prot · G109136 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag vill göra några korta kommentarer i anslutning till vadindustriministern sade om att man nu arbetar på en plan för den framtidatekoindustrins struktur - del gäller också Norriand - och att man studerar Omåtgärder för att förhindra nedläggning av vissa textilindustrier olikalokaliseringspolitiska åtgärder på dessa orter. Därvid nämnde industriministernäven . Vid den uppvaktning som skedde med företrädare för kommunernaoch de anställda för sedan hos industriministern i denna fråga, anfördeindustriministern som etl alternativ till ny sysselsättning för dennaarbetskraft det företag som har etablerat sig i samma lokaler som Eiser,nämligen Kramm-Kläder. Industriministern hyste vissa förhoppningar om attföretaget skulle kunna expandera så kraftigt atl del skulle kunna ta överarbetskraften. Häromdagenhade Nya en intervju med chefen för , och jag tillåter migatt citera några rader. var om Kramm-Kläder kunde klarasysselsättningen för de vid Eiser anställda, och där säger vdBernt följande: "Vikan inte lova Eisers flickor anställning hos oss. Del är Eisers problem." Ifortsättningen av intervjun säger han all förelaget måsle fl expandera i dentakt man har förutsättningar för att trygga företagets framtid. Han skisserardå en rätt . Jag tror det är klokt att inte räkna med detsom alternativ. Sedanbeklagar industriministern, liksom jag haraort,att rådrummet inte harutnyttjats. Ja, del är den allmänna uppfattningen att det icke har utnyttjats-de anställda har den uppfattningen. Dessutom måste man tolka beslutet för enmånad sedan om att tillsätla den särskilda gruppen, med Statsföretag,Utvecklingsbolaget och de anställda, för att se över de framlidasysselsättningsfrågorna som ett besked om att det är först nu man har igångsattdetla jobb. Det finner vi mycket anmärkningsvärt eftersom rådrummet var avsettatt leda till en omprövning, och det skulle ha skett . Jagvill än en gång säga alt det hade varit rimligt att arbetet med översynen avden framtida tekoindustrin och verksamheten inom Eiser hade flit fullföljasinnan man definitivt fattat beslut om nedläggningarna. Enligtindustriministerns besked här är det emellertid uppenbart att han inte är bereddalt ge någol ytterligare rådrum. Jag skulle vilja avsluta mitt inlägg med alt säga några ord om vårtekoindustris framtid. Redan i mitt första anförande sade jag alt jag tror pä många häll hafl värderingar när det gäller tekoindustrins framtid i delhär landei som inle alltid varit de mest relevanta. Låt mig i del sammanhangetläsa in till kammarens protokoll några synpunkter på tekoindustrin som en avFN:s experter pä detta område, , tillåtits framföra i enartikel i . "Genomalt skapa en svensk profil skulle vi kunna påverka modet och äter göra svenskdesign till ett begrepp på väridsmarknaden. Att framställa stapelvaror somländer med billig arbetskraft kan tillverka lill lägre kostnad är ingen framtidför svensk tekoindustri." SighstenHerrgård understryker att tekokrisen är feltacklad och att tekoindustrin bordekunna bli en utvecklingsbar industri i värt land, om den utnyttjades på rällsätt. Jagskulle vilja lägga industriministern detta på hjärtat och be honom atl se litetytteriigare på tekoindustrins framtid i Norriandsorterna. JÖRNSVENSSON (vpk): Den borgeriiga regeringens tekopolitik är vad den är. Den ärskoningslös och förutsätter en nedtrappning som i princip inte har något slut.Såvitt jag förslår kan man inle läsa sig till någonting annat i regeringspropositionenän atl nedtrappningen inte har något slut - man kan tänka sig en väldigtlångtgående ödeläggelse. Vi vet också att industriminister har enraffinerad teknik när han är ute i bygderna och försöker dölja detta. Handöljer sig - liksom han gjorde nere i - bakom allmänna talesätt om att viinte har råd atl mista etl enda lekojobb, men ändå är han väl den som allramest medverkar till alt nedlägga sådana jobb, när han väl kommer till Stockholmoch skall förbereda och della i beslul om lekoindustrin. Förall kunna rida spärr mot en sådan förödande politik mäsle det finnas ett bätiresammanhang i arbetarrörelsens alternativ. Det är delta som jag, helt pågrundval av de interna sammanhang inom arbetarrörelsen där jag rör mig, harvelat betona för . Socialdemokratins allmänna tekopo-lilik hängernämligen inte samman ordentligt. säger atl det inle fårbli några avskedanden förrän del föreliggeren plan. Sedan flr vi se, säger han.Därmed antyder han att det inte behöver bli några avskedanden. Inästa ögonblick säger - det har sagts i andra sammanhang ochbaseras pä ett officiellt ställningstagande av SAP i textilfrågorna -att manskall bevara samma produktionsnivå. Men den ökade effektiviseringen ochrationaliseringen och den därmed ständigt stigande produktiviteten innebär jualt man måste avskeda, om man bara har målsättningen att behälla sammaproduktionsnivå. Ni har dessutom ställt upp bakom de allmänna synsätten pätextilindustrins framtid i de borgeriiga propositionerna och när det t. ex.gällt tesen att 1 500-2 000jobb i princip skall bort i den statligatekokoncernen,om inte nu så i varje fall . Pä dessa punkter hade ni ingaalternativa förslag. Jagmenar atl sådana ställningstaganden skapar oklarhet och förvirring. I dessaavseenden måsle socialdemokratin skärpa till sig, om man skall kunna skapa dentrovärdighet som ute bland de arbetande är förutsättningen för atl stötta uppen strid för att slå vakt om tekoindustrin. När det gäller all arbeta fram denklarheten och trovärdigheten och den klara åtskillnaden mellan borgeriig ochsocialdemokratisk politik i samband med tekoindustrin återstår sanneriigenmycket all göra. Omåtgärder för att förhindra nedläggning av vissa textilindustrier Får jag i korthet säga all här för en diskussion, där hanutgår ifrån spekulationerom vad socialdemokraterna skulle vilja göra när planenär klar. Det är alltså spekulationer som ägnar sig åt, men de hörinle ihop med den debatt som vi nu för. Det är alldeles klart alt vi behöver ensådan här plan. Men det är också klart att vi behöver fortsalt Omåtgärder för att förhindra nedläggning av vissa textilindustrier sysselsättning nu och enbra bit framöver för dem som är anställda i tekobranschen. Omman när planen är klar för kan läsa sig vid ett exaktantal sysselsatta, kan väl ingen människa säga någonting om . Det kan t.o. m. visa sig att det behövs flera sysselsatta. Dehär diskussionerna om plan och annat ger mig anledning att göra ytteriigare enkommentar beträffande fabrikerna i . Det pågår ju, , ettarbete bland de anställda på atl hitta nya produkter: arbetskläder och klädersom skulle kunna beställa ät sina anställda. Det arbetet måste fäta , och jag tycker det är brutalt när genom att inte gemera rådrum säger nej till de människor - de flesta är kvinnor- som arbetar meddet här utvecklingsarbetet. Det blir ingen mening mexJ deras utvecklingsarbete,om de vet att de inte har en realistiskt beräknad tid för förverkligandet. Delär mot denna bakgrund som jag enträget har riktat denna vädjan om mer rådrum. (vpk): Jag är verkligen inte spekulativ, för spekulationen och oklarhetenfinns ju i de illa sammanhållna socialdemokraliska ståndpunkterna när detgäller tekopolitiken. Att vad jag säger låter spekulativt beror uteslutande påatt jag tar fram de delar av detta socialdemokratiska alternativ där man kanfinna någon form av klarhet genom de skrivningar som förekommit i samband medriksdagens beslut. Man kan ju inte säga att det ligger i öppen dag eller ärosäkert huruvida vi över huvud taget får någon sysselsäitningsminskning, elleratt planen möjligen leder till en ökning. Sådantkan man inte ställa i utsikt för människorna och samtidigi ha den ståndpunktenatt man skall ha en bibehållen produktionsnivå. Man vet ju att denna bibehållnaproduktionsnivå innebären minskning av antalet sysselsättningstillfällen.Dessutom har man ju röstat för de delar av proposilionen som bygger på atl 1500-2 000 arbeten skall bort inom den statliga lekokoncernen, delar där delrent allmänt redovisas en pessimistisk syn pä tekoindustrins framtid. Man haralltså inle klart jävat denna syn. Detär dessa oklarheter som gör att människorna där ute kan uppfatta densocialdemokratiska politiken i denna fråga som alltför spekulativ. Minainlägg här är uteslutande dikterade av min uppfattning att det inte börvara på detta sätt. Jag lycker att kunde ha kostat på sig litetsjälvkritik. Vi har inom arbetarrörelsen inle skött denna tekofråga som viborde och gör del kanske alltjämt inte. Underden socialdemokraliska regeringens tid gjordes det ingenting för att fl framplaner och program. Del sattes inte upp några mål för tekoindustrin. Jag medgeratt även vår politik var bristfällig i det avseendet. Vi säg inle bristerna ochkom inte heller med några förslag. Man godtog t. ex. att importandelen när detgäller trikå- och konfektionsvaror steg drastiskt från lill,vill jag minnas, . Det gjordes ingenting för att förhindra dennautveckling. Jag medger att inteheller vi från vpk hade något alternativ när denna fråga Nr 136 Om säkrare sjötransporter av olja var uppe tillbehandling i näringsutskottel, och vi får nu ta på oss den försummelsen - fördet går inte att slå ut den borgeriiga politiken med mindre än att man harmålsättningar som klart, entydigt och radikalt skiljer sig från denna ochgrundar sig på en annan syn på samhället och pä vad industripolitik skall gä utpå. Överiäggningenvar härmed slutad. § 6 Om säkraresjötransporter av olja KommunikationsministernBO erhöll ordet för att i ett sammanhang besvara dels () anmälda interpellation, 1977/78:153, dels (vpk)anmälda fråga, 1977/78:422, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder regeringen är beredd attvidta pä nationellt resp. internationellt plan för att åstadkomma säkraresjötransporter av olja. ToreClaeson har frågat mig om jag ämnar ta initiativ lill åtgärder i syfte attinskränka eller stoppa all trafik med oljetankers i den svenska skärgärden. Jag besvararinterpellationen och frågan i ett sammanhang. Transportav olja till sjöss innebär risker för miljön. Betydelsefulla åtgärder harvidtagits både nationellt och internalionelll för alt minska riskerna. Dennyligen inträffade olyckan vid franska kusten visar att det fortfarande finnsbrister i säkerhetssystemen. Man bör kunna räkna med atl olyckan får deneffekten att olika åtgärder på det internationella planet möts av ökadförståelse och därmed får ökad effektivitet. Föratt få avsedda effekter måsle de åtgärder som vidtas avse alla de frågor somhar betydelse för sjösäkerheten. Således måste åtgärderna omfatta fartygensutrustning och konstruktion, besättningens kvalifikationer, farlederna,sjötrafikens organisation etc. Hit hör också skadeständsrättsliga ochförsäkringsmässiga frågor. Frågorrörande fartygens konstruktion och utrustning behandlas fortlöpande i detinternationella sjösäkerhetsarbetet. arbete har lett fram till bl. a.regler om begränsning av lankstoriek och om fartygens flytbarhet ochstabilitet. Vidare har regler utarbetats .som syftar till att minska riskernaför explosioner. Sä sent som beslöts på en internationellkonferens skärpta regler om styrsystem och navigatorisk utrustning påtankfartyg. Delär väsentligt att fartygen har både en hög teknisk nivå och en kvalificeradbesättning. Ett särskilt problem i detta sammanhang är länder vilkassjösäkerhetsmyndigheter har dålig kontroll över fartyg under landets flagg.Della problem måste lösas internationellt. Det tekniskt inriktade arbetet sompågår inom måste härvid stödjas med socialtinriktade åtgärder, vilka behandlas inom den internationellaarbetsorganisationen . Jag kan här nämna det träffade avtalet Omsäkrare sjötransporter av olja mellanNordsjöländerna om enhetliga åtgärder med anledning av ochIMCO-regler som riktar sig mol undermåliga fartyg. - som utövar kontroll av sådana fartyg som anlöper svensk hamn- kommer attintensifiera sin kontrollverksamhet. Särskilda ansträngningar görs också föratt säkerställa en tillfredsställande nivå vad avser besättningarnas utbildningoch kvalifikationer i övrigt. Dessa frågor kommer all behandlas vid enIMCO-konferens om utbildning och certifiering av sjöfolk. Inomsjösäkerheisarbetet utgör sjötrafikens organisation en viktig sektor. En ökad:5äkerhei har uppnåtts genom införande av trafikseparering inomhårt trafikeradeområden och genom inrättande avs. k. tungt rafikkorridorer. Regeringengav i uppdrag bl. a. att i samarbete med hamnöverväga frågan om ett system för trafikövervakning i . Dettauppdrag ingår som en del i en större översyn av organisation,vars syfte bl. a. är att effektivisera och rationalisera den svenska farieds-,lotsnings- och sjökartläggningsverksamheten. arbetar motbakgrund bl. a. härav f n. med att fastställa farledsnorrner med hänsyn tillsäkerhetsstandard för olika typer av transporter. 1 anslutning härtillbehandlas på regeringens uppdrag de säkerhetssystem som har tagits upp ibetänkandet Säkerhet i farled. 1 första hand gäller det farieder som haromfattande oljetrafik och vilkas miljö är särskilt känslig. Specielluppmärksamhet ägnas härvid frågan om förutsättningarna atl inskränkamiljöfarliga transporter i . Regeringen räknar med all enförsta redovisning skall ske . Jaghar vidare mot bakgrund av den debatt som ägl rum om sjökortenstillförlitlighet tillkallat en särskild utredare med uppdrag att göra enöversyn av effektiviteten och tillföriitligheten i processen frän sjömälningtill färdiga sjökort. Jagvill vidare nämna att transportforskningsdelegationen har salt igång ett brett upplagt forskningsprojekt med tyngdpunkten lagd på frågor omsäkerhet vid sjötransporter och därmed även miljöfrågorna. a. utveckling av manövrerings-, navigerings- och informationssystem.Projektet kommer all bedrivas i nära samarbete med expertis på området fränsåväl den statliga som den privata sektorn. Detär viktigt att händelser som orsakar eller kan befaras orsaka havsföroreningsnabbt blir kända för myndigheterna så att erforderliga åtgärder kan vidtas.Den svenska lagstiftningen innehåller därför föreskrifter om rapporteringsskyldigheti dessa hänseenden för befälhavare på fartyg. Lagstiftningen ger ocksåansvarig myndighet möjligheter atl ingripa på ett tidigt stadium om de åtgärdersom vidtas eller planeras av enskilda inte bedöms effektiva. Dessa möjligheterhar utnyttjats . Positionsrapportering och övervakning avsjötrafiken kan här vara ett ytteriigare instrument för att minskaolycksriskerna. Den av regeringen tillsatta sjöövervakningskommitténutreder f n. denna fråga. förutsätter ett samarbete mellanÖstersjöstalerna med syfte att bygga upp ett radiorappor- teringssysteminom för bl. a. oljetankfartyg. Denna fråga kommer attta upp vid nästa möte med Östersjöstaternas samarbetsorgan förhavsföroreningsfrägor. Jagvill sammanfattningsvis säga att det internationella arbetet när det gällersäkerhet vid sjötransport av olja har lett till ett handlingsprogram som utgören bas för det fortsatta säkerhetsarbetet. Vad som framför allt krävs är attalla berörda länder aktivt medverkar till och övervakar alt reglerna tillämpasi praktiken. Reglerna kan och bör naturiigtvis också förbättras, för attytterligare öka säkerheten och skyddet för miljön. har varit starktengagerat i del internationella sjösäkerhets- och havsmiljöskyddsarbetet ochkommer att så vara också i framliden. Somjag har anfört bedrivs inom fiera myndigheter och arbetsgrupper ett arbete påbred front för att utveckla sjösäkerheten och havsmiljöskyddet. Regeringenkommer att följa detta arbete noggrant och är beredd att vidta de åtgärder somvisar sig nödvändiga. Om säkraresjötransporter av olja Jag ber attfå lacka kommunikationsministern för svaret. Närjag ställde min interpellation utgick jag ifrån att de politiska partierna idenna fråga har en gemensam grundsyn. För överskådlig tid behöver vi storakvantiteter olja. Denna måste sjövägen fraktas till . Det vi måstediskutera är hur dessa frakter pä haven och våra egna farvatten skall gå till,så att maximala garantier mot utsläpp av olja skapas. Det är min bestämdauppfattning att tillräckliga åtgärder i delta syfte inle vidtagitsvare sig på nationellt eller internationellt plan. Riskernamed oljan har underskattats och därför nonchalerats. som vi äroerhört försiktiga när det gäller nya energi slag som kärnkraften harpassiviteten varit påfallande inför den snabbi ökade oljekonsumtionen. Påoljeomrädet löper vi långt större risker i vid mening än för 20 år sedan.Det gäller luften i våra städer, försurningen av insjöarna och utsläppen lillhavs. De slora tankbåtarna gör atl en olycka kan få oöverskådligakonsekvenser. Energikommissionenhar uträttat ett värdefullt arbete dä det gäller att bedöma riskerna medkonsumtionen av olja. På fraktsidan har vi tyvärr fått andra och mer brutalapåminnelser. Olyckan utanför den franska kusten aren naturkatastrof som ärobehaglig och skrämmande inte bara för det franska folket, även om det direkthar drabbats i första skedet. FörSveriges del fick olyckan utanför svåra konsekvenser. hade vi däremot tur. Nästa gång har vi kanske sjufall otur.Vad händer då? Omnågot händer kan vi irite längre skylla på omedvetenhet eller brislande kunskapom oljans risker. De är både utredda och demonstrerade. Frågan är vadregeringen nu gör och gör snabbt. Ivissa avseenden är statsrådet svar bra. Det ger såvitt jag kan bedömaen fyllig och korrekt bild av det arbete som pågår inom olika grupper ochområden. Svaret avslutas också med en viljeyttring om att regeringen Omsäkrare sjötransporter av olja kommeratt följa utvecklingen och är beredd alt vidta de åtgärder som visar signödvändiga. Någotmera hade jag mot den bakgrund jag tecknat ändå hoppats på. Det räcker inte medatt följa utvecklingen och att vara beredd att vidta åtgärder. Detta är enligtmin meningen alltför passiv inställning. krävs omedelbar handling, ochansvaret härför åvilar regeringen. Vadsom enligt min mening behövs är ett samlat aktionsprogram, som regeringenmålmedvetet söker förverkliga. Det ankommer givetvis pä regeringen, med desstillgång på experter inom skilda områden, att utforma innehållet. Det bordeemellertid bl. a. kunna innehålla följande punkter: Dessabör gälla fartygens utrustning och bemanning. Särskilt bör problemet medbekvämlighetsfiagg uppmärksammas. Det är ganska upprörande om först densvenska handelsflottan slås ut av fartyg under bekväm-lighetsflagg och vi sedandrabbas av miljökatastrofer på grund av att dessa fartyg i olika avseendenåsidosätter säkerheten. Vidare bör strängare kontroll över transpiorter avfarligt gods, däribland olja, fastläggas. Skyldighet att anmälainträffad olycka och ta emot den hjälp som resp. land och myndighet anser nödvändigabör finnas. En lång rad andra bestämmelser måste ocksii göras bindande församtliga länders fartyg. Sammanfattningsvis behövs säkrare fartyg, skärptabestämmelser vid transporter och inträffade olyckor samt kontroll som handhasav annan än fartygets registreringsland. Åtgärder för allskydda . Utanalt avvakta vidare internationella bestämmelser bör kontrollen övertankfartygen i kraftigt skärpas. Det redan inledda samarbetet mellanÖstersjöstalerna bör kunna utvecklas i denna riktning. Färre oljetransporleri skärgårdarna. Pådenna punkt hälsar jag med tillfredsställelse att en redovisning lämnas omnågra månader med, som jag hoppas, förslag till åtgärder. Främsta målsättningenbör vara atl oljetransporter pä sikt inte bör förekomma i skärgårdsområden. Enomedelbar åtgärd att förbättra sjösäkerheten vore att minsl två lotsar skallfinnas på fartyg med miljöfariig last. Villstats;rådet skaffa sig uppslag och argument för åtgärder på del nationellaplanet, rekommenderar jag en genomgång av den skärpning av sin lagstiftning pädetta område som genomfört. Det fanns de som kritiserade (förattlandet i avvaktan på internationella beslut gick före med sin egenlagstiftning. Jag tycker att är värt beröm och inte härför. Gården samma väg, kan den av oppositionen också vänta sigberöm. Det är ju regeringen inte bortskämd med, åtminstone inte påenergiområdet. Jagskulle alltså vilja fråga statsrådet om del inte är dags för ett samlatprogram mot de allt allvariigare oljeolyckorna. TORECLAESON (vpk): Jag tackar för svaret pä min fråga, som jag ställde mot bakgrund av detslora antal olyckor och olyckstillbud där oljetankfartyg varit inblandade undersenare år. Av och till återkommer i den allmänna debatten kraven på att manskall stoppa all trafik med oljetankrar i våra skärgårdar och att man iavvaktan på sädana lösningar skall inskränka denna trafik och öka säkerheten. Diskussionenom lotsplikl för både svenska och utländska fartyg har också aktualiserats påsenare tid efter de skrämmande uppgifterna om hur man kan sälla sjösäkerhelen iandra eller tredje hand på grund av den tveksamma lagstiftning som finns.Insynen och beslämmandemöjligheterna när del gäller utländska fartyg på svenskavatten är enligt mångas mening helt otillfredsställande. Kommunikationsministernredovisar i sitt svar den rådande situationen som riskfylld och räknar upp enrad åtgärder som måste vidtas för att förbättra sjösäkerheten. Bo Turessonredovisar också i svaret pågående arbete då det gäller såväl detinternationella som det nationella sjösäkerheisarbetet samt en del åtgärder somnyligen vidtagits i syfte att förbättra sjösäkerheten och havsmiljön. Jagkan emellertid inte av svaret utläsa något mer konkret besked beträffande minfråga om ålgärder i syfte atl inskränka eller stoppa all trafik med oljetankrari den svenska skärgården. Inte bara jag utan hundratusentals båtägare ochsemesterfirare i de svenska skärgårdarna, liksom tiotusentals miljövänner ochmiljöarbetare, bofasta skärgårdsbor och andra, vill nog gärna ha ett merkonkret besked om kommunikationsministerns uppfattning. Hurser exempelvis kommunikationsministern på olika förslag till konkreta lösningarsom diskuterats ? Jag tänker på kraven att lossa oljan i säkrarehamnar och transportera den vidare i rörledningar, på järnväg eller med mindre,dubbelbottnade båtar. Sådana lösningar har exempelvis diskuterats förStorstockholmsområdet med en omlaslningsplals för stora oljetankrar iNynäshamn. Dessa och andra förslag till lösningar har ånyo aktualiserats isamband med ett fiertal olyckor , och det räcker enligt min meninginte med aldrig så utföriiga redovisningar av eventuella åtgärder. Omman jämför de säkerhetsföreskrifter som vi har för den svenska sjöfartenmed vad som gäller för trafik på vägar och i luften framstår de som minst sagtotillfredsställande. Dä det gäller alt miljöskydda våra farvatten borde detäntligen införas skärpta bestämmelser med bl. a. loistvång i de svenskafarlederna åtminstone för utländska båtar. Det är verkligen uppseendeväckandenär del gäll så långt atl det, exempelvis dä det gäller Mälarsjöfarlen, påståsatt fartygsbefälhavare ersätts av redarna med halva lotsavgiften om de vägraratt ta lots genom fariederna - allt i syfte att förbilliga transporterna förredarna. Iinterpellalions- och frågesvaret redovisas bl. a. att de farieder som haromfattande oljetrafik och vilkas miljö är speciellt känslig är föremål försärskilt utredningsarbete. Del är naturiigtvis bra och nödvändigt liksom alt Omsäkrare sjötransporter av olja Omsäkrare sjötransporter av olja specielluppmärksamhet därvid ägnas frågan om förutsättningarna att inskränkamiljöfariiga transporter i . Det är bra att regeringenräknar med en första redovisning av dessa problem . Ännubätire vore det om kommunikationsministern kunde säga något mer som kundevara ägnat att stilla den oro som sä mänga människor känner inför den stundandesommaren. Jagvill i delta inlägg ta upp etl problem gällande sjötransporter medmiljöfariigt gods. Jag gör del med anknytning till interpellalions- ochfrågesvaret men även med anknytning till IngvarCarissons interpellation omrisker och säkerhetskrav. Och jag gör det för atl belysa atl det inte barahandlar om oljetranisporter, då det gäller alt öka ansträngningarna för enbättre säkerhet, utan också om annan s. k. allmänfarlig last.