prot · G10963 · 1977-12-31 00:00:00 — Jagkan inte heller finna all det kan ge några samhällsekonomiska fördelar närflottningen försvinner. Timmerbilarna på vägarna är också entrafiksäkerhetsrisk i den mån en omkörning av en stor bil alllid innebär enrisk. Statsrådet säger atl floltning är ett fariigt arbele. Det kan jag hållamed om. Elt annat argument för alt ta bort flottningen skulle vara att den inleger sysselsättning året runt. Del är i och för sig rikligt, men det vikliga ärall flottningen har varit just det där extra tillskott som behövts för mångamänniskor efter älvdalarna i för att de skall klara sin årligaförsörjning. Att lägga ned flottningen kan då bidra till en ökad arbetslöshet. Delär givet alt del är bra om Järnvägarna används mer. Men om man genomför den nyaslyckegodsmodellen, så blir det snart bara vägen och lastbilarna kvar. Det ärhell nödvändigt atl vi snabbi får en ny trafikpolitik i vårt land. medverka lill det? (vpk): Lika litet som har jag naturiiglvis inle heller själv mättekipagen. Jag får liksom statsrådet lila till uppgifter. De uppgifter jag fåtthar stått i åtskilliga presskommentarer, senast i det reportage som jagåberopade och som stod infört i en av länstidningarna . Det heter där alten av chaufförerna som sköter dessa transporter under kaffepauser gårrunt och kollar alt allt är som del skall med del ekipaget. Hurdet ligger till med den saken vet jag alltså inle närmare, men nog måste Jagsäga alt jag som bilförare mellan mötesplatser i vårt slora län lycker alt det är alldeles tillräckligtkrävande all köra om ett ekipage, så det är inle myckel aUorda om. Vadjag vill atl vi ändå skall uppnå - inle minst med hjälp av den opinion som vifyra riksdagsledamöter hargjort oss till tolk för- är atl vi verkligen fårstopp på den galna trafikpolitik som leder lill dessa konsekvenser. Annars fårvi rätt som del är slå här och kommentera ett nytt steg på denna galna väg:malmen från våra gruvor kanske skulle transporteras med båt från mnlhela och lill . Ommalmtransporterna i , m. m. påslår att jag har godkänt någonting. Jag vet inle vaddet är som jag har godkänt. Jag har inte befogenhet att godkänna ellerunderkänna om elt aktiebolag - även om detta är statsägt - väljer ett visstsätt för att transportera sina produkter eller råvaror. Däremot,, harjag med en uppriktighet och klarhet, som inle är särskiltvanlig i den här officiella positionen, sagt atl jag inle anser det vara kloktall välja detta transportsätt. Jag undrar om det inte kan vara likaverkningsfullt att säga så - kanske mera verkningsfullt - som alt t. ex. slånäven i bordel, något som regeringsledamöter ibland får rådet all göra. Någrareella möjligheter atl förbjuda bolaget atl transportera malm på väg harjaginle, . Om har någon annan åsikt om detla och någotråd att ge mig om hur jag skall kunna sätta makt bakom ordet och min mening alldel inte är klokt all transportera på del här sättet, var då snäll och tala omdel, så att vi får se om del finns någon realism bakom ell sådant påslående.Möjligen kunde man tänka sig att industriministern, under vars egid det härbolaget indirekt lyder, skulle kunna påverka det. Men jag somkommunikationsminister har icke någon befogenhet alt lägga mig i detla. TorstenStridsman säger all del vore önskvärt alt göra till en särskild,avgränsad del av SJ. Ja, del kan hända. En lösning vore naturiiglvis allöverlåta lill och låta driva den i egen regi. Det låter siggöra, och del skall vi givetvis överväga. Det är inte alls så orimligt som detkanske verkar vid första påseendet. EvaWinther säger atl man kan sälja mera om man sänker priset. Javisst, del trorjag nog man kan säga. Men skall man nu sänka priset loratt få mera transporter,då måste man ju sänka det ganska rejält. Om man, för att ta ett enkelt räkneexempel,skulle sänka priset till hälften, så måste vi ju dock ha dubbelt så myckeltransporter för att uppnå samma inläkt. Och jag kan försäkra attden kapaciteten har inte SJ. Vi har inle ens möjlighet atl sänka priset tned och la emot den ökning som krävs för atl göra del inkomstmässigt neutralt. Detärju en tråkig sak, kan mansäga, atl SJ inte har den kapaciteten. Men dååterkommer Jag till vad jag har antytt och vad jag talade om härför sedan, när jag riktade om inte en anklagelse så dock enförebråelse till flertalet av denna kammares ledamöter. Del är nämligen ytterstriksdagen som inte under gångna år försett SJ med tillräckliga Ommalmtransporterna i , m. m. invesieringsmedel för atlman skall kunna bygga ut och modernisera sin trafikapparat i sådan utsträckningoch på sådant sätt atl SJ kan tillhandahålla den transportservice som samma ledamöterav kräver. Jagsade, påpekar , att det var samhällsekonomiska fördelar med allöverge flottningen. Med del menade jag alt det Ju har visat sig -förutom enmängd av de skäl som jag anförde i svaret på interpellationen - atl den långatid som förflyter mellan del atl trädet skils från stubben och lill dess atlsamma träd kommer in i maskinerna i fabriken, vid vanlig avverkningsteknik ochvid floltning, drar med sig myckel stora kapitalkostnader. försvårar förden svenska trävaruindustrin alt hålla konkurrenskraftiga priser. Detflnns, menar jag, en samhällsekonomisk fördel av att förkorta denna lid. vid vinteravverkning och floltning får man ned den lill tvåmånader, om man kan avverka året om och landtransporlera virket. Detta gör altmassafabriker och sågverk inle behöver hålla så höga priser. De kan säljabättre, åtminstone under normala tider - dagens läge skall vi ju inle lala om.Del har väl i all rimlighels namn en samhällsekonomisk betydelse alt man kanhålla i gång företagsamheten, bereda försörjnings- och sysselsättningsmöjligheteråt människorna och sälja varor för alt balansera vår utrikeshandel. (apk): säger kommunikationsministern med en viss indignation riktad mot migatt han inle har godkänt någonting. Del är kanske så. Men om man inle görnågonting åt ell uppenbart missförhållande och när man, som det ändå uppfattas,sitter i maklens korridorer blir del de facto ell godkännande. Jaghar sagl ifrån, säger kommuniktionsminislern, alt jag inte tycker alt det ärklokt att skicka malm på landsväg. Del vill jag naturiiglvis registrera. Detkanske är lika verkningsfullt, säger statsrådet vidare. Vi får verkligen hoppasalt så är fallet. Vi får se om kommunikationsministerns auktoritetär tillräcklig för atl stoppa den här märkliga trafikpolitiska uppläggningen. Jaglycker alt delta tal om att regeringen inte kan lägga sig i är märkligt.Regeringen läggersigju i alla möjliga frågor-del skall ju en regering göra. Detrör sig i det här fallet om så vitala trafikpolitiska frågor att jag inte kanförstå atl del kan vara SJ:s eller SS AB:s egen sak - den rör oss alla. Har vien regering med en kommunikationsminister i spetsen måste den kunna ingripa.Annars behöver vi ju varken regering eller kommunikationsminister. Då kan vi jubara låta allting löpa i enlighet med marknadskrafternas fria spel, därslalliga verk och förelag spelar med så mycket de orkar. Mankan också fråga sig om del är vanlig enkel ekonomi med i bilden. Kan delverkligen vara lönsamt för SJ atl låla frakter gå ifrån sig, när SJ i alla fallhar personal och utrustning som kostar pengar vare sig den slår eller går? Detgäller inle bara Norrbollen. Jagskall innan vi slutar den här debatten, som väl nu är inne i sin final, säga något om ell öppet brevfrån en fackligt aktiv järnvägsman i Slockholm, ett brev som publicerades iNorrskensflamman och där den här mannen skriver lill sittförbund och säger atl del måste kräva en redovisning av hur SJ sköter sinafraktinlressen. Han skriver: "Men-kan SF stå likgiltiga till vad som timari norr eller exempelvis, vad som håller på alt ske med SJ:s slyckegodslrafikeller avtalsfrågor mellan ASG och SJ och i i Slockholm och iandra avtalsfrågor? - ASG 'snodde' hela SJ:s irafik med Åhléns i - enförlust på 3,5 millioner kronor - alla investeringskostnader då ej inräknade.Förlusten rör sig om del tredubbla om man lar hänsyn tillinvesteringskostnaderna." Hanfrågar också om SJ verkligen har undersökt alla möjligheter all få malmentransporterad per järnväg i stället för på landsväg. Jag tycker alt också detär en befogad fråga. Ommalmtransporterna I , m. m. Jagvill först tacka kommunikationsministern för det nya konstruktiva länkande somkom fram i del senaste svaret till mig. Del var elt intressant besked atl mankan länka sig att kan bli en begränsad resultatenhet. I vilken formdel skall ske, om skall överta banan eller om del skall ske på något annalsätt, får, tycker jag, framliden visa. Huvudsaken är i alla fall atl man efterdet här beskedet förhoppningsvis kan börja tackla malmlaxefrågan på ett merapositivt och reellt sätt. Tack än en gång för detbeskedet. Statsrådet sadealt del inle är så lätt att sänka priserna, bl. a. därför all om man sänkerpriserna till hälften behövs dubbelt så myckel transportmalerial för att klaraden prissänkningen. Del behövs medel för att klara del, och det har riksdageninte givit. Då får jag väl säga som i en tidigare debatt, alt jagkommer inte alt pruta på del budgetförslag som regeringen lägger fram . Jaghar inle varil med i så länge alt Jag har kunnat påverka SJ:s budgettidigare. Närdel sedan gäller flottningen är del från samhällsekonomisk synpunkt ocksåviktigt att människor får behålla jobben. Det är väl just det vi upplever närman lägger ner flottningen, atl många av dem som haft inkomster därav påsomrarna får det besväriigl. Slutligen vill jag bara säga atl del som är såväldigt oroande ju är atl SJ hinner genomföra så slora förändringar till detsämre, medan vi väntar på en ny trafikpolitisk proposition med en ny syn påtrafikpolitiken, atl vi riskerar aU det inte går aU föra en så godtrafikpolifik som vi gärna ville ha. Låt mig bara göra ell par små anmärkningar med anledning av några ordav , som måhända var förflugna. Föratt del inle skall spridasnågra vanföreställningar rörande regeringens arbetsförhållanden vill Ombakgrunden till besök i av svensk ambassadör jag konstatera för det förstaatt jag inte sitter i någon korridor, för det andra att jag inte står i spetsenför någon regering. Överiäggningenvar härmed slutad. §16 Om bakgrunden till besök i av svensk ambassadör Utrikesministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1977/78:252, ochanförde: har frågal mig om bakgmnden till det besök som Sverigesambassadör i , , avlade i Cambodja den 22-24december samt bett mig kommentera de uttalanden gjort efter sin resa. AmbassadörÖberg informerade , atl han Jämte sinhustru blivit inbjuden av Cambodjas ambassadör i atl besöka templen iAngkor i Cambodja. Det var fråga om ett kort besök av privat karaktär. Frånutrikesdepartementets sida fanns ingen erinran mot ett sådant besök. Beträffande den TV-inlervju som gav eftersitt besök i vill Jag hänvisa lill vad jag sade till TT den 29december, nämligen atl hans uttalande om situationen i Cambodja efter ett 48timmars privat besök i landet står för hans egen räkning. Jagtillade alt vi inte vet hur många personer som kan ha omkommit i Cambodja1975-1977 lill följd av ivångsutrymning av städer, svält och politiskautrensningar. Pressuppgifler på basis av flyktingberätlelser har varierat frånöver miljonen omkomna till några hundra tusen. Säkert torde vara alt mångamänniskor lidit svårt i Cambodja i samband med de stora omvälvningar som ägt mmi detla land . PER-ERIKNISSER (m): Jag ber atl få tacka utrikesministern för svaret på minfråga. Bakgrunden till denna är kanske inte i första hand själva händelserna iCambodja. Enstämmiga uppgifter tyder på alt i della land försiggått ochförsiggår omänskliga grymheler av ell slag som för oss väsleriänningar ter siggroteska och för tankarna tillbaka lill DJingis Khans och dagarunder tidig medeltid. Jaghar inte heller ställt frågan i anledning av atl vår i ackrediteradeambassadör personligen hyser en, som del synes mig, skräck-blandad beundran fördet sätt på vilket de röda khmererna söker från grunden bygga upp elt helt nyttsamhällssystem. Det får stå för hans räkning, och var och en har rätt till sinprivata åsikt. Fråganär faktiskt mera fotad på en stilla undran, föratt inte säga förundran, överhur och varför en person på en så utsatt och viklig offentlig post som enambassadör innehar över huvud tagel yttrar sig på elt sådant sätt som skett.Försöken atl skyla över med allmänna uttryck om flyktingars tendentiösa berättelser angående degrymheler som begåtts och begås och atl dessa vittnesmål icke är alt sättastörre tilltro till, trots sin enstämmighei, är minst sagl förbluffande ochanmärkningsvärda, för atl uttrycka sig på diplomatiskt språk. Atl ambassadörÖbergs hela agerande väckt, milt talat, förvåning, för alt icke sägabestörtning, hos en mängd medborgare här i landet alltifrån ambassadpersonallill övrigt folk är inle alt ta miste på. svar anbelangar var det ju mycket diplomatiskt. Jag tycker mig dockkunna utläsa en viss sofistikerad ironi i konstaterandet, atl ambassadörensuttalande efter 48 limmars resa får stå för hans egen räkning. Ja, del hållerjag med om, men däremot kan man fråga sig om sättet alt föra fram sina privataåsikter var omdömesgillt. Atl ambassadören reser lill de gamla templen i är i och för sig vackert, men skall det behövas en TV-reporter, två andraUD-män plus en cambodjansk utrikesminister med i sammanhanget? Det orsakar juvissa funderingar. F.ö. hoppas jag att utrikesministern vid något lämpligt senare tillfälle, sedanambassadör i lämnat sin rapport från Cambodja, vill ge ytterligareinformation. Del skulle skingra mycken mystik, förundran och förargelse i dennaaffär. Jag vill lill slut, herrlalman, än en gång tacka för svaret. Ombakgrunden till besök i av svensk ambassadör Överiäggningen varhärmed slutad. § 17 Föredrogs ochhänvisades Motioner 1977/78:355 tillkonslitutionsutskollet /78:356 och 357 till finansutskottet /78:358-360till skatteutskottet /78:361 till lagutskottet /78:362 och 363 lillutrikesutskottet /78:364-367 till socialförsäkringsutskottel1977/78:368-374 till socialutskottet /78:375-378 lill utbildningsutskottet1977/78:379-381 till trafikutskottet /78:382 lill utbildningsutskoltel1977/78:383 lill trafikulskollei 1977/78:384 och 385 till Jordbruksutskottet1977/78:386 lill arbetsmarknadsutskottet /78:387-390 till näringsutskottel1977/78:391 och 392 lill arbetsmarknadsutskottel /78:393 tillcivilulskottet 1977/78:394 till socialutskottet /78:395 lillkonstitulionsutskottet /78:396 och 397 lill näringsutskottel /78:398lill utbildningsutskottet /78:399 till trafikutskottet /78:400 tillcivilutskottel /78:401 till näringsutskottet § 18 Förste vice talmannenmeddelade att propositionerna nr 100 och 101 skulle sältas sist på morgondagensföredragningslista. §19 Anmäldes och bordlades 1977/78:85 om nyttstatsbidrag till m. m. § 20 Anmäldes ochbordlades 1977/78:402 av och förbud mot kollektivanslutning till politiskt parti, m. m. 1977/78:403 av m.fl. om avskaffande avspärregler vid val till riksdag och landsting, m. m. 1977/78:404 av Per och omredovisningen av administralionsersätlningen för bostadslån 1977/78:405 av och omen sysselsällningsno-menklalur för hela arbetsmarknaden 1977/78:406 av och omålgärder för all stimulera del enskilda sparandet 1977/78:407 av TageAdolfsson om en översyn av fordonsbeskaltningen 1977/78:408 av m.fl. om informationtill skatlskyldig om det totala skalle- och avgiftsuttaget, m. m. 1977/78:409 av m.jl. om behovet avresultatuljämning inom skogs- och lantbruk 1977/78:410 av om ändrade regler förbeskattning av vinster i utländska lotterier 1977/78:411 av Jke m.jl. om uppgift lilltaxeringsmyndighet rörande ränta på i bank insatta medel 1977/78:412 av m.jl. om skärptbeskattning av vissa fritidshus 1977/78:413 av om beskattningen avvissa bostadsrättsföreningar m. m. 1977/78:414 av m.jl ombeskattningen av s. k. månadsresor 1977/78:415 av m.fl. om beskattningav annonser i annonsblad 1977/78:416 av Bengl Silflerstrand och HansPettersson i om översyn av skatteavdragen för arbetsresor med egenbil 1977/78:417 av LarsUlander m.fl. om utökad kontroll av vissa förelag 1977/78:418 av JoakimOllen om ekonomiskl förtal 1977/78:419 av och lagstiftningen rörande onykterhel vid irafik lill sjöss 1977/78:420 av m. fl om förbud molkoppling i hyresavtal av hyra av bostad och hyra av bilplais 1977/78:421 av JoakimOllen om lagstiftning rörande ideella föreningar 1977/78:422 av OlleWästberg i om en ny aktiebolagslag 1977/78:423 av . om nedrustningsfrågor m. m. 1977/78:424 av Axel m.jl. ompolitisk information vid de militära förbanden /78:425 avBertil om tidpunkten för inkallelse lill värnpliktstjänstgöring1977/78:426 av och med anledning av proposilionen 1977/78:65om vissa organisationsfrågor m. m. rörande försvaret \911/1M21 av . med anledning av proposilionen 1977/ 78:65om vissa organisationsfrågor m. m. rörande försvaret 1977/78:428 av OlofPalme m.jl. m.m. 1977/78:429 av m.jl. om försvarspolitiken 1977/78:430 av OlofPalme m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:63 omförsvarsmaktens centrala ledning m. m. 1977/78:431 av iHjärtum och vidgad rättlill föräldrapenning vid vård av sjukt barn 1977/78:432 av m.fl.om rätt för psykiskt utvecklingsstörd atl erhållahandikappersättning /78:433 av om kostnadsfria läkemedel1977/78:434 av m.jl. om vidgad rätt lill föräldrapenning vid adoption1977/78:435 av och om fördelningen av bidragenför uppsökande verksamhet på arbetsplatser, m. m. 1977/78:436 av . om ändrade regler förersällning vid vård av sjuktbarn 1977/78:437 av och om ändrade regler för återbetalningav studiemedel /78:438 av m.fl. om rätt lillföräldrapenning vid besöki förskoleverksamhet 1977/78:439 av m.fl. om förbättrat studiestöd till vuxenstuderande1977/78:440 av m. fl. om förbättrad ålderspension 1977/78:441 avMargareta om åtgärder för atl minska allergisjukdomarnas omfattning1977/78:442 av om rätt till tjänstledighet för vård av anhörig1977/78:443 av m.jl. om månatlig utbetalning av allmänt barnbidrag1977/78:444 av/lA.e Wiclorsson m.fl. om stöd till nöjesverksamhet i alkoholfri miljö1977/78:445 av och om en ny abortlagstiftning1977/78:446 av Per m.fl. om musiklealerverksamheten 1977/78:447 av EricJönsson och om stöd till djurparker 1977/78:448 av Lo/-5 Wernerm. om höjt statsbidrag lill centrumbildningar ochfria grupper inom kulturlivet 1977/78:449 av om inrättandeav en gerontologisk 1977/78:450 av m.jl. om yrkestekniskhögskoleutbildning i och 1977/78:451 av m.jl. om inrättande avett idrollsgymnasium i 1977/78:452 av m.fl. om behovetav en högre musikutbildning i 1977/78:453 av och omarbetsvärd för lärare 1977/78:454 av m.jl. om enlivsmedelsleknisk utbildning i 1977/78:455 av m.fl. om förstatligandeav läromedelsproduktionen, m. m. 1977/78:456 av m.fl. om avskaffande avbetygen inom skolsystemet 1977/78:457 av . om kommunikationsradio på SJ:s lok 1977/78:458 av ArneAndersson i m. fl. om förbättring av telenätet 1977/78:459 av Axel m.jl. om likakonkurrensvillkor vid special-transporter 1977/78:460 av GeorgAndersson m.fl. om SMHLs verksamhet 1977/78:461 av m.fl. om kostnadernaför kanal- och insjötrafiken, m. m. 1977/78:462 av BertilDahlén om biljeilsamverkan mellan 1977/78:463 av AntonFågelsbo m.fl. om förbud mol vägsalt 1977/78:464 av m.fl. om ändring avSJ:s bestämmelser rörande studeranderabatt 1977/78:465 av och omstatsbidraget vid förändring av järnvägssträckning 1977/78:466 av i ochBengt Silfierstrand om regler för hejdande av fordon 1977/78:467 av m.fl. om vissförbättring av Järnvägslinjen 1977/78:468 av m.fl. om bättresamarbete mellan , postverket och 1977/78:469 av m.fl. omlångtidsparkering på galu-mark 1977/78:470 av m.fl. om höjtstatsbidrag för vägbyggnad i 1977/78:471 av oin ålgärder moldumpning av radioaktivt avfall i havet 1977/78:472 av och omålgärder för all främja produktionen av proteinfoder 1977/78:473 av och Maj-LisLandberg om rening av avloppsvatten från tandvårdsinstitulioner 1977/78:474 av och omjakträtten på allmän väg 1977/78:475 av m. fl. om tiden föravgivande av yttrande till 1977/78:476 av AnnaEliasson m.fl. om höjt statsbidrag lill hemslöjden \911/1S:411 av om energipolitiken 1977/78:478 av YvonneHedvalt om möbelindustrins firmamärkning 1977/78:479 av m.jl. om åtgärder föratl utveckla gruvhanteringen 1977/78:480 av GunnarOlsson om skogsindustrins råvaruförsörjning 1977/78:481 av m.fl. omdomänverkets markpolitik 1977/78:482 av om sommararbete iSverige för östeuropeiska ungdomar 1977/78:483 av BeriilDahlén om ålgärder mol försurning av sjöar 1977/78:484 av GunnelJonäng om förtidspensioneringen 1977/78:485 av GustavLorentzon m.fl. om det officiella språkbruket 1977/78:486 av och omkontrollen av lokaliseringsstödet 1977/78:487 av Lo/s Sf/rö//och//?g/vV//I//ez-sio/;om regionalpolitiska insatser i och 1977/78:488 av m.fl. om priskonlrollför bosladsrätlslägen-heter 1977/78:489 av och orn kraven för erhållande av bostadslån 1977/78:490 av m.fl. om översyn avfastighetsbildningslagen 1977/78:491 av . 1977/78:492 av . 1977/78:493 avLars m.fl. om avskaffande av JO-ämbetel, m. m. 1977/78:494 av m.fl. om deldisciplinära ansvaret för högre tjänstemän 1977/78:495 av m.fl. om vidgademöjligheter att erhålla huslrutillägg och kommunall bostadstillägg 1977/78:496 av m.fl. om statligtkostnadsansvar för bostadsbidragen till folkpensionärer 1977/78:497 av och omförbättringar av folkpensionärernas levnadsstandard 1977/78:498 av och omskattebefrielse för folkpension 1977/78:499 av och omstatligt kostnadsansvar för bosladsbidragen lill folkpensionärer §21 Meddelande om frågor Meddeladesalt följande frågor framställts 1977/78:256av (apk) till jordbruksministern om åtgärder för att förhindraminskning av den inhemska livsmedelsproduktionen: är Findus - som ägs av denmultinationella koncernen - i färd med atl strypa den svenskagrönsaksodlingen. Del senaste draget är att inte köpa svenskodlad broccoli.Företaget hävdar alt det blir billigare alt importera från än attköpa i . De kaliforniska lantarbetarnas arbets- och löneförhållanden är skandalöstdåliga. Deras fackliga organisation för en hård kamp. Fackföreningsrörelsen iEuropa har bl. a. genom bojkottaktioner slutit upp på sina amerikanskakamraters sida. Men den fackliga kampen försvåras av alt farmarna rekryterarännu billigare arbetskraft från . Systemet är påfallande likt det sområder i . Findus åtgärd bidrar till alt konservera de omänskligaförhållandena på de kaliforniska farmerna. För del blir effekten attytterligare arbetstillfällen försvinner och utlandsberoendet beträffandelivsmedel ökar. Mot bakgmnd av del anförda anhåller jag att få ställa följandefråga: Avser regeringen att vidta åtgärder för att förhindra all förelag ochkoncerner stryper livsmedelsproduktionen i ? 1977/78:257av () till Jordbmksminislern om behandlingen av ansökningar omstatsbidrag till vissa miljövårdande åtgärder: Enligt slalsverkspropositionen kommer statsbidraginte all utgå till miljövårdande åtgärder inom jordbmk och trädgårdsföretagefter . Enligl uppgift föreligger f n. hos lantbruksnämndernaelt stort antal icke avgjorda ansökningar, och nya inkommer . Medanledning härav vill jag till Jordbruksministern ställa följande fråga: Kommeransökningar om statsbidrag lill miljövårdande ålgärder inom jordbmk ochträdgårdsförelag, som inkommit lill lanibmksnämnderna före meninte avgjorts, ändå alt behandlas enligt nu gällande regler och bidrag såledeskunna utgå? 1977/78:258av () lill kommunikationsministern om regeringens beslut ivisst ärende rörande bemanning av fartyg: Regeringen har beslutat att (6 000 lond.w.) under gång i , och Engelska kanalen - med intensivtrafik och ofta svåra väderleksförhållanden - för fartygets navigering ochsäkerhet endast behöver ha två styrmän och befälhavare. Fartygsbefälsföreningenoch har ur säkerhetssynpunkt motsatt sig befälsreducering. Handläggningen av ärendethar också enligl personalorganisationen skett i Nr 63 strid med MBL:s föreskrifter och anda. Därför villJag fråga kommunikationsministern: motiveringar ligger bakom det avregeringen fattade teslutet?