättning. Jagvill, herr talman, gärna konstatera detta mot bakgrunden av att LO-ledningen påsenare tid uttalat sig i tongångar som påminner om vad man fick höra under1960-talel. Vad kan nu delta bero på? de goda skördesiffror somrapporterats från bl. a. och Sovjei och som säkerligen sänktväridsmarknadspriset i förhållande lill våra priser ganska avsevärt? Ellerberor del på den produktions- och avsällningskris som vårt land har bekymmermed och som onekligen begränsar möjligheterna lill både sysselsättning ochlöneökning? Skall jordbruket fungera som någon sorls missnöjesavledare i dendeballen? Meddet sagda vill jag även framhålla betydelsen av alt jordbruket kan få tillgång tilllånekapilal för sitt srora investeringsbehov. Som det nu är begränsarriksbankens penningpolitik drastiskt jordbrukets tillgång lillinvesteringskapital. Jordbrukels ansökningar om lån hos bl. a.föreningsbankerna är många. Del mest iögonfallande penningproblemei är dock denrestriktivitel med vilken obligalionslillstånden ges åt Hy-poteksbanken. Påsenare år har hos delta låneinstitut funnits en lånekö vars lånesökande kan fåvänla på sin lur mellan fyra och . Jag skulle vilja fråga: Vilket annatlåneinstitut i della land behöver acceplera på mellan fyra och fem årför låneeffektuering? Del är säkerligen inget. Man kan undra vadekonomiministern egentligen anser om en sådan "lånerätlvisa". Jagvill, herr talman, i detta sammanhang beröra ytterligare en livsmedelsnäringssituation, nämligen trädgårdsnäringens. Flera trädgårdsföretag står i daginför en likvidalionskris. Orsaken är vår produktions höga koslnader, bl. Därtill kommer alt trädgårdsnäringen i fårkonkurrera med en import från länder med mycket lägre produktionskostnader ochfrån länder vilkas odlare får direkla exporlsubventioner. Svenskträdgårdsnäring sysselsätter omkring 20 000 människor eller ungefär samma antalsom varvsindustrin. Trädgårdsnäringen har dock inte erhållit något nämnvärtstöd av staten. Vissatidigare väletablerade trädgårdsförelag, kända som sådana i t ex. ,är nedlagda eller holas av omedelbar nedläggning. För sådana förelag krävs en"brandkårsutryckning", om sysselsättningen för de anställda skallkunna räddas. För näringen som helhet måsle en långtidsplan upprättas. Jagefteriyser den ulredning som sysslat med dessa problem. När blirden färdig? Jag hoppas att jordbruksministern kan ge sitt slöd åt denna hårtdrabbade näring. Somjag har betonat står vårt land nu i början av en ny utvecklingsepok. Det är dentid då vi skall skapa välstånd i solidaritet med andra länder. Det gör detnödvändigl att salsa på nya produkter, inte minst nya produktionsmetoder. Vikan inle exploatera vare sig vår omvärld eller egna naturtillgångar. Vi måsteskapa kunskap och medvetenhet om dessa förhållanden. Jagvill därför, herr talman, sluta med att betona att det är nödvändigt att vidinrikining av utbildning och forskning la fasla på den här situationen. ex. i ulbildningen alltför mycket missat alt ge den unga generationen enöverblick över den egna situationen och en praklisk kunskap alt klara den. Denhär saken har vi från sida drivit ,och vi fäster faktiskl stora förhoppningar vid Nr 15 det läroplansarbeie som nubedrivs och som syflar till en mera praktisk Onsdaeen den I några av de anföranden som hölls lidigare var lalarna i korthetinne på de terror- och våldsdåd av olika karaktär som i en till synes aldrigsinande ström avlöser varandra ute i världen. Jag skall gå litet djupare in påden problematiken. Vårt land kan ju inte undgå all få sin beskärda del av detinternationella våldet. Den upplrappning av våldsåtgärderna som har förekommitär skrämmande och kräver även i vårt land en effektiv beredskap, såvälmateriell och personell som moralisk. Den materiella och personella beredskapenskall jag lämna därhän. Det blir andra lillfällen att diskuiera detta.Däremot vill jag säga några ord om den moraliska beredskapen. Denna måsteinriktas på minst två faktorer. I båda fallen gäller det alt slå emot, alt ståemol den skräck och hysleri och den samhällsföriamning som anarki och lerrörsyflar lill och inte minst att stå emol den utpressning som är lerrorholetsbakgrund. Utpressning får aldrig löna sig. Nikan säga all det är läu all stå här i talarstolen och säga detta, och del ärjag medvelen om. Del är en hell annan sak all befinna sig i handlingenscentrum, då människors liv och välfärd står på spel. Man kan ju med samma rällsäga; Människors liv får inle riskeras, långl mindre medveiei offras. Och manhar bara att vara tacksam för all inte fler människor omkommit i det krig motsamhällel som elt antal terrorgrupper i realiteten har etablerat Detär uppenbart att det öppna samhället, det demokraiiska samhället, står införstora svårigheter vid den politiska lerrorbekämpningen. Det hör lilldemokratins natur atl medborgarna skall äga full frihet att utveckla sinatankar, att propagera och verka för sina idéer, och gränserna för vad som kantillåtas är mycket vida och ibland t. o. m. lilet suddiga. Det är därförnaturligt alt gränsöverskridandena inte alltid motas och beivras. Del är välockså därför som man ibland har känt en osäkerhel inför den lyp av nya brottmed politisk anknylning, som vuxit fram - flygkapningar,tagande av gisslan och allt sådani. Somjag antytt - den moraliska beredskapen måste inriktas på all slå emot skräckoch utpressning. finns också en annan beredskap av moralisk halt - för ell demokratisktsamhälle på humanistisk grund. Det är angeläget att man där inte faller undanför hämnd- och hatkänslor. Visst kan man förslå att en familj eller en grupp avmänniskor, som drabbas av ett terroristdåd, har svårt att se längre än tillkravet på vedergällning. Det är lätt att vilja svara med våld på våld som manblivit utsall för. Hur tunn fernissan är har vi många exempel på - frånStorbritannien, där ropen på dödsstraffels återinförande skållade högt förnågra år sedan, då terrordåden där var vanligare och farligare än just förtillfället, från , då domstolar varil mildare änvad som passade en brulalare opinion, och från just . Ja, t. o. m. ivårt land har det ju uppenbarat sig personer som tror att ett såultimalivl siraff som dödsstraff skulle vara ändamålsenligt för atl hindraeller i varje fall dämpa ler-rorverksamhet Jaghar motsatt uppfattning. Det är ell gammalt talesätt atl våld föder våld. Jagär övertygad om att förekomslen av dödsslraff minskar möjligheterna attgenomföra framgångsrika förhandlingar i samband med en flygkapning. Vad har enkapare att vinna på en eftergift då han ändå vet atl dödsstraff väntar honom? Ochjag är övertygad om att risken för domare, åklagare och andra berördamyndigheter aldrig kommer att vara så stor som under och efter en rättegång därdödsstraff är aktuellt Detär därför vi måste ha en moralisk beredskap atl stå emot krav på hämnd ochvedergällning, om frågan - vilket vi får hoppas aldrig sker - bliraktuell här i vårt land. Deljag nu har sagt berör kanske inte precis elt kriminalpolitiskt problem, mendet är enligt min uppfattning ändå av en viss kriminalpolilisk belydelse -kanske mest på det sättet alt kriminalpolilisk forskning måste ägnauppmärksamhet åt reaktionsformerna när det gäller den nya typ av brott som jaghar talat om. Deinternationella lerrordåden är en högt upptrappad form av brott, som alltidriktar sig mot andra människors liv även när syftet med brottet är ett annat. Detundandrar sig mina möjligheter alt på egen hand göra en bedömning om del ärterrorbroUens hänsynslöshei, den glorifiering av våld som förekommer i andraformer eller någol annat, som är grunden lill all vår inhemska broltslighet,tillvägagångssättet vid förövande av mera så alt säga normala brott, blivit såmycket farligare och våldsammare . Affärsväridenvittnar: Vårt problem är inle längre bulikssnatteriet går man in ochhämtar varor, man går in i en livsmedelsaffär och hämtar en back öl och gårsedan ul förbi kassörskan och bryr sig inte om att hon vill ha betalt Man hotarmed knivar och skruvmejslar. Våra butikschefer, säger man, har blivit skadade -spräckta näsor, brutna armar, brutna fingrar och liknande. Hot om märkning avpersonal, rädsla för att bli attackerad på väg hem efter arbetet i butiken. Delhär är en beskrivning av vad som händer i smått, i vår allra närmaste närmiljöhär runt men också i andra köpcentra i denna stad, både mernärliggande och mer i utkanterna. Det är möjligt - jag vet inte - att det finnsstatistik på förhållandena, om det skulle vara så atl någon behöver ytterligarebelägg för att del är någonling som har gått snett i vårt samhälle på det härområdet. Iövrigt finns det en omfattande månadsrapportering beträffandebrotts-utvecklingen, sammanställd av . Det aren skrämmandeläsning. detta år visar på en kraftig ökning i hela landet av alla brottsbalksbrottutom förskingringar och brott mot allmän verksamhet Jagskall inte dra alla siffror som jag har här. Mitl syfte är inte att visa all anlalelbrott har ökat. Mitt syfte är att slå fast att brotten har ökat i fariighet,att brottsligheten fått ett inslag av hot, skrämsel och terror som inte varlika vanligt tidigare. Rån t ex. - för alt nu la della grova brott - har undertiden ökal med 16,5 96, men det procenttal som gäller för rånmed användning av skjulvapen har ökat med 46,5 96. Rånarna harmed andra ord blivit farligare och riskerna för den rånade större. Beträffandebank- och postrån är ökningen i hela landet ungefär 32 96 under de här sjumånaderna som jag talade om. Det har begåtts 121 bank- och postrån. Av dessa121 rån har 81 skett med användning av skjutvapen. Vemhade trott atl det skulle vara särskilt farligt atl varabank- eller posltjänsteman eller sitta i snabbköpskassa? är situationenden att måste befästas och säkras på elt helt annal sättän tidigare. Jag har fått veta att det inte längre räcker med den typ av diskarsom man införde , ulan all man nu är tvungen att befästakassorna upp till taket. Blandmycket annat är delta också en arbetsmiljöfråga för den personal som är berörd- detta inte bara med avseende på arbetsplatsen. Med den brottsliga verksamhetsom personalen blir utsatt för följer oundvikligt besvärandepolisundersökningar och oftast också ingående och pressande vittnesmål irättegångssammanhang. Detfinns inga lecken på all brottskurvan skall vända nedåt. Den slutsats - denobehagliga slutsats - som man måsle dra av de faktiska förhållandena är attvår vård- och kriminalpolitik i sin nuvarande utformning har misslyckats. Jagtror inte att man förändrar trenden i brottsutvecklingen genom att dölja sigbakom ett kanske i och för sig riktigt tal om alt resurerna varit otillräckligaoch så försöka lappa på i del rådande systemet. Jaghar inget recepl på vad som skall göras, men en omprövning avkriminalpolitikens teori och praktik från grunden är ofrånkomlig för att viskall närma oss elt samhälle där det ånyo råder trygghet lill liv och egendomför samhälleis medborgare. Påförslag av tredje vice talmannen beslöts all kammarens fortsatta överiäggningarskulle uppskjutas till . §11 Anmäldes och bordlades 1977/78:42 om åtgärder förförsörjningsberedskapen på lekoområdei § 12 Anmäldes ochbordlades 1977/78:22 av och medanledning av proposilionen 1977/78:22 om förlängd lillämpning av allmännaprisregleringslagen (1956:236) §13 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivils lill kammarkansliet 1977/78:54 av ÅkeWictorsson (s) lill arbelsmarknadsminislern om ålgärder för all förbälirasysselsällningen i : I en moiion lill årels vårriksdag föreslog desocialdemokraliska le-damöierna från Siockholms län en rad ålgärder för allutveckla näringslivei i kommun. Bakgrunden lill molionen var delsvåra arbelsmarknadslägel, inle minst för ungdom och kvinnor. Bland deålgärder som föreslogs märks: lokaliseringsstöd, uilokalisering av slalligverksamhel, utbyggnad av turismen, satsning på vägbyggandet. Vi begärde vidareen inlensifierad uivecklingsplanering av del slag som pågår beiräffande norraUppland. Motionen föranledde ingen annan åtgärd än ett uttalande om atlproblemen skulle uppmärksammas i del fortsatta länsplaneringsarbelel. Sedanmotionen väcktes har sysselsättningsläget i Norrtäljekommun ytterligare allvarligt försämrats. Ungdomsarbetslösheten växer, ochungdomarna kan inte anvisas andra jobb än i andra delar av länet och landel.Konkurser har inträffat för två förelag i , etl inom textilindustrinoch etl inom verkstadsindustrin. Hallsla Pappersbruk förulses minska anlalelanslällda lill följd av krav från miljövården. Permilieringsvarsel haruifärdais för de anställda vid gjuteriel i . Även i cenlralortenNorrtälje sviktar sysselsättningen - en slipskivefabrik skall upphöra och ellsågverk belägel i Ledinge har brunnii och förutses inte bli uppbyggt. Sloraminskningar kan förutses när det gäller arbetsmöjligheterna i kommunensjordbruk. Inga nyetableringar har gjorts, och inga andra åtgärder som kanlänkas vända situationen har vidtagits. Förall vända utvecklingen i och skapa bätlre balans fordras målmedvetnasatsningar från samhällets sida, från kommun, landsting, regionala och ceniralastatsmyndigheter. Nya verksamheter måste etableras som ulvecklingenav kommunens nuvarande näringsliv stimuleras. Härför fordras indusirimark,lokaler, kapital och duktiga företagare. Slallig och landstingskommunalverksamhel måsle lokaliseras Denaturliga förulsällningarna för all ulveckla kommunens turism måstetillvaratas. Vägutbyggnaden mol Slockholm måsle forceras. Alll detta arbele börsamordnas och initieras i etl samarbele mellan berörda myndigheler lämpligen pålänsnivå - ett arbete som ger som resullal ell handlingsprogrm på både kort ochlång sikl. Underhänvisning lill vad som anförts vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Är arbelsmarknadsminislern beredd atl medverka lillatt en arbetsgrupp på länsnivå i får regeringens uppdrag auutarbeta elt konkret handlingsprogram för all förbättrasysselsättningsläget i kommun? Anser arbetsmarknadsministern atl beredskapsmedelkan användas för att forcera ulbyggnaden av motorvägen mellan ochNorrtälje? Vill arbelsmarknadsminislern medverka lill enuibyggnad av turistnäringen i kommun och till att för detla användsstatliga beredskapsmedel eller andra statliga medel? 1977/78:55 av GötheKnutson (m) lill jordbruksminisiern om informalion rörande allemansrätten: I syfte alt värna den för vårt land unikasedvanerälien - allemansrätlen - måsle ökad kunskap, förståelse och respekt försambandet allemans-räll-allemansskyldighet spridas. Ett bibehållande avmänniskors möjlighet att så fritt som möjligt kunna vistas i naturen är för deflesta självklart Tyvärr är det inte lika självklart all iaklla del ansvar somföljer av all ulnyllja allemansrätten. Många människor antingen missuppfattarallemansrättens verkliga innebörd eller lolkar de hävdvunna reglerna i dennarätt alltför vidlyftigt. Olägenheter, konflikter och i vissa fall ekonomiskskada uppslår härvid för skogsbruket, för djur och grödor i jordbruket, fördjurlivet i naturen och för många människors personliga integritet Enligtuppgift sprids turistbroschyrer i utlandet som framställer vår allemansrätt somen vitlomfaltande rättighet för envar att ta sig vidsträckta befogenheter iskog och mark, vilket bl.