prot · G1096 · 1977-12-31 00:00:00 — Vilka är de konkreta resultat som hittillsframkommit eller kan förväntas framkomma genom den s. k.Nordupp-landsgruppens verksamhet? Varför har Uddeholmskoncernen - tvärtemotindustriminisierns besked om "frysning" - kunnat fortsätta sinbantning av personalstyrkan i ? Har industriministern några besked atl lämna sompåtagligt kan stilla människornas oro för möjligheter lill forisattsysselsättning och utkomst i ? 1977/78:33 av ChristerNilsson (s)U\\ budgeiminislern om lagstiftning mot s. k. strimlade lån ibostadsrättsföreningar; Bostadsrättsföreningar beskattas efter enschablonmelod enligt vilken av fastighetens taxeringsvärde las upp somintäkt och avdrag medges för räntor. Bostadsinnehavel medför i princip ingenbeskattning för den enskilde bosiadsrätlshavaren. Delta syslem bygger påförutsättningen att fastighelslänen tas upp av föreningen och att medlemmarna igrundavgift endast tillskjuter vad som fattas. Påsenare år har en skattemässigl fördelaktig konstruktion åstadkommits påföljande sätt. Finansieringen av fastigheten sker formellt inle så altföreningen upptar lånen ulan genom all medlemmarna i grundavgifter tillskjuterhela eller större delen av det erforderliga kapitalet. Medlemmarna står dåsjälva som låntagare, men föreningen ställer fasligheten som säkerhetoch/eller tecknar borgen. Genom denna s. k. strim-ling av lånen föriäggs detlaxeringsmässiga underskott som regelmässigt uppkommer hos medlemmarna i formav ränteavdrag. Detta är speciellt fördelaktigt för medlemmar med högmarginalskatt. slutet av tillsatta bosladsskattekommittén fick i sina direktivuppdraget all försöka motverka denna form av skatteflykt. I samband med altkommitténs arbete pågick rekommenderades också bankerna atl inle bevilja"strimlade" lån. Så skedde inle heller . föreslår i sitt slutbetänkande (SOU 1976:11) följande åtgärder för allmotverka fördelade lån, som är den benämning kommittén använder för dennakonstruktion. , ivilken medlemmarna genom grundavgifter och liknande kapilallillskoltlillskjuler av anskaffningskostnaden för fastigheten, skallbeskallas enligt de regler som gäller för s. k. oäkta bostadsföreningar. Enligldessa regler skattar föreningen för inbetalningar från delägare m. m. (dock ejkapitaltillskott). Avdrag för kostnader medges pä konventionellt sätl. 1konsekvens med detta skattar medlem i bostadsrättsförening med fördelade lån påsamma sätt som medlem i oäkta förening. Delta innebär all han/hon som intäktmåsle la upp hyresvärdei för sin lägenhel. Avdrag får göras för inbetalningartill föreningen (dock ej kapitaltillskott), för egna kostnader för reparationoch underhåll av lägenheten samt för räntor. Kommitténansåg atl en lagstiftning på grundval av detta förslag borde träda i kraft den1 och gälla nybildade föreningar samt befintliga föreningar somfördelar lånen efter . 1dag finns del fonfarande ingen lagstiftning som motverkar denna skalteflykt. Vihar därför kunnat läsa om hur byggmästare bjuder utbostadsrätter med fördelade lån. Bankerna anser tydligen atl del nu är frittfram alt åter la detta skattetekniska konstgrepp i bruk. Detär därför hög lid alt regeringen uttrycker sin mening i frågan om strimladelån. Låter man tiden gå ulan all vidla några ålgärder flnns del snarl påbosiadsmarknaden en mängd skafieiekniska avarter, som del i efterhand är myckelsvårt all komma lill rätta med. Motbakgrunden av del anförda hemställer jag atl till budgetministern få ställaföljande fråga; alt aktualisera den lagstiftning mot strimlade lån sombostadsskatiekommitlén föreslagit? 1977/78:34 av () till utbildningsministern om ålgärder för all bekämpa underhållningsvåldeii film och TV; Filmcensurfrågan har tilldragitsig ökad uppmärksamhet. En ökad oro över det tilltagande underhållningsvåldeii filmer som visas på biografer och i TV kommer allt oftare lill uttryck. Sedan1960-talei har frågan om förhandsgranskning av film hållils aktuell genom denstatliga utredningen om filmcensurfrågan. Utredningens förslag blev allförhandsgranskning av film för vuxen publik skulle avskaffas. Efteren grundlig remissbehandling av betänkandet framlades inte någon proposition idenna fråga. Sedanbetänkandet avlämnades har kritiska röster höjts från kretsar som anser sigföreträda en betydligt liberalare ståndpunkt än den socialdemokratiskaregeringen intog i dessa frågor. Man efterlyste ett förslag om attförhandsgranskningen av biograffilm skulle upphöra. Efterregeringsskiftet ökade förväntningarna på sina håll om auutredningens förslag skulle realiseras. Det allt hårdarevåldsulbudei har ökat den oro som även tidigare kom- mit lill uttryck. Fråganhar nu fått ökad aktualitet genom all biskopar i en skrivelsetill begärt hårdare tag mot del "kommersiellaoch destruktiva våldsulbudei i film och TV", Enligt uppgift i pressenbegärs all "biskopsmötet skall gå i spetsen för en bred rörelsemot dessa nedbrytande fenomen". Aktionerav detta slag kan ge anledning till många frågor, inle minst i de organ som påstatsmakternas uppdrag skall handlägga ärendena. Ett klarläggande avregeringens ståndpunkt hur dessa frågor fortsättningsvis skall hanteras ärdärför myckel angelägel. Medhänvisning lill del anförda hemställer jag om kammarens tillstånd att lillutbildningsministern ställa följande interpellation: Ärulbildningsminislern beredd alt ge kammaren en orientering om regeringens synpå filmcensurfrågorna och vilka ålgärder som man är beredd att vidta för altbekämpa underhållningsvåldei i film och TV? §12 Meddelande om frågor Meddeladesalt följande frågor framställts 1977/78:57av () till socialministern om ålgärder för all effektiviserasocialstyrelsen; har ofta och från flera hållkritiserats för bristande effektivitet. Många anställda upplever sitt arbetesom meningslöst och le-rapibelonat. Kontakten med fäliarbelarna anses dålig.Myndigheten anses centralstyrd etc. Imassmedia har kritiken mot aktualiserats ochmyndigheten blivit omnämnd som "byråkraliborgen". 1regeringsdeklarationen kan vi läsa: "Byråkratiseringen av vårt samhälle måsle brytas. Kraftfulla insatser skall göras mot krångel, onödig centralstyrning------------------ ." Mot bakgrund av detta villjag fråga socialministern: Vilkaåtgärder ämnar socialministern vidla för att effektivisera ? 1977/78:58 av GunnelJonäng (c) lill industriministern om bibehållande av mälteri i : i har uppbyggts med hjälp avstatligt lokaliseringsstöd på 12 milj. kr. AB Bryggerier, där staten ärin- iressent, planerar nu altbygga eil nyii mälteri i . Del skulle i praktiken innebära altNord-Malt måste läggas ner. Delta kan inte accepteras ur regional- ochsysselsätlningspolilisk synpunkt. Ärindustriministern beredd all i samråd med budgeiminislern vidla de åtgärder somkrävs för att Nord-Malt skall kunna fortsätta driften? 1977/78:59av () lill kommunikaiionsminislern om konkurrenskraftigafraktpriser på : basindustrier, bl, a, , brottas med myckel stora ekonomiska svårigheter. För del betyderfraktkostnaden på järnväg, som uppgår till av exportprisetpå malmen, givetvis en för stor och omotiverad del av de ekonomiskasvårigheterna. Utöver del höga fraktprisets inverkan på företagets kostnaderulgör detta ett allvarligt hot mot möjligheten lill framtida malmexport viahamnen i , Snabba ålgärder är nödvändiga, och med anledning härav vill jagtill kommunikationsministern ställa följande fråga; Näroch i vilken form avser stalsrådei vidla de åtgärder som skaparkonkurrenskraftiga fraktpriser på ? 1977/78:60av () till kommunikationsministern om slyckegodshanieringen vidSJ; Inom SJ pågår utredning om ett nyli system förslyckegodshanieringen, som konkret kommer alt innebära all stora delar avgodstransporterna förs över från järnväg lill landsväg. Därmed kommer helamagasinsverksamheten i landet i ett annat läge. Följden blir att många platseri landet inle får behålla sina godsmagasin, och personellt kommer delta enliglSJ:s egna uppgifter alt beröra mellan 1 400 och I 500 man, Iområden med låg vägsiandard och stor andel tung industri lokaliserad kommerenligl mångas uppfattning påfrestningarna på vägsidan all bli stora. Fråganarom vägnätet, i framförallt skogslänen, kommer alt stoppa för en omläggning avgodstransporterna, som går ut på all godset skall köras direkt till kunden vialastbilstransporter. Anserkommunikationsministern del rimligt att SJ påbörjar denna omläggning avgodstransporterna ulan all en bedömning görs av konsekvenserna ursamhällsekonomisk synpunkt beträffande kostnader för vägbyggnad, konsekvenserför näringslivet på orter med svagt vägtrafiknät, ökade trafik.säkerhetsriskeroch ökade miljöproblem? §13 Kammaren åtskildes kl, 15,26,