prot · G109102 · 1977-12-31 00:00:00 — Del är därför som vi från socialdemokratin är så oroade. Vifinner inga tecken hos den nuvarande regeringen på att den vill vända påklacken och inse att man håller på alt skapa ett samhälle med vidgade klyftormellan människorna. Om människorna har del hyggligt och om de som hardet sämst ställt känner att de har stöd från dem som har ansvaret och ledningenför riket, dä kan vi alla se framåt med större tillförsikt och känna alt vilever i en bättre demokrati än vi gör när skillnaderna ökar mellan olikagrupper. () kortgenmäle: Jag bandade en radiointervju, där alt han, om det i kom upp förslag som skulle gynna , varberedd att rösta på dem, även om de gick emot regeringen. dag har gyllene tillfälle. Vi har nämligen föreslagit en väsentligt högreambitionsnivå när del gäller sysselsällningsskapande åtgärder i det inrestödområdet, som bl. a. berör grannkommun . Är BertilJonasson beredd att åka hem till och berätta för värmlänningarna påvilken sida han ställde sig i omröstningen om den högre eller den lägreambitionsnivån? BERTILJONASSON (c) kort genmäle: Vi kan i denna jordbruksdebatl inte ta upp någon störrejämlikhetsdiskussion. Men när påstår att den nuvaranderegeringen har infört ett system, som rubbar den tidigare jämlikheten, då måslejag säga att är långt från verkligheten. Alt i de fall man ochhustru arbetar inom ett kombinerat jord- och skogsbruk fördela skatterna på etträttvist sätt så alt inkomsten inte läggs bara på den ena maken måste väl ändåvara en väg att rätta till ett tidigare missförhållande. Det är vad som gjorts.De orättvisor som råder måste väl avskaffas, ? Även del ärdemokrati. Jag kan inte finna annat. påstår alt jag har sagt att jag, om socialdemokraterna lägger framförslag som kan ge bättre förhållanden än regeringens, kommer attrösta på dessa förslag. Det är riktigt. säger attsocialdemokraterna vill ha en högre ambitionsnivå, speciellt för det inrestödområdet. Jag är villig att jobba för sådant. Men som jordbruksministerntydligt och klart har redogjort för ger ert förslag inte några pengar, och deltar mera pengar från värmlänningarna. Ett sådant förslag kan man väl ändå interösta på. Inte heller i kan vi leva på luft och fagra löften. Detmåste finnas någol bakom som väger någonting, och det begriper värmlänningarna. Anslaginom Jord-bruksdepartemen -tets verksamhetsområde Tredjevice talmannen anmälde an anhållit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytteriigare replik. Som har framhållits av socialdemokratiska företrädare iutskottet är del i den svårartade ekonomiska situation som vi f n. befinner ossi synnerligen angeläget att vi på alla sätt försöker medverka lill attförbättra den rådande situationen. 1 delta läge är det nödvändigt att göraytterst noggranna prioriteringar av samhällsutgifterna, sä all inte svårigheternahårdast drabbar de grupper och samhällssektorer som redan tidigare varit svårtutsatta. innebär självklart all i och för sig angelägna reformer och ettstörre engagemang från samhället på en rad verksamhetsområden tvingas ståtillbaka i avvaktan på en förbättrad ekonomisk situation. Idet betänkande som föreligger för behandling och som berörjordbruksdepartementets verksamhetsområde har vi socialdemokrater i utskottetföljt upp vår motion 1401 och till utskottsbelänkandet fogat ett antalreservationer, där vi föreslär vissa omprioriteringar av samhällsutgifterna. dessutom i våra reservationer förslag på iniäktsförstärkningar för att Anslaginom jord-bruksdepartemen -tets verksamhetsområde bekosta vissa angelägnaverksamhetsgrenar. Dessa omfördelningar och inkomstförstärkningar innebär attstatsutgifterna kan minskas med inte mindre än 110 milj. kr. ulan att för denskull de i jordbruket verksamma skulle ställas i en sämre situation än andragrupper i vårt samhälle. Jagvill dock framhålla alt det i en annan ekonomisk situation än den som vi r n.befinner oss i även inom jordbruksdepartementels verksamhetsområde finns mängaområden, där det skulle behövas ytteriigare insatser från samhällets sida mensom vi f n. anser oss tvingade att avstå från. 1den första av de 13 reservationer som vi socialdemokrater i utskottet fogattill jordbruksutskottets betänkande tar vi upp de kostnader som belastarstatsbudgeten för den kursverksamhet som bedrivs.för jordbrukets rationalisering.Det finns såvitt jag vet ingen delad mening om hur angeläget det är alt detinom jordbruket bedrivs en omfattande kurs- och informationsverksamhet för attge lantbrukarna del av gjorda undersökningar och erfarenheter och på sä sättutnyttja de kunskaper som finns till förbättringar och bästa möjligakapacitetsutnylijande. Men kostnaderna för kursverksamheten anser vi rimligenbör bäras av lanibrukarkollektivet i stället för att tas ut av budgetmedel. Eftersomförbättrade kunskaper i de allra flesta fall också leder till högreeffektivitet och därmed en bättre ekonomi fördenenskilde lantbrukaren, börmedel för kursverksamheten för kommande budgetår kunna avsättas i samband medde överläggningar som sker med jordbrukets organisationer. Det kan inte vara såmärkligt som jordbruksministern och talesmän för ulskottsmajoriteten geruttryck för att näringen själv bekostar denna verksamhet. att skulle det statliga bidraget till kursverksamheten upphöra, däskulle kurs- och informationsverksamheten också upphöra. Jag vet altlantbrukarna själva anser den här kursverksamheten vara ytterst angelägen, ochjag är övertygad om all de också är beredda att avstå vissa avgiftsmedel föratt bekosta och utöka en verksamhet som bidrar lill ett förbättrat ekonomisktresultat av deras arbete. andra reservationen föreslår vi att de 30 milj. kr. som föreslagits sombidrag till fonden för permanent skördeskadeskydd under kommande budgetår ickeskall utbetalas till fonden. Eftersom staten ärligen har avsatt 30 milj. kr.och jordbruket självt bidragit med 15 milj. kr. uppgår fonden f. n. lill ca 300milj. De ersättningar som kan tänkas komma att utbetalas för skördeskadorkan väl inrymmas i de medel som f. n. finns i fonden, och därför finns det idetta svåra budgetläge ingen anledning att tillskjuta ytteriigare medel viabudgeten. Delkan nämnas att utbetalades 36 milj. kr. För de skador somuppstod skörd kommer all utbetalas ca 74 milj. kr. Då är också attmärka all 1977 i många avseenden var med mycket svåra skördeförhållandeni stora delar av vårt land. Översvämningar, frostskador och besväriigabärgningsförhållanden gjorde att skördeskadeersällningarna blev de näst högstasom någonsin utbetalats. Nutalar jordbruksministern om att fonden är alldeles för liten och frågar vad somskulle hända ifall det inträffade vad han kallar katastrofiiknande skador i Mellan- ochSydsverige, där vi har den största delen av landels jordbruk. Självfallet kanman aldrig gardera sig mot naturkatastrofer, men vad vi har talat om när detgäller det permanenta skördeskadeskyddel är ju de mera normala avvikelser somsker mellan olika år men som självklart kan drabba de enskilda lantbrukarnamycket hårt. Eftersom fonden nu omfattar 300 milj. kr. och de belopp som kankomma att utbetalas troligtvis inte på något sätt kommer i närheten av densumman, så anser vi all fonden f n. inte behöver utökas. Ireservation nr 8 tar vi upp kostnaderna för den statliga utsädeskontrollen. Iprincip delar ulskottsmajoriteten vår uppfattning att kontrollen bör betalas avdem som utnyttjar de tjänster frökonirollanstallerna har alt erbjuda. Derasverksamhet skall således vara självbärande. Man undantar emellertid defördyrade kostnader som är förknippade med verksamheten i Röbäcksdalen. De somanlitar denna kontrollanstall skall inte behöva betala en högre avgift än mangör vid frökonirollanstallerna i landet i övrigt. Vi socialdemokrater anser attde som anlitar Röbäcksdalen för analyser inte skall erlägga en högre avgift änvad som förekommer vid andra anstalter. Vi anser alt de extra kostnaderna förRöbäcksdalen skall bäras solidariskt av alla genom all man lar ut en någothögre avgift vid de andra anstalterna och att medlen alltså förs över tillRöbäcksdalen via de avgifterna för att man utnyttjar frökonlrollan-slalternastjänster. Man bör inte, menar vi, använda statliga budgetmedel, somulskottsmajoriteten föreslår. Med detanförda yrkar jag bifall till reservationerna I, 2 och Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. () kortgenmäle: De påståenden som här gjorde har faktiskt vederlagtsmyckel effektivt under den tidigare debatten. Jag är myckel förvånad över attHåkan har låtit sig vilseledas av den förvandlingsteknik som desocialdemokratiska ledamöterna i utskottet till min stora häpnad har försöktalt tillämpa. Den debatten är omöjlig, och det är förvånansvärt att vi skallbehöva offra tid på all här tillbakavisa sådana påståenden. Jagföreställer mig att är både kunnig och aktiv i fackliga sammanhangoch att han också visar stor respekt för ingångna avtal. Men den teknik som härtillämpas bygger på att plötsligt bara la bort en rad statliga anslag ochdärefter övervältra kostnaderna på den grupp som redan genom förhandlingar harsin ekonomiska situation given. Jag tycker att alla socialdemokrater bordeförstå hur horribelt del är att plötsligt säga att arbetsmarknadsutbildning ärmycket bra, men vi har inte råd med den. Vi tror emellertid att alla somutnyttjar den förslår hur bra den är och därför kommer alt fortsätta medutbildningen men då betalar den själva. På punkt efter punkt övervältra kostnaderna på jordbruket, som Anslaginom Jord-bruksdepartemen -tets verksamhetsområde redan har en givenförhandlingsposition, där man har kommit överens och där man med ömsesidighänsyn står för förhandlingsresultaten. Vi måste säga att här behöver vi ettklargörande från oppositionen. Är det slut med respekten för ingångna avtal? Jaghoppas alt nu har talat om för att vi harrespekt för ingångna avtal. Jag är allvariigt bekymrad, om man här skulleb()rja rucka på den praxis vi nu har. Den är någol av en hederskodex och någotav det finaste i svensk politik och svensk demokrati. HÅKANSTRÖMBERG (s) kort genmäle: Jag delar uppfattning att ingångna avtal skall hållasoch att del är en fin tradition som vi skall bevara. Men de synpunkter som vihar fört fram i våra reservationer gäller avtal och åtaganden vilkaskonstruktion det nu är nödvändigt att ha kvar så som del en gånggjordes upp. Se exempelvis på skördeskadeskyddel. Det var nödvändigt att byggaupp en fond för skördeskadeskydd, men omfattar fonden ca 300 milj. kr., ochför 1977 utbetalades av medlen. Och skall vi komma ihåg all 1977var elt extremt svårt skördeskadeår, det näst svåraste någonsin här i landet, ivarje fall när del gäller utbetalning av skördeskade-ersältningar i Norrlandoch ersättningar för skador vid översvämningar i samt svårabärgningsskador. Och anser vi alt del inte finns någon anledning alt ha kvarsamma konstruktion och skjuta till precis lika stora belopp som har varitnödvändigt för att bygga upp fonden till nuvarande storiek. Jag har arbetat mycket i den fackliga rörelsen, EinarLarsson, och vet därför att man där själv står för en stor del av denkursverksamhet som bedrivs i de fackliga organisationerna. Vi har aldrig settdet som någonting märkligt, utan vi anser att kursverksamheten ingår som ensjälvklar del som man också skall betala. Inom många andra områden lägger manju pä näringslivet kostnader för sådan verksamhet, och del gör också attresultatet förbättras. Jag är övertygad om all om går ut ochpratar med jordbrukarna, så kommer han att få höra att kursverksamheten är såangelägen att man är beredd all avstå en viss del av införselmedlen för attkunna fortsätta denna verksamhet, eftersom den självfallet leder till ettförbättrat resultat. () kortgenmäle: Skördeskadefonden omfattar inte 300 milj. kr. , omfattade möjligen 300 milj. kr. när motionen skrevs. harutbetalats 26 milj. kr. Preliminärt beräknat kommer 74 milj. kr. attutbetalas plus eventuella bidrag på grund av speciella katastrofer med25 milj. kr. Det blir ca 125 milj. kr. Kvar i skördeskadefonden finns alltsåinte 300 milj. kr. Jag har sagt detla tidigare i denna debatt, ochjag har tillåtit mig att upprepa det, eftersom man i det här fallet inte kantala tydligt nog. Fonden omfaltaralllså inte 300 milj. kr. sig kanske om 170 milj.kr. och det är ett för litet belopp för all man plötsligt skall ändraprinciperna för statens tillskott. HÅKANSTRÖMBERG (s) kort genmäle: betalades 36 milj. kr. Del inbetaladesdels 30 milj. kr. från statliga budgetmedel, dels 15 milj. kr. från jordbruket.För innevarande budgetår betalas del också in 30 milj. kr. från staten och 15milj. Däremot är del riktigt att del kommer att betalas utca 74 milj. kr. Jagär medveten om alt fonden kommer att naggas i kanten när det gäller de här 300milj. kr., men det är ändå endast 25 96 av fonden som betalas ut under eltmyckel svårt år då många har drabbats av skördeskador. Endast en gång tidigare,är 1969, har det betalats ut så myckel som 110 miljoner ur fonden. Del harfunnits år då man endast har betalat ut ca 6 milj. kr. Anslaginom jord-bruksdepartemen -tets verksamhetsområde I jordbruksutskottets belänkande nr 12 behandlas också anslaget lilldjursjukhuset i . Utskotteterinrar om all denna fråga diskuterades också i samband med föregående årsbudgelbehandling. Skillnaden är nu att de socialdemokratiska motionärerna ochreservanterna vill minska anslaget ytterligare. Förslaget är nu att anslagetskall minskas med . jämfört med 280 (XX) kr.föregående år. Utskottetavstyrker motionen med hänvisning lill alt en utredning rörande formerna förfinansieringen av den slutna djursjukvården, djursjukhusutredningen, arbetarmed dessa frågor. Utskottet anser inte att del finns anledning att frångå denbedömning av kostnadstäckningen som gäller, och jag vill instämma i denbedömningen. Djursjukhusetvid veterinärinrättningen i är en sjukvårdsanstall för djur frånjordbrukets animalieproduklion samt för hästar och sällskapsdjur. Vikliga delarav verksamheten är forskning och utbildning. Viss del av veterinärutbildningenär föriagd till djursjukhuset i . Kostnaderna för denna forskning ochutbildning bör täckas av anslaget från staten, så att de inte belastar den övrigaverksamheten. Medden minskning av anslaget som är föreslagen i reservationen kan dennamålsättning inte näs. Ni anser alt taxorna skall höjas, så att detta skalltäcka del minskade statsanslaget. innebär alt djurägarna också skallbetala kostnaderna för undervisningen, vilket jag inte anser vara rättvist. Undervisningenställer stora krav på djursjukhuset, och det är viktigt att det väl kan fyllasin uppgift. Djursjukhuset ligger i ett område med elt stort underlag förverksamheten. Det är elt djurtätl område. Det finns alltså god tillgång påsåväl djur från jordbrukels animalieproduklion som övriga djurslag. Skall dettaunderlag kunna utnyttjas är det en förutsättning all taxorna inte blir orimligthöga. Särskilt gäller detla för nötkreatur och svin. Överstigerbehandlingsavgifterna plus slaktvärdet djurets livvärde, sä sänds djuren istället till slakt. Del blir då endast djur med högt avelsvärde som Anslaginom jord-bruksdepartemen -tets verksamhetsområde kommer alt behandlas.Antalet fall kommer då att bli för litet för att undervisningen skall kunnabedrivas på ett tillfredsställande sätt. Degenomförda taxehöjningarna har redan nu gett en viss negativ effekt, och enhöjning av taxorna som skulle behövas enligt den socialdemokratiskareservationen är helt orealistisk om man vill bevara underlaget för undervisningen. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. HANSWACHTMEISTER (m): När jag tecknade ned mina synpunkter på jordbruksutskottetsbetänkande kunde jag inte tro att den här debatten skulle röra sig inom ett såbegränsat fält som den faktiskt gjort och inte heller att det fältet skullevara precis del fält som jag själv valt alt beträda-och det är ganska välnedtrampat . Närman därtill får ordet mycket sent kan det inte hjälpas att det blir en hel delomtröskningar, som jag på förhand ber om ursäkt för. Men jag vill ändå begagnatilirället att så här i elfte timmen för moderata samlingspartiets del få säganågra ord. Detär till en början glädjande att kunna konstatera att utskottetssocialdemokrater i allt väsentligt anslutit sig till de borgeriiga isakfrågorna. Däremot går våra åsikter isär när det gäller hur vi skallfinansiera det hela. Attsköta sin skog, att bygga skogsbilvägar på egna marker, det är någonting somvarenda skogsägare gjort för egna medel utan några som helststatsbidrag. Men det var då han inte hade dagens skattebelastning,och därför är statsbidragen inte alls att betrakta som någon sortsallmosa från statens sida utan tvärtom som en fullt korrekt restitution avövertagna skatter. Och dä skall vi väl inte la ut ännu mer specialskatter av enviss kategori medborgare. Men jag tror att här inte är platsen att försöka fåtill stånd en diskussion i den frågan. Vi blir nog knappast eniga ändå. Låtmig bara ta upp ett par punkter i jordbruksutskollets betänkande, först ochfrämst den socialdemokratiska reservationen 1. Här är det ju utan tvivel så attden som får del av viss utbildning drar fördelar därav. Men när det gäller attbetala utbildningen ärdet välden som drar den största fördelen-t. ex. avkursverksamheten förjordbrukets rationalisering-som ekonomiskt skall dra sittstrå till stacken. Och när staten tack vare marginalskatter på och mertar hand om så gott som hela vinsten är del också ganska klart att det ärstaten som via riksstaten bör betala. Det är den principiella sidan av saken. Sedanär del en praktisk sida också, som går igen i flertalet socialdemokratiskareservationer och som föranleder mig alt fråga om det kan vara riktigt att idet vällovliga syftet att tillgodogöra sig prutningar i alternativbudgeten gesig på förslagsanslag. Det blir ju ingen verklig besparing på del viset. Störredelen av debatten har kretsat just kring det problemet. Frågan hör kanskemer samman med arbetsformer, men jag tycker den är oerhört intressant och hardärför inte kunnat låta bli att ställa den, inte minst därför att den gällersju av de tolv socialdemokratiska reservationerna. Borde vi inte inompartiledningarna kunna komma underfund med hur vi skall ha det medtillgodoräknande av förslagsanslagen? Detla kommer säkert igen i många andradebatter. Det vore värt alt sälla sig ner och tvärs över partigränserna tänkalitet mer på denna sak - det skulle sanera debatten ganska ordentligt. Denandra saken som jag vill ägna mig åt är skogsvårdsavgiften, som man -del har vifått höra ganska här - från socialdemokratiskt hållvill höja frän 0,9 lill /oo,dvs. Säga vad man vill om våra vännersocialdemokraterna, men buskablyga är de sanneriigen inte. borde välavgiften helt ha slopats eftersom den är en ologisk särbeskatining, enoegentlig pålaga för en speciell grupp medborgare, en extra fastighetsskatt somskiljer sig från den vanliga bara genom att den är statlig och inte kommunal.Skogsvårdsavgiftens vara eller inte vara skall ju inte diskuteras här i dag.Däremot kan det vara på sin plats att säga någonting om det värde den kan hasom finansieringskälla. Genomatt skogsägarna i allt större utsträckning sluter sig samman tillskogsbruksområden, där föreningarna lar hand om även rent skogsvårdandeåtgärder, blir skogsägarna dubbelbeskatlade med avgifter. Dels är detskogsvårdsavgiften, dels är det medlemsavgiften lill den egnaskogsägarför-eningen. Därtill kommer alt kraven på att anpassa skogsbruksmetodernalill friluftslivet växer sig allt starkare med ökade kostnader för skogsbruketsom följd. Det är fråga om nötning av skogsvägarna genom fritidsirafiken, detär bortlagning av avverkningsavfall från stigar, del är olaga avverkningar avjulgranar, det är kvarhällande längre än normal omloppstid av gamla JohnBauer-skogar i närheten av tätorterna, det är nedskräpning och mycket annat somjag inte vill påstå skulle vara onödigt men som i alla fallvållar den enskilde skogsägaren avsevärda olägenheter och kostnader vare sighan är road av natur- och landskapsvård eller inte. Det vore riktigtatt i stället för att i det närmaste sjufaldiga den specialskatt somskogsvårdsavgiflen utgör helt avskaffa den eller låta den uppgå i de allmännaskatterna. Avvad jag sagt förstår förmodligen de skarpsinnigare bland kammarieda-möterna attjag inte vill vara med om det socialdemokratiska förslaget till höjning avskogsvårdsavgiften. Följaktligen är jag inte heller med om den finansiering viaavgiften av skogsförbättringar, av byggande av skogsbilvägar, av intensifieradskogsvärd i norra och av kursverksamhet för skogsbruketsrationaliseringar som socialdemokraterna föreslår i sina reservationer 3,4,5och 6, på vilka jag därför härmed yrkar avslag. Jag vill som ettytterligare motiv för det yrkandet anföra alt det inte kan vara praktiskt attnu, innan ens remissvaren på skogsutredningen kommit in, ändra påskogsvårdsavgiflen. Vi bör avvakta det förslag till samlat program förskogsnäringen som regeringen förebådat . Anslaginom Jord-bruksdepartemen -tets verksamhetsområde i (): Det är endast sedan vi här i hade en storjordbrukspolilisk debatt. I denna debatt ifrågasattes om vi log ställning fören ny jordbrukspolitik eller inte. I debatten har man talat om denjordbrukspolitiska segtatseni Jag vill koppla ihop dessa saker och erinra omatt den jordbrukspolitik, som socialdemokraterna förde och fram lilldel beslut som logs , var en fasligt vinglig och ävenlyriigjordbruks-politisk seglats. Man genomförde faktiskt inte sin jordbrukspolitik,utan en mycket bred opinion från de borgeriiga partierna här i ,beslående av inte enbart jordbrukare, ifrågasatte del kloka och förnuftiga idenna politik. Socialdemokraterna fick följaktligen böja sig för denna opinion,och vi fick därför under 1970-laIet en nyanserad jordbrukspolitik. Eftersomdet har talals om en politisk seglats vill jag, herr talman, säga att densocialdemokratiska jordbrukspolitiken och under större delen av1970-talel gick i konvoj. Kanske kan man säga alt den tog lots ombord. 1 varjefall förelåg en entydig opinion från hela svenska folket och från de borgerligapartierna här i , som faktiskt angav tonen för socialdemokratiskjordbrukspolitik. Ärdet möjligen därför man , när elt nytt beslut skallfattas, så gärna vill tala om ett fullföljande av den gamla jordbrukspolitiken?Del är inte särskilt intressant vilken variant man väljer, men visst gicksocialdemokratisk jordbrukspolitik i konvoj. Jag hade faktiskt i första hand begärt ordet för att la upp en motionsom behandlats i anslutning till detla utskottsbetänkande. Det gäller denmotion där vi moderater har granskat vissa frågor angående skärgårdsstödet. Vihar pekat på alt stödformen kreditgaranti enligt vår åsikt kommit att få enmera restriktiv tillämpning än vad avsåg då beslutet omskiirgårdsstöd fattades 1975. Det mera allmänna målet för den nya förelagsformenskärgårdsföretag var alt ge de i skärgården bosatta en trygg utkomst och attvåra skärgårdar som en följd härav skulle kunna ha en bofast befolkning även iframtiden. Det var enligt vår mening ett bra mål. Enav de verksamheter som enligt beslut kunde ingå i skärgårdsföretagelvar stuguthyrning. Stödet lill sluguthyrningsverksam-helen för renovering elleruppförande av stugor kan utgöras dels av kreditgaranti, dels av bidrag i formav avskrivningsbidrag. Beträffande avskrivningslånet uttalade alldetta kunde utgå endast om verksamheten bedrevs i form av korttidsuthyrning.Något motsvarande krav restes inte i fråga om statlig kreditgaranti. Dethar nu gjorts gällande alt tillämpningen beträffande statlig kreditgarantivarit restriktiv på samma sätt som i fråga om avskrivningslån. Det är detlaförhållande som vi har tagit upp i vår motion. En sådan tolkningöverensstämmer, enligt vår åsikt, inte med skärgårdsföretagets grundtanke attge sysselsättning och säker utkomst ål skärgårdsbefolkningen. Eirfarenhetsmässigtvet vi att uthyrningssäsongen i skärgården när det gäller korttidsuthyrningverkligen är myckel kort.