prot · G109135 · 1977-12-31 00:00:00 — Jo, i del här fallet som i så mänga andra fall när den socialdemokratiskaoppositionen formulerar sig i målfrågor så blir viljeyttringarna någotklichéartade och diffusa. Det bliren sorts brasklappar. Man vill avsäga sigansvaret för missförhållanden också om de i regel går tillbaka påsocialdemokratisk tidigare maktutövning. Det skulle vara möjligt att vid enytteriigare uttolkning av reservationernas text komma till de mest motstridigaslutsatser. Det är därför vi i utskoltsmajoritelen inte önskat ställa oss bakomreservanternas formuleringar. Jagvill därefter ta upp en fråga som redan något diskuterats, nämligen frågan omtilläggslän, som ju knyter an till debatten om de kvantitativa målen förbostadspolitiken och som förs vidare i reservationen 5. Reservationen innebär ikorthet att överkostnadsproblemet skall lösas - eller gömmas - Anslagtill bostadsbyggande, m. m. 5 protokoll 1977/78:134-135 Anslagtill bostadsbyggande, m. m. genomatt fler bostadshus som påbörjas under resten av del här året får ett extralän, eller snarare en extra subvention. Till att börja med bör man kanske sältai fråga om förslaget är allvariigt menat. Det förs fram endast underförutsättning att beslutar om ett generellt prisstopp på byggnadsmaterial.Alll lalar därmed för atl förslaget om tilläggslån inte alls kommer upp tillvotering i kammaren. Menlål oss i alla fall granska förslaget som sådani och utgå frän enprisstoppssiluation. Inte minst Per har ju i olika sammanhang varnatför att ge efter utan vidare för ett pristryck och därmed blåsa underkostnadsökningarna. Det finns uppenbarligen situationer där län av den härtypen kan vara lämpliga föratt plana ut en s. k. engångsinflation. Jag tror nuinle att Per menar att del just nu är en sådan situation. Grundtanken isig är det ju ingen strid om - ökar man subvenlioneringen av byggkostnaderna,så ökar ju också efterfrågan. Men hur skall vi göra vid nyåret? Skall vi hävaprisstoppet och få vänta oss alt anbudspriserna också går ner med uppemot 1096? Ingen av oss tror väl att det är så enkelt. Hela förslaget måste diskuterasi ett längre perspektiv än de som står till förfogande, men det harreservanterna inte gjort. Jagtycker också att Per borde kunna medge alt utgångspunkten,överkostnadsproblemet, är en annan än då det här förslaget ursprungligenlanserades. Jag är inle ens säker pä att socialdemokraterna själva skullegenomföra förslaget, även om de hade möjlighet till det. Reservationen6 är ens. k. motiveringsreservation, där socialdemokraterna i utskollel villange andra skäl än majoriteten för all avslå ett vpk-y rkande om stopp för låntill enskilt ägda hyreshus. Vi är helt eniga om att motionen skall avstyrkas,så någon saklig ändring i slutsatsen innebär inte den här markeringen. Debatteni den här delen får därför socialdemokralerna ta direkt med vpk:srepresentanter. Jag vill bara notera att den debatten i så fall underlättas avatt reservationen i princip är likalydande med fjolårets. Ulskotlsmajoriletenhar som ansett sig kunna hänvisa till avsocialdemokraterna själva formulerade riktlinjer - riktlinjer som stryker underviklen av konkurrens i såväl byggledet som förvaltningsledel. Deövre lånegränserna vid nybyggnad, reservationen 7, är ett gammalt kärtdebattämne. Frågan om en lånegräns på 85 eller för enskilt ägda hyreshustillhör en av de mest debatterade trots dess numera, tycker jag, minskadeprincipiella vikt. Jag skall inte föriänga debatten genom att upprepa vad somtidigare sagts. Såfinner vi i betänkandet reservationen 8, som handlar om avkaslnings-pantvärdet.För att kommentera den måste jag använda något fler ord, eftersom det är enganska krånglig materia i den. Detsom frågan gäller är reglerna för hur pantvärdel skall bestämmas vid ombyggnad.Huvudregeln är att detta pantvärde skall fastställas till fastig-helensberäknade värde efter ombyggnaden. En begränsning ligger i att della värde intefår fastställas högre än pantvärdet för en motsvarande ombyggnad. Sedan harenytteriigare begränsning i vissa fall kommit in i bostadsmyndig-heternastillämpning - detta utan någon direkt förankring i ett riksdagsbeslut. Dettaextra tak innebär att pantvärdet inte heller får överstiga ettavkasl-ningsvärde, beräknat utifrån antagna hyror första året efterombyggnaden. I propositionen finns inte något annat än en anmälan av alt denhär extra, av inte beslutade, spärren inle skall tillämpas. socialdemokratisk motion föreslås nu att uttalar sig för att denhär extra spärren för pantvärdet skall bibehållas. Det skäl man åberopar är eljest kan höja priset pä de fastigheter som köps för sanering. 1bakgrunden har vi en situation där det frän mänga håll sägs att saneringarblivit mer och mer omöjliga på grund av överkoslnaderna - finansieringsmöjligheternaräcker helt enkelt inte till. På den punkten trorjag au många socialdemokraterockså är ense med mig. Men varför skall vi då godkänna e.xtra begränsningar somytterligare försvårar finansieringen? Detkan förefalla slående när man knyter pantvärdet till en kapitaliseradavkastning. Men det som här är viktigt att komma ihåg är att reservanterna villskapa etl tak genom att kapitalisera hyran för del första året - det är däremotden verkliga hyran som är intressant. Man måste också kommaihåg atl det finns en annan och obestridd regel i sammanhanget, nämligen atllän inte beviljas om de årliga kostnaderna för fastigheten beräknas bli så högaatt det aren påtaglig risk för föriust på lånet. Den regeln läcker i principrimliga krav på koppling mellan inkomster och utgifter. Vi måste också helatiden ha i minnet att det inte finns något direkt och självklart samband mellanproduktionskostnader och bruksvärdeshyror-det har vid fieratillfällen verkat för att utskottet skulle påpeka i sina skrivningar. Delsagda är en sida av saken. Reservanternas argumentering för denna extra spärrmed anknytning till förstaårshyrorna är emellertid i princip att varje höjningav pantvärdet skulle ge ökade priser på saneringsfastigheter och omvänt.Alltså-säger man-skall vi hälla pantvärdena nere vid ombyggnad. På etl sättärju resonemanget bra för alt få slut på problemet. Sänker vi bara pantvärdenatillräckligt får vi inga ombyggnader, och då blir de här reglerna av akademisktintresse. vill jag inte beskylla reservanterna för alt syfta till del. Menhela argumenteringen utgår från tesen att vi skall sänka ingångsvärdena genomatl begränsa pantvärdena - oavsett de negativa följderna för saneringsverksamheten. Detsom motionärerna och reservanterna någonslans i bakgrunden måste ha utgått fränär att en ändring av pantvärdet har en motsvarande effekt på ingångsvärdena.Alt så inte är fallet trorjag att håller med om -det finns ju härsärregler och spärrar som inte ändras. Innanjag går över till nästa betänkande vill jag yrka bifall till utskottetshemställan i alla delar i betänkande nr 27. 1betänkande nr 28 behandlar vi propositionen 93 om riktlinjer föransvarsfördelningen inom bostadsförsörjningen. av de förslag som läggs fram i propositionen har utretts avbyggadministrationsutredningen, , samt av boende- och bostadsfinansieringsutredningar.Men innan jag går in på vissa speciella frågor som tas upp i propositionen ochi utskottets betänkande villjag göra vissa reflexioner av Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Trotsall socialdemokraterna till betänkandet fogat tio reservationer vågar jag påståalt en stor enighet föreligger om principerna och utgångspunkterna för denframtida bostadspolitiska administrationens utformning och inriktning. Jagvill också konstatera att den socialdemokratiska motionen med anledning avpropositionen 93 inte är specielll tuff Del skall man kanske tolka så aUkritiken mot propositionen när allt kommer omkring inte är så helgjuten ochallvariigt menad utan mera är ett uttryck för att man ansett sig tvungen attgöra vissa markeringar mot propositionen. Jag vill också med tillfredsställelsekonstalera atl vi i utskottet lyckats nå enighet i vissa frågor, bl. a. såvittavser ett förstärkt konsumentskydd för småhusköpare. detalj skall jag behandla socialdemokraternas reservationer 1,7 och 8 vidbetänkandet. Reservationen1 behandlar kommunaliseringen av låne- och bidragsbesluten. Där hadebyggadministrationsutredningen i sitt betänkande föreslagit attbeslutanderätten i etl flertal ärenden skulle flyttas från länsbostadsnämndernatill kommunerna. Förslaget hade fått ett blandat mottagande av deremissinstanser som yttrat sig i frågan. Positiva till förslaget är en knappmajoritet av kommunerna, vissa länsstyrelser, , ochkommunförbunden, medan bl. a. och länsbostadsnämnderna, deflesta länsstyrelser, LO, TCO, , och branschorganisationerna avstyrkt förslaget. Såväl föredragandestatsråd och ulskollets majoritet som - synes det mig -minoriteten ställer sigbakom BAU:s principiella utgångspunkter för en kommunalisering. Menutskoltsmajoritelen har tagit intryck av den kritik som BAU:s förslag utsattsför och som främst innebär att en kommunalisering inte är möjlig om intelåneförvaltning och lånebeslut skiljs åt, något som ju förordade. Avsiktenvar därvid att låneförvaltningen skulle administreras av riksbankensavdelningskontor och att länsbostadsnämnderna skulle upphöra i nuvarande form.Men just förslaget om att skulle handhaläneförvaltningen har kritiserats av sä gott som samtliga remissinstanser.Därmed konstaterar utskottet att de grundläggande förutsättningarna förkommunalisering saknas. Jagnoterar att inte heller reservanterna för fram tanken på atl skullesvara för låneförvaltningen. Inte heller lämnar reservanterna någon klarhet iorn andra möjligheter finns att klara denna viktigadel av den statligabostadslångivningen. Reservanterna begär inte heller en direkt kommunaliseringutan nöjer sig med alt begära att regeringen noga följer frågan och tar. Det är väl ett nästan överfiödigt påpekande i sammanhanget. Jag kaninte finna annat än att motionärerna i grund och botten inte har någon annanmening än att en kommunalisering i nuvarande läge inte bör genomföras och från socialdemokratiskt håll tagit intryck av remissinstansernas kritik. Reservalionen7 får ses som en konsekvens av reservationen 1 och innebär attsocialdemokraterna inte kan acceptera bl. a. att länsbostadsnämnderna finnskvar som fristående länsorgan och all låneförvaltningen inte läggs på Debattenom en sammanslagning lill ett bostadsverk av statens planverk ochbosladsslyrelsen har redan utvecklats mellan dem som har talat före mig. Jagskall kommentera några av vpk:s motioner, i huvudsak de yrkanden som rörbostadsbyggandets finansiering och omfattning. Vpkvill ha en större omfattning på bostadsbyggandet. Man säger att det måsteskapas möjlighel att bygga 75 000 lägenheter. Vi konstaterar alt man ipropositionen har ram för 60 000 plus 8 000. Man har som tidigare enprojektreserv på 10 000 lägenheter. Bedömningen av det möjliga bostadsbyggandetligger under de 75 000 som vpk har föreslagit. ToreClaeson har talat mycket om en begränsning av låntagarkretsen; man skulle säganej till statliga län till enskilt ägda flerfamiljshus. Jag har litet svårt attfå logik i detta. Först talar man för en ökning av bostadsbyggandet, och sedanvill man inskränka låntagarkretsen. Det måste rimligtvis under något ellernågra är framåt fö den motsatta effekten: bostadsbyggandets omfattning skullekomma att minska, eftersom del finns en omfattande privat verksamhet pä dettaområde. Vidarelalar man om att man vill ha en annan form för bostadsfinansieringen; man villha en samhällets bostadsbank, och man vill ha en låg och fast ränta. Man måstesäga att det system som tillämpas innebär en låg och fastränta. Visserligen justeras räntan nu något nedåt, men man kan om de räntor somi dag tillämpas - alltså 3,9 resp. -konstalera att de är bådelåga och fasta jämfört med de 9-13 96 som kapitalmarknaden annars betingar sig. Atten bostadsbank skulle lösa problemen är en tanke som vpk umgåtts med i mängaår. Det kommer naturiigtvis inte i och för sig att förändra situationen. Enkapitalbrist minskar ju inte av att vi inrättar en statlig bostadsbank. Detavgörande är på vilket sätt kapitalmarknadens medel kan föras tillbostadsbyggandet. Då är del nuvarande systemet alt föredra. Del är motivet föratt vi avstyrker motionen. Med delta yrkar jag bifall till utskoltels hemställan i betänkande nr28. Anslagtill bostadsbyggande, m. rn. PER () kortgenmäle: Det är många saker som utskottets ordförande tagit upp och som jagsjälvfallet inte hinner beröra. Jag vill bara alldeles klart säga ifrån att delinte kan råda någon tvekan om atl socialdemokraterna i utskottet vill attplanverket och skall sammanläggas och att kommunerna skall fåbesluta i läneärenden. På den punkten finns det inte några diffusaståndpunkter. Men vi finner inte och ett utskott vara etl lämpligt organatt genomföra en sådan administrativ omorganisation, och därför har visjälvfallet inte lagt fram något konkret förslag i detaljer. Hurskall det gå med , frågade . Jag kan säga - om man nuskall ha en åsikt i den frågan, men det är kanske andras sak att lägga sig idet - att jag inte tror att del finns någon som vidhåller den tanken. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. inteens själv vill ta emot den uppgiften. Men i själva sakfråganråder det inget tvivel om var vi står. Sedanär jag mycket tacksam för atl utskottets ordförande uttryckte sin glädje överatt socialdemokraterna bevakade småhusköparnas intressen gentemot byggmästarna,som pä denna marknad är oerhört -ja, jag kanske inte skall säga vad jag härtänker. Vi förstärker smähusköparnas ställning genomen effektiv kontroll,någolsom regeringen hell avstått frän att föreslå. Regeringen ville bara försäkrasmåhusköparna mot de föriusier som kan uppstå om kåkarna inle är bra. Däremotavstod man från att föreslå den kontroll på byggmästarna som villaägarna villeha. Vi väckte då en motion om den saken, och utskottet har kunnat enas om vårtförslag. Det är vi tacksamma för. Såtill frågan om avkaslningspantvärdet. Vi får ofta in krångliga ord ibostadspolitiken, men del hela är mycket enkelt. Om man vill köpa ett gammalthus för att bygga om det, så har del ett pris som inte på något sätt motsvarardet värde som huset representerar. Huset är inte brukbart för bostadsändamål,men det har ändå ett kolossalt högt pris. Detta pris kallas för ingångsvärdet.Det är det priset som påverkas om man går ifrån principen alt ha hyran somutgångspunkt när man fastställer det s. k. avkastningspant-värdet. Det blir dåfritt fram för höga priser. Mot detta sägs att det inte är någon risk för destatliga lånen pä grund av de regler som gäller. Ja, det är riktigt. 1 detavseendet finns det inga bekymmer. Bekymret är att man får sociala förluster. Somvi vet ärdet ingen hejd på vissa människors villighet att betala vilka hyrorsom helst, exempelvis i . Här blir del nu fritt fram. Dethade man salt stopp för om man behållit gällande praxis och haft ettavkastningspantvärde som grundar sig pä en hyresbedöm-ning. kommer man altgynna spekulationerna på bostadsmarknaden. Sedanär del så, , att vi menar allvar med värt förslag när del gällerlilläggslån. Vi menar också allvar med vårt förslag om tillägg till målformuleringen.Är vi eniga om den formuleringen kan vi kanske skriva oss samman . Jagskall gärna ställa upp på en sådan diskussion. (vpk) kortgenmäle: Jag har i varje bostadsdebatt kunnat notera på den borgeriiga sidan tydligen inte vill förstå våra förslag när detgäller finansieringen av bostadsbyggandet. Jag tvingas därför att återigenupprepa några av huvudpunkterna i våra förslag om total finansiering. Detnuvarande systemet med splittrade lån i form av byggnadskreditiv underbyggnadstiden som sedan omplaceras i botlenlån och sekundäriån -ofta i olikakreditinstitut - är, säger vi, både orationellt och ålderdomligt. Detta systemmedför också onödiga ränteutgifter för låntagaren, kostnader som i sista handfår belalas av hyresgästerna. Genom införande av statliga enhetslån skullebyggnadskreditiven med sina höga räntor kunna avskaffas och systemet med lån i olikakreditinstitut ersättas med ett lån i ett kreditinstitut. Krångligare ärdetinte, . Det framgår också klart av vår motion. Detta förutsätteratt man övergår till ett enda bostadslån med enräntesats och en amorteringsplan och att de nuvarande byggnadskreditivenersätts med ett förskott på redan beviljade lån. Detär viktigt alt vi inrättar ett sådant här länesystem så att vi maximaltkan utnyttja de resurser vi har för bostads- och samhällsbyggandet ulan onödigafördyringar. Degamla kraven på statlig tolalfinansiering, lägränla och bostadsbank måsteförverkligas för att vi skall kunna pressa ner byggnadskostnaderna ochdärigenom åstadkomma lägre hyror. Om dessa krav är vpk inte ensamt.Landsorganisationen exempelvis har kraven på en samhälls- och bostadsbyggnadsbankoch statliga enhetslån. Även SSU och del socialdemokratiska kvinnoförbundet hardessa krav, för atl nu bara nämna några av dem som framfört kraven. Det råderen rätt omfattande enighet om detta också bland dem som närmast berörs av dehöga boendekostnaderna. Inom deras respektive organisationer anser man atldessa åtgärder måste lill för att kunna pressa ned boendekostnaderna. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. () kortgenmäle: Beträffande frågan om kommunalisering av läneärendena sade Per Bergmani sitt första inlägg att det var märkvärdigt all den här regeringen,sombeståravpartiersomtidigarehar talat om angelägenheten av decentralisering, inte hade passat påalt genomföra en kommunalisering. Jag vill dä bara konstatera att denuppläggning av kommunaliseringen som byggadministrationsutredningen har föreslagitinte har varit möjlig att använda som underiag för beslut. För det första blevdet motstånd från kommunernas sida , naturiigtvis heltberoende på att man inte hade sett till hur kommunerna skulle fö ersättning fördet arbeie de skulle överta från staten. Fördel andra skulle man ha förenkladeläneregler. För del tredje, vilket kanske var det helt avgörande, var förslagetom som låneförvaltare varken praktiskt eller möjligl att genomföra.Därmed sprack den uppläggningen. Jagvill gärna säga alt jag i samband med diskussionerna om BAU:s förslag i desammanhang där jag har haft möjlighet därtill också arbetat för att vinna gehörför byggadministrationsutredningens principiella förslag. Jag tror det finnsanledning att la nya tag för att komma fram lill i första hand en förenkling avreglerna. Därefter kan del finnas möjligheter att kommunali-sera låneärendena.Men dessutom måste vi knäcka frågan om hur låneförvaltningen skall skötas. Dethade man alltså inte gjort från sida. Närdet gäller avkaslningspantvärdet tycker vi att reglerna skall vara sådana inte bara ser pä hyran , ulan del skall vara enlångsiktigt acceptabel hyra. Vidare finnas det en spärr i länevillkoren somsägeratt man, om det är risk för föriust, inle skall ha statlig belåning. TillTore villjag säga alt finansieringssystemet har varit uppe iboendeutredningarnas arbete. Men frågan om kapitalmarknadens organisationavskildes därför att kapitalmarknadsberedningen, som i stort sett hararbetat färdigt, hade att behandla den. Vi behöver inte ha ett system medstatlig bostadsbank Anslagtill bostadsbyggande, m. m. förattnå fram lill en del av de förslag som här har utvecklat. De ärändå möjliga att genomföra. Däremot trorjag del är riktigt att vi, innan vifattar något beslut, inväntar de samlade synpunkter som förs fram päkapitalmarknadsberedningens betänkande. PERBERGMAN (s) kort genmäle: Beträffande avkastningspantvärdel vill jag säga till attdet man tar bort är en spärr mot alltför stor spekulation i det gamlabostadsbeståndet i centrala delar av de slörre städerna. Där finns det enohämmad möjlighet att spekulera om det är fritt fram. Genom den statligabelåningens hittillsvarande tillämpning har man möjlighet all inte gå med påalltför höga hyror. Det är den spärren man släpper om man vill undvika att medstatliga lån stödja möjligheten till spekulation. Man gör alltså socialaföriuster genom en hyressättning som inte är socialt försvarbar. Beträffandefrågan om kommunalisering av låneärenden är del nog inte såsom utskottetsordförande säger att spelar en avgörande roll. Det finns lika enklavägar atl gå med de befintliga statliga organen i deras nuvarande skick och idet skick de skulle vara om man hade följt byggadministrationsutredningensförslag med sammanläggning av planverk och bostadsverk och genom att låtalänsstyrelseapparaten fungera för länsbostadsnämnderna. Därmed skulle det inlevara några svårigheter att klara den biten, som dessutom är av underordnadbetydelse. Detär inget motstånd från kommunernas sida. har sagt atl man måstelösa frågan om ersättning till kommunerna när de skall överta en statliguppgift. Det var inte utredningens uppgift atl arbeta med den frågan, utan manskulle göra ett principiellt ställningstagande som regeringen sedan skullearbeta vidare med. Men det har man alltså inte gjort. I stället borde man haresonerat sä här: Det här är en bra tanke som vi skall arbeta vidare med. Lätoss fatta ett principbeslut och se vad det kommeratt kosta för kommunerna atllösa dessa praktiska frågor. Då hade man kanske kunnat komma fram till det somvi borde vara ense om. Eller, för att stödja mig på ett tidigare inlägg frånstatsrådet , om del finns ett brett parlamentariskt underiagfördel i , även om del inte finns det inom regeringen, så skulle mankunna genomföra en decentralisering sä alt besluten fattades nära de människorsom är direkt beroende av dem. (vpk) kortgenmäle: Kravel på statlig tolalfinansiering genom en statlig bostads-ellersamhällsbyggnadsbank är, som känner till, väl underbyggt ochsynneriigen befogat. har också vid fleratillfällen gjort uttalanden i den riktningen. och civilutskottethar tidigare uttalat att fördelarna med en statlig tolalfinansiering avbostadsbyggandet är så påtagliga att de bör avslås endast av mycket tungtvägande skäl. Sådana tungt vägande skäl har inle kunnat anföras motvpk-förslaget, utan snarare har erfarenheterna, inte minst frän kreditmarknaden,visat pä ett allt störte behov av etl genomförande av detta förslag. lalade om ett ökal bostadsbyggandeoch nämnde vpk-förslaget att minst 75 000 lägenheter skall byggas. Vi har sagtatt ett ökat bostadsbyggande - jag vill upprepa detta - skall ske i kommunaloch i allmännyttig och bostadskooperaliv regi. Där skall man lägga tyngdpunktennär det gäller att öka bostadsbyggandet, och det skall ske genom speciell tstöd och särskilda stimulanser till den sektorn. Vårt förslag om 75 000lägenheter skall ses i förhällande till regeringens förslagom 60 000lägenheter, dvs. vi vill ha ett slörre bostadsbyggande mot bakgrund av denbostadsbrist som ånyo har gjort sig kännbar och mot bakgrund av del vansinnigai aU många byggnadsarbetare går arbetslösa som del uppstått en nyöppen bostadsbrist. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Utskottet påminner inledningsvis om de mål för bostadspolitiken somslogs fasl 1967 och som sägeratt "hela befolkningen skall beredas sunda,rymliga, välplanerade och ändamålsenligt utrustade bosläder av god kvalitetlill skäliga priser". Det är en bra målsättning, fastslagen av ensocialdemokralisk regering och med uppslutning från många här i . Denhar legat till grund för de stora reformer som har genomförts påbostadspolitikens område och som har belyu oerhört myckel för atl förbättramänniskors sociala villkor. Vi socialdemokrater menar atl den målsättningenfortfarande duger mycket bra som grund för det vidare bostadssocialareformarbetet som vi socialdemokrater nu vill vidga det lill att också omfattareformer när det gäller boendemiljön och de boendes inflytande samt attåstadkomma en sådan planering av bebyggelsen som främjar en hushållning medvåra resurser, bl. a. energin. Detkan sägas - vilket många har gjort här - att det om dessa principer harrätt en bred om än inte total enighet. Men inte bara principerärav intresseutan också det sätt på vilket man uppfattar att de skall fullföljas ipraktiken. Där har vi inte varit eniga.