prot · G1093 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:3 §1 Upplästes följande till kammaren inkomna ansökan: Pågrund av fortsatt offentligt uppdrag anhåller jag om tjänstledighet från mittuppdrag som riksdagsledamot 31 mars 1978. Kammarenbiföll denna ansökan. Talmannen anmälde att () skulleinträda som ersättare för under hennes ledighet frånriksdagsmannauppdraget. §2 Anmäldes och bordlades 1977/78:2 om ändring irättegångsbalken m. m. 1977/78:4 om godkännande av avtal mellan televerketoch Telefonaktiebolaget 1977/78:5 omflygvädertjänstens system och organisation m. m. 1977/78:6 om redogörelse för verksamheten inomEuroparådets ministerkommitté 1977/78:7 om program förövervakning av miljökvalitet 1977/78:8 om åtgärder pådistributionsområdet 1977/78:9 om spel på s. k.enarmade banditer 1977/78:1Justitieombudsmännens ämbetsberättelse 1977/78:4 Redogörelse från den svenska delegationenvid parlamentariska (rådgivande) församling rörandeförsamlingsmötena under tiden maj 1976-januari 1977 (28:e sessionen) 1977/78:5 förvaltningsstyrelses förslagom lokalfrågor på m. m. §4 Anmäldes och bordlades Motion 1977/78:1 av hwHögström m.Jl med anledning av propositionen 1976/77:157 ominriktning och orga nisation av försvarets hundskolas verksamhet 23 § 5 Anmälan avinterpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1977/78:1 av (-) till statsministern om energipolitiken: Det viktigaste målet för en realistisk svenskenergipolitik måste vara att så snart det över huvud taget är möjligtminska oljeberoendet. Även om världens oljetillgångar skulle visa sig varastörre än man räknat med, ligger den tidpunkt nära då oljan blir enbristvara. Det kan dröja , kanske två, vilket är en skrämmandekort tid med tanke på att det krävs för att i grunden förändraett hög-industrialiserat samhälles program för energiförsörjning. Det är f ö.en minst sagt förkastlig politik att under en eller två generationer elda uppen naturtillgång som det tagit miljoner år att skapa. Ioch med att oljan bliv en bvislvara kommer priset givetvis att stiga. Sverigesoljeförbrukning, som kostar , kommer i nuvarandepenningvärde att kosta det ciubbla om kanske endast . Om helaenergisektorn överförs i samhällets ägo och frigörs från beroendet avde multinationella oljebolagen, en politik som kommunisternaverkar för, kan kostnaderna väsentligt sänkas. Men oavsett detta måste enfrigörelse från oljeberoendet, med allt vad detta beroende innebär i form avmiljöförstörelse, hälsorisker, kostnader och en snabbt inträdandebristsituation, kräva en planering som inte under några omständigheter fåruppskjutas. Ingenbedömare, som räknar med att tas på allvar, förutser någon revolutionerande nyenergikälla förrän fusionskraften (vätekraften) blir en realitet. För Sverigesvidkommande återstår då endast tre energikällor: kol,vattenkraft och kärnkraft. Att ersätta olja med kol för elproduktion ochuppvärmning skulle från flera synpunkter vara en dålig lösning. Vattenkraftenär i i stort sett utbyggd så långt det går ulan att oersättliga naturvärdenförstörs. Vi motsätter oss utbyggnaden av bl. a. älv, där en seriedammbyggnader skulle åstadkomma svåra skadeverkningar. Detär inte minst mot denna bakgrund som den nuvarande regeringens ryckiga ochdestruktiva energipolitik bör ses. Jag och mitt parti ansluter oss oreserverattill den kritik och de krav som LO och TCO framförde i en gemensam skrivelsetill regeringen sedan och som i sin helhet återgavs iTCO-tidningen nr 16 . Redantidigare har medlemsförbund inom både LO och TCO vid olika uppvaktningar och iuttalanden påtalat riskerna och följderna av de ål-gärder som den nuvaranderegeringen vidtagit i syfle att försena eller stoppa de investeringar ikraftproduktionen som riksdagsmajoriteten beslutade . Planeringenför reaktor nr 3 i Forsmark har skjutils till följd av attbyggnadsarbetena stoppats. Fram till slutet av 1978 beräknas minst 1 000anställda i Forsmarksprojeklei bli uppsagda, och kommer sannoliktinte att ha några sysselsällningsalternativ för denna personal. Genomalt inte bevilja kreditgarantier för reaktor nr 3 i har regeringensökt åstadkomma samma verkan där som i Forsmark. Reaktor2 i underkastas en särskild prövning enligt villkorslagenbeträffande fortsatt drift. Om den stoppas blir del en åtgärd, somelkonsumenter och skattebetalare får betala mycket dyrt. Ringhals3 hotas av ytterligare försening till en uppskattad kostnad av 150 milj. kr. Projektetmed provbrytning av skiffer i ligger alltjämt på is, och vårt krav påatt får sälta i gång alt bryta uranmalm i har, såvitt jag vet,inte övervägts över huvud taget. INorriand kommer ca I 000 personer, som är sysselsatta ikraftverksbyggen, att bli arbetslösa, och ytterligare 500 man kommer eventuelltatt bli "friställda" från andra arbetsplatser i , omersäilningsprojektet inte kommer i gång. Ibrev till har regeringen motiverat stoppet för reaktorbyggel nr 3 iForsmark med myten att skall ha handlingsfrihet påkiirnkraflsområdel, när den skall besluta om den forisatia energipolitiken.LO och TCO påpekar i sin gemensamma skrivelse an handlingsfriheten i självaverket minskar i och med att produktionsapparaten för utbyggnaden avrustas ochvärdefull yrkeskunskap går förlorad. Vidare framhåller man: "Samtidigtuppstår sociala svårigheter för berörda anställda. Dessutom tillkommer storamerkostnader för skattebetalarna. LO och TCO reagerar mot det slöseri medgemensamma ekonomiska resurser som del innebär att projekterade och redanbyggda anläggningar överges. Inte minst i rådande ekonomiska läge ler sig eltsådant agerande bland stora medlemsgrupper som mycket utmanande." Detbör erinras om alt samtliga partigrupper i riksdag ännu vidmotionstidens utgång stod eniga bakom det svenskakärnkraftsprogrammet. Den flora av argument som fördes fram inågra av de stora massmedierna mot kärnkraften och som fick två partier allgöra en helomvändning har vid en vetenskaplig granskning i stort sett visat sigvara ohållbar. Inte minst i de socialistiska länder som tillhör pågår enplanmässig utbyggnad av kärnkraften, som där betraktas som den säkraste ochminst miljöfarliga energikällan. Sverigeär ett av de fem sex länder som inom sitt lands gränser har samtligaförutsältningar för en utbyggnad av kärnkraften: mycket stora urantillgångar,en egen reaktorinduslri, en högt kvalificerad kader av kärnfysiker och teknikerosv. Mot denna bakgrund och mot bakgrunden av det nödvändiga i att snabbiminska oljeberoendet är den nuvarande regeringens handlande på energipolitikensområde obegripligt. De omedelbara konsekvenserna i form av arbetslöshet för mångaoch osäkerhet Nr 3 för alla inom kärnkrafissektorn sysselsatta är tragiska nog. Till de mest allvarliga hör nedrustningen 'nerskrolningen av en stor del av den forskning och utveckling, den --------------- industriella verksamhet och de personliga tillgångar som den svenska Anmälan av kärnfysiken,kärnkraftsteknologin och kärnkrafisprodukiionen innefat- Medhänvisning till det anförda vill jag till statsministern ställa följandefrågor; Ärman i regeringen medveten om alt oljan är en ändlig naturtillgång och all en frigörelse från oljeberoendet är en nöd vändighet? Kanregeringen under några omständigheter - och i så fall när - övergå till alt genomföra det energiprogram som riksdagsbeslut innebar, nämligen en planmässig utbyggnad av de 13 beslutade reak torerna? 1977/78:2 av Lars-OveHagberg (vpk) till arbetsmarknadsministern om åtgärder för att förhindra skadorav fariiga lösningsmedel: Alla som i sina jobb regelbundet handskas med olikalösningsmedel känner till verkningarna: trötthet, kramper, yrsel, sömnlöshet,dålig aptit, huvudvärk, minnesförlust m. m. Likafullt slår arbetarnaserfarenheter ner som en bomb när de blir salta på pränt. Så skedde , dåMetall offentliggjorde slutresultatet av sin stora enkät om lösningsmedlen.Drygt 80'Y) av samtliga 13 000 skyddsombud inom förbundet har medverkat iundersökningen och förmedlat erfarenheter från sina resp. arbetsplatser. Denslutliga redovisningen ger en skrämmande - om än för många helt bekant - bildav en svensk arbetares arbetsmiljö av . Desom mer eller mindre kommer i beröring med tri, thinner, xylen,styren, lacknafla, toluen - för alt bara nämna några ämnen som har namn -drabbas ofta av akuta besvär. De känner irritation i ögon, näsa och svalg. Menän värre är del påvisade sambandet mellan dessa kemiska ämnen och olika typerav neurologiska och psykiska symtom som förlamningar, kramper, kronisk yrseloch balansrubbning, trötthet och sömnlöshet. Del är besvär som sakta smyger sigpå och som kanske inte direkt kan tillskrivas ett speciellt ämne utan förrkombinationen av olika faktorer. Skyddsombud och andra arbetare har misstankarmen vet inte. Hurkan det ha blivit så här? Svaret finner vi i en ekonomisk struktur somharenskilt profitintresse som riktmärke. De arbetandes liv och hälsaunderordnas kapitalets hänsynslösa rovjakt efter profil. Därför upprepashistorien om och om igen med ingrepp mot farliga arbetsmiljöer först efter detalt något allvarligt inträffat. Ständigt tvingas arbetare agera försökskaninerför nya preparat som kan förbilliga och effektivisera pro- duklionen och höjavinslen. tillförs våra arbetsplatser hundratals nya ämnen, vilkasverkningar vi inte känner till. Bristande varudeklaration, om sådan ensförekommer, utländsk text, fantasinamn som inget säger om innehåll ocheventuella skadeverkningar - ja, allt sådant är tillåtet. Ettstatligt organ - produklkonirollnämnden - har till uppgift att kontrollera allaämnen som släpps ut på marknaden. Men få har ens märkt av nämndens existens.Vänsterpartiet kommunisterna ställer sedan mänga år det självklara kravet påtillämpning av den omvända bevisföringens princip, dvs. all inget ämne fårsläppas ut innan man konstaterat att del är oskadligt för liv och hälsa.Dispenser från denna princip skall kunna tillåtas endast om medlet svårligenkan ersättas av annat likarlat och då under det all rigorösa bestämmelser omförsiktighet iakttas. Men delta är inte tillräckligt. Elt ämne som kan varaoskadligi i laboratoriemiljö kan ge upphov till skador i. en arbetsmiljö därdet blandas med andra ämnen. Här måste man se allvarligt på minsta symtom frånde arbetandes sida. Och del kommer inte all ske förrän en gentemot företagenfri företagshälsovård görs tillgänglig för alla anställda. Krav på en kraftigutbyggnad av företagshälsovården och den yrkesmedicinska verksamheten förs framäven i en kommunistisk partimoiion. har möjlighetatt stödja dessa krav, som bl. a. skulle innebära att alla anställda före 1985får tillgång till förelagshälsovård som helt underställs . Frånkommunistiskt håll har vi även under en rad år pekat på en annan allvarligbrist på arbetsmiljöområdet, nämligen de hygieniska gränsvärdenas utformningoch omfattning samt anvisningarna från ar-betarskyddssiyrelsen. Vi anser alt enallmän sänkning av gränsvärdenas nivå är nödvändig för att förhindra att skadoruppslår under ett helt liv. Det är de höga gränsvärdena i kombination medavsaknaden av den omvända bevisföringens principer som ligger bakom Metallsskrämmande undersökning om lösningsmedlen. Medanledning av del anförda vill jag vända mig till arbetsmarknadsministern medföljande frågor; Är regeringen beredd att lagstiftningsvägen vadgäller frisläppandet av nya kemiska ämnen införa principen om den omvändabevisföringen och i detta syfle kraftigt utöka produklkonlrollnämndensresurser? Ämnar regeringen vidta snabba åtgärder för attradikalt sänka gränsvärdena? Avser regeringen att vidta snabba åtgärder för altfå bort det omedelbara problemet med lösningsmedel? 1977/78:3av () till kommunikationsministern om ökade möjligheter förhandikappade att utnyttja kollektiva trafikmedel: Det aren angelägen målsättning i samhällsarbetetall ge förutsättningar för handikappade att leva ett aktivt liv, integrerat isamhället. Den s. k. , som lades fram , utgår från ennormalisering och integrering av de handikappade i samhället och syflar till enså stor handikappanpassning som möjligt av de kollektiva färdmedlen. Utredningenkonstaterar som en allmän slutsats att irafikmyndigheterna måste lägga nedstora ansträngningar på insatser för att göra del lättare för handikappadepersoner alt anlita allmänna färdmedel. Tillverkare av fordon måste ha sinuppmärksamhet riktad på hithörande problem. HAKO-ulredningensbelänkande har också kommit att få betydelse på det nordiska planet. Pågrundval av elt medlemsförslag har trafikutskott i ettbetänkande uttalat att det är nödvändigt att anpassaIrafikmedlen till de handikappades förutsättningar, eftersom ökad röMighet ärav stor betydelse såväl för rehabilitering som för sysselsättningsmöjligheter.Man bör eflerslräva en nordisk principlösning beträffande de meständamålsenliga transport formerna för de olika graderna av rörelsehinder. Delär önskvärt all trafikmedlen i har samma tillgänglighelsslandard. Det ärviktigt alt skyndsamt ta itu med dessa frågor, inte minst mot bakgrund av kommunikationsområdetssnabba utveckling. Vanligtvis är det kostsamt och ofta nästiniill omöjligt attändra redan etablerade trafiklösningar i mera handikappvänlig riktning. Deförslag som framlagts och de initiativ som tagits för handikappanpassning inomkollektivtrafiken har en sådan klar inriktning all del är med förvåning ochöverraskning man tar del av SJ:s beställning av nya personvagnar. Ordernomfattar 150 nya personvagnar. De nya vagnarna avviker markant från tidigarevagntyper och betecknas som en ny generation personvagnar. Denya vagnarna beräknas ge en avsevärd kapacitetshöjning. Man skapar flerplatser genom att en ingång och en toalett slopas och genom att stolarna görsfasta och inte som f. n. ställbara. Den nya vagnen blir längre änden gamla och dessutom blir den något smalare, vilket är särskilt olyckligt förrullstolsbundna. Denna vagnlyp stämmer dåligt med de rekommendationerHAKO-utredningen gjort beträffande handikappanpassning. Deviktigaste kraven som måste ställas på nya personvagnar är di-rektinsteg ivagnen i stället för trappa, bredare ingång, så att en rullstol kan lyflas upp,bättre rörelseutrymme inne i vagnen och en handikappvänlig toalett. Som flitiglågresenär har jag själv ofta kunnat iaktta de problem som handikappade, menäven äldre människor, har på grund av brister i dessa avseenden. All man nuinte synes la lag i dessa problem förvånar, i all synnerhet som de personer delhär gäller ofta inte har möjlighet att nyttja någotalternativt kommunikationsmedel. Delförefaller självklart att beställning av nya vagnar måste kombineras med kravpå bättre handikappanpassning. Även om beställningen är gjord måste detfortfarande finnas möjligheter till ändringar, så alt de handikappades resorunderlättas. Särskilt mot bakgrund av HAKO-ulredningens förslag och deinitiativ som kan förväntas från bör ett ingripande ske. Medstöd av det anförda vill jag till kommunikationsministern ställa följande frågor; beredd redovisa sin syn på de handikappades och rörelsehindradesmöjligheter att nyttja kollekliva trafikmedel? Avserregeringen att vidta några åtgärder för att underlätta möjligheterna förhandikappade och äldre all resa i de av SJ beställda nya personvagnarna? 1977/78:4 av BertilZachrisson (s) till kommunikationsministern om trafikpolitiken: I medvetande om all en rad faktorer ochvärderingar, som inte förelåg när trafikpolitiska beslut fattades, numåste vägas in i trafikpolitiken log den socialdemokratiska regeringeninitiativ till ett omfattande utredningsarbete för att få en grund för ett nytttrafikbeslui i . Avsikten var att fä en mer socialt betingad ochsamhällsekonomiskt inriktad trafikpolitik. , trafikplaneringsulredningen, utredningen om regionalt gällandeperiodkort, kollektivtrafikutredningen, kommittén för långsiktig vägplanering,utredningen om handikappanpassad kollektivtrafik m. fl. har lagt fram sinaförslag, och de har remissbehandlais. I regeringens kansli finns nu sedan långtid ett brett, aktuellt faktaunderlag. Kommunikationsministern har också iriksdagen vitsordat att del bord som han har haft alt sätta sig vid "harvarit mycket väldukal med utredningar". Densocialdemokratiska regeringen hade för avsikt all förelägga dettaunderlag för beslut . Regeringsskiflel innebar av förklarliga skäl enförsening, men på ett tidigt stadium försäkrade kommunikationsministern iriksdagen att en trafikpolitisk proposition skulle komma . Den 29oktober 1976 sade kommunikationsministern: "Jag har för avsikt att läggafram en trafikpolitisk proposition ." sadekommunikationsministern i svar på fråga: "Avsikten är all frågan ominförande av regionall gällande periodkort skall ingå i den trafikpolitiskaproposition som jag ämnar förelägga ." Ibudgetpropositionens bilaga 9 heter det; "har ett antalutredningar lämnat förslag beträffande den kollektiva trafikens utformning. Delgäller den trafikpolitiska ui- redningen,kollektivtrafikutredningen (KOLT), utredningen rörande del allmännakommunikationsväsendets anpassning till de handikappades behov (HAKO) samtutredningen avseende regionalt gällande generella trafikrabalter. Dessautredningar jämte vissa andra trafikpolitiska frågor kommer att behandlas i enproposition som kommer att föreläggas ," trafikpolitiska debatten i kammaren bekräftadekommunikationsministern åter att det skulle komma en proposition under hösten1977, och han sade att i den "kommer regeringen all föreslå attanta principer för elt framlida vägbyggande och andra trafikpolitiskaåtgärder. Dessa principer kommer vad kostnaderna för deras genomförandebeträffar att följas upp i budgetpropositionerna åren framöver." Den12 sade kommunikationsministern som svar på en fråga: "Min avsiktär all i den kommande trafikpolitiska propositionen lägga fram olika förslagsom är ägnade alt göra den kollekliva trafiken attraktivare. Det gäller hurkollektivtrafiken allmänt skall kunna göras mer tillgänglig och bekväm samt hurkollektivtrafiken skall byggas ut och dess framkomlighet i tätorterna skall kunnaförbättras. Det gäller vidare hur kollektivtrafiken skall kunna anpassas tillde handikappades behov. Jag kommer också att la upp prisfrågorna ikollektivtrafiken. De åtgärder jag ämnar föreslå kommer också all inverka påyrkeslrafiklagsliftningens utformning." Härutöver finns i tidningsartiklaroch uttalanden en bred dokumentation som slår fast att en proposition är attvänta med i huvudsak det innehåll som förutsatts i debatterna. Underde har emellertid kommunikationsministern i några svävandeuttalanden varslat att det inte blir någon trafikpolitisk proposition. Dessauttalanden har utlöst oro, för att inte säga förstämning, bland de många partersom är berörda av en förändring av trafikpolitiken. Statliga myndigheter,kommuner och landsting samt olika trafikorgan och frivilligorganisalioner har isin planering förutsatt en proposition. Den regionala trafikplaneringenförutsätter ett nytt trafikpolitiskt beslut, och en utebliven propositionsätter i ett mycket besvärligt läge eftersom det omfattandefaktamaterial som ligger på regeringens bord inte blir analyserat ochtillgängligt och eftersom del dessutom snabbt föråldras. Risken är stor allhela beslutsprocessen allvarligt fördröjs och på vissa avsnitt helt omintetgörs. Mot denna bakgrund villjag fråga: Vilkenär regeringens nu gällande plan för det trafikpolitiska reformarbetet ochvilka områden kommer det alt beröra? 1977/78:5av () till socialministern om försöksverksamheten medtillnyktringskliniker; Enligt uppgifter i pressen har en plan nu framlagtsom utökad försöksverksamhet med s. k. tillnykiringsslationer på ytterligarefem platser förutom den redan startade försöksverksamheten i . Lagenom omhändertagande av berusade personer (LOB), som trädde i kraft den 1 januarii år, innebär alt fylleri förseelserna avkriminaliserals och alt berusade intelängre skall omhändertas av polisen för förvaring ulan i stället ges vård av desjukvårdande myndigheterna. Effekten av den nya lagen har överallt vållat storaproblem - inte minst i , där nykterhetssiiuationen är skrämmande. Manberäknar att har ca 300 000 alkoholskadade f n. och allderas antal för ökar med 300-400. Följden av LOB har emellertidblivit alt omhändertagandel av berusade i minskal med en tredjedel.Polisen anser nämligen den nya lagen vara så vagt utformad att den inte vetrikligt när berusade personer skall omhändertas. Påakutmottagningarna, dit de flesta berusade som las om hand förs, ärarbetsförhållandena olidliga. Personalen utsätts för våld, ochsärskild vaktpersonal har måst sättas in vid vissa mottagningar. Mot dennabakgrund är del förvånansvärt all ännu inte någon försöksverksamhet medtillnyktringskliniker har kommit till stånd eller ens föreslagits iStockholmsområdet. Imotionen 1976/77:186 till vårriksdagen begärde jag alt en sådanförsöksverksamhet borde ske. Utskottet framhöll som svar på motionen bl. a. allpreliminära diskussioner hade förts med om ett försök somförslagsvis skulle läcka ett av polisens vaktdislrikl antingen i Stockholmeller i . , som är chef för alkoholkliniken vid ,säger att allt är klart för en tillnyktringsklinik och att del endast fattaspengar för att kunna påbörja verksamheten. Han säger sig också ha en tom lokal,tänkt all fungera som akuiiniag för tillnyklrings- och avgiftningskliniken ompengar beviljas. Drygt 2 milj. kr. har professor begärt. Enligtuppgift har planeringen av denna tillnyktringsenhel vid sjukhusetpågått . DepartementsrådetNils i socialdeparimeniei säger i en tidningsintervju all längre äntill hösten kommer man inte undan all dis-kulera besvärligasituation. Medhänvisning till del anförda ber jag alt till socialministern få framställaföljande frågor: Vilka erfarenheter har man hitintills av denbedrivna försöksverksamheten vid Olovskliniken i ? Kan statsrådet lämna en redogörelse för denfortsatta försöksverksamheten och om del planeras någon sådan inom ? Tisdagen den 4 oktober1977 1977/78:6av Per () till bostadsminislern om förslag till ny lagstiftning ommarkanvändning och byggande: svarade bostadsminislern ikammaren på en fråga om när förslag till ny lagstiftning om markanvändning ochbyggande kommer alt remitteras. Svaret löd i denna del: "Somjag bedömer situationen f. n. kan det anses som tekniskt möjligt alt presenteraen departementspromemoria med lagtext ." 1en replik förklarade bostadsminislern varför ordet användes istället för, som tidigare, våren; "Jag har gjort det för att gardera mignågot, så att jag kan vara helt säker på alt vi då kan presentera enpromemoria. Det är ju sämre alt säga all den kommer pä våren, eftersom man kanha litet olika uppfattning om när det är vår. Man kan då undra vad som händer idepartementet och fråga sig om det inte kommer någon promemoria." Hurman än räknar var slut utan alt någonpromemoria lagts fram. I stället sade bostadsminislern denna dag i ett tal iSundsvall att hon då inte kunde uttala sig om när arbetet skulle bli klart.Fördröjningen berodde enligt bostadsministern på att det vid kontakter medKommunförbundet och andra viktiga intressenter visat sig all tankegångarna idet då pågående arbetet i viktiga frågor ogillades. Därför skulle under höstenkontaktytorna breddas och praktikernas syn fångas upp. Detfinns självfallet ingenting att invända mot att hänsyn las till alla seriösasynpunkter - inte minst från praktikernas sida. Remissen avbygg-laguiredningens belänkande tillförde ju också - som avsett - ämnet sådanasynpunkter. Vidare har en arbetsgrupp inom enligtuppgift följt deparlementsarbetet . Bosiadsminislernsbesked i anslöt i tiden till uttalanden på ledarplats i den 13 och - uttalanden som bl. a. återaktualiserade tidigare moderata angrepp på en markpolilik som inte sättermarkägarnas intressen i första rummet. Detta sammanträffande och denomständigheten all moderata intressen alltmer högljutt syntes hävdas iregeringssamarbeiel har gett ytterligare näring åt misstanken all de"vikliga intressenter" som åberopats kan ha varit bl. a. de moderataregeringskollegerna med ekonomiministern i spetsen.