prot · G109130 · 1977-12-31 00:00:00 — När vi i debatterade års försvarsbeslutförsökte talare från socialdemokraterna göra gällande atl de beslutademedelsramarna skulle innebära en upprustning av det militära försvaret. Ja, mangick så långt att man påstod att trovärdigheten för vårt lands handlande pånedrustningsomrädei skulle allvarligt skadas av regeringens förslag. Jag harlagt märke till alt inte gick lika långt. Detär i detta sammanhang lärorikt att ta del av vad ÖB skriver i nu aktuellprogramplan: "Riksdagenfattade beslut (FB 77) rörande ekonomisk ram och långsiktiginriktning av försvarsmakten. Årets programplan - ÖB 77-83 - är den första somgrundar sig på detta försvarsbeslut. Försvarsbeslutetoch regeringens anvisningar innebär att tidigare inriktning av säkerhets- ochförsvarspolitik skall bibehållas. Den målsättning för totalförsvaret somfastställdes av riksdag skall alltjämt gälla. Statsmakternas beslut ansluter sig i alltväsentligt till överbefälhavarens tidigare planering i ÖB 77-82 nivå B.Beslutet innebär att den pågående minskningen avkrigsorganisationens styrka fortsätter, som det i finnsstridskrafter stridsberedda av större styrka än ifredslid. Överbefälhavarenkonstaterar att kostnadsökningarna inom fredsdriften måste reduceras.Ytteriigare åtgärder måste vidtas så atl krigsorganisationens innehåll inteurholkas. Det har inte varit möjligt att i denna programplan till alla delarfullfölja intentionerna i försvarsbeslutet. Betydande senarelägg-ningar av måluppfyllelsenhar gjorts inom alla försvarsgrenar." Tyvärrär det sä alt det femåriga försvarsbeslutet som vi fattade i Gol främst genombrister i löne- och priskompensation innebären fortsalt försvagning av landelsförsvar och därmed också större risker för vårt lands framlida frihet När man sedan kommer in på detta om vår trovärdighet inedrustningsfrågorna - var också inne på det -skriversocialdemokraterna i reservationen 2 bl. a.: "De svenska ansträngningarnaför att främja nedrustning och avspänning i världen inger verkligt förtroendeendast om de förenas med en begränsning av våra egna försvarskostnader." socialdemokratiska motion som man åberopar, nr 429, krävs en sänkning avförsvarskosinaderna med 362 milj. kr., dvs. mindre än 3 96 av de svenskaförsvarskosinaderna. Enligt uppgifter som har lämnat kammarenhär uppgår väridens militära utgifter lill ca , dvs.ca . Av det beloppet utgör den socialdemokratiskaprutningen mindre än en femtusendel. Menarverkligen socialdemokraterna att förslagen i deras reservation skulle återgevärt land verkligt förtroende när det gäller att främja nedrustning ochavspänning i väriden? Eller vad menar man? Socialdemokraterna kan inte hellervara okunniga om att mätt i internationell valuta har våra försvarskostnaderblivit lägre. Socialdemokraternariskerar enligt min mening sin trovärdighet i fråga om försvarets kostnader.Enligt sina reservationer vill socialdemokraterna minska försvarets kostnadernästa budgetår med över 300 milj. kr., dvs. ett belopp som ungefär motsvararkostnaderna för 3 000 anställda - antingen anställda inom försvaret eller desom arbetar med alt göra materiel till försvaret. Socialdemokraternavill också ge de värnpliktiga högre utryckningsbidrag och ullovar fler friaresor till de värnpliktiga. Men socialdemokraterna är mycket tystlåtna om hurde med början detta år skall minska försvarets kostnader.Socialdemokraterna i försvarsutskottet vet lika väl som vi andra attpersonalminskningen inom försvaret enligt regeringens förslag är stort. Denmotsvarar ungefär vad som kan med naturiig avgång. Mensocialdemokraterna vill trots vetskapen om detta drastisktminska försvarets anslag. Tror verkligen socialdemokraterna alt detta ärpraktiskt möjligt? I så fall bör de tala om vilken personal de vill avskeda -det måste bli i tusental - eller också vilken materielleverans förmångmiljonbelopp de vill avbryta med omedelbar verkan. De vet också att detpåverkar sysselsättningen i vår försvarsindustri. var inne pådet, men han ville ha mera pengar för att köpa mer materiel. Jagtror att socialdemokraterna är medvetna om att del är praktiskt omöjligt attminska försvarets anslag med över 300 miljoner nästa budgetär. Det räcker inteatt bara tala om B3LA. Kostnaderna för alt bibehålla valfriheten i fråga om ettnytt lätt atiackplan är marginaler i försvarets kostnader och rör sig helt inomflygels budgetområde. Omförsvaret avstår från att satsa på utveckling av svenska flygplan innebär detdödsdomen för svensk flygplansindustri, med allt vad det betyder förtrovärdigheten av svensk neutralitet. Svensk försvarsmaterielindustri har ocksåstor betydelse för svensk samhällsekonomi och för svensk industrisinternationella konkurrenskraft. Jag tycker alt i fråga om B3LA bör Försvarspolitiken,m. Försvarspolitiken,m. socialdemokraterna hatålamod att avvakta resultatet av den pågående utredningen, därsocialdemokraterna också är med. Den bistra sanningen är ju den att trots allt tal om avspänning så är-såsom också framhölls i - större militära styrkor än någonsintidigare slående i . Inom området beräknas NATO ha 27armédivisioner och 7 000 stridsvagnar och inte mindre än 70armédivisioner och 20 000 stridsvagnar. Därtill har naturiigtvis båda blockenstora flyg- och marinstridskrafter. Dettaär en påtaglig obalans som oroar i väst. I väst är man också i färd med att ökasina försvarsresurser i . NATO:s försvar och strategi i äri huvudsak defensivt inriktade. Underdel senaste årtiondet har syn påett framlida krig i förändrats. trodde man också iSovjet mest på riskerna för ett kärnvapenkrig, medan man nu är i färd med atlomforma de militära styrkorna, bl. a. genom ett ökat antal stridsvagnar, så snabbt kan tränga in i en motståndares ställningar. En avsikt kan vara altsnabbt ta viktiga mål och därmed få påtryckningsmedel i efterföljandeförhandlingar. Delta ändrade synsätt är värt atl uppmärksamma även för oss iSverige. Närvi talar om och tänker på säkerhetspolitiska och försvarspolitiska frågor måslevi alltid ha i minnet att det inte räcker med att göra en bedömning av dagenssäkerhetspolitiska läge. Man måste eftersträva att se framåt itiden. Vårsäkerhetspolitik syftar till att vi skall ha ett totalförsvar av en sådanstyrka och med en sådan sammansättning att en eventuell fiende anser detmeningslöst - för dyrt - att angripa oss. Dä har vårt försvar den rätta - denfredsbevarande styrkan. Varje försvagning av försvaret ökar riskerna för vårt land. Varjebeslut om minskning av försvarets styrka ökar riskerna för frihet ochfred i . Vem vågar säga att freden i är säkrad10-15 är framöver? Alla hoppas vi det - men vem vågar säga att det är fred i vrnära omvärld framöveri Sverigeligger i gränslinjen mellan öst och väst - mellan NATO och ,mellan och . Vi är därför för vår säkerhet beroende av hur man i östoch väst men främst i världens två supermakter bedömer vår förmåga att uppfyllavåra säkerhetspolitiska mål: alliansfrihet i fred och neutralitet i krigsläge.Omväriden måste kunna lita på att vi verkligen både vill och kan försvara vårtland, vårt territorium, mot angrepp. Ensak som är ny för denna generation är att konflikter i andra väridsdelar, därstormakterna ofta stöder olika stridande parter, mycket snabbt kan spridas tillvårt näromräde. Blirdet en starkare spänning eller rent av en öppen konfliktmellan och i någon del av väriden kommer herraväldet över haven avbåda maktblocken att anses som mycket viktig. Etlsvagt totalförsvar i och övriga innebär uppenbara risker för atldetta område kan bli föremål för en stormaktsframstöt. Visserligen är detviktigaste målet - besittningen av Atlanlkusten - beläget utom . Menetl angrepp mot kan mycket väl tänkas motiveras av behovet av baser ochgenomgångsområden för att säkrare nå det eftersträvade målet. Därför ärSveriges säkerhetspolitik med en aktiv utrikespolitik och satsning på ettstarkt försvar viktig inte bara för utan för stabilitet och säkerhetinom hela det nordiska området. Jag vill uttala min tillfredsställelse över atl utskottel ärenigt i fråga om anslagen lill frivilliga försvarsorganisationer, trots attförslagen innebär väsentliga ökningar, liksom i fråga om anslagen tillcivilförsvaret och till övrigt totalförsvar. Redannu arbetar en pariamentansk försvarskommitté med frågor årsfemårsbeslut om totalförsvaret. Försvarets frågor måste ses långsiktigt. Ingen i vår nära omväridavrustar. En fast, förtroendeingivande utrikespolitik och ett efter våraförhållanden starkt försvar är under överskådlig framtid angeläget -ja,nödvändigt - för alt trygga vårt lands framtida frihet och fred. Jag yrkarbifall till vad försvarsutskottet hemställt. Försvarspolitiken,m. () kortgenmäle: I etl avseende var och identiska i sittframställningssätt. sade att det mellan socialdemokratisk ochborgeriig försvarspolitik rådde en marginell skillnad, och Per sadealt skillnaden inte var större än . Jag tycker det är hipp som happ hur manuttrycker sig, om det är den lilla skillnaden man vill ha fram. Skillnadenmellan de två debattörerna var atl var konsekvent iforlsätlningen av sitt anförande, vilket min vän inte var. Delhade inle gått lång stund förrän han anklagade oss för all förorda"drastiska ingrepp". Hur skall Per ha det? Är det en litenskillnad eller är del drastiska ingrepp som vi socialdemokrater förespråkar? Jagtror inte myckel på snabba förändringar av försvarskostnaderna. Vi har enlångsiktig försvarsplanering, ett värnpliktsförsvar som kräver sitt, och vi haren pliklmedvelen och bra personal inom försvaret som också kan göra anspråk påatt få sin del av möjliga standardförbättringar i samhället. Del gör att destora dramatiska förändringarna inte är möjliga. Man får inrikta sig på atlstyra trenden i en riktning som överensstämmer med de uppsatta målen i allmäntsäkerhetspolitiskt avseende. frågar vad del är som vi socialdemokrater nu vill ta bort. Däreftertalar han om den största posten, de miljoner i utvecklingspengar somdet är fråga om. kommer senare att tala om B3LA. Om den ochövriga ut\'ecklingsfrågor handlar också en av våra reservationer. Detförvånar mig att Per , lika väl som en annan aktad kollega iförsvarsutskottet i en tidigare debatt, för fram som ell skrämskott att viskulle vara ute efter en drastisk personalminskning. Per vet ju välalt våra skrivningar i det sammanhanget är identiska. Den som har gått pä enannan linje är, som jag har sagt vid tidigare t illfällen, försvarsministerKrönmark när del gäller de centrala staberna, och vi har inte angripit honomför del. Försvarspolitiken,m. OSWALDSÖDERQVIST (vpk) kort genmäle: All höra Per tala försvarspolitik är som atl lyssna pä engengångare. Del är samma gamla vanliga resonemang som vi har hört i decennier.Vi måste upprätthälla ett försvar av nuvarande typ. Vi måste försöka hänga medi utvecklingen. Man rustar i vår omgivning. Man skaffar sig stridsvagnar ochnya flygplan i öst och väst, och det måste även vi göra. Det är en omhuldad myti vår försvarspolitiska debatt. Fårman inte öka försvarskosinaderna med åtskilliga varje är,vilket moderata samlingspartiets företrädare vill göra, innebär det enförsvagning. Man räknar stelbent den ökade säkerheten i antalet miljoner kronoranslagna till försvaret. Vilket stöd finns för ett sådant resonemang? Ingentingsäger att det på något sätt skulle hjälpa upp vår säkerhet, om vi satsar fleramiljoner kronor varje är. Vi kan ju, Per , aldrig någonsin hänga med iden stormaktsutveckling som Per själv skisserade. Vi kan inte hållajämna steg ens med de mindre stormakterna - för atl nu använda ett sådantuttryck. Därför skall vi inte ha ett försvar, som är en kopia av stormakternasförsvar. Vi måste inrikta vårt försvar på ett hell annat sätt. Vi måsle tänkaom, vilket tydligen är omöjligt för Per . Sammaordvändningar som används här , 1978, kan man leta upp i gamlariksdagsprotokoll frän 1950-talel och kanske ännu längre tillbaka. Men del gårinte för en liten nation som att hänga med i utvecklingen på det sättsom vi nu har försökt alt göra under mänga decennier. Allt fier lr insikt omdelta - även i militärledningen. Per talade också om den nye ÖB:syttrande, som vi kunde läsa i pressen för en lid sedan. I vida kretsar inommiliiäriedningen finns en insikt om alt det inte går all forlsätla på dettasätt längre. Del borde vi då la hänsyn till. Flygplansindustrinär en av våra stora myter. Vad hjälper det oss om vi kan hålla 500-600 flygplani luften? Det avskräcker ingen stormakt som verkligen vill ta svensktterritorium. Stormakten satsar bara sä mycket mer, vad som behövs för att slåut dessa flygplan. Det går på kanske . Vad skall vi ta till sedan?Inbillar sig Per alt i skall fortsätta atl produceraflygplan under etl krigstillstånd? Hur stor kapacitet har i sä fall? Hurmånga flygplan spottar företaget ut per dag? Det vore intressant alt fä vetadelta. Viskall inte ställa upp på denna modell och försöka hänga med stormakterna. Detförsöket är dömt att misslyckas frän början. Det är konstigt alt inte deninsikten kan sprida sig även till Per och moderata samlingspartielsövriga företrädare. PER () kortgenmäle: säger att ungefär samma tongångar som jag nu harframfört har man hört tidigare här i . Jag är medvetenom alt det kan vara riktigt. Men jag är också helt övertygad om atl sammatongångar som gjorde sig till tolk för här har man hört i dennariksdag och i andra demokratiska länders riksdagar, där kommunisterna befunnitsig i minoritet. I de stater däremot där kommunis- ternahar infört enpartivälde talar man inle i dessa termer, ulan där talar man omökade anslag till försvaret. Det vore intressant om kundeförklara vad denna skillnad kan bero pä. Närherr svarar på den fiågan kanske han också kan vara vänlig och talaom för mig hur han menar atl man redan nästa budgetår skall kunna spara 2 900milj. på svenskt förs>'ar. Vilka människor skall det beröra? frågar om är drastiskt eller inte. Ja, för del svenska försvaretär 362 milj. kr. redan kommande budgetår myckel drastiskt. Därtill kommer juockså kostnader för ökade värnpliktsförmåner, samt för bättre reseförmäner. Dåkommer vi upp lill belopp i slorieksordningen 400 milj. kr., ett mycket stortbelopp, för atl avlöna folk som arbetar i försvaret eller som tillverkarmateriel till försvaret. har icke kunnat svara på var hanskall la pengar till alt avlöna dessa människor under kommande budgetår, sombörjar . Försvarspolitiken,m. BENGTGUSTAVSSON (s) kort genmäle: Jag kan rent av inbjuda Per , som jag alltid lyssnar till medintresse, för han kan sina saker och agerar enligt sin övertygelse, atl hjälpatill att skaffa fram det utrymme som behövs. Rösta med den socialdemokratiskareservationen i flygplansfrågan, för där har vi de miljoner som krävs. Då får vi en trend som pekar rätt i deninternationella debatten, och vi flr del utrymme som vi behöver för all gära deförbättringar vi vill göra inom det svenska försvaret, t. ex. för devärnpliktiga. (vpk)kort genmäle: Jag skulle vilja säga lill Per atl det är självklart atl äventidigare företrädare för mitt parti i , både på den här platsen och idel gamla , har framfcirl de krav som jag nu upprepat. Det ärsjälvklart, eftersom vi kcnsekvent och som ensamt parti i densvenska har predikat den linjen. Serman på den historiska utveckli ngen så kan man inte påstå annat än atl det harvarit en riklig linje. Vad har vi haft för nytta av alla miljarder som lagtsner ? Skulle vi inte haft en lika säkerställning om vi haft åtminstone något mindre eller kanske t. o. m. betydligtmindre försvarskostnader? Inte är del försvaret som hållit oss utanförkonflikter och annat , f ö. inte heller . Höga försvarskoslnader garanterar inte på något sätt en nationellsäkerhet. Det är många andra komponenter som spelar in. talar om andra nationer, men jag diskuterar som vanligt ochsvensk politik, svenska försvarskoslnader och svensk försvarspolitik, och jagvidhåller fortfarande att det är helt orealistiskt och fullständigt tokigt attSverige som liten nation skall försöka hänga med i den vapentekniskautvecklingen och den vansinniga rustningskarusell som pågår. Antingen PerPetersson och andra försvarsivrare gillar del eller inle sä blir vi såsmåningom tvungna atl rätta mun efter matsäcken och anpassa oss till en Försvarspolitiken,m. Skallvi jämföra med andra stater så kan vi jämföra med några som har en något sä närliknande ställning som vårt land. Vi kan jämföra våra försvarskostnader med t.ex. . Eller vi kan jämföra med och med . Dessa länderhar betydligt lägre försvarskostnader än vi, i vissa fall ända ned till hälftenså höga, och de har inte lidit av detta. Då kan man svåriigen förklara varförvi skall upprätthålla en sådan oerhört hög försvarskostnad per capita som vigör och som ger oss fjärde eller femte plats i världen. Våraförsvarskostnader är helt orimliga, och de utgör en belastning förskattebetalarna som vi inte borde ålägga dem. Vi bör se till att använda våraresurser på ett riktigare och vettigare sätt. PERPETERSSON (m) kort genmäle: Jag lade märke lill alt glömde alt svara på min frågaom hur han skulle spara 2 900 miljoner under kommande budgetår, så jagförväntar mig att jag flr svar på den frågan i hans nästa replik. Detmesta av de 362 miljoner som socialdemokraterna behöver föratt klara åtagandenagentemot den personal som redan arbetar inom försvaret, med denförsvarsinriktning som vi har, säger att man kan få fram genomatl avbryta utvecklingen av . , vars inlägg jagsätter värde på i försvarsdebatlen, vet lika väl som jag att dessa pengar gårinom flygels kostnadsram just när det gäller utvecklingskostnader, så där harman inga pengar atl lyfta över till andra delar av försvaret. Och jag hoppasatt också här vill vara den pålitlige man han är och tala om,var han skall ta de övriga pengarna när det gäller alt klara den personal ochden materiel som vi i övrigt har inom försvaret. Talmannenanmälde alt anhållit att till protokollet fä antecknat atlhan inle ägde rätt till ytterligare replik. Del var juganska lägligt att jag kom in just nu i debatten, eftersom Per med BengtGustavsson diskuterar hur vi skall kunna spara några pengar inom försvaret. Delär rätt naturiigl atl vi från socialdemokratiskt håll i detta sammanhangupplever frågan om del nya lätta atlackplanel - det som brukar kallas B3LA -som en mycket viktig fråga. Regeringen och den borgeriiga majoriteten iförsvarsutskollel har ju redan bestämt sig för atl - i syfte att"bibehålla handlingsfriheten" i fråga om framlida alternativ - kastaut ytteriigare 310 milj. kr. Den hell dominerande delen av de härpengarna går alltså lill B3LA; en marginell del går till utredning av ett annatalternativ. Vikräver från socialdemokratiskt häll att B3LA-arbetet avbryts. är ipraktiken redan överkörd av regeringen i den här frågan. Regeringen har redan beslutatsig för atl göra denna enorma satsning på ett flygplan som med all sannolikhetinle kommer alt rymmas inom försvarels kostnadsramar. Torsdagenden beslutade regeringen att kasta ut ytterligare 250 miljoner, utöverredan beviljade 30 miljoner, på detta projekt. , ,skall ta ställning till samma fråga. Så hårt vill alltså riksdagenforcera arbetet med detta plan att man inte ens kunde vänta för attge chansen att säga sin mening. Försvarsminister skulle liktKarl XI kunna sätta upp devisen: "Vadgöras skall är allaredan gjort I herredagsmän, reser icke så fort!" menar regeringstalesmän alt kostnaden för denbibehållna s. k. handlingsfriheten enbart är 150 milj. kr. i stället föromkring det dubbla. Vi har frän utskottets sida försökt få klarhet i detta. Bl.a. har vi fått en muntlig redogörelse av företrädare för departementet. Medhänvisning till det underiag som stått i vart fall till mitt förfogande, mensom regeringen har hemligstämplat, vågar jag påstå att kostnaden för den s. k.handlingsfriheten är betydligt högre. I de öppna handlingar som finns överregeringens beslut förekommer inte heller något som motsäger den uppfattningsom vi jnom oppositionen har på den här punkten. Regeringen har inte vågatlägga papperen på bordet, eftersom dessa papper skulle visa alt det äroppositionens och inte regeringens uppgifter som är de riktiga. Jagsade tidigare att regeringen beviljade försvaretsmaterielverk 250 milj. kr. har man beviljat 30 miljoner, och mankommer atl bevilja ytterligare 30 miljoner om ställer sig bakomregeringens förslag. Detta gör sammanlaget 310 milj. kr. Beloppet är räknat ipenningvärdet för - i själva verket handlar del alltså ombetydligt mer pengar. Regeringensäger ingenting om underiaget för det beslut som fattades . I denöppna skrivelsen diskuterar man ingen annan fördelning av anslagen mellan B3LAoch A 20 än den som försvarels materielverk föreslagit. Men om det är så atlregeringen har en annan fördelning av anslagen än den som försvarelsmaterielverk föreslagit, då bör man också redovisa den. Och om regeringen harsamma fördelning som , då bör man säga det i stället föratt påstå att kostnaden för B3LA skulle ligga på 150 milj. kr. B3LA:skorta historia är en historia om borgerlighetens och regeringens oförmåga altsamla sig till beslut. Först vågade de borgerliga ledamöterna i den förraförsvarsutredningen inte säga nej till B3LA - den frågan skulle den borgerligaregeringen la ställning till. Därefter vågade inte regeringen la ställning,utan den tillsatte en särskild B3LA-beredning. I denna beredning ställdesoppositionen hell utanför. Socialdemokraterna fick där varken möjlighet tillinsyn eller påverkan. När utredningen blev klar trodde väl alla attregeringen äntligen skulle samla sig till ett beslut. Men, ack nej! Nutillsattes en ny utredning, den s. k. flygindustrikommitlén, för att närmare sepä andra alternativ än B3LA. Denna gäng hade regeringen lärt en del av läxan.Då var man mer generös mot oppositionen och lät den vara representerad ikommittén, kanske beroende pä att beslutsvåndan nu blivit ännu större. Försvarspolitiken,m. Försvarspolitiken,m. Samtidigtmed att flygindustrikommitlén arbetar forcerar landets regering utvecklingen avB3LA - vilket kommer att kosta skattebetalarna hundratals miljoner. Regeringengör detta i ett läge, dä man begärde att svenska folket skall dra åtsvångremmen. Själv drar alltså regeringen på sig spenderbyxorna och kastarglatt och villigt ut dessa pengar till flygindustrin. Delta sker dessutom sedanman gett sig ut pä viggarstråt både utanför och innanför gränser föratt klara andra löpande utgifter. Ietl sådant läge blir man inte förvånad, om folk lyfter en aning pä ögonbrynenoch frågar sig, vilken "hög visdom" det är som styr det här landetnumera. Demycket stora summor - i varje fall i snäv bemärkelse - som dagens debatthandlar om, är ändå låga om man ser på den totala kostnaden för B3LA-planenshela livstid. B3LA-beredningen har hela liden räknat i fast penningvärde förstakvartalet . Lägger man samman utredningens egna siffror för utveckling,tillverkning, vapen och drift och på så sätt tar fram den totalalivslängdskostnaden för B3LA, hamnar man pä drygt 14 000 milj. kr. Detta är merpengar än vad hela försvarshuvudtiteln kostar i samma penningvärde. Bara dettavisar det omöjliga i all dra på sig dessa enorma kostnader. Naturligtvis- det skall villigt erkännas - leder inte det socialdemokratiska allernaiivetlill en besparing på 14000 milj. kr., eftersom detta innehåller annantillverkning. För vår del har vi i vår partimotion sagt atl vi vill tittanärmare på kostnaden för A 20, dvs. en utveckling av . Men tyvärr ärdet ju på det sättet atl industrin har vägrat all lämna några offerter för detvå A 20-versioner som diskuterats. Jag skall gärna säga att vi i ett sådantläge är tveksamma lill A 20, Också kostnaderna för etl sådant plan kan rusa ihöjden. Enlösning som innebär etl mer rimligt alternativ är att utöka antalet Jaktviggenmed ett par divisioner. Detta kan sedan kompletteras med t. ex. etl antal Saab105:12, som är etl kombinerat skol- och attackflygplan. När man läserB3LA-beredningens tabeller kan man ganska lätt räkna ut den ungefäriigakostnaden för etl sådant alternativ.