prot · G10942 · 1977-12-31 00:00:00 — I stället diskuterar vi och skall snart fatta beslut om de storaoch framtida skattesänkningar som regeringen föreslagit utan, som detförefaller, en enda tanke på att detta måste betalas. Delär en försvagning av statsfinanserna med kanske ett tiotal miljarder och en ännustörre inteckning om ytteriigare försvagningar som vi nu erbjuds attbesluta om. Det är alltså en fullkomlig skenbild man ger då det här talas omåterhållsamhet. Vad vi erbjuds att besluta om är mycket storabudgetförsvagningar. Iblandmisstänker man att den enda klara tanke som ryms bakom denna äventyrligapolitik är den som i det gamla monarkiska talesättet uttrycks med orden: efteross syndafloden. Dethar förts en debatt om pensionärernas villkor. Den har hämtat bränsle fråntillspetsningar och förvanskningar av uttalanden som gjorts av LO:s ordförande.Jag har lagt fast socialdemokratins syn på dessa frågor. Ingen behöver i dagtvivla om var socialdemokratin eller var fackföreningsrörelsen står. Vårautfästelser ligger fast. Vi kommer också att stå främst i kampenför pensionärernas trygghet. Menvisst flnns det anledning alt diskutera pensionärernas villkor. I denkommun där vår debatt äger rum regerar en borgerlig ireparli-majorilel. har beslutat att ett pensionstillägg till de sämstställda pensionärerna inte längre skall utbetalas. Del sägs vara ett viktigtinslag i nödvändiga besparingar. Ochvidare: aldrig förut har i detta land en så stor del av pensionärernasrättmätiga pensioner, vård och service finansierats genom upplåning. Av dennaupplåning är stora belopp hämtade i utländska banker. Ändå har regeringen nuföreslagit stora skattesänkningar utan täckning. har enregering varit så benägen alt tumma på de samhällsin-komster som är denyttersta garantin för pensionärernas trygghet. Inte har en regeringfunnit det rimligt att utfärda stora skatlesänk-ningslöften utan att samtidigttala om hur samhällets utfästelser till pensionärerna skall betalas. Delta,herr talman och våra kolleger i landets Denekonomiska politiken m. m. Denekonomiska politiken m. m. riksdag, är den viktigafrågan om pensionärernas trygghet. Och jag menar uppriktigt: Den som i dageller röstar för en indexreglering av skatterna, han eller honriskerar att sätta utfästelserna till pensionärerna i fara. Jagvill härmed gå över till det tredje området, där allvariig kritik kan riktasmot den borgeriiga regeringens politik. Det gäller de ökade klyftorna, riskenför en splittrad nation. Också det handlar om indexregleringen av skatternaoch om förmånerna till de redan väl ställda. Det handlar om myckna talom låginkomsttagare. Vihar fört denna debatt tidigare. Jag hävdade alt genom sittstöd åt tanken på en indexreglering av skatten svek den kamp socialdemokratini, trots allt, ett visst samarbete med tidigare fört för att värna desämre ställdas intressen. Dessa mina förmodanden dementerades uttryckligen påden cenierstämma som då pågick. Jag och alla andra fick veta att enindexreglering skulle kompletteras med andra skattesänkningar som gynnadelåginkomsttagarna. Jag kan nu erkänna alt jag misstänkte att detta endast varen pressad partilednings försök att undvika kritik. är denna minmisstanke besannad, ty vad som hänt är följande: Regeringenhar föreslagit en indexreglering ulan något som helst förslag om hur låginkomsttagarnaskall kompenseras genom andra åtgärder. Och dessutom: Det finns tydligen enborgerlig enighet i skatteutredningen om ytterligare skatteförändringar för1979. Dessa ytteriigare skatteförändringar betyder att den som tjänar 30 000kr. inte får ett öre i ytterligare skattesänkning, den som tjänar 50 000 kr.får , den som tjänar . Dessa ytterligareskattesänkningar skall läggas ovanpå en indexreglering. Del sammanlagdaresultatet blir att den som tjänar . får en skattesänkning som är sexgånger större än skattesänkningen för den som tjänar . Den borgerligaregeringens skattepolitik har, såvitt jag vet, inte kommenterats av denborgerliga regeringens regeringschef sedan centerstämman hölls. Därför vill jagfråga : Är detta den komplettering till låginkomsttagarnasfördel som statsministern förutskickade på centerstämman ? Jag ärövertygad om att del inte bara är jag som är intresserad av ett svar på dennamin fråga. Därför kommer jag att hålla på tills statsministern ger ett klartsvar på frågan. Jagvill övergå till område nummer fyra. Det gäller energipolitiken. Jag skallkanske inte i onödan plåga närvarande folkpartister och moderater, även om desjälva nu skördar vad de sådde, när de i valrörelsen inte vågade ta en debattom energipolitiken. Jag tvekar att åberopa , för då jagar jag kanske upphonom i talarstolen. Han har stått här upp och ner i gott och väl , och han hann med myckel. Han hann läsa dikter. Jag står ut med mycket närjag hör , men när det gällde den dikt som handlar om min och minhustrus mest älskade sommarängd på hotade , om jag förstodhonom rätt, att lägga sig med en ros i munnen, och det tycker jag kanske är merän vad man skall behöva slå ut med. - Men under den långa tid hadetill sitt förfogande, och trots de upprepade frågor han fick av ,kunde han inte med elt ord beröra energipolitiken. Det är ju litet jämmerligtatt undvika frågor, att kanske drömma sig till det där ögonblicket med rosen imunnen för all slippa svara på frågor om ett av de viktigaste problemen ilandet . Menlåt mig ändå i korthet beklaga att den energipolitik som vi i bredpariamentarisk enighet fattade beslut om 1975 och som då gjorde tillett föregångsland i väriden nu har förötts till ett miljard-slukande kaos. Låtmig tillfoga några refiexioner. gick personligen och med denauktoritet han då ägde till storms mot det fredliga utnyttjandet avkärnkraften. Det var ett personligt val och ett personligt ståndpunktstagande,som emellertid rörde många människor och var av stor betydelse. Men sitterhan där han själv har satt sig. Resultatet av moraliskt uppdrivnakärnkraftsmotstånd är att kärnkraftsreaktorerna fortsätter att arbeta. Dettorde ha producerats nära nog lika myckel avfall från kärnkraftverken under denborgerliga regeringens 15 månader som . Detta harredan skett och kan inte göras ogjort. har söktskapa förväntningar om att skulle stoppas. Det finns väl i dagknappt någon som inte är övertygad om att denna reaktor kommer att få fortsatttillstånd till drift. Ytterligare ett betydande antal kärnkraftsreakiorer ärunder byggnad, och det kan inte undanhållas människorna. Vadvi tyvärr kan se framför oss är en pinsam och plågsam process, där centernkommer att tvingas till svek efter svek mot sina vallöften. Del beror i och försig inte i första hand på någon bristande övertygelse. Det beror framför alltpå att era föreställningar, eller i varje fall de föreställningar ni försöktinge människorna, inte stämde med verkligheten - inte den praktiskaverkligheten och inte den politiska verkligheten. StatsministerFälldin talar stundom om nödvändigheten att samla nationens krafter i enbekymmersam tid. Han gjorde det också. Han talade om gemensamma tag. Regeringen har stora svårigheter, och jag kan instämma iönskemålet om en uppslutning kring väsentligheter för att i en svår tid klaralandet. Det främsta bidrag kan ge till en sådan samling avkrafterna, det är att ge upp sin energipolitik. Den har redan vållat landetstor skada och stora ekonomiska föriuster. Och dessa skador och dessaföriuster kommer att bli allt större om ni inte lägger om politiken, ger upp.Jag kan möjligen förslå att ni kan behöva ytterligare någon tid på er, t. ex. föratt kunna säga att ni numera är övertygade om att man löst säkerhetsfrågorna påett tillfredsställande sätt. Men tiden är knapp. lade fram sina synpunkter. Och har ansökt om attfå sätta reaktorn i drift. Vi diskuterade det här och var dåöverens om att var en rimlig tid för Denekonomiska politiken m. m. Denekonomiska politiken m. m. att ge besked enligtvillkorslagen om ett sådant idrifttagande fick förekomma. Då ställer jagfrågan: Kan här ulfästa att ett sådant besked kommeratt ges före ? Och jag upprepar frågan för att ni skall hinnafortsätta den interna överläggningen om svaret: Kan ni ulfästa er alt före denI februari ge besked enligt villkorslagen - som tvingar till besked, ett jaeller ett nej - om ett sådant idrifttagande får ske eller ej? Detblir nämligen, herr talman, verkningslöst att tala om samling av nationenskrafter så länge det största regeringspartiet framhärdar i en politisk linje ien viktig fråga som sä klart avviker från riksdagsmajoritetens sakligtgrundade uppfattning. Det blir i stället så att man allvarligt splittrarlandet. Regeringschefen och hans parti, eller delar av hans parti, blir därmedett allvariigt hinder för den samling av krafterna som man i nästa andetagsäger sig eftersträva. Jagövergår nu till bostadspolitiken. Under årets första månader påbörjades 20 96färre lägenheter än . Vi riskerarhärmed att igångsättningen blir mellan 10 000 och 15 000 lägenheter färreän vad som är rimligt och önskvärt. På många platser börjar bostadsbristen återmärkas. Riskerna för en omfattande framtida bostadsbrist ökar snabbt. Samtidigtökar byggnadsarbetarnas arbetslöshet. var närmare 4 96 avbyggnadsarbetarna arbetslösa. Enligt länsarbetsnämndernas prognos kommer dengenomsnittliga arbetslösheten bland byggnadsarbetarna att bli 9 000 . Delta sker som antalet byggnadsarbetareminskar, och hela denna process kan snabbt sprida sig tillbyggmaterielindustrin. Detär denna oacceptabla utveckling vi varnat för : ökadarbetslöshet för byggnadsarbetare och arbetare inom byggmaterielindustrin,ökad bostadsbrist. Och vi har ständigt förenat våra varningar med konkreta ochdetaljerade förslag till åtgärder. av dessa åtgärder har regeringen med stort dröjsmål genomfört. Andraförslag har man inte ens funnit värda en seriös diskussion. Så har regeringenspassivitet lett till att våra varningar håller på alt besannas. måste ni samla er till kraftlag på det härområdet. Vi behöver bostäderna. Vi behöver byggnadsarbetarnas arbetsinsatser.Och vi behöver den draghjälp till stora delar av svensk industri som ett ökatbostadsbyggande skulle ge. Jag kräver besked av statsministern om vilkaytterligare insatser regeringen avser att sälta in och när de skall sättas in.Herr talade mycket om att man här skall öka kakan. Men varför skall mandå inte utnyttja denna industri som producerar varor som vi behöver, och somdessutom är importsnål, i stället för att låta industrin gå ner, arbetarna bliarbetslösa och ungdomen utan bostäder? Det är till gagn föralla i samhället. Låtmig övergå till det sjätte området: Framtidstron. Och låt migåterknyta till erfarenheter jag gjort runt om i värt land. Det finns ingentingsom väcker ett så stort intresse som diskussioner om framtidens Del finnsdärför ingenting som är viktigare än att återupprätta tron ivårt land. Man kan fråga sig varför intresset är så stort. Jag tror attförklaringarna är ganska enkla. Regeringen utsår tyvärr en anda av misstro ochpessimism som människorna instinktivt vänder sig emot. Människorna måste hatilltro till framtiden. Vi måste hålla förhoppningarna om en bättre framtidlevande. Vi måste få människorna att tro på att vi genom vårt eget arbete ochgenom våra egna ansträngningar kan lösa dagens problem. En framtid somvisserligen kan komma alt ställa hårda krav på oss, men som likväl kan ge ossden grund vi måste ha för att kunna möta dagens och framtidens problem.Intresset ute hos människorna för att diskutera och gripa sig an framtidensfrågor blir därför en sund och riktig reaktion mot borgerlig kverulans-politikoch mot en regering som i alltför hög grad präglas av dysterhetens ochsplittringens handlingsföriamning. Visocialdemokrater menar att framtiden kan erövras, nu liksom . Vi ideologiska grunden för en framtidsinriktad politik. Vi har anvisat vårtprogram punkt efter punkt. Det är det enda politiska programmet för en sakligtgrundad framtidstro som finns i vårt land. Det är ett program som andastillförsikt därför att det bygger på människornas vilja att i solidaritet ochframtidstro skapa sin egen framtid. Det uttrycker framtidstro därför all delutgår från solidariteten bland människor. En bättre grund för framliden kan,herr talman, inte finnas. Denekonomiska politiken m. m. ägnade sig mera åt att notera områden som jag inte hadetagit med i mitt anförande än åt att gå in på de områden som jag faktiskt hadetagit upp. ställde några frågor om bostäderna - vad vi avser altgöra. Får jag påminna och kammarens ledamöter i övrigt om att sedandenna regering tillträdde har vi ökat lånemöjligheterna, höjt lånetaket, föratt underlätta för kommunala stiftelser och andra att bygga utan att de ökadebyggnadskostnaderna slår igenom i så höga hyror i nyproduktionen att folk medvanliga inkomster inte skulle ha möjlighet att betala dessa hyror. OlofPalme ger bara det allmänna rådet att öka byggnadsverksamheten. Det skulle varaklädsamt om ville ange på vilket sätt han menar att man skulle kunnaöka den ytterligare. Jag har pekat på en åtgärd som redan är vidtagen, och vikommer i budgetpropositionen att föreslå ytterligare åtgärder. Såvar inne på löften i valrörelsen och tyckte att vi från centernssida hade gäll längre än det nu var möjligt att infria. Ja, det är rätt. Vi togupp vissa områden och förklarade att här vill vi verka. Vi gjorde det underinflytande av samma konjunktur- och framtidsbedömningar som alla andra utgickfrån . Det lär vara ofrånkomligt. För att betona att detförhöll sig på det sättet vill jag säga till : Hur hade det sett utom vi hade gått vidare med 80? Hur hade det tett sig på de orter därman tillverkar han- Denekonomiska politiken m. m. delsstål om vi hade varitinne i en uppbyggnadsfas för ytterligare ett handelsstålverk? Enindexreglering framställer och många andra socialdemokrater som enmedveten skattesänkning. och alla andra som sysslat med skatter vetatt en indexreglering i princip är att säga att inflationen icke skall få slåpå skatterna, medan faktiska inkomstökningar slår på skatterna. Manåstadkommer i princip vad elt fast penningvärde skulle innebära. Men liksom omvi hade ett fast penningvärde har regering och riksdag inte bara möjlighet ulanockså rättighet att föreslå de ändringar i skatteuttaget som kan varamotiverade av fördelningspolitiska skäl eller som är nödvändiga därför attsamhället tar på sig ansvaret för ett nytt område. Det är hela sanningen omindexregleringen. Sedanställer den konkreta frågan vad vi gör åt låginkomsttagarna. Fårjag säga att . - det var det exempel som själv tog- kan jag inte se någon skillnad mellan det socialdemokratiska alternativet ochdet som regeringen står för. Sanningen är ju att del statliga skatteuttagetför människor med . i inkomst är 2 96. är detkommunala skatteuttaget 28-29 96. Vad gjorde vi? Jo, vi ökade avdraget påslutskatlen för att ha en möjlighet att ge just låginkomsttagarna enskattelättnad. I detta avseende har socialdemokraterna inte ändrat påregeringens skatteförslag. Detär ju ovanför den nivån, som angav som läginkomst-nivån, som ocksåsocialdemokraterna har ökat skattelättnaderna. De har gjort det till priset avatt det kostar 1,2 miljarder mera och beskyller då regeringen för att vara generösmed sina skattelättnader i den budgetsituation vi står inför - närsocialdemokraterna har tagit ifrån statskassan 1,2 miljarder mera. Ja,men socialdemokraterna kommer att säga nej till att sänka arbetsgivaravgiften,säger man. Det hänger ju samman med det synsätt som socialdemokraterna har närdet gäller den totala situationen - att det skulle finnas några dolda resurserhos näringslivet i allmänhet som skulle kunna tas i anspråk, att man skullekunna ta dessa 2 96 men ändå ha lika myckel att betala med inför enavtalsrörelse. Det är ju den metod man har använt , och den harvisat att det slår fel. Omvi vill göra någonting för låginkomsttagarna, då måste åtgärderna sättas in påden kommunala skattesidan. vet liksom alla andra att denna regeringi det syftet har gått ut till kommuner och landsting med extra tillskott föratt man skall kunna hälla utdebiteringarna nere. Vadbeträffar frågan om energipolitiken vill jag kort och gott säga till villkorslagen säger att endast elt villkor behöver uppfyllas när detgäller , och om man uppfyller det villkoret innebär detta ingen nykompromiss, ulan då motsvarar detta vad kompromissen innebar.Jag förslår inte varför känner ett behov av att framställa ettefterievande av villkorslagen med det innehåll denna riksdaghar givit den som en kompromiss. Om man uppfyller villkorslagen i det avseendetinnebär det förvisso ingen kompromiss. HerrPalme beskyller mig och andra för att ge föreställningar om energipolitikensom inte stämmer med verkligheten. Men hur förhäller det sig när det gällersådana föreställningar? sade t. ex. när han var i , attelenergiförbrukningen skulle bli så stor att vi måste startaytterligare två aggregat. Del är inte centerpartistiska utredningar som harvisat att behovet inte kommer att ligga vid , utan vid 125, men trotsdetta säger och andra socialdemokrater att vi är tvungna all gåvidare och starta 13 reaktorer. Det måste i så fall ligga andra skäl bakom dettvånget. Påfrågan om hur lång remisstid man bör ha i anslutning till de förslag som harlagts fram vill jag svara, att jag tycker att det är rimligt att man häranger samma remisstid som hade. Jag kan inte se något skäl tillatt göra den nu aktuella remisstiden kortare. HerrPalme ordar om oron i samhället. Naturiigtvis blir människor oroade över sinajobb när de noterar vad som händer runt om i väriden, och också vi märker denoron. Men vi möter den med konkreta åtgärder. Jag har redovisat bredden avdessa åtgärder. Jag har visat hur vi utifrån fyra huvudområden kommer att gå inför alt hävda sysselsättningen, och jag kom därvid fram till att det till sistblir fråga om ett val. Skall vi hävda sysselsättningen med de resurser somfinns i det svenska samhället måste vi ännu finna oss i utländskupplåning. Det finns en möjlighet till, och det är att öka skatleuttaget påmänniskorna. Socialdemokraterna har inte föreslagit att vi skall ökaskatteullaget. Ni har i stället föreslagit skattelättnader som är 1,2 miljarderstörre än de lättnader regeringen har föreslagit. Det vore därför bra om herrPalme ville tala om inom vilka områden socialdemokraterna vill att vi skallminska insatserna när del gäller att hävda sysselsättningen - arbetslöshetenhar tyvärr stigit med 2 96 - så alt upplåningen kan minskas. Ni föreslår inteatt vi skall ta ul mera skatt av människorna, och ni har sagt nej till områdeefter område där vi har vidtagit åtgärder. var det t. ex. felatt halvera arbetsgivaravgiften. i efterhand har ni accepterat detta. Men nuär det i stället fel att ta bort de 2 96 som vi nu föreslår. Hur lång lid skalldet ta innan ni medger att också den åtgärden i kampen för sysselsättningen varriklig? Denekonomiska politiken m. m. säger att människorna vill ha besked om regeringens ochoppositionens politik, och det är riktigt. Vi vill också ge dem besked så långtvi kan. Det politiska livet skulle förvisso vara mycket enklare om vi kunde geklara och bestämda besked om en framtid som vi inte till fullo känner till. Menjag skall ge svar pade tre huvudfrågor som ställde:. Hur går det medjobben, med underskotten i bytesbalansen och budgeten och hur blir del medframtiden? 12 protokoll 1977/78:412 Denekonomiska politiken m. m. Ja,hur går det med jobben? Det finns en oroande hög arbetslöshet, framför alltbland unga människor och på en del håll i landet. Det har förvisso funnitsskeden med hög arbetslöshet tidigare, t. ex. i börian av , vilketOlof och andra torde erinra sig. Det finns också en väsentligt högrearbetslöshet i många andra länder än i vårt land. Ensak är klar: regeringen kommer att satsa allt som är möjligt på att få en såhög sysselsättningsgrad som det någonsin går. Vi har gjort det under det gångnaåret och kommer att fortsätta med en mycket omfattande satsning, den mestomfattande som någonsin gjorts här i landet. Det är en av anledningarna tillatt underskottet i budgeten också nu är betydande. Hurgår det då för framtiden med de stora underskotten i bytesbalans och budget?Det är många frän oppositionen som vill ge ett intryck av att underskotten ibytesbalansen och budgeten har kommit först . Men våraproblem är förvisso inte nya, de har inte kommit plötsligt. En del har sinarötter tillbaka i 1960-talel, en del har vi fått , en delfortsätter vi att få och en del beror på den internationella utvecklingen. Nusäger att problemen inte bara beror på en dålig borgerlig ekonomiskpolitik. Det är ett framsteg alt han här i använderformuleringen att det inte bara är en dålig borgerlig ekonomisk politik som ärgrunden till problemen. Vi vill förvisso ta vår del av ansvaret både förregeringsperioden och för beslut fattade under oppositionstid. Men kom ihåg attmånga av problemen verkligen har sina rötter . OlofPalme säger om den kommande budgeten: Lägg inte fram en budget som stämmer medde alarmerande rapporter vi möter i media. Ja, det blir en budget som verkligenhar vuxit fram under ett restriktivt budgetarbete. Det har präglats av, somfinansutskottet sade inte utan , en mycket storrestriktivitet. Många myndigheter, organisationer och ledamöter i den härkammaren kommer att bli besvikna över att det inte har funnits utrymme föråtskilliga reformer som man har önskat. Ändå kommer budgeten att präglas av ettbetydande underskott, och varför? Ja, det skulle vara möjligt att redovisa enbudget med ett väsentligt lägre underskott om man kraftigt ville sänka sinaambitioner, om man ville minska intensiteten i kampen för sysselsättningen ochom man ville reducera den sociala tryggheten. Men vi vill inte göra det. Vifinner kampen för att bevara sysselsättningen vara så väsentlig att vi ärberedda att redovisa en budget som är präglad också av det ansvaret. Priset fördet kommande året blir då ett betydande underskott. Jagvill försäkra att budgetarbetet verkligen präglas en mycket stor restriktivitetoch av intensiva ansträngningar att få tillbaka en balans i samhällsekonomin.Jag utgår ifrån att finansutskottets uttalande om restriktivitet kommer attvara förpliktande, även för oppositionspartierna, i en helt annan omfattning änvad som har gällt riksdagsarbetet under Enav mest älskade formuleringar är att tala om ökade klyftor som ettresultat av det gångna årets politik. Men pä väsentliga punkter är det gångnaårets politik en fortsättning av tidigare års politik, formad avsocialdemokrater i regering med stöd på väsentliga punkter av de nuvaranderegeringspartierna i opposition. Vi arbetar och kommer att arbeta för ensolidarisk politik, men vi kommer inte att tveka att rätta till gällande lagaräven om det skulle komma att kallas för att skapa ökade klyftor; vi vet att delinte är detta del handlar om, utan att rätta till orättvisor som kan finnas påolika punkter. Påen punkt gick längre än någon annan talare gjort då det gällt att geen missvisande, ja, osann bild av regeringens politik. Han sade: Den som i dagröstar för en indexreglering av skatterna, han eller hon sätter utfästelsernatill pensionärerna i fara. Detta är en osanning. borde tatillbaka detta om han vill göra anspråk på någon grad av hederlighet i denpolitiska debatten. Det finns icke något samband mellan de två sakerna. Debeslut som har fattals om folkpensioner och tjänstepensioner står fast. Deinlägg som kommit somliga pensionärer att tveka om framtiden haricke kommit från vårt håll. Hurblir det med framtiden? Regeringen har en anda av misstro och pessimism, sägsdet. Det får väl bli en uppgift för mediaforskare, statsvetare och historikeratt studera den politiska debatten under del gångna året. Jag troratt de kommer att finna att många av inläggen i pessimistiska tongångar, därman talat om den eländiga situationen i , kommit frånoppositionspartierna och inte från regeringspartierna. Jagvill ge detta besked: Jag och vi inom och vi inom regeringen trorpå att har en framtid.