prot · G10987 · 1977-12-31 00:00:00 — Inte minsl bland äldre och rörelsehindrade samtbland icke bilburna kunder har lantbrevbäringen - ofta kombinerad medförmedling av social service - vunnit stor popularitet. Det är också omvittnat,inte minst i skrivelser i samband med besvär över postkonlorsindragningar, attde som inte nås av lantbrevbäraren ofta är bilbuma kunder med förvärvsarbete itätorter på pendelavstånd från hemorten. Dessa kunder har därvid möjlighet atluträtta sina postärenden på postkontor i anslutning till arbetet ellerarbetsresor. Detär mot denna bakgrund inte rimligt all upprätthålla ett till lantbrevbäringenparallellt servicenät. Man har helt enkelt inte råd atl bibehålla ellerupprätta postkontor på orter där man inte når en viss minimivolym avvärdeförmedlings- och kassaljänst. För att elt postkontor skall bibehållaseller upprättas inom etl område som i övrigt betjänas av lantbrevbäring börminst ca 200 hushåll direkibetjänas av postkontoret för alt en acceptabelarbets-volym skall finnas. Jag kan nämna alt postverket har visat attgränsen från strikt företagsekonomisk synpunkt borde ligga betydligt högre änvid 200 hushåll. Isin interpellation tar frågeställaren upp frågan om postkontoren i bl. a.Västra Ämtervik, Viisand och Östervallskog. På den sistnämnda ortendirekibetjänas 38 hushåll av postkontoret. Regeringen beslöt den 22 december1977 att lämna besvär över en postal omorganisation i utanåtgärd. Några ärenden med anledning av eventuella indragningar av postkontor påde bägge andra orterna har inte inkommit till departementet, varför jag intekan uttala mig i de fallen. Tredje vice talmannen (): Jag tackar kommunikationsministern för etl fylligt och i vissa delarpositivt svar. Denhär interpellalionen väcktes . I svarets viktigaste del hänvisarstatsrådet till regeringsbeslutet atl SJ skall iaktta återhållsamhet närdetgälleratt genomföra lågindragningar. Det tyckerjag är etl klart och snabbt svari praktiken på interpellalionen. Det skulle aldrig falla mig in atl tro allinterpellalionen, som väcktes , hade någon betydelse. Men detkanske var en av många reaktioner som regeringen fick på det hot omjärnvägsindragningar som gick ut över landet. Jaghar interpellerat om servicen på kommunikationsområdet därför atl jagpersonligen känner djup oro för utvecklingen. Jag var i mitt utskott med om attutforma beslutet om den framlida regionalpolitiken 1972. Där slog vi i enighetfast alt vi för att fö effekt av den regionalpoliliska satsningen också måste upprätthållaen god kommunikationsservice i mera glest befolkade bygder. Mot den bakgmndenär det oroande när det kommer signaler från SJ och postverket om försämringarav servicen. Nufattade regeringen etl resolut beslut när det gällde tågindragningar, och delvar bra - jag upprepar det. Men frågan är om inte ett liknande besked måstelämnas också när det gäller försämringar i poslservicen. Ibörjan av svaret säger statsrådet : "Departementets arbete meddenna prövning präglas av en strävan alt tillförsäkra berörda bygder en fullttillfredsställande ersätlningstrafik som kan accepteras av företrädare förbygden." Jag tror att del vore välgörande med ett motsvarande besked närdet gäller postservicen, så alt man även på den punkten gick bygdens folk lillmötes. Under1970-talet har utvecklingen när det gäller postservicen i glesbygderna varitskrämmande. under 1970-lalel, alltså 1970,1971och 1972, drogs i genomsnitt 100 postanstalter in, eller 304postanstaller . Nästa treårsperiod, åren 1973, 1974 och1975, som ändå ligger efter del att regeringen gjorde sitt uttalande om alt manskall behålla servicen även i glesbygder, ökade antalet indragningar och manlade ned i genomsnitt 105 postanstaller . 1976 drog man in 59postanstaller. Jag vill fråga kommunikationsministern: jag tolka detla så,att man är på väg att införa en lugnare takt när det gäller försämringen avposlservicen? Bådei en hörnartikel i i går och i svaret på min interpellationbetonar statsrådet myckel slarkt lönsamhetskravet, och det har jag självfalletrespekt för. Men jag vill nog för min del säga alt man i större utsträckningmåsle väga in de regionalpolitiska synpunkterna. Del strök kraftigtunder , och del har upprepals i flera betänkanden, som hela riksdagenställt sig bakom. Delär naluriigl alt man i en sådan här fråga lar exempel från sitt eget län. Jagär alldeles övertygad om att det finns ännu mer avskräckande exempel från mångaandra län. Men jag har i min interpellation nämnt bl. a. Viisand, somstatsrådet påpekat i svaret. Där har satsat mycket hårtpå stugbyar. Man har stöttat hotell, ungdomsgård och pensionat, och kommunenuppger att man har en lurislström lill denna bygd som kan mätas i något över 700(X) gästnätter. Av de människor som kommer dit är något över 20 96 utländskaturister. Mitt i denna satsning från en glesbygdskommun för att fånga uppturister och få något liv i bygden går den statliga Omåtgärder mot försämrad service på kommunikationsområdet Omåtgärder mot .försämrad service på kommunikationsområdet myndigheten postverket inoch hotar med indragning av postanstalten. Ettannat exempel som jag har nämnt är , där kommunen är i färd medatt avstycka tomter, där villor byggs, där investeringar görs i skolbyggen ochförskola. En massiv folkopinion stöttas av en enig kommunstyrelse och vädjarlill poststyrelsen om uppskov med indragningen. Men hotet hänger trots detlakvar över bygden. Ettiredje exempel som har kommit fram sedan jag framställde interpellalionen ärMangskog. Jag tycker del är elt bra uttalande från bygden när man säger allnågot i bygden dör när poststalionen försvinner. Poststyrelsens handlanderimmar väldigt dåligt med uttalande. Minfråga i interpellalionen var: "Vilka åtgärder kommer statsrådet alt vidtaför att skapa garantier för atl inte servicen försämras på kommunikationsområdet? "En sådan åtgärd värdet resoluta besked som regeringen gav , delsom jag har tackat för. Men är det inte tänkbart, hert statsråd, atl ge eltliknande resolut besked när del gäller poslens service och SJ:sstyckegodstrafik? Den senare diskuteras intensivt i bygderna, och hotel omindragning har skrämt en stor mängd företagare som satsar på dessa bygder ochsom behöver lokaliseringsstöd och allt länkbart stöd från kommunema. De bör föelt besked om alt den service som finns inte kommer atl trappas ned. Etl sådantklart besked från statsrådet skulle rimma väl med de uttalanden som har gjortsi . Som inlerpellanien sade är det svar som har lämnats fylligt och i vissadelar positivt. Jag skall i mitt inlägg först kommentera det som slår iinterpellationssvaret om linjen och de indragningar avpersontåg som SJ aviserade . Somförmodligen framgick vid en massiv uppvaktning hosstatsrådet framkallade de ändringar som SJ signalerade myckel stor oro isamtliga kommuner utefter ifrågavarande järnvägslinje, dvs. ,, , och . Skälen lill oron var många och de flestablev säkert framförda under onsdagens uppvaktning, som jag själv inte deltog i.Men jag vill kort beröra ett område som kanske inte i så stor utsträckning harlagils upp i debatten, nämligen sjukvården. Sedanden är all akutsjukvård i hela västra , inkl.Åriängsområdel, koncentrerad lill . Följaktligen har järnvägen storbetydelse för hela Nordmarken när det gäller kontakten med akutsjukvården iArvika - avståndet mellan och är . När därför SJ förrahösten aviserade lågindragningar, som bl. a. skulle få myckel negativaverkningar under veckosluten, kom givelvis reaktionerna bland befolkningen attla sig skarpa uttryck. Interpellanten har själv berört den oro som framkalladesi bygden. Del är därför som också jag med tillfredsställelse läser i svaret attregeringen gått in med sådana direktiv att SJ på den punkten tänkt om och intelängre avser alt sätta sina planer i verket. Jag har fått bekräftat frånSJ-håll alt det var regeringens beslut och åtföljandemedelstilldelning som gjorde atl SJ nu omarbetar tidtabellerna. kommer, som framgår avsvaret, att betyda atl det blir elt oförändrat antal låg under nästatidtabellsperiod, som omfattar liden t. o. m. Här haralltså regeringen funnit anledning att göra ett ingripande. Att dettaregeringsbeslut föregicks av en massiv folkopinion i berörda bygder ärvälbekant för både statsrådet, interpellanten och mig. Närjag läste del här svaret gjorde jag dock en liten reflexion. När det gällertidtabeller och tilltänkta förändringar av antalet tåg har kommunikationsministernfunnit anledning att gå in och korrigera sig själv. Vid arbetet med åretsbudgetproposition pmtade regeringen på SJ:s krav om ersättning för detrafiksvaga järnvägslinjerna med 115 milj. kr. beslöt sammaregering all anvisa mera pengar och ge SJ direktiv om att pröva omsina planer på indragningar. Dessa indragningar gällde persontåg. Men i frågaom styckegodstrafiken, som interpellanten kom in på i slutet av sitt anförande,har kommunikationsministern åtminstone fört ett helt annat resonemang.Eftersom också detta är en väsentlig fråga för oss ute i landet, skulle vigärna se att regeringen gjorde ett ingripande i akt och mening att förhindraden diskuterade omorganisationen. Närjag här i kammaren tog upp den frågan och efterlysteinitiativ från kommunikationsministern, fick jag lill svar: "Jag villerinra om atl det är SJ som beslutar, men frågan kan naturligtvis genom besvärkomma under regeringens prövning, och då blir del min tur att ta ställning ochföreslå regeringen hur den skall handla." Nuvel vi all ingenting händer förrän tidigast , eftersom den härfrågan just nu är uppe till diskussion i de olika berörda personalorganisationerna.Det är hög tid. Men om denna från trafikmässiga, miljömässiga ochsamhällsekonomiska synpunkter så betänkliga överföring av godset från järnvägtill landsväg presenteras som ett förslag från SJ, är då kommunikationsministernberedd atl gripa in på samma sätt som skett i fråga om persontrafiken? Ellerslår statsrådet fast vid sitt uttalande från att det är SJ sombeslutar och alt det först efter besvär kan bli fråga om etl eventuelltregeringsingripande? Viär i västra allmänt oroade över tanken på den starka koncentration avstyckegodshanteringen som, om förslaget går igenom, kommer att ske tillUddevalla resp. . Dethär är en fråga av vital betydelse för , , Årgångs, ochBengtsfors kommuner. Samtliga dessa kommuner ligger inom del allmännastödområdet, och vi anser att SJ:s funderingar på omläggning avslyckegodshanleringen står i stark kontrast till de lokaliseringspoliliskaåtgärder som vi begåvats med . Min fråga är därförsjälvklar: Om SJ:s planer på en omläggning av slyckegodslrafiken skulle bliverklighet, ämnar då kommunikationsministern gripa in på samma sätt som i frågaom persontrafiken och vidta sådana åtgärder att inga nedläggningar av SJ:sstyckegodsmagasin kommer till stånd? Omåtgärder mot försämrad service på kommunikationsområdet Om åtgärder mot försämrad service på kommunikationsområdet Låt mig först konstatera alt föreföll nöjd med miltuttalande i interpellationssvaret rörande SJ och framför allt vad gällerregeringens beslut om återhållsamhet med tåginskränkningar.Däremot var mindre nöjd med postverkels rationaliseringar. Jaghar sagt alt jag anser att det är nödvändigt atl man sersambandet mellan den regionalpolitik och den trafikpolitik som samhälletbedriver. Det är naturiigtvis otillfredsställande om trafikpolitiska åtgärderförsvårar genomförandet av den regionalpolitik som vi är överens om i båderiksdag och regering. Därför måsle man alltid se trafikpolitiskarationalise-ringsålgärder framför allt i våra glesbygder mot den bakgrunden. Detkan inte vara rimligt att trafikpolitiska åtgärder holkar ur möjligheterna atlöverieva för de förelag som med lokaliseringspolitiska medel har kommit tillstånd i glesbygderna. Nuanser och även atl liknande åtgärder som regeringenvidtog beträffande SJ krävs för postverkets del. säger att utvecklingen är skrämmande och atl väldigt mångapostanstaller har nedlagts. Han slutade det avsnittet av sitt anförande med atlslälla en direkt fråga: Är vi nu på väg mol en lugnare takt i fråga ompostkonlorsindragningar? Han hänvisade därvid till att antalet postkontor harminskal . rationaliserar sin verksamhet och drar in postanstaller på små orterdär underiaget är litet drar man naturligtvis i första hand in de postanstaltersom har sämst ekonomiska fömlsättningar för sin verksamhet. Ju flerpostanstalter som postverket har dragit in, desto färre återstår, och därigenomför man naturligtvis del som kallar en lugnare takt iindragningsverksamheien. Vadsedan beträffar den ersältningsservice som postverket tillhandahåller när enpostanstalt dras in, nämligen en lantbrevbärariinje, villjag säga atl del förde flesta människor i glesbygden inte finns någon bättre postservice änlantbrevbäringen, om den är rätt utförd. Erfarenheterna av de över 2 700lanlbrevbärarlinjer som finns i landet visar också atl detta är en myckeluppskattad form av service. Den är lika fin som den service som postverket hadepå 1930-lalet i slädema, där man bar ut både värdepost och paketpost. Jag minnshur del var när jag på den liden studerade i och bodde fyra trapporöver gården på Hagagalan. Då kom brevbäraren upp med postanvisningar även påsmå belopp för någol extraknäck som man hade haft , och han lämnadepengarna i lamburen. Den sortens service ärju numera borttagen överallt ilandet där det inte finns lantbrevbäring. Men där lantbrevbäring finns för manposlanvisningsbelopp, paket och rekommenderade försändelser och sådant direkttill bostaden. Del aren utomordentligt fin service. Delär bara del atl människor ser del som en symbolhandling alt ett postkontor drasin - man tycker alt orten deklasseras på något sätt. Man har heller inte någonerfarenhet av hur fin service lantbrevbäringen förmedlar. Men vi vet att i väldigtmånga fall -jag skulle tro i övervägande antalet fall -där det framförtsklagomål från allmänheten över alt en postanstalt skall dras in, där man klagatöver atl en ort skall få lantbrevbäring, där del har framställtsinterpellationer och frågor i denna riksdag och man har framfört farhågor avliknande slag så vill man efter alt lantbrevbäringen varit ifunktion inte återgå till det gamla. Man finner att lantbrevbäringen är enmyckel bättre form av service än en långt ifrån liggande postanstalt som haröppet en eller två limmar . Jagär naturiigtvis medveten om atl del finns människor som inte nås avlantbrevbäraren. Del kan vara familjer i glesbygden där båda makarna jobbar,barnen är i skolan och ingen finns hemma när lantbrevbäraren kommer. Men detfinns system som gör det möjligt även för dem att komma i kontakt med poslenoch fö del av servicen, system som i de flesta fall torde fungera bra. KarlErik säger atl postens handlande rimmar dåligt med beslut,som han åberopade, och frågar direkt om det inte är tänkbart alt regeringen kange garantier för atl postens service inte försämras så, alt en motverkan avriksdagsbeslutet om tillfredsställande service i glesbygderna uppstår. Molbakgrund av vad jag sagt framgår väl attjag inte känner mig på något sättöverbevisad om atl de förändringar vi nu talat om är av den arten atl demotverkar uttalande om en tillfredsställande service. Föratl återgå till järnvägen elt ögonblick, så sade , om jaguppfattade honom rätt, atl det framfördes stark oro vid uppvaktningen i onsdagsfrån kommunerna i västra förde aviserade tågindragningarna från den28 maj . Som jag nämnde i mitt interpellationssvar har huvuddelen av deaviserade tågindragningarna inhiberats efter regeringsbeslut den 26 januari.Nu gäller del bara etl lågpar på en del av sträckan. Om jag inte fullständigtmissade vad representanterna för kommunerna i västra sade när dehälsade på mig , så uttrycktes det inte någol missnöje med dentidtabell som efter justeringarna kommer alt gälla från . Det är möjligtattjag missuppfattade på den punkten. Men jag är angelägen atlsäga att kommunernas representanter måste ha uttryckt sig mycket dunkelt om demenade alt de var missnöjda med den lidtabell som kommer atl finnas. Omjag korrigerade mig själv i förhållande till denbudgetproposition som jag för kommunikationshuvudlilelns del hade godkänt ellerinte är en smaksak. Det är bara det att när vi såg resultatet av derationaliseringar och besparingsåtgärder som SJ planerade, som en följd av inte fick precis del belopp man begärt för atl täcka underskottet påolönsamma bandelar, konstaterade vi alt delta skulle strida mot de regionalpolitiskasträvandena. Del var då vi fattade det beslut som lett till att del inteblir några påtagliga serviceinskränkningar. Sedankommer både och in på frågan omslyckegodslrafiken. Det är riktigt att jag sade alt frågor omändringar i den organisationen ligger inom SJ-ledningens beslutsområde. Omåtgärder mot försämrad service på kommunikationsområdet Omåtgärder mot försämrad service på kommunikationsområdet gör de - det kan jag inteändra på. Men det är klart att regeringen kan ingripa om regeringen finner atlföljdverkningar uppstår som strider mot exempelvis de regionalpolitiskasträvandena eller som ger andra nackdelar. Jag följer naturligtvis med stortintresse och stor uppmärksamhet den här frågan. Men del föreligger ännu ingetbeslut från SJ. Organisationen och prissättningen är ännu inte klara, och innanså är fallet är del ganska orimligt atl regeringen skall la ställning. Viavvaktar självfallet den lidpunkt då vi har något atl la ställning lill. Denkommer naturiigtvis , och jag kan försäkra både atl vi med yttersta omsorg kommer atl försöka analysera deverkningar som framför allt näringslivet på de här orterna får känning av genomförsämrad service och fördyrade frakter och lägga en sådan analys till grundför ett ställningstagande från regeringens sida. Tredje vice talmannen (): Statsrådet sade i en mening all det inte är rimligt attförsämrad service urholkar företags möjligheter att överleva. Nej, just det -vi är helt överens på den punkten. Det är precis kärnfrågan i mininterpellation och i och mina inlägg här. När vi satsar kraftigtmed lokaliseringspengar och när kommuner gör en jätteinsats för att hjälpaföretag all överleva för inte statliga myndigeters försämrade service urholkaderas möjligheter. Del är därför jag avkräver kommunikationsministern ettbesked om att även postverket måste ta det lugnare med försämringen av servicen. Redanhotet om indragning av en järnväg, redan hotet om en försämrad service på ettkommunikationsområde är ödesdigert och förlamande för en bygd. Därför säger jagför tredje gången i den här debatten atl det var bra att regeringen gick ut den26 januari och sade ifrån: Just nu har vi ingen investeringsvilja på grund avkonjunkturen, men vi hoppas att vi skall komma i det läget igen atl förelag ärvilliga att satsa på att skapa nytt. Då ärdet viktigt att vi inte har hot omförsämringar hängande över bygderna. Påen punkt harjag märkt all kommunikationsministern är väldigt lik den gamlekommunikationsministern, och det är när han underskattar bygders egen bedömningav om poststalionen skall vara kvar eller inte. Jag hade en debatt för något årsedan med , och han underströk också vilken förbättring i servicendel innebär om man får lantbrevbäring och poststationen tas bort. Men om avskäl som jag har anfört här- av speciella orsaker i fallet Vitsand, därför altbygden växer i Ämtervik osv. - en enig bygd, en enig kommunstyrelse, en heltsamlad opinion säger att man vill ha sin poststation kvar, för om den las bortdör något i bygden, då tillmäter jag detta en mycket stor betydelse, och jagtycker att de statliga myndigheterna skall ta hänsyn till det. Jag får självmin post med lantbrevbärare och vill inte på något sätt påstå att det arendålig service, men jag menar att statsrådet tar för liten hänsyn till bygdensoch en myndighets åsikt. Idebatten bjöd jag välkommen till föratt vi skulle seeffekten av poststationsnedläggningar. Han kom som landshövding och Jaghar ingen ledig plats av den sorten atl erbjuda , men jag bjuderockså honom välkommen till . Jag skall gärna stå som värd, och vi kanåka till , vi kan tala med , vi kan besöka tala med folket. Då tror jag att vi kommer alt se atl de har skäl för sinasynpunkter, skäl som jag tycker att de statliga myndigheterna skall respektera. GUNNAROLSSON (s): Jag skall ta upp tre punkter mycket kort. Först och främst, herrTuresson, nämnde jag inte med elt ord postservicen, och det var med beräkning,så till vida attjag själv är betjänad av lantbrevbäring och tycker att den geren mycket bra service. Därför gick jag alltså inte in i den diskussionen. Närdel sedan gäller persontrafiken och atl de tidtabeller vi har får ligga kvarkan jag verifiera vad statsrådel sade, nämligen all den oro man tidigare kändeefter den här bandelen inte längre kvarstår. Jag tror heller inte alt man viduppvaktningen gav uttryck för någon sådan oro efter det besked manfick. Menjag återgår till slyckegodslrafiken, och där harjag faktiskt den här gångentolkat statsrådet på etl helt annat sätt än jag gjorde vid vårt meningsutbyte ihöstas. säger statsrådel alt regeringen kan ingripa och att den övervägeratt göra det, om det blir negativa följdverkningar för bygden i fråga. Och detkan jag garantera att det blir! Om vi får ett renodlat lasibilslransportsystemi området Mellemd-Bengtsfors-Årjäng-Eda-Arvika för att ta det exemplet, så ärdet mångas uppfattning att järnvägstrafiken på den sträckan kommer attupphöra, när all styckegodstrafik försvinner och ersätts med bilburnatransporter. Och enligt mångas förmenande ökar därmed SJ:s motiv för att senarelägga ned denna s. k. trafiksvaga järnväg. Del blir med andra ord en medveteninskränkning i trafiken på banan,och det kan vi i västra inteacceptera. Närdet kommer ett besked i denna fråga, vilket det förmodligen gör i mitten påmars, tyckerjag atl kommunikationsministern skall överväga att så snart sommöjligt göra ett ingripande på samma sätt som skedde närdet gälldepersontrafiken. Vi som bor i de delar av länet som jag här har talat om ärmyckel oroade av SJ:s signaler om en bilburen styckegodstrafik med en terminalförlagd lill och godset transporterat över hela -och vi ärdet inte minst med tanke på det dåliga vägnät som vi har där. Efterdetta förväntar jag mig-det gjorde jag inte i höstas-att regeringen griper in! Omåtgärder mot försämrad service på kommunikationsområdet vill avkräva mig ett löfte alt postverket inte skallförsämra sin service ytterligare, men vi har uppenbariigen olika uppfattning omvad som är försämrad service. Del gläder mig atl harpositiva erfarenheter av lantbrevbäringen. Det har jag också ,när jag bott i milt fritidshus. Naturligtvis är det av mindre Omåtgärder mot .försämrad service på kommunikationsområdet intresse vad jag tycker idet fallet, men jag vet alt hela befolkningen i trakten är mycket nöjd medlantbrevbäringen, jämfört med den gamla ordningen , då vi hadeetl litet postkontor som var öppet och låg på ett avståndav från den ort där jag bor. Ombefolkningen i en bygd har en annan och enhällig uppfattning, så skall man tahänsyn till den, menar . Men vad jag försökte säga var, attom denna eniga menighet inte har någon erfarenhet av och inte riktigt vet vadman talar om, så är väl frågan huruvida det på litet sikt är förenligt med demänniskornas intressen atl ta hänsyn till den opinionen, som alltså är baseradpå dåliga kunskaper. Vi vet nämligen av erfarenhet all i alla de fall där dethar förekommit protester mot övergång från en liten postanstalt med begränsadservice till lantbrevbäring har protesterna mycket snart tystnat närmänniskorna i bygden har sett vilken oerhörd fördel de fått genom att slippapostanstalten och få lantbrevbäring i stället. Jagtackar för inbjudan alt komma lill , även om någon ärepost åt mig där. Jag skall med glädje resa dit ochnjuta av det vackra landskapet under ciceron-skap. Sedanbeklagar jag att jag inrangerade bland dem som klagade på lantbrevbäringen.Del var etl misstag. Men jag tror det var riktigt bra alt jag gjorde delmisstaget, ty därigenom fick jag efter mina lovord om lantbrevbäringen eltvärdefullt stöd av , som har erfarenhet av hur bra den är.