prot · G10948 · 1977-12-31 00:00:00 — Den dolda arbetslösheten skall också bekämpas. Vi villalltså försöka skapa sysselsättning även åt dem som inte aktivt harsökt arbete. Alla som vill och kan arbeta skall kunna få ett arbete. Målet ärarbete åt alla. Storainsatser kommer alt krävas både för all få fram flera arbetstillfällen och föratt undanröja de hinder som ligger i vägen för många människorsförvärvsarbete. De olika förslag till åtgärder som sysselsätlningsutredningeni sitt delbetänkande Arbete åt handikappade kommer att presenterainnebär förslag till åtgärder som kommer att förbättra de arbetshandikappadessituation på arbetsmarknaden. När man talar om målsättningen arbete åt alla,innefattar detta självfallet också de arbetshandikappade. En förutsättning föratt de förväntningarna skall kunna infrias är att samhället och företagenliksom de fackliga organisationerna ställer upp och medverkar på olika sättför alt bereda dessa grupper arbete i samhället. Föreliggandebetänkande behandlar bl. a., som jag sade inledningsvis, huvudmannaskapet fördet skyddade arbetet. Staten tillsammans med landstingskommunerna skall bildaregionala stiftelser för skyddat arbete Skyddatarbete och yrkesinriktad rehabilitering m. m. inom varje landstingskommun.Del innebär alt det blir en samordning på regional nivå, och organisationernafår också en stark demokratisk förankring eftersom styrelserna skall utses avlandstingen. Då det skyddade arbetet i mycket stor utsträckning har anknytningtill de regionala och lokala organ som bär ansvaret, är del viktigt attarbetsvårdsföretagen har goda kontakter med dessa liksom ett intimt samarbetemed näringslivet inom den region där verkstaden är belägen. När det gällerstyrelsens sammansättning har man, som sagts från denna talarstol, reserveratsig från socialdemokratiskt håll. Utskottsmajoriteten har instämt i regeringensförslag, vilket bl. a. innebär alt varje LO- resp. TCO-distrikl får nominera enledamot, som sedan utses av . Utöver detta skall de anställda direktrepresenteras genom alt två företrädare för dem knyts till styrelsen somadjungerande ledamöter. Utskottet är av den uppfattningen att en uppläggning avdet här slaget skapar förutsättningar för de fackliga organisationerna att fådet inflytande de är berättigade lill. I den socialdemokratiska reservationenhar man ansett alt företrädare för de anställda skulle få ett direktinflytandei styrelsen som fullvärdiga medlemmar. Detta innebär all de politiska partiernaskulle få utse två ledamöter mindre. Altsamla den skyddade verksamheten under ett gemensamt huvudmannaskap är viktigt,inte minst därför alt det förekommer stora regionala skillnader och en olyckligkonkurrens mellan olika arbetsvårdsföretag. Den konkurrensen kommer man ifrångenom denna samordning. Nödvändighetenav ett centralt samordningsorgan har också aktualiserats. Avsikten är attdelta organ skall göra ökade centrala insatser för marknadsföring, försäljningoch produktutveckling. Lokaliseringen av denna enhet har utskottet inte tagitställning till . Avsikten är nämligen att en kommande organisationskommittéskall avge förslag lill lämplig lokaliseringsort, som regeringenkommer att redovisa för . Av den anledningen har ett flertal motionerom lokaliseringsorter avstyrkts. skall ocksåredovisa förslag lill delaljorganisation av hela verksamheten. Ibetänkandet behandlas också den yrkesinriktade rehabiliteringen. Målsättningenär att man på ett effektivt sätt skall kunna använda denna möjlighet både iarbetsförmedlingarnas sedvanliga verksamhet och ute i anpassningsgrupperna påföretagen. De sistnämnda grupperna kommer i framliden att få ökadearbetsuppgifter och ökade befogenheter när det gäller möjligheten alt beredaarbetshandikappade arbete. Även i fråga om den yrkesinriktade rehabiliteringenär det viktigt att man får en samordnad organisation. Därigenom skapar manmöjligheter att snabbare anpassa insatserna efter den enskildes behov ochförutsättningar. Viktigt är också att man följer utvecklingen påarbetsmarknaden och anpassar verksamheten därefter. Sysselsättningsutredningenkommer i sitt delbetänkande att presentera förslag som ligger i linje med deprincipiella uttalanden som departementschefen har gjort om det framtidahuvudmannaskapet. tillstyrker regeringensförslag att i dagens läge icke laga ställning i den här frågan. Även då det gällerden framlida organisationen av forskningsverksamheten bör man avvakta medbeslut eftersom den i hög grad är beroende av hur den yrkesinriktaderehabiliteringen skall organiseras i sin helhet. Slutligen,herr talman, kan man konstatera att svårigheterna att bereda handikappade ochäldre sysselsättning var påtagliga även under den senaste högkonjunkturen,trots att det var god tillgång på arbete och brist på arbetskraft. Det ärdärför mycket angeläget att åstadkomma förbättringar av möjligheterna alt stödjadessa grupper på arbetsmarknaden. Lösningen av deras sysselsättningsproblem ären förutsättning för att målet arbete åt alla skall kunna uppnås. Det beslutriksdagen kommer att fatta här är ett steg i rätt riktning. Meddet anförda, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets hemställan påsamtliga punkter. Skyddatarbete och yrkesinriktad rehabilitering m. m. Regeringens förslag om framtida huvudmannaskap och organisation förskyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering är från många utgångspunkterbetydelsefulla. Närriksdagen antog riktlinjer för den framtida sysselsättnings-och regionalpolitiken, slogs fast all uppgiften är att undanröjaförvärvshinder och all öka sysselsättningen så att arbete kan erbjudas åt allasom vill delta i arbetslivet. Huvudförslagenom ett samlat huvudmannaskap för den skyddade sysselsättningen och därmedförknippad verksamhet liksom en administrativt och organisatorisktsammanhållen forsknings- och utvecklingsverksamhet inom området kan i vissahänseenden även ge rationaliseringsvinster. Dessutomär del angeläget - som framhålls i regeringsdeklarationen - att finnaorganisationsformer på regional nivå som främjar en länsdemokralisk utveckling. Motdenna bakgrund, herr talman, föreslår utskottet att godkänner deriktlinjer för skyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering som förordas ipropositionen. Jag ber därför att redan inledningsvis få yrka bifall tillutskottets hemställan på samtliga punkter. Denyrkesinriktade rehabiliteringen skall enligt propositionen ha en sådanorganisation och inriktning, att den på ett effektivt sätt kan användas avalla berörda parter. Om denna målsättning råder full enighet. Utskottetframhåller i anslutning härtill, alt åtgärdsformerna ute i del reguljäraarbetslivet bör byggas ut och vidareutvecklas. Även om så sker kvarstår behovetav institutionella åtgärder, vilka - som utskottet framhåller - närmare börsamordnas med del egentliga förmedlingsarbelel och till vissa delar förläggasute i arbetslivet. Likaangeläget som det är att bereda arbetshandikappade meningsfull sysselsättning,lika angeläget är del att i största möjliga utsträckning Skyddatarbete och yrkesinriktad rehabilitering m. m. förhindra attarbetshandikapp uppkommer. En utbyggnad av företagshälsovårdens medicinska,tekniska och psykosociala delar kan verksamt bidra härtill. Självfalletskall arbetsgivarna medverka till att personer med olika ar-belshinder fårsysselsättning. Detta kan ske genom all i görligaste mån undanröja hinder iarbetsmiljön som försvårar anställning för dessa kategorier. Härtill erfordrasett väl utvecklat samarbete mellan anpassningsgrupper, skyddskommittéer ochföretagshälsovård. En väsentlig uppgift för arbetslivets parter är - som jagframhöll i kammarens arbetsmiljö-debatt - att utveckla företagshälsovården såatt denna alltmer får karaktären av arbetsmiljövård\ Genom åtgärder iarbetsmiljön kan också, som utskottet anför, den yrkesinriktaderehabiliteringen påverka, förändra och anpassa arbetstillfällena till dearbetshandikappades krav och förutsättningar. Fråndessa principiella synpunkter övergår jag till att kommentera någramotionsyrkanden. Fråganom marknadsmässiga principer för kalkylering las upp i motion nr 54. Vi som harundertecknat denna motion förutsätter alt verksamheten vid skyddade verkstäderbedrivs på ett sådant sätt att företag med likartad produktion inte utsätts fördiskriminerande konkurrens. Vi noterar nu med tillfredsställelse au ulskotletdelar denna vår uppfattning. Vitolkar uttalandet från utskottets sida så alt mening är attarbetsanskaffning inte får ske på ett sådant sätt alt den fria konkurrensen pålika villkor sätts ur spel. Således skall all kalkylering grundas påmarknadsmässiga principer. Det är värdefullt att denna princip nu kan slåsfast! Därutöver,tillägger utskottet, skall en representant för näringslivet ingå i de regionalastiftelsernas styrelser. Därigenom finns möjlighet till insyn i verksamhetenäven från näringslivets sida. Förslagetom en särskild central stiftelse har föranlett fem motioner med förslag tilllokaliseringsorter för densamma. Som framgår av propositionen återkommerregeringen i den frågan efter del att frågan blivit föremål för sedvanligberedning. Det finns därför inte anledning - som utskottet anför - förriksdagen att nu la ställning lill lokaliseringsort för den centralastiftelsen. Ävenom jag - i likhet med utskottet - anser att frågan om val av lokaliseringsortär för tidigt väckt, vill jag dock för egen del instämma i det förslag som framförtsi motionerna 31 och 45, innebärande en lokalisering lill kommun. Delfinns goda skäl för att förlägga den centrala stiftelsen till län.Även har här i kammaren redovisat goda skäl fördettasom jag gärna kan instämma i. har emellertid att ta ställningendast i principfrågan - om en central stiftelse skall inrättas eller ej. Detbör erinras om alt det varit myckel delade meningar om detta. Tilllokaliseringsfrågan får vi emellertid tillfälle alt återkomma sedan riksdagentagit principbeslutet. Vihar därefter alt invänta den i propositionen föreslagna organisationskommitténsförslag i frågan. Sedan kommer - som redovisas i propositionen - regeringenatt ta ställning. Först därefter är det aktuellt för att fatta detslutliga avgörandet. Dådet gäller de framtida organisationsformerna inom det område som behandlashar även frågan om att föra in vissa delar av den arbetspsykologiskaverksamheten under statligt huvudmannaskap aktualiserats. I anslutning härtillhar i motion nr 54 frågan om den psykologiska konsultverksamheten tagits upp. Imotionen erinras om att de fristående konsulterna, som bl. a. utför tjänster åtarbetsmarknadsverket, bidrar till ökad fiexibilitet i organisationen samt atten ökning av köpta konsulttjänster i stället för anställning av egen personalär angelägen från samhällsekonomisk synpunkt. Undersenare år har vissa fristående institut gemensamt och i samverkan medpsykologenheten vid utvecklat rutiner och metoder somanpassats till arbetsmarknadsverkets önskemål. Att detta varit till fördel förverket bekräftas av vad anför i sitt remissvar överYR-utredningen. Man framhåller där bl. a. följande: "En enkät tilllänsarbetsnämnderna har visat att dessa ställer sig allmänt positiva till denservice som de arbetspsykologiska bör därför tills vidare ihuvudsak genomföras på konsultbasis från fristående arbetspsykologiskainstitut." Ävenstatskontoret, som i princip ansluter sig lill utredningens förslag, menar alttiden ännu icke är mogen för att inrätta statliga psykolog-tjänster, och därförbör viss service även i fortsättningen köpas utifrån. har lyckats bygga upp en differentierad verksamhet. De övrigaverksamhetsgrenarna utgörs i huvudsak av psykologisk vägledning och terapi åtenskilda personer och organisationer. Instituten anlitas för sådan service avsocialförvaltningar, psykiatriska kliniker, kriminalvården,utbildningsinstitutioner, enskilda företag m. fl. Medhänvisning till alt de framtida organisationsfrågorna i berörda hänseendenövervägs inom sysselsättningsutredningen har utskottet inte funnit skäl attgöra något ställningstagande i principfrågan. och jag, sombåda deltagit i utskottets behandling av motionen, har därför avstått från attavge reservation i denna delfråga. Vi har i stället redovisat våra principiellainvändningar i ett särskilt yttrande, fogat till utskottets belänkande. Vi villdärmed markera vår uppfattning, nämligen att vi motsätter oss ett statligtövertagande av de arbetsuppgifter som förekommer vid de från statenfristående arbetspsykologiska instituten. Även bör, där så ärmöjligt, fristående konsulter kunna anlitas i stället för en utbyggd statligverksamhet. Vi får tillfälle att återkomma till dessa frågor, då propositionersannolikt är att vänta med anledning av de förslag som sys- Skyddatarbete och yrkesinriktad rehabilitering m. m. Skyddatarbete och yrkesinriktad rehabilitering m. m. selsättningsutredningeninom kort kommer att redovisa inom detta område. Idetta anförande instämde (). MAJPEHRSSON (c): betänkande nr 16 behandlar proposition1977/78:30 om skyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering. Det ärtillfredsställande att vi fått en proposition om dessa frågor, och det är ocksåtillfredsställande alt en betydande enighet råder om de förslag som finns ipropositionen. Jagskall inte här kommentera propositionens olika delar, utan jag vill endast taupp en fråga som och jag har motionerat om, nämligen den centralastiftelsens placering. Ipropositionen 30 föreslås att landstingskommunerna och staten tillsammansbildar regionala stiftelser. Med hänsyn till vissa övergripande frågor föreslåsatt ett centralt samordningsorgan för dessa stiftelser inrättas. Den centralastiftelsen skall successivt byggas upp. Vi har i motion 55 föreslagit alt dennacentrala stiftelse lokaliseras till . Del är för var och en väl känt altsysselsättningsläget i är myckel besväriigl. Enbart under 1970-lalet harca 10 000 arbetstillfällen inom teko försvunnit i , varav över 6000 i kommun. Regionen har dessutom fått en myckel ringa del av denullokalisering som skett. Vihävdade i motionen alt det vore värdefullt om den planerade centrala stiftelsenlokaliserades till . Regeringen har i propositionen sagt att stiftelseninte bör lokaliseras lill . Regionalpolitiska hänsyn talarför delta. Som svar på motionenskriver utskottet: "Detfinns inte anledning att ta ställning till lokaliseringsort för dencentrala stiftelsen. Som framgår av propositionen ämnar regeringen återkomma iden frågan efter det att den föreslagna organisa-tionskommittéen lagt fram sittförslag. Utskottet förutsätter att frågan efter utredning kommer att redovisasför . Motionsförslagen beträffande lokaliseringsort bör därför inteföranleda någon åtgärd." Jaghar emellertid den uppfattningen all det vore bra om man redan nu planerade förlokalisering till en lämplig ort, exempelvis . Del blir visserligen enligtpropositionen inte så många arbetstillfällen från början, men det skulle hastor psykologisk betydelse för kommunen om den här stiftelsen lokaliseradeslill . Jag vill, herr talman,yrka bifall lill motionen 55. ()kort genmäle: Del var med stort intresse jag tog del av inlägg,eftersom hon var den enda ledamoten i som reserverade sig motförslaget om en central stiftelse. Jag tycker att det hade varit fullt naluriiglall hade haft den uppfattningen även och fullföljtden genom en motion. Jag kan inte förstå vad som skett och som gjortatt har en annan uppfattning och kan acceptera en centralstiftelse. hänvisar till sysselsättningsläget i och anser attstiftelsen med hänsyn till detta borde föriäggas dit. Hon säger också att allakänner till det besväriiga läget i denna region. Visst är vi medvetna om detbesvärliga sysselsättningsläget i , men det var känt för oss äveni . säger också i sin motion attsysselsättningsläget i varit sviktande . Avden anledningen är det märkligt all del inte redan i lades framett förslag om en lokalisering till . Jagvill gärna framhålla att jag inte har någonting emot alt del lokaliseras nyaverksamheter till eller någon annan ort i . Men när det gällerlokaliseringen av den centrala arbete tvingas jag än engång, herr talman, säga att jag anser att bör bli den orten iVästsverige. Skyddatarbete och yrkesinriktad rehabilitering m. m. MAJ () kortgenmäle: frågar om jag ändrat uppfattning när det gäller dencentrala stiftelsen. Jag har icke ändrat uppfattning utan anser fortfarande attdet icke behövs en central stiftelse. Men i propositionen föreslås en sådanstiftelse, och detta förslag har tillstyrkts av utskottet. Jag var helt på detklara med att jag inte kunde vinna gehör för en motion som yrkade avslag pådetta förslag. Men om vi nu skall ha en central stiftelse, så anser jag att denbör lokaliseras till . SVEN-GÖSTASIGNELL (s) kort genmäle: Jag vill inte anklaga för att hon bytt åsikt. Har man somjag varit politiskt aktiv i ett län med stark centerdominans, harman slutat all förvåna sig över att centerpartister byter åsikt även när detgäller principfrågor. Eftersom del var en principiell uppfattning att det inteborde finnas en central stiftelse, hade det väl ändå varit naluriigl att dennauppfattning följts upp i en motion. För representanter har detdock tydligen blivit legitimt att byta åsikt även i principfrågor. Menom någon ledamot från ett annat parti här i gjort samma sak, då hadejag verkligen kritiserat honom eller henne. MAJPEHRSSON (c) kort genmäle: Jag har, , sagt alt jag inte har ändrat uppfattning iden här frågan. Min uppfattning är densamma som 1975. Skyddatarbete och yrkesinriktad rehabilitering m. m. Den här propositionen är, som har påtalats tidigare i debatten,synnerligen efteriängtad. I framför allt kommuner med utbyggd skyddadverksamhet har det ekonomiska åtagandet, som för övrigt stigit år ,varit mycket stort. Del är därför tillfredsställande att vi äntligen har fåttdetta förslag till avgörande på bord. Detav olika anledningar försenade framläggandet av propositionen, motvad som var planerat, innebär emellertid att de kommuner som varit ambitiösaatt bygga ut den skyddade verksamheten åsamkas kostnaderför den. Alt det inte rör sig om några småsummor visar bl. a. förhållandena iTorsby kommun i , där man har tre skyddade verkstäder med 159 platser.Den beräknade kostnaden uppgår till drygt 6 milj. kr. eller 48 000kr. Det motsvarar en utdebitering på 1,60 skattekronor, och detär en myckel stor andel i en glesbygdskommuns budget, där man har så högakostnader på framför allt serviceområdet och inom äldreomsorgen. Vi,några socialdemokratiska representanter för de län som har pri-märkommunalthuvudmannaskap för den skyddade verksamheten, har i motionen 1977/78:44 yrkatpå en höjning av driflbidraget för dessa kommuner. Som riktpunkt har vi ansettdet rimligt att driflbidraget räknas upp lill en nivå som motsvarar ett årskostnader för den skyddade verksamheten, dvs. de kostnader som kommunernaåsamkas genom propositionens försening. Utskottethar inte ansett sig kunna biträda motionen, utan den avstyrks med motiveringenatt propositionens förslag inte i och för sig innebär att staten övertar allade kostnader som ligger på den kommunale huvudmannen. Det kommer sålunda attske en motsvarande minskning av statliga åtaganden inom andra kommunalaverksamhetsområden. Man understryker dock i betänkandet att den föreslagnaordningen kommer att bli till fördel för kommuner som har enjämförelsevis omfattande skyddad verksamhet. Detär ytterst delta som vi motionärer har velat peka på. De kommuner som inte harnågon skyddad verksamhet har självfallet heller inte några kostnader för densamma.I och med det nu föreliggande förslaget kommer det alt ske en utjämning äveninom kommunerna i fråga om kostnadsansvaret. Men del var i väntan på alt dennautjämning skulle träda i kraft som vi ansåg det befogat att begära alt statenskulle gå in med ett högre drifibidrag till de kommuner som har en väl utbyggdskyddad verksamhet och därmed också höga kostnader för den. Jagskall inte yrka bifall till motionen, men jag vill understryka vad BengtFagerlund sade tidigare i debatten, nämligen att kompensationsfrågan får tasupp i samband med behandlingen av budgetpropositionen. Jag vill uttalaförhoppningen att man då noga väger in de här synpunkterna. Jag vill ocksåunderstryka vad som framhålls i det till betänkandet fogade socialdemokratiskayttrandet, nämligen all regeringen har ett tungt ansvar för att delfortsatta utredningsarbetet bedrivs med sådan kraft att det inte ytteriigareförsenas. Jaghar tidigare såväl i mitt anförande som i den motion som har behandlats härtagit såsom exempel. Jag vet också all man från hargått in direkt till departementet med en anhållan om att få ett förhöjtdriftbidrag för att kunna täcka åtminstone årets underskott för den skyddade verksamheten. Arbetsmarknadsministernfinns inte i kammaren men förhoppningsvis kanske vid sin radioapparat. Jagskulle mot bakgrund av vad jag tidigare anfört vilja använda detta tillfälletill att vädja till arbetsmarknadsministern att behandla denna ansökanvälvilligt. Annars finns det risk för att verksamheten helt enkelt trappas ner.Det drabbar i så fall de enskilda handikappade människorna i norra . Skyddatarbete och yrkesinriktad rehabilitering m. m. Överläggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen 1976/77:905 avLars m. fi. och motionen 1977/78:56 av m. fl. i motsvarandedel, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 16 mom. Iröstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen 1976/77:905 av m. fl. och motionen1977/78:56 av m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då GustavLorentzon begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 301 Nej - 16 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av BengtFageriund m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Skyddatarbete och yrkesinriktad rehabilitering m. m. Den som vill att kammarenbifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 16 mom. 4röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då BengtFagerlund begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 164 Nej - 151 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 55 av MajPehrsson och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 56 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i belänkandet nr 16 mom. 18 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 56 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då GustavLorentzon begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 302 Nej - 16 § 6 Barns tillträdetill biografföreställningar Föredrogs konslitutionsulskottets betänkande1977/78:14 med anledning av propositionen 1977/78:12 om ändrade bestämmelserom barns tillträde till biografföreställningar jämte motioner.