prot · G109111 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:111 §1 Fyllnadsval till utskott Somny suppleant i näringsutskoltet efter har folkpartiels partigruppanmält . Talmannenförklarade därefter vald till suppleanti näringsutskoltet () Fyllnadsvaltill förvalt -ningsstyrelse Ombetalningsansvaret för reparation av vissa hjälpmedel åt handikappade §2 Fyllnadsval till förvaltningsstyrelse TALMANNEN: Som ny suppleant i förvallningsstyrelsenefter har partigrupp anmält . Talmannen förklarade därefter vald för återstodenav innevarande valperiod till suppleanti förvaltningsstyrelse () §3 Justerades protokollen för . §4 Om betalningsansvaret för reparation av vissa hjälpmedel åt handikappade Statsrådet erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1977/78:339, ochanförde: har frågat mig vem som enligt min uppfattning skallbetala reparation av hjälpmedel som tillhandahålls åt handikappade med stöd avstatligt bostadsanpassningsbidrag. Enligt3 § kungörelsen (1973:327) om bostadsanpassningsbidrag ulgår sådant bidrag föråtgärd inom och i anslutning lill bostadslägenhet som behövs för att enhandikappad skall kunna utnyttja lägenheten pä ell ändamålsenligt sätt. Bostadsslyrelsenhar i sina anvisningar till kungörelsen delat in anpassningsåtgärderna i tregrupper: sädana som gör den gängse utrustningen i Ombetalningsansvaret för reparation av vissa hjälpmedel åt handikappade bostaden användbar för denhandikappade, sädana som avser omdisponering av befintligt bostadsutrymme ochextra bostadsyta och sädana som avser sådan extra utrustning eller anordningsom inte brukar finnas i eller i anslutning till vanliga bostäder. Flertaletav de åtgärder som kan komma i fråga innebär en anpassning inom ramen för denutformning och inredning som förekommer i moderna bostäder. Del är därförnaturiigt att underhåll och reparationer av anordningar av denna karaktärfinansieras på samma sätt som övrigt underhåll och reparationer i bostäder. Vissautrustningsdetaljer, som kan finansieras med bostadsanpassningsbidrag, är dockså speciella och i vissa fall också så tekniskt komplicerade att underhåll ochreparationer av dem måste skötas i särskild ordning. Kostnaderna kan då intetas ut som driftkostnad -för bostaden. F. n. för den handikappade själv stå försådana kostnader. Saknar han ekonomiska möjligheter till delta är det kommunensuppgift enligt socialhjälpslagen (1956:2, ändrad senasl 1977:196) an täcka dem. Enligtvad jag har erfarit har framställningar riktats lill om atlbostadsanpassningsbidrag skall kunna utgå för reparationer av hjälpmedel, somen gång har installerats med slöd av sådant bidrag. Styrelsen har beslutat attutreda förutsättningarna härför och komma med förslag till regeringen i frågan. Somsvar på fråga vill jag säga alt jag anser att del är rimliglatt staten ersätter kostnader för reparationer av hjälpmedel som hartillhandahållits med stöd av bostadsanpassningsbidrag pä samma sätt som skernär del är fråga om arbelstekniska hjälpmedel. Del bör dock endast gälla sådanakostnader som inte är alt hänföra lill normala driftkostnader för bostaden. Avadministrativa skäl kan det finnas anledning atl begränsa ersättningen tillkostnader av slörre omfattning. ANNA-GRETASKANTZ (s): Jag tackarstatsrådet för svaret. Delär glädjande alt statsrådet så klart och entydigt ger sin uppfattning till..känna, och jag hoppas atl denna positiva syn också delas av övriga statsråd iregeringen. Statsrådetuttalade i svaret bl. a. alt det är rimligl att staten i vissa fall ersätterkostnader för reparation av hjälpmedel som har tillhandahållits med stöd avbostadsanpassningsbidrag. Jag vill nu fråga statsrådet: vilken tidpunktkan man räkna med alt denna förändring träder i kraft? Jag vill bara först erinra om att regeringen slår bakom de frågesvarsom ges i . Del gäller alltså även i det här ärendet, där jag företräderregeringen. Jag kan inte ge något besked om den efterfrågade lidpunkten, menjag hoppas alt bostadsslyrelsen skall kunna lägga fram förslag i så god tid altvi kan la in denna fråga i det normala budgetarbetet. Det är tillfredsställande att statsrådet här deklarerar atthela regeringen slår bakom det svar som har lämnats. Det innebär att jag kanhysa en förhoppning om atl vi snart kommer att få ett förslag. Jag var dockinte rikligt nöjd med det sist lämnade beskedel, och därför skulle jag viljaslälla ytterligare en fråga: Vilka ålgärder är statsrådet beredd att vidta föratt påskynda beslut i denna fråga? Utredningsarbetet pågår, och vi avvaktar ett förslag. Den rimligaordningen för alt införa sådana här nya beslämmelser är att det sker inom ramenför del normala budgetarbetet. Omrätten till ersättning för vård på privat sjukvårdsinrättning ANNA-GRETASKANTZ (s): Det kan förefalla som om jag är litet tjatig på denna punkt, men dettaär en fråga som betyder väldigt mycket för de handikappade. Del finns fleraexempel på hur de fått svara för dryga kostnader. Lålmig ta ett exempel, som gäller reparation av en utvändig hiss, nödvändig föratl en handikappad skall komma in i sin bostad. Reparationen kostade ,och den utgiften fick den handikappade själv svara för. Om hissen hade gåtthelt sönder, hade länsbostadsnämnden kunnat diskutera en eventuell nyinstallation. Detla exempel och många andra gör atl jag vill uttrycka denförhoppningen alt vi myckel snart skall fö ell förslag i denna fråga. Överiäggningenvar härmed slutad. §5 Om rätten till ersättning för vård på privat sjukvårdsinrättning Socialministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1977/78:366, tillstatsrådet , och anförde: har frågat statsrådet dels omersättningsreglerna för värd på privaia sjukvårdsinrättningar harändrats, dels om nuvarande regler kan anses godtagbara ur patientens synpunktsamt - om inte - om någon översyn av dessa bestämmelser övervägs. Arbelelinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Vidsluten vård pä sjukhus som drivs av offentlig sjukvårdshuvudman svararhuvudmannen för den helt avgörande delen av vårdkostnaden. Den enhetligavårdavgift som tas ut vid dessa sjukhus ersätts från sjukförsäkringen.Detsamma gäller vid vård på vissa andra sjukhus, som är upptagna i en avriksförsäkringsverket upprättad förteckning. För att en sjukvårdsin- Omrätten till ersättning för vård på privat sjukvårdsinrättning rättning skall bli uppfördpå förteckningen krävs normalt att det allmänna har insyn i verksamheten genomatt patienter lill sjukhuset genom vårdavtal eller på annal säll anvisas avoffentlig sjukvårdshuvudman. Som exempel på enskilda sjukvårdsinrättningar somlagils upp i förteckningen kan nämnas och iStockholm. Ett fätal privata sjukvårdsinrättningar,såsom t. ex. Carianderskasjukhemmet i och Sophiahernmet i , finns inte upptagna idenna förteckning och står således utanför försäkringssystemet. Desenare årens utveckling av ersättningsreglerna inom öppen sjukvård harinneburit all den försäkrade nu vanligen betalar endast patientavgiften, medanåterstoden av arvodel enligt fastställd taxa betalas av försäkringskassandireki lill värdgivaren. Den privatläkarreform som genomfördes innebäratl privatpraktiserande läkare som är anslutna till sjukförsäkringen ärskyldiga att tillämpa de arvodesbelopp som finns fastställda i läkarvärdstaxan.Patienten betalar därvid en avgift på f n. Läkaren för sedanförsäkringsersättning enligt taxan med varierande belopp beroende pä deåtgärder som vidtagits. Det stora flertalet av landels privatpraktiserandeläkare har anslutit sig till försäkringen. Syftetmed sjukförsäkringens ersättningsregler är i första hand alt göra en godsjukvård ekonomiskt tillgänglig för alla värdbehövande. Turordningen i dekösituationer som tyvärr uppkommer inom vissa vårdområden skall enligt minmening avgöras av vårdbehovet, inte av den värdsökandes betalningsförmåga. Vissavårdgivare har av olika orsaker valt atl slälla sig utanför såväl vårdavial medde offentliga sjukvärdshiuvudmännen som sjukförsäkringens ersättningssystem,med resultat all deras patienter själva får beiala de vårdkostnader somuppkommer. Sä länge dessa vårdgivare svarar för endast en lilen marginell delav sjukvården i landet anser jag inte att det finns anledning att ändra pägällande regler. Del är emellertid angeläget att den som söker värd hos ensådan läkare eller vårdinstitution som står utanför sjukförsäkringensersättningsregler för upplysning av vårdgivaren om de avgifter som kommer atltas ut för vården och att någon ersättning inte kommer atl utgå frånsjukförsäkringen. Jagvill avslutningsvis framhålla att ersättningsreglerna inom sjukförsäkringenses över löpande. Någon särskild översyn av de här berörda reglerna är inteaktuell f n. Jag har givetvisingenting att erinra emot det svar som har lämnats, och jag lackar därförstatsrådet för del. Jag delar naturiigtvis socialministerns uppfattning att denallmänna sjukvärden i princip skall svara för att patienterna för denbehandling de behöver och att pengar inte skall ge förtur. Denna fråga ärnaturiigtvis av ganska marginell art när det gäller sjukvärden sett i stort.Men för den sjuke som drabbas ser situationen litet annoriunda ul. I detta fall var det enpatient som länge haff besvär av gallsten. uppsökte enprivatpraktiserande läkare, som föranstaltade om röntgenundersökning, varviddel visade sig all patienten hade en infekterad gallgång som man var nödsakadatl åtgärda. Läkaren tillrådde emellertid att vederbörande skulle låta göraoperationen pä Carianderska sjukhemmet, eftersom det annars skulle bli kanskeett halvt års väntetid, vilket kunde innebära ökade besvär. Vid operationenavlägsnades fyra stora gallstenar. Nuvar det också så att en till patienten hade genomgått moisvarandeoperation på tidigare och då fött ut ungefär halva kostnadenav . Jag har därför frågat om det har inträtt några ändringar.Det har jag inte fått svar på. Det kanske inte egentligen är statsrådets sakalt undersöka det. med vissa bestämmelser om hur sjukvärden skall bedrivas.Man är alltså bunden av en stiftelseurkund. Men på sjukhemmet finns en helavdelning som upplåtits och tidigare använts av sjukvården i men somav någon anledning inte utnyttjas - av vilken anledning vet jag inte. Tydligenär det della förhällande som gör att en patient som vårdas på sjukhemmet numerainte får någon som helst ersällning för sina kostnader från sjukkassan. Jagskall inte driva denna fråga längre, utan jag bara hoppas, och delarstatsrådets uppfattning, hert talman, alt informationen till aktuella patienterblir bättre i fortsättningen, så att även den remitterande läkaren kan tala omvilka ekonomiska konsekvenser det innebär att acceptera att bli behandlad somprivatpatient pä ett visst sjukhus. Omrätten till ersättning för vård på privat sjukvårdsinrättning Det har sannolikt förelegat elt avtal mellan sjukvårdshuvudmannen iGöteborg och detla sjukhem. Delar något som jag inte känner till. Men jag harfött upplysningar från i och frän Carianderskasjukhemmet. Det verkar helt osannolikt all ersättning har utbetalats frånförsäkringskassan pä det sätt som anger. Kan det föreligga någotmissförstånd härvidlag? Före1975 års privatläkarreform gällde en annan taxekonstruktion, som innebar altpatienten fick ersättning med tre fjärdedelar av ett i taxeförteckningenangivet belopp. Om en galloperation gjorts före , kan alltsåen liten del, men mycket mindre än hälften, av läkararvodet ha ersatts frånsjukförsäkringen. I något fall har också den aktuella sjukvårdshuvudmannen,, ersatt en del av kostnaderna. Delhär visar ju att om vederbörande hade legat på kommunens sjukhus och fött singallstensoperation utförd där och sjukvårdshuvudmannen -landstingskommunen idet här fallel - hade haft lika stora kostnader som sjukhemmet, hade vialandslingsskallen av de . som del härar fråga om.Försäkringskassan hade alliså då ersall vårdavgiften, vilken fn. är sall lill30 kr. Exemplel visar vilka kosinader varoch en skulle behöva beiala för sin sjukvård, om vi inte kunde ta den sloradelen av kostnaderna via landstingsskatten. Nr 111 (): Det finns väl inte mycket all tillägga till detla. 6 aoril 1978 ° kompletteringar som statsrådet här har gjort. pengarna för vidkommande kommit via landstingsskatten, Omförbättrad eftersom dessa kosinader betalas viakommunalskatten, men det är ju i och undervisning för '"' ' ovidkommande i detta sammanhang. finskspråkiga elever ' "°S "'''2' °statsrådet säger, att den här "första" operationen företogs innanreglerna ändrades. Jag känner själv vederbörande patient och vet atl dengjordes och att patienten uppbar halva sjukhuskostnaden. Då kan manju förslå att hennes sedan ansåg alt ungefär motsvarande situationskulle uppkomma för henne själv, varför hon inte gjorde någon närmareundersökning om sina egna kostnader i det aktuella fallet, vilket varbeklagligt. Vikan väl nu inte komma längre, men jag hoppas atl vederbörande läkare och andrai fortsättningen lämnar bättre information än vad som skett i detla fall, så anpatienterna för klart för sig vilka ekonomiska konsekvenser som är förenade medell accepterande av en operation på . Överiäggningenvar härmed slutad. §6 Om förbättrad undervisning för finskspråkiga elever Statsrådet erhöll ordet för allbesvara {s) anmälda fråga, 1977/78:359, och anförde: har frågat mig om jag villredovisa dels vilka åtgärder somplaneras för en förbättrad undervisning av de finskspråkiga eleverna, delsvilka medel som skall ställas till förfogande för sädan verksamhet och dels näråtgärderna skall sättas i gäng. Arbetetmed alt förbällra undervisningen för våra invandrarelever i skolväsendet kaninte avstanna i och med att hemspråksreformen är genomförd. Inomskolöverstyrelsen (SÖ) har man inlett ett arbete med att utvärdera de åtagandensom gjorts och lägga grunden till kommande insatser förundervisningen av invandrarbarn. Skolförhållandena för invandrarbarn frän denordiska länderna och våra ursprungliga minoriteter i landet, t. ex. denfinska, har därvid ett särskilt intresse. Iett tal i nämnde jag som exempel på länkbarasärskilda insalser för invandrarbarn från våra nordiska grannländer stöd tillläromedelsutveckling och fortbildningsinsatser för lärare. Uttalandet skalluppfattas som ett uttryck för en viljeinriktning för arbetet och tar uppområden inom vilka särskilda åtgärder är möjliga och lämpliga. Arbetet kräveromfattande och ingående kontakter med de länder varifrån vi mottar vårainvandrare. Jagvill i sammanhanget erinra om alt regeringen på grundval av beslut ianslutning till propositionen 1976/77:76 om utbildning av förskollä- rare och fritidspedagogerm. m. har uppdragit ål universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) och SÖ atl isamråd undersöka och inkomma med förslag till särskilda insatser för atttillgodose behovet av lärarutbildning för undervisning av den finskspråkigaminoriteten i . Avvad jag under hand inhämtat framgår atl UHÄ och SÖ kommer attredovisa detta uppdrag. Härigenom erhålls underlag för en prövning av en del avde fortbildningsinsatser jag tidigare nämnde. Dessa och övriga åtgärder kommeralt pä sedvanligt sätt behandlas i regeringens budgetarbete inför budgetåret1979/80. Omförbättrad undervisning för finskspråkiga elever FRIDABERGLUND (s): Jag för tacka statsrådet för svaret. Anledningen till frågan ärall tal har väckt förväntningar i om att regeringenplanerar omedelbara insatser utöver dem som redan har beslutats. Andöma av svaret ärsä emellertid inte fallet. tog i sitt talupp tvä exempel pä åtgärder som regeringen planerar, nämligen dels stöd tillutveckling och produktion av finska läromedel, dels särskilda fortbildningsinsatserför finskspråkiga klass- och hemspråkslärare. Nusäger att uttalandet skall uppfattas som "en viljeinriktningför arbetet och lar upp områden inom vilka särskilda ålgärder är möjliga ochlämpliga". Jag håller med om all åtgärderna är både möjliga och lämpliga,men jag vill lägga till an de också är nödvändiga. Jag får erinra omall anslaget, stöd för produktion av läromedel, har urholkats under hennesmandatperiod som ambitionsnivån har höjts, exempelvis för läromedelför samer. Lålmig citera ur budgetpropositionen: "Jag har räknat med ett lägre belopp ipris- och löneomräkning än vad har gjorl-- . Vidare ärjag inte beredd att medge någon kompensation för höjningen avmervärdeskatten." Vad gäller fortbildningsinsatser för klasslärare ochhemspråkslärare finns del inga nya åtaganden i budgetpropositionen. Så var detalltså med viljeinriktningen. Avsvaret framgår inte vilka konkreta planer regeringen enligt Haparan-dalalethar, ulan redovisar uttalandet i proposiiionen om utbildning avförskollärare och fritidspedagoger, där behovet av lärarutbildning förundervisning av den finskspråkiga minoriteten i berörs. Vi ärspeciellt intresserade av detla i , vilket också framgick avlänsskolnämndens framställan. Var det inte så, atl det uttalandetfaktiskt syftade på grundutbildning och inte på fortbildning av lärare? Avsvaret framgår inte på något vis att det blir någon ökad satsning päfinskspråkiga elever. Av den ökade satsningen, som så storstilattalade om i och som väckte så stora förväntningar, blev del endast ensänkt ambitionsnivå. Del beklagar jag. För atl använda egetuttryckssätt vill jag därför karakterisera det som "fagert tal". Nr 111 Statsrådet : Torsdaeenden "" talman! Jag har alldeles klart för migatljag med milt tal i 6 anril 1978 väckt förväntningar, och de förväntningarna skall givelvis också infrias, Del kan knappast komma som någon överraskning för Om f"-h"tf d FridaBerglund all del talet rimligen inte kunde röra omedelbara ålgärder, ,' j. . y.. efter.somdel var , och budgetpropositionen, som vet, tinsk °k' 1 läggs ijanuari. Vi måste återkomma till i denna fråga, och det velväl också. Vihar enligt regeringens uppfattning förpliktelser mol våra nordiska grannländerbeträffande invandrarbarnen, inte minst mot bakgrund av att vi har en gemensamnordisk arbetsmarknad och att vi inte skall räkna med att flytiningsrörelsernaalltid går enbart i en riktning. Det goda samarbete vi har t. ex. med ifinsk-svenska utbildningsrådet är en garanti för att de åtgärder vi såsmåningom lägger förslag om har förankring inte bara hos oss utan också i våragrannländer. Jaglycker det är viktigt att vi inte ensidigt beslutarom vad vi anser vara bra förinvandrarbarnen, ulan att vi gemensamt med de länder vi tar emol invandrarbarnfrån diskuterar oss fram till vad som är lämpligt och rimligt. FRIDABERGLUND (s): Det kom inte som en överraskning för mig att det inte fanns någonting ibudgetpropositionen om de ökade satsningarna. Men jag har fött mängaförfrågningar, inte minst mot bakgrunden av att man i lokalpressen skrev:"Skolan satsar mer pä finskspräkiga elever." Detär självklart att när de ansvariga på skolområdet läser att regeringen planerarsärskilda insatser för de finskspråkiga eleverna sä tyder man del som ökadesatsningar. Jaghåller med om att del är viktigt atl de förändringar ochförbättringar som vi gör beträffande invandrarnas undervisning sker i samrådmed invandrarnas hemländer. Men jag kan inte underlåta alt säga atl när fruMogård var i borde hon ha gjort klart all del rörde sig om åtgärdersom skulle komma för atl inte i onödan oroa dem som dagligenbrottas med problemen att få resurserna alt räcka till. Detär inie alls så atljag inieär medveten om att regeringen måste komma hit tillriksdagen med sina förslag och att vi måste behandla ärendena i denna kammare,men eftersom frågor ställs till mig om vilka nya åtgärder som är aktuella,förutom de som redovisades , ochjag inte kunnat ge något beskedställde jag frågan till statsrådet . Jag konstaterar atl det inte äraktuellt med några nya ålgärder ulan all siluationen är precis densamma som ijanuari. Menar FridaBerglund verkligen all jag bara får uttala mig i budgetpropositionen ochsedan skall upprepa vad jag sagt i den tills nästa 10 budgetproposition läggs? Jag tror faktiskt inte att det. Jag måste kunna få lala omvad vi planerar i departementet. Del är naturiigtvis inte med i denbudgetproposition som lades ulan kommer i nästa. Harjag därmed väcktförväntningar, eller harjag oroat? Jag tror alt jag väckt förväntningar, och deskall infrias. FridaBerglund har som riksdagsman ett informationsansvar och skall inte stå som ettfrågetecken, för vet myckel väl hur vi hanterar frågorna iregering och riksdag. Omdomänverkets leveranspriser på virke FRIDABERGLUND (s): Del är för att kunna uppfylla mitt informationsansvar som jag ställtden här frågan för atl fö klart för mig vilka resurser det gäller, vilka planersom föreligger och åtgärderna kommer att sättas i gång. Jaghar fött besked pä en punkt - atl man pä sedvanligt sätt kommer att behandlaärendet i budgetarbetet /80. Hade när hon besökteHaparanda sagt att det gällde åtgärder som regeringen kommer att behandla ibudgetpropositionerna 1979/80 eller 1981/82 tror jag inte att någon hamnat iden situation som en del har hamnat i . Överiäggningenvar härmed slutad. §7 Om domänverkets leveranspriser på virke Industriministern erhöll ordet för attbesvara Bötje () anmälda fråga, 1977/78:362. ochanförde: Böoe har frågat mig om jag anser det riktigt att ett statligtverk vägrar sänka sina priser pä virke i ett läge när alla goda krafter måsteta sitt ansvar föratt åsladkomma en ökad export i syfte alt bibehålla och helstutöka sysselsättningen inom industrin och vilka åtgärder jag kan vidta. Enligtvad jag inhämtat har domänverket gjort en anpassning av sina virkespriser tillde ändrade förhållandena på virkesmarknaden. Verkets pris på massaved harsänkts i ungefär samma utsträckning som övriga skogsägare gäll med på. I frågaom sågtimret har verket enligt uppgift fört en annan prispolitik. Sågverkensbetalningsförmåga varierar nämligen från företag till företag och även frännorr till söder. I har verket gått med på vissa prissänkningar. Domänverkethar meddelat att dess virkesrörelse i Norriands inland går med föriust vid devirkespriser som godtagits. Jagvill i övrigt erinra om de av riksdag (prop. 1968:103, JoU 1968:32,rskr 1968:269) fastställda grunderna för domänverkets förvaltning av statensskogar, vilka fortfarande gäller. Dessa grunder innebär atl domänverketsverksamhet skall ha en strikt ekonomisk inriktning. Del ankommer helt pådomänverket att bestämma sin prissättning. Jag har ingen formell möjlighei attvidta några åtgärder härvidlag. angående förbud mot kapitalexport tih pågick en slor debatt. Framstående partiledareoch myckel framstående fackföreningsföreträdare diskuterade skogsindustrinslönsamhet och virkespriserna. hårde privaia skogsägarna träffat enprisuppgörelse och därvidlag kraftigt .sänkt sina priser trots att kostnadernanaturiigtvis stiger för dem liksom för domänverket. I min fråga harjag tagitupp domänverkets prispolilik till debatt. Skogsbrukets besvärligalönsamhetsproblem är väl kända och kvarstår. Vad del gäller nu är att hålla ut. Jaghar sagt i den här frågan atl olika parter visar stark äterhållsamhet föratl vi skall återvinna ett gott kostnadsläge i del här riket. Parterna påarbetsmarknaden har visat ansvar, likaså skogsägarna. Vad jag menar är altdomänverket bör visa samma ansvar. Statsrådet säger nu att det är i Norriandsom domänverket inte har ändrat sin prispolitik från föregående är och att detgäller såglimrel. Jag vel, med de kunskaper jag har på områdel, alt många sågargör ordentliga förlusteräven i de här landsdelarna, och domänverket är enmyckel slor skogsägare i de fyra norra länen. Sågarna där betyder väldigt mycketför sysselsättningen, framför alll i glesbygden, och dessa län har de högstaarbetslöshetssiffrorna. Alltså är det viktigl alt sysselsättningen på sågverkeninte går ned. har alt visa ell sociall ansvar, men som jag ser detagerar man litet grand tvärtom . Man har visal ansvar i vissa bygder men ickei de bygder där de nya jobben bäst behövs. Avsvaretframgår också att domänverket skulle göra en föriust i inland. Jagvet, också av erfarenhet, att med marginalkalkyler kan man visa nära nog vadsom helst. Men det här rimmar dåligt med småskogsbrukets villkor.