prot · G109140 · 1977-12-31 00:00:00 — Enligt vad utskottethar inhämtat kommer sådana förslag inom några få månader. Vadvi inte är överens om är vad i det läget bör göra. att skall gå fram och tala om för regeringen atl här måste delkomma ett förslag. Men vi vet ju redan atl det kommer ett förslag. Är det, ,en rimlig uppgift för riksdag att och oiid ropa på förslag somredan är på gång? 1 så fall kan vi naturligtvis gå vidare och kräva allamöjliga insatser som redan förbereds i kanslihuset. Med den insyn som numerafinns i regeringsarbetei och med den utmärkta rapportering vi har t. ex. iA-pressen ärdet en smal sak att ta reda på vad som förbereds i kanslihuset. Ärdet ändå inte en ganska konstig oppositionspolitik alt bara försöka ligga någraveckor eller månader före regeringen? Det tycker jag för min del, och jag troratt rätt många instämmer i den bedömningen. Denförra regeringen ansåg alt det var lillräckligt med ett beslut ominformationsinsatser hösten före valel. Den nuvarande regeringen tycks vara avsamma uppfattning. Jag ber att få yrka bifalltill utskottets hemställan. Informationtill invandrare års val Jag medger atl vi är ense i vissa stycken, men inte i andra delar. Viär ense om att medel bör ställas till förfogande, men frågan gäller hur myckel.Och, , som det nu ligger till tycks inte regeringen ämna ge såstora anslag för detta ändamål som års val. Det tycker vi är en inågon mån negativ inställning. Dessutomgäller det inle, tycker vi, bara en allmän information. Vad vi motionärer ochreservanter är ute efter är att man skall ge särskild och specialinriktadinformation för denna grupp av våra medmänniskor här i landet. Det är väldigtviktigt. Det räcker inte med bara en allmän information. Informationen börockså ges så tidigt som del över huvud laget är möjligt, om vi skall nå -vilket vi väl alla hoppas - ett högre valdeltagande hos denna grupp än i 1976års val. Jag föreslår förmin del att vi väntar med atl diskutera regeringens förslag tills del harframlagts. Då kan diskussionen kanske föras mot bakgrund av ett klararesakunderlag. Vadgäller informationen till invandrarna vill jag bara tillfoga att det faktiskt iårets budget finns upptaget ett anslag på 1 milj. kr. för projektbidrag liksomanslag till invandrarnas organisationer. Det finns alltså redan i årets budgetvissa medel anslagna, och regeringen har aviserat all ytterligare medel kommerall anslås. Jag ber än en gång alt få yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan volering uppläsles och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill att kammarenbifaller hemställan i betänkandet nr 43 röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä HolgerMossberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 144 Nej - 137 1977/78:29 med anledning av i propositionen1977/78:100 framlagt förslag om anslag för /79 till riksdagensrevisorer m. m. § 20 Vissa hyresfrågor Föredrogs lagutskottets betänkande 1977/78:27 medanledning av motioner om vissa hyresfrågor. Idetta betänkande behandlades motionerna 1977/78:673av m. fl. (vpk), vari yrkats att hos regeringenhemställde att hyresrättsutredningen gavs tilläggsdirektiv i enlighet med vadsom föreslagits i motionen, innebärande att hyresrältsut-redningens uppdragvidgades till att avse även en skyndsam översyn av gällande regler ochframläggande av förslag till lagändringar som erfordrades för att förstärkahyresgästernas besittningsskydd och inflytande beträffande gemensamma lokaler ochboendemiljön, samt 1977/78:996av (vpk), vari yrkats att beslutade atl 67 i; skulleutgå ur 12 kap. jordabalken (hyreslagen). 1. beträlTande besittningsskydd tillgemensamhetsanordningar med anledning av motionen 1977/78:673 som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört angående utredning pä området, 2. beträffande kollektivavtal om hyresförhållandenavslå motionen 1977/ 78:996. (vpk): De vpk-motioner som behandlas i betänkandet berör två mycket vikligafrågor som gäller hyresgästernas besittningsskydd och inflytande. Denena motionen tar upp problemet med hyresgästernas dåliga besittningsskydd ochinflytande över gemensamma lokaler och andra gemensamma delar avbostadsmiljön. I den motionen krävs med utgångspunkt i erfarenheter från desista kollektivhusen i landet ändringar i hyreslagstifl-ningen, i syfte attstärka hyresgästernas ställning. Denandra moiionen gäller kvarboenderällen för hyresgäster med Ijänste-bostäderochfastighetsskötarbostäder, där hyresgästerna tvingas att flytta omanställningsförhållande upphör, och de undantag som görs i hyreslagen, enliglvilka kollektivavtal på arbeismarknaden kan sätta ur kraft grundläggandeirygghelsbeslämmelser. sistnämnda motionen, nr 996, avses givetvis atl stärkatjänstebo-stadshyresgästernas besittningsskydd och inte, som man kan få intryckav då man tar del av remissutlåtandena, att försämra kvarboenderällen. Denlagbestämmelse som vi föreslår skall upphöra att gälla lämnar full avtalsfrihetatt sätta ur kraft grundläggande trygghetsbestämmelser och striderenligt minuppfattning mot den grundläggande tanken i hyreslagstiftningen. Jag kan intefinna att ett borttagande av 67 § i hyreslagen skulle försämra för någrahyresgästereller förhindra avtal som kan ge förmåner för hyresgäster som har s.k. tjänstebostad. i sina remissyttranden mycket starkt betonat fördelenmed denna bestämmelse och anser att den fyller en viktig funktion ärju inteägnat att förvåna. Inte heller att vill habestämmelsen kvar. Man har bl. a. framhållit svårigheten att erhålla fastighetsskötareom man inte kan "locka" med en bostad. Vadsom är mera förvånande är alt LO och , som ocksåyttrat sig, tydligen inte har upptäckt atl vad motionen ytterst syftar lill äratt få bort hela tjänstebosiadssystemel. LOunderstryker i sitt yttrande atl så länge systemet med tjänstebostäderförekommer finns det ett fackligt intresse av att förhandla om dessa bostäder.Man gör också sin egen tolkning av vad motionären vill och påstår attmotionären vill att de fackliga organisationerna skall ställas utanför möjligheternaatt träffa kollektivavtal i frågor som rör tjänstebostäder. Jag upprepar vadjag sagt, det handlar om ett borttagande av paragrafen som germöjlighet att bortse frän grundläggande trygghetsbestämmelser som tillkommerhyresgäster ulan tjänstebostad i fråga om besittningsskydd, bytes-rätt, rätlatt i vissa fall hyra ut i andra hand, rätt att säga upp för villkorsändringoch rätten att överklaga en uppsägning. Det handlar alltså inte om att försämranågra hyresgästers rättigheter. a. vänder mig emot är alt bestämmelsen ger möjlighet att minska denviktiga tryggheten i boendet för en kategori hyresgäster som har bostadenkopplad till anställningen på visst sätt och där arbetsgivaren också ärhyresvärd. Jag anser atl grundläggande trygghetsbestämmelser i boendet Nr 140 skall gälla alla hyresgäster, oavsett arbetsgivare och hyresvärd, ochgrundas Torsdaeenden P hyresförhållandet, inte anställningen. 11 mai 1978 arbetsmarknadssituationeller bostadssituation pä den lokala orten ha dessa rättigheter utan undantag. Vissahvresfråsor "''' vänder mig också mot den beskrivning somges i remissyttranden och beiänkandei över vilkahyresgäster/arbetstagare som berörs av en eventuell ändring enliglmotionsförslagel. Del är faktiskt inte bara lantarbetare och fastighelsarbetaresom berörs - del är också mänga tusen sjukvårdsanställda och andra anställdahos landsting och kommuner som har tjänstebostäder och sådant innehåll i sinakollektivavtal. Jagvet av egen mångårig erfarenhet att många hyresgäster uppfattar det som ettproblem och att de blivit myckel besvikna över att deras fackförbund slutitavtal med sådan här innebörd. Frågan har också varit föremål för motioner ochdiskussioner vid flera fackförbundskongresser. Det är intelönearbetarna/hyresgästerna som begärt bestämmelser som kan försämra derasgrundläggande rättigheter i själva boendet. Men det är ett klartarbetsköparintresse att sådana bestämmelser finns. Utskottetsäger i sitt betänkande all utvecklingen varil sådan alt arbetstagaren/hyresgästeni många fall tillerkänts ett mer långtgående besittningsskydd än vad somföljer av hyreslagen. Jag vet inte vad utskottet grundar sitt påslående på. Minerfarenhet säger mig alt visst finns det fall dä arbetsgivare medgeu längrekvarboenderätl - exempelvis för efterievande maka eller om bostaden inte behövtdisponeras av annan hyresgäst - än vad en strikt bedömning enligt hyreslagensminimibesiämmelser säger. Jag vill understryka att det är fråga omminimibesiämmelser. Det finns ingenting som hindrar en hyresnämnd ellerbostadsdomstolen atl medge ytterligare förlängning eller bättre villkor än desom föreskrivs i hyreslagen. Det framgår f ö. också klart av de uttalanden somdepartementschefen gjort, bl. a. i anslutning lill hyreslagstiftningenstillkomst. Å andra sidan flnns det massor av exempel på hur hyresgäster ansettsig tvingade att stanna kvar på en arbetsplats som han eljest skulle ha lämnatbara därför att hon eller han har tjänstebostad. Jag yrkar bifall till motionen 996 och till det yrkande i anslutningtill motionen som utdelats til! kammarens ledamöler, nämligen attriksdagen med bifall till motionen 1977/78:996 antar följande Förslag ändring i jordabalken Härigenomföreskrives att 12 kap. 67 i; jordabalken skall upphöra att gälla vid utgångenav . Beträffande den andra motion som nubehandlas, nr 673, har vi motionärer med tillfredsställelse konstaterat att lagutskottet tillstyrkt motionsyrkandel. Jag skall därför nu inle ta upp någon sakgranskning av vad som anförts i remissyttranden och i betänkandet i övrigt. Moiionen har tillkommit mot bakgrunden av att hyresgästernas rättsliga ställning är svag 72 och au de har mycket litet att säga till om bl. a.då del gäller gemensamma lokaleroch gemensamma delar av bostadsmiljön. Jag hoppas verkligen althyresrältsulredningens behandling skall resultera den i sådanaförslag och sådana ändringar att exempelvis sådana händelser som j j : \gj atlhyresgästerna i etl av våra kollektivhus, , slängsute från dengemensamhetslokal, matsalen, som de betalt via lägenheishyrorna yjssahvresfråsor inle kommer atl upprepas . Vi är gladaöver att utskottet tillstyrkt motionsförslagel och hoppas alt resultatet skallbli atl hyresgästernas besittningsskydd och inflytande över gemensamma lokaleroch över boendemiljön förstärks. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Under detta anförande övertogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Ett enigt lagutskott har i delta belänkandedels tillstyrkt en vpk-motion, dels avstyrkt en annan vpk-motion, vilket ToreClaeson redovisade. När det gäller tillstyrkan av en översyn avbesittningsrätten till gemensamma lokaler vill jag understryka att det enigautskottet framhåller att det enligt utskottets mening "torde ligga i bådehyresgästernas och hyresvärdarnas intressen att träffa överenskommelserangående gemensamhetsanordningar". Vi förväntar oss atl avtalsvägenkommer alt utnyttjas, men vi anser likväl att det kan vara angeläget atleventuella behov av lagregler på området närmare ses över. Med hänsyn härtillanser utskottet det lämpligt att hyresrättsutredningen under sitt fortsattaarbele överväger också denna fråga. Den andra motionen har råkat ut för det oblida ödet altavstyrkas av alla remissinstanser. Vi har tagit mycket seriöst på behandlingenav båda dessa moiioner, och den remissomgång som vi således har tillåtit ossatt göra är rätt omfattande. 1 12 kap. jordabalken, den s. k. hyreslagen, finns i 46 Ssärskilda bestämmelserom besittningsskydd vid hyra av personallägenheter.Detta skydd har formen av tvingande regler men kan dock enligt 67 ?! upphävasgenom kollektivavtal som sluts på central nivå. De synpunkter som remissinstansernahar avgivit till utskottet har övertygat oss om atl nuvarande bestämmelserinle i något sammanhang har varit lill nackdel för hyresgästerna. Jag förstårherr känslor, när han finner an bland de instanser som har avstyrktmotionen återfinns även hyresgäströrelsen, från vilken jag vet att han självhar betydande erfarenhet. Men även de slora fackorganisalionerna har avstyrktborttagande av 67 >;. har vi genom direktkontakt medsåväl som - de båda förbund som organiserar sjuksköterskor, undersköterskor och sjukvårdsbi träden m. fi., vilka särskilt har berört i debaiien-fålt klartför oss alt man även där liksom i LO, TCO och /SR inte har någon invändning 73 Nr 140 motde nuvarande förhållandena. Jag lycker då atl det är onödigt att ta upp Torsdaeen den_ kammarens tid med att referera de remissutlåtandensom avgivits med 11 mai 1978 anledning av motionen. Jag yrkar, herr talman, bifall till lagutskottetshemställan. (vpk): Jag skall inle yttertigare uppehålla mig vid den moiion som hartillstyrkts av utskottet, och jag skall inle bli särskilt långrandig heller närdet gäller den som har avstyrkts. Jag vill bara säga alt vi får väl anledningalt återkomma till problemet med tjänslebosläder och personalbosläder, fördelär alldeles klart att vare sig det är motionen som är för knapphändig i det häravseendet eller det har skett något missförstånd så talar man i remissutlåtandenaom litet andra ting än dem som jag har pekat på och som vi vill komma åt medmotionen. Ingenremissinstans har påstått att ett borttagande av 67 $ skulle innebära atthyresgästerna i och för sig kom i en sämre ställning dä det gällerbesittningsskyddet eller de rättigheter som alla hyresgäster har med slöd avbl. 46 S hyreslagen och dess olika punkier. Vad jag har velat framhållasärskilt i det här sammanhangei är att ett borttagande av paragrafen i frågaheller inle behöver innebära att det fortsättningsvis blir omöjligt förarbetsmarknadens parter alt träffa avtal eller överenskommelser som ger bättremöjligheter än de som återfinns i hyreslagen. Helaargumentationen mot motionen är upplagd på alt förslaget på något sätt skulleförsämra besittningsskyddet för hyresgäster som har personalbostad, när det isjälva verket är tvärtom. Arbetsmarknadens parter kan även fortsättningsvisträffa överenskommelser som berör också bostäder och man kan på det sättetuppnå förbättringar utöver vad som anges i hyreslagen. IVANSVANSTRÖM (c): säger att ingen har påstått atl det skall bli sämre, ochdel ärju väsentligt att det är uppenbart för alla alt så inte kommeratt blifallet. Men skillnaden är ändå, , att i sin nuvarande utformningger 46 S en tvingande regel. Från den måste det göras ett undantag om det skallbli möjligl för de kollektivavtalsslutande parterna att åstadkomma även ettbättre avtal. Jag tror därför all det ligger mycket vikt uppå, som i sitt första anförande, att man på fackförbundskongresser av olikaslag försöker övertyga de remissinstanser som hundraprocentigt har avstyrktmotionen. Naturtigtvisbeklagar vi i utskottet om motionen inte var så fullständig alt det var möjligtför oss att direkt räkna ut vad den innebär utöver vad som stod atl läsa i den.Herr har på ell utmärkt sätt nu redovisat dessa ytterligare synpunkter,och jag har ingenting emot alt de kommer atl övervägas ännu . Medkännedom om den envishet som man besitter i vpk gissar jag atl motionenåterkommer i någon form. (vpk): Nr 140 Jag vill bara kvittera det sista i inlägg och Torsdaeen den sägaatt vi har den egenskapen vi kommunister att vi fortsätteratl slåss för att 11 iq-io fä bort orättvisor och föratt åstadkomma bältre förhållanden för hyresgäster och vanligalönearbetare, även om våra motioner avslås gång efter annan. kommer vi naturtigtvis attgöra i det här fallet också. Sedan vill jag säga atl hela problemetnaturtigtvis är mycket otillfredsställande. att man kopplar ihoparbete och bostad. Det borde vara en angelägenhet för oss alla att söka medverkatill att man särar på dessa saker. inte kunna utnyttja detförhållandet att han kan ställa bostad till förfogande. Han har möjlighet atl iolika sammanhang ställa sämre lönemässiga eller Detkan sägas att vi har så starka fackliga organisationer att de kan bevaka sinamedlemmars rättigheter i dessa sammanhang. Det gör de säkert, men det äromöjligt fördemalt gå in i detaljer. Om man sluter ett kollektivavtal förenmycket stor grupp lönearbetare, exempelvis sjukvårdspersonalen, är det omöjligtatt i sammanhanget förutse alla olika situationer som kan inträffa lokalt ochsom sammanhänger med arbets- och bostadsförhållanden på den lokala orten. Detfinns en rad exempel, som jag bl. a. har träffat på i milt arbete, där detalldeles uppenbart är till stor nackdel för hyresgästerna/ lönearbetarna att hadessa tjänstebostadsförhållanden och att ha bestämmelserna i sinakollektivavtal. Detta är bakgrunden lill atl vi tagit upp denna fråga, och vikommer säkert åter. IVANSVANSTRÖM (c): Om det sista råder alltså en ömsesidig förvissning. Därmed kan jagbegagna denna replik till att säga ytterligare någonting om ochmina erfarenheter på olika områden. Efteratt ha varit verksam i landstingssammanhang harjag även råkat pådenna sektor. Del är ingen tvekan om att landstingen i största samförståndkunnat göra upp med de fackförbund som organiserat landstingens arbetstagare,så att man alltid har hafl förnämliga hyreslägenheter att erbjuda delandstingsanställda som i trängda lägen måste flytta med kort varsel från denena bostadsorten till den andra. Vihar alltså täckning - i varje fall harjag det personligen - för de ord somutskottels skrivit och som efterlyste i det första anförandet,nämligen om bakgrunden till påståendet att såvitt känt några olägenheter förarbetstagare som hyrt personalbostäder inte följt med att kollektivavtal harträffats. Såskriver vi: "Arbetsmarknadens parter och övriga remissinstanser har ocksåenhälligt uttalat att den nuvarande ordningen bör beslå." Vi har dessulomtillagt alt "utvecklingen varit sådan att arbetstagaren/hyresgästen imänga fall tillerkänts ett mer långtgående besittningsskydd än vad som följerav hyreslagen". Deerfarenheter som jag har i landstingssammanhang har för min personliga del varit orsaken till att jag kunnat skriva under dessa ord. (vpk): Jag har inte erfarenheter av att sitta i någon sådan delegation ilandstingssammanhang som har sysslat med dessa frågor, men jag har förhandlatför hyresgästerna gentemot landsting som hyresvärd, och del är bl. a. detta somjag grundar mina ställningstaganden på. IVANSVANSTRÖM (c): Erfarenheterna från förhandlingar måste ju röra det som har samband medkollektivavtal. Jag har arbetat på gräsrolsnivå, där vi har försökt tillämpadetta på etl praktiskt sätt. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels det av underöverläggningen framställda yrkandet, och förklarades den förra proposilionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt volering upplästesoch godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller lagutskotlels hemställan i betänkandet nr 27 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil del av under överläggningen Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då rösträkning verkslälldes votering med omröslningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 271 Nej - 12 Föredrogsnäringsutskotiets betänkande 1977/78:58 med anledning av propositionen1977/78:100 i vad avser jämle motioner. I propositionen 1977/78:100 bilaga 17(industridepartementet) hade föreslagils under angivna punkter: Utvecklingsbidrag lill (s. 229-231) alt tillUtvecklingsbidrag till för budgelårel 1978/79 anvisade ettreservalionsanslag av . Medelslillskotl lill (s. 231)alt till för /79 anvisade etl reservationsanslag av , Teckning av aktier i (s. 250) alt till Teckning avaktier i för budgelårel 1978/79 anvisade ett investeringsanslag av75 . Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1977/78:1313 av m. (vpk), vari hemställts atl skulle 1. hos regeringen begära förslag lill näringspolilisla åtgärder som innebar förstatligande av dataindustrin och en planmässigsatsning på den nya mini-och mikrodatorteknologin inom denna industri, 2. hos regeringen begära förslag till uppbyggnad avinformationssystem som gav faktaunderlag för samhällsförändringar ifolkflertalets intresse, 1977/78:1627 av i (fp), varihemställts att skulle anhålla hos regeringen om en snabbbranschutredning avseende svensk elektronikindustri, och 1977/78:1640av m. fl. (s), såvitt gällde hemsföllan 6. att som sin mening gav regeringen tillkänna vad i motionen anförts om statens inflytande i databolaget, 7. att som sin mening gavregeringen till känna vad i motionen anförts om databolagetsproduktionsinriktning. 1. belräffandestatsbidrag till all med bifall lill proposilionen 1977/78:100 bilaga 17 punkierna F 18, F 19 och VI:1 för /79 anvisade a) till Utvecklingsbidrag lill ettreservalionsanslag av , b) till Medelstillskott lill ett reservationsanslag av , c) till Teckning av aktier i ettinvesteringsanslag av , 2. beträffande statlig majoritet i att skulle avslå motionen 1977/78:1640 yrkandet 6, 3. belräffande verksamheten vid altriksdagen skulle avslå moiionen 1977/78:1640 yrkandel 7, 4. belräffande dalaindustrins organisation ochverksamhei att skulle avslå moiionen 1977/78:1313 yrkandet 1, 5. beträffande databaserade informationssystem altriksdagen skulle avslå motionen 1977/78:1313 yrkandet 2, 6. belräffande utredning om svensk elektronikindustriall med anledning av moiionen 1977/78:1627 som sin mening gavregeringen till känna vad utskollet anfört. Följandetvå reservationer hade avgivits av , , , , , i och Wivi-AnneRadesjö (samtliga s): 1.beträffande statlig majoritet i Datasaab , vari reservanternaansett atl utskottet under 2 bort hemställa allriksdagen med bifall lill moiionen 1977/78:1640 yrkandet 6 som sin mening gavregeringen lill känna vad reservanterna anfört. 2. beträffande verksamheten vid , varireservanterna ansett att utskottet under 3 bort hemställa atlriksdagen med bifall lill motionen 1977/78:1640 yrkandet 7 som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört. Tillbelänkandet hade fogats ett särskilt yttrande av , , , , , iHusum och (samtliga s). SIVERTANDERSSON (s): Desocialdemokratiska motioner som behandlas i näringsutskotiets betänkande nr 58för ses mot bakgrund av de allmänna riktlinjer för näringspolitiken som viframlagt i vår partimotion. ReservationenI till betänkandet gäller kravet på att staten bör ha ett avgörande inflytandei . Reservationen2 gäller del socialdemokratiska förslaget alt Dalasaabs verksamhei även skallomfatta den industrielektronik, främst robotteknik och processtyrning, somtyvärr inle överfördes från i samband med bildandet av det nyabolaget. Detsärskilda yttrande som har fogats till betänkandet är föranlett av attutskottets bifallsyrkande till en snabb branschutredning nu måste ställas motdet av borgarmajoriteten avslagna utredningskravet som förra årel restes av oss.Vad som skett är alltså att en helt onödig fördröjning av ett angeläget krav påutredning har inträffat. Det bör nu med skärpa understrykas att utredningensnabbt skall komma till stånd. Närdet gäller statens inflytande på databolaget måste det vara rimligt att statenför ett avgörande inflytande i bolagsstyrelsen - inte minst mot bakgrund avstatens stora ekonomiska åtaganden i Datasaab. Detär också så att dataindustrins betydelse för den framtida utvecklingen inomarbetsliv och samhälle kraftigt kommer att öka. Även av detta skäl är delviktigt atl staten har ett dominerande ägarinflytande i . Ettstatligt inflytande på den viktiga industrielektroniksektorn framstår också somallt väsentligare. Det var därför olyckligt att inte denna sektorn fördes övertill Datasaab vid sammanläggningen lill del nya bolagel.