prot · G10969 · 1977-12-31 00:00:00 — Åtgärdernaför all befrämja de mindre förelagens utveckling innebär en medveten satsningpå produktionsfaktorn "vilja och förmåga till företagande". FörSkaraborgs läns del är denna inriktning av näringspolitiken betydelsefull, dåen mycket stor del av länels näringsliv utgörs av mindre och medelstoraförelag. Motdenna bakgrund står del hell klart atl de nya regionala utvecklingsfondernablir vikliga näringspolitiska instrument. ocheffektivisera de olika slalliga insatserna. Genom en kombination avkreditgivning och konsultinsatser kan fonden verka för företagsutveckling ochökad sysselsättning. Genomdella skapas förutsättningar för all företagsmiljön förbättras. Slörre insatserkan göras för alt komma lill rätta med regionalpoliliska och strukturellaproblem i länet. Medelstilldelningenfrån staten ökas kraftigt som det landslingskommunalahuvudmannaskapet skapar ett länsengagemang och ett länsintresse för nya resursinsatser.Utvecklingsfondens handlingsprogram skall utarbetas med utgång frånlänsprogrammel. Del är hell i linje med den näringspolitik som arbetatför, eftersom den ger möjligheter till decentralisering av resurser ochbeslutanderätt. Denregionala utvecklingsfonden börjar sin verksamhet och blir ellvärdefullt verktyg för utveckling och differentiering av industri.Den utdragna lågkonjunktur som vi har kräver stora insalser för att klarasysselsättningen, inle minst under innevarande vinter. Såväl under dettabudgetår som kommande sker också en stark satsning på sysselsätlningsfrämjandeålgärder. Strukturproblemenhar inte drabbat länet så hårt. Undantaget har varit tekoindustrin, där isynnerhet och kommuner drabbats hårt. Det har skett enförsämring av sysselsättningsläget i länet , och särskiltallvariig är den ökade ungdomsarbetslösheten. Vihar lill industriministern och industridepartementet redovisat delta ochframfört förslag lill ålgärder för att förbättra sysselsättningen i länet. Delgjordes inför industriminister besök i länet , då delytteriigare gavs tillfälle all informera och diskutera dessa frågor medindustriministern. Jagvill därför nu endast peka på några av de problem som är aktuella för länet. Dekommuner som drabbats hårdast är , och kommuner. Delvisär delta en följd av ett ensidigt näringsliv i dessa kommuner, och arbetet påen ökad differentiering är därför en angelägen uppgift. Positivtför var industriministerns besked atl på nytt ta kontakt med Eisersledning och lillsammans med represenlanler för de anslällda och kommunpå nytt diskutera fömtsätlningarna för fortsatt drift vid Brasons fabrik. Framställninghar gjorts till regeringen om atl , som har drabbats hårt avtekokrisen, temporärt skall hänföras till den s. k. grå zonen. Den uppfyllerinle de kriterier som regeringen ställt upp för della, men vi noterar medtillfredsslällelse beskedet att del finns möjligheter atl gå in medpunktinsatser, lokaliseringsstöd m. m. för nya projekl. Del är angeläget aukomma fram med nya projekl för atl ge ökad sysselsättning. Såväl på läns-som påkommunplanet arbetas det intensivt på detta. Tibrosnäringsliv domineras av möbelindustrin, och den positiva utveckling dennatidigare har haft har brutits. En hårdare konkurrens från importen och detminskade bostadsbyggandet är två orsaker till avsäiiningssvårighe- terna.Det ökade bostadsbyggandet som skall ske bör ge en bälire avsättningpå hemmamarknaden. Förall trygga sysselsättningen måste en ökad satsning ske för att öka exporten avmöbler. De stora insalser som möbelindustrin i gör för atl öka exportenmåste få ett kraftigt stöd från såväl länets som statens sida. Exporlfrämjandeålgärder för länels industri aren viktig del i arbetet för alt tryggasysselsättningen. Det stora flertalet av företagen inom länet avsätter sinaprodukter i landet. Många har produkter som skulle kunna säljas på export omman hade en effektiv marknadsföring. Skaraborgslän genomför ett speciellt program för exporlslimulerandeåtgärder. En särskild grupp har bildals med uppgift atl initiera, planera ochgenomföra exportstimulerande aktiviteter i länet. Industriministern hänvisade iden förut nämnda propositionen till detla initiativ som exempel på intressantaprogram för exportstimulerande ålgärder. Syftet är alt tillvarata de exportmöjlighelersom finns inom de mindre företagen och därmed ge ökad sysselsättning. brettprogram har genomförts utan alltför stora kostnader. Nuförbereds ålgärder för att åstadkomma en samverkan mellan de mindre företagenoch storföretagen i länet. För detta erfordras emellertid e(t omfattandeinventerings- och utredningsarbete. Målet är alt få lill slånd en effektivsamverkan. Mot bakgrund av del omfattande exportstimulerande program som genomförs i måste del ansesvärdefullt om programmet kan fullföljas med det utredningsarbete som nämnts.Kommer detta projekl till stånd kan det tjäna som en förebild för andraregioner. Vihar i motion föreslagit att slalliga resurser ställs lill förfogande för altgenomföra denna försöksverksamhet. När många av våra traditionellt starkaexportnäringar har så stora svårigheter som de nu har, måste mer satsning skeför all finna nya möjligheter atl öka vår export. Skaraborgär också ett utpräglat jordbrukslän. Den nya jordbrukspolitiken med dessinriktning på atl stärka familjelantbruket är positiv för vårt län därfamiljejordbruket är den dominerande företagsformen. När man hör skulle man - om man vore stor optimist -kunna vara glad för alla de förtjänstfulla åtgärder som centerpartietvid slutna partisammanträden hemma i länet tydligen dryftar medindustriministern. Men del tråkiga, , är alt vi inle sernågonting av della i den offentliga debatten. Vad ni har avhandlat medinduslriminislern i och och som inle kommer tilloffentlighetens kännedom annal än genom en summarisk redovisning här i kammarenhar vi mycket liten glädje av. NärIngemar Hallenius försöker teckna denna ljus bild av länels möjligheter, ärjag ganska förvånad, eftersom han ändå var närvarande vid den sammankomst vihade hos landshövdingen innan vi började riksdagsarbetel . Där fick viverkligen en redovisning som talade tvärtemot de synpunkter Onsdagenden 1 febmari 1978 somIngemar Hallenius här har framfört. Sommånga tidigare talare har framhållit har vi kunnat konstatera, atl sedan visenast 1932 hade en borgerlig regering i landet är det nu första gången som vårBNP minskar. har vi alllid i detta land lyckats aU med gemensammakrafter år öka den gemensamma kaka vi haft att dela på. somvi konstaterar atl vår gemensamma kaka krymper har landets löntagare ocksådrabbats av slandardsänkningr, som är ett direkl bevis för altfördelningspolitiken nu styrs av hell andra intressen än under den tidsocialdemokratin hade ansvaret för den ekonomiska politiken i vårt land. I ensituation med krympande nationella tillgångar och ökade bördor på medborgarnaär det viktigare än någonsin alt såväl tillgångarna som bördorna fördelas sårättvist som möjligl mellan olika samhällsgrupper. Sker inte detta ulan storagrupper av vårt folk upplever fördelningspolitiken som orättvis, då kommer detatt bli utomordentligt svårt atl vinna förståelse för den ekonomiskaåtstramning som är nödvändig för alt föra vårt land ur denna djupa ekonomiskakris. Vikan notera att 1977 blev elt myckel dåligt år för den svenska ekonomin. Denborgerliga regeringens första år har kännetecknats av idel bmtna vallöften.Priserna har stigit i en takt som sällan tidigare, skatterna stiger,arbetslösheten ökar, och oförmågan atl fatta beslut, exempelvis om energipolitiken,kan fl förödande konsekvenser för vår sysselsättning och välfärd. Dethar talats om det höga kostnadsläget - det har diskuterats alldeles för enstund sedan. Huvudsakligen har man angripit lönlagarna för alt de har tagit utför mycket. Mendet finns väl anledning all erinra om alt det alltid är två parter somundertecknar ett avtal. Skulle nu arbetskostnaderna vara för höga, måsterimligtvis också arbetsgivarna ta sin del av ansvaret, eftersom också de harsatt sina namn under det ingångna avtalet. Man skyller vidare på deninternationella lågkonjunkturen, och man har framför allt - det har skett ocksåi den här debatten - försökt skylla på den gamla regeringen och sagt atl denskulle bära huvudansvaret för våra problem . Del går inte alt skylla ifrånsig längre. har regeringen lagt fram sin andra budget, och den är hellpräglad av borgeriighetens ideologi, om man nu har någon. måste regeringenfullt ut la ansvaret för sin egen politik och sina egna handlingar. Del ärnämligen inte många som tror på det som regeringspartierna försökt göragällande, nämligen att socialdemokratin under i regeringsställning skulleha lyckats gömma undan så mycket elände och så många problem, som skulle kommai dagen först när vi fick en borgerlig regering i landet. Delmärkliga är att regeringen nu helt enkelt tycks acceptera den utveckling som ärpå väg ulan att göra någonting annat än alt i stort sett hänvisa till deåtgärder som har vidtagits. Och där kan vi ge en eloge på elt område: Manfullföljer den socialdemokratiska politiken på arbetsmarknadens område. Iövrigt framställs tre genomförda devalveringar, momshöjning och därmed följandestandardsänkningar för slora grupper medborgare som verkliga bedrifter frånregeringens sida. Detär med denna s. k. ålstramningspolitik, plus fromma förhoppningar om att någraandra nationer i industriväriden skall ge oss draghjälp, som regeringen nupassivt avvaktar händelsernas vidare utveckling. Motdetla sätter vi socialdemokrater, som har nämnts så här idebatten, en satsning påen offensiv och framåtriklad ekonomisk politik. Det ärfrämst tre områden man måste satsa på: Vi måste för del första få flermänniskor i meningsfulla Jobb. För det andra måste vi se till att vi på nyttfår fart på exporten och klarar Jobben inom exportindustrin. Den tredje ochkanske viktigaste uppgiften är alt på nytt åstadkomma elt uppsving då delgäller industriinvesteringarna och på nytt återge människorna framtidstron-detla gäller såväl företagare som löntagare. Vårt land har hell enkelt inleråd med en I5-procenlig nedgång av investeringarna i industrin . Vivill alltså ha en helt annan färdriktning för den ekonomiska politiken än vadden borgeriiga regeringen står för. Vi vill salsa på fullt kapacitetsutnyttjandeav våra resurser och satsa på framlida forskning och utveckling. Det härstämmer ganska bra. Vi är inte ensamma om all kritisera regeringen på detlaområde. Svenska bankföreningens ordförande yttrade bl. a.följande då han öppnade förra årets bankmöte: "Närman ser effektema av denna ålstramningspolitik - sjunkande produktion,driftsinskränkningar och nedläggningar av förelag, friställningar avarbetskraft och växande arbetslöshetssiffror, betalningsinslällelser ochkonkurser, kraftigt minskade investeringar i näringslivet, starkt sjunkanderäntabilitet i förelagen etc. etc. - må det vara en förlåtet, om man börjarhysa dubier om del vettiga i en sådan ekonomisk-politisk linje. Man kan inteundgå atl reflektera över vilken enorm förlust samhället gör i form av minskadbruttonationalprodukt, försummade investeringstillfällen och föriorade marknadsandelarför vår export och undra över om det inte vore möjligl och rimligare atlförsöka sätta de outnyttjade produktionsresurserna i arbete. Vad skulle maninte vinna på om nu sysslolös eller undersysselsatt arbetskraft skulle hameningsfulla jobb, om den nu starkt underutnyttjade industriella kapacitetenkunde las i anspråk och om man kunde tillhandahålla en rimligkreditfinansiering för utvecklingsbara företag." Sålångt Bankföreningens ordförande . Det är förvisso länkvärda ord,och man kan onekligen fråga sig: Om nu regeringen av prestigeskäl inte villlyssna lill oppositionen i dessa allvarstider, varför skall den då inteåtminstone kunna lyssna lill ordförande , somframför precis samma synpunkter som vi? Sålill några frågor som har berörts av . Del gäller förstsysselsättningen i vårt eget hemlän - . har härgenomgående redovisat de problem vi har där, varför jag inle behöver upprepasiffrorna. Men nog var vi bekymrade när vi fick interpellationsdebalten medinduslriminislern och han där bara hänvisade till all det ärlågkonjunkturen som är orsaken lill bekymren och menade alt också skaraborgarnaflr finna sig i att få bekymmer med sin industri. Där kommer jag tillbakatill situationen för mindre och medelstora förelag somIngemar Hallenius var inne på. Det spelar Ju ingen roll om ni lägger fram 10eller 20 eller 30 småföretagarpakel som innehåller hur fina lösningar somhelst, om ni genom en inhemsk ålstramningspolitik slår undan benen påden hemmamarknadsindustri som är hänvisad lill hemmamarknaden för alt flavsättning för sina produkter. Det ärjusl den typen av industri -byggmalerialindustri, möbelindustri osv. - som vi har i län.Avsättningsmöjligheterna för dessa industrier sviktar när köpkraften på ellmarkant sätt dras ner hos de många löntagare och kunder som skulle köpavarorna. Renlallmänt kan vi nog säga att vi ändå kan skatta oss lyckliga i , ivarje fall i ett avseende, nämligen därför att vi hann lösa problemen iHällekis innan den nya regeringen tillträdde. I växte den nyaRockwoolfabriken upp, som kommer att ge jobb åt dem som friställdes vid Cementadå privatkapitalet svek det lilla samhället. Detta är resultatet av en gemensamsatsning av stal, kommun och de anslällda i . Staten nödgades gå in ochöverta hela Rockwoolkoncernen och dessutom satsa över 60 milj. kr. ilokaliseringsstöd för all hindra alt samhället vid foten av hellskulle ödeläggas. Del är så det skall gå till när man tvingar privatkapitalet attla sitt sociala ansvar som man med statliga insalser löser problemeni en bygd! Meddel svaga intresse som den borgeriiga regeringen visat för problemen iSkaraborg tillåter jag mig -och många med mig -atl tvivla på alt den fråganskulle ha kunnat lösas på detta lyckliga sätt under den nuvarande regeringensdomvärjo. Allrasist, herr talman, några reflexioner kring en fråga som visserligen harsärskilt stort intresse för vårt län men som också är betydande för hela vårtland. snuddade vid den: del är Ranstadsfrågan. Delhar gått många turer hemma i vårt län i del ärendet. Samtliga partier utom detsocialdemokratiska ville - i varje fall under valrörelsen -ge sken av all manskulle säga nej lill mineralbrylning i , i syfte att skaffa sigsympatier hos vissa väljar- och miljögrupper inför valrörelsen. Denborgeriiga majoriteten i de berörda kommunerna var nu tvingad atl uppfylla sinavallöften och utnyttjade-visserligen under en del kmmbukter-sin vetorätt och sadenej lill Mineralprojekl . I likhet med harjag uttalatstort intresse för och emotser med stor spänning den proposition som skallläggas fram i delta ärende av industriministern. Men jag befarar nu att dennaspänning dess värre kommer att fl sin upplösning i intet. IndustriministerÅsling har nämligen vid elt besök i inför pressen deklarerat altskifferbrylning av någon betydelse inle skall äga rum i . Framtagning avnågot uran kan del inte bli tal om där, men forskning skall del bli, harindustriministern sagl. Vad skall man då forska i, om man inle flr brytaskiffer? Jo, man skall forska i de gamla avfallshögarna. Därigenom tror man sigkunna flnna ut hur alunskifferns samtliga värdefulla beståndsdelar skall kunnatillvaratas. Var det möjligen hos centerpartisterna nere i som herrÅsling fick tipset om denna utomordentligt strålande idé? Jag för min del kaninte betrakta della annat än som en praktfull västgötaklimax idubbel bemärkelse, i varje fall då det gäller möjligheten att klarasysselsättningen för dem som ar anslällda i . Nuhoppas jag verkligen, mot bakgrund av industriministerns uttalande, att övrigapartier i regeringen, som förhoppningsvis har stöue ansvar för sysselsättningenoch energiförsörjningen i landet, är beredda atl söka göra någonting bättre avdelta. Frågan är nämligen viktig inle bara för vårt län ulan för hela nationen. Jag utgår ifrån alt det majoritetsbeslut beträffande remisssvaret omMineralprojekl som dock logs i och iSkaraborgs län skall fullföljas av de partier som stod för det beslutet. Onsdagenden 1 febmari 1978 INGEMARHALLENIUS (c) kort genmäle: sade att det hölls slutna partimöten när industriministerÅsling besökte . Men så var ingalunda fallet. Införindustriministerns besök och presskonferensen hade ett omfattande material omlänels problem sammanställts. Materialet behandlade framför allt , Tibrooch kommuner. hade maii ett offentligt möte i därbl. a. företrädare för de anslällda på Brasons hade möjlighet au framföra sinasynpunkter lill industriministern. Jag tyckte alt de gjorde del på ettutomordentligt bra sätt. Detvar alltså ingalunda någol slutet partimöle, , utan det var en klarredovisning av material lill press och radio, och del var elt offentligt möte. Jag sade också i mitt fidigare anförande altsysselsättningslägel i länet är allvarligt och atl del krävs insatser. Men omvi ser på förulsällningarna för framtiden tror jag all vi kan vara eniga om attdessa är goda för med den förelagsstruktur vi har där underfömtsättning alt vi flr en aktiv näringspolitik som tillvaratar de mindre ochmedelstora förelagens möjligheter. Småföretagarpaketet ärju ett första steg iden riktningen. Genom detta ges ökade möjligheter för nyetablering, och vad somockså är vikligl är atl det underiällar generationsväxlingarna, vilket ärvikligl inte minst med tanke på de många familjeföretag som vi har i vårt län.Insalser av den här typen kommer att förbättra näringslivets möjligheter. () kortgenmäle: Man blir inle mycket klokare efter senaste inlägg. Detvar ändå så, , all när vi redovisade siffrorna beträffandesysselsättningen i i samband med interpellationsdebalten medindustriministern här i , då valde samtliga centerpartister pålänsbänken att inte vara närvarande och höll sig utanför kammaren. Det hadevarit intressant om de här frågorna i stället för alt diskuteras på slutnapariimölen hade kunnat diskuteras lillsammans med er och industriministern häri , men då höll ni er borta. Det faktiska förhållandet är ändå följande, IngemarHallenius: 1976 hade vi ca I 000 arbetslösa i . I december månad1977 var motsvarande siffra över 3 000, varav I 030 ungdomar. Detär ett mycket märkligt förhållande alt under den socialdemokratiska regeringenstid klagade centerpartisterna i ständigt och jämt på attregeringen gjorde för litet för länet. Då hade vi en god sysselsäuning jämförtmed vad vi har . När sysselsättningen minskat med 2 000 personer på ett åroch varslen ökat med nästan 100 96 lycker centerpartisterna påSkaraborgsbänken plötsligt all vi har en myckel god arbetsmarknadssituation iSkaraborgs län. Hur kan del komma sig? Detla måste verkligenklara ul. Så är det faktiska förhållandel, och det försöker vi socialdemokratermed förslag lill olika åtgärder all göra någonting ål. Detär bra atl ni har tagit upp frågan om Brasons med industriministern. GöslaSignell tog också upp den frågan med industriministern i interpellationsdebalten.Men då svarade induslriminislern all de problemen fick förelaget sköta. Detskulle vara ministerstyre omjag skulle lägga mig i del -ungefär så föllindustriministerns ord. Har ni fått honom på andra tankar så är det OK. Vi haremellerlid väckt en motion med som första namn, där vi kräver altstaten, som ägare av Eiserkoncemen, i vilken Brasons ingår, skall förhindranedläggning av företag. Rösta på den motionen och se till att den övrigaborgeriigheten i också gör detsamma, så klarar vi det här problemet. INGEMARHALLENIUS (c) kort genmäle: Jag hade inte möjlighet atl närvara vid interpellationsdebalteneftersom jag inle befann mig i vid det tillfället. Annars hade jag varit med. återkommer lill sill tal om de slutna partimötena när varnere i länet. Del var ett offentligt möte. Det annonserades som elt sådant, såäven hade varit välkommen all delta. Jag har i milt anförande här klart redogjortför den situation som råder för näringslivet i liksom för att vihar ett besväriigl sysselsättningsläge. Delta har vi också redovisat i delmaterial som gått in till departementet. Men vi har goda förutsättningar förframtiden med en aktiv näringspolitik. () kortgenmäle: Sysselsättningen i blir säkert inte bättre för attIngemar Hallenius fiera gånger upprepar vad han sagt förut. Det blir intejobben fler av. Jag har ställt någrafrågor, , som jag vill ha svar på. Denförsta frågan lyder: På vilket sätt tänker ni ta er an problemen när det gällerBrasons och se till all regeringen verkligen lar sill ansvar med tanke på altstaten är ägare till Eiserkoncemen? Denandra frågan lyder: Hur kan del komma sig alt centerpartisterna påSkaraborgsbänken nu anser att sysselsättningslägel är bättre när vi har över 3000 arbetslösa i länet och en nästan 100-procentig ökning av varslen än vad delvar tidigare under den socialdemokratiska regeringen? Vad är det som har hänteftersom centerpartisterna så radikalt ändrat uppfattning? Talmannen anmälde att anhållitatl lill protokollet fl antecknat att han inte ägde räll lill ytteriigarereplik. MARGOTHÅKANSSON (fp): Del har gått elt år och sedan regeringsskiftet hösten1976. Hela har varit en daglig kamp för regeringen för att hållasysselsättningen på en så hög nivå som möjligt. Ökade ekonomiska resurser ärnödvändiga för att vi skall kunna möta de behov vi har för framtiden, ochfördel krävs ett näringsliv och en industri som får möjligheter atl sälja detsom tillverkas. Del är inte så enkelt som en del människor tror, atl en minskadtillväxt medför ett mindre stressat arbetsklimat och en lugnare tillvaro. Närvi har så slora svårigheter på många håll i landet som vi har , är det förstde som är sämst ställda på arbetsmarknaden som slås ut. Det är ungdomar sominle ännu har fåll ett fäste på arbetsmarknaden eller som inte har en chans altfå komma in på arbetsmarknaden. Del är de äldre, som blir arbetslösa och harmyckel svårt att få en ny anställning, och det är alla de som bor på orter därindustrier läggs ned eller minskar sin sysselsättning. Det är också alla de somhar någon form av svårare handikapp - de har även under ekonomiskl goda tider,under högkonjunkturer, myckel stora problem atl över huvud tagel få elt arbele,och de kommer även i av högkonjunktur, om en sådan kommer tillbaka, altbehöva samhällets stöd för att kunna ta till vara sin rätt alt delta iarbetslivet. Iett ekonomiskt kärvt läge har sysselsättningen prioriterats. Slora insalser iform av utbildning och beredskapsarbete har kunnat hålla arbetslöshetssiffrornapå en så låg nivå som 2 96. Näråtgärder till stöd för näringslivet och därmed sysselsättningen saltes in iform av devalvering och sänkning av arbetsgivaravgiften, framställdes del avden socialdemokratiska oppositionen som ett slag i ansiktet på löntagarna ochett orättfärdigt stöd ål förelagarna. Del är viktigt alt påpeka hur fel ochihåligt detta resonemang är. Det är en förialskampanj, och den går igen påmånga områden. Hurkan en regering som satsal mer än någon annan på sysselsättning varalöniagarfientlig? Det faller på sin egen orimlighet. Men tror man, somsocialdemokraterna, att del bara finns elt parti som klarar av alt regera, såmåste man kanske upprepa osanningar tillräckligt ofta för atl självtro atl de är sanna. Menalla är inle partipolitiskt blinda, som väl är. Människorna är medvetna om attvi inle är ensamma i väriden om alt brottas med kriser i näringslivet ochdärmed följande ekonomiska problem. Vikan med tillförsikt fortsätta på den inslagna vägen, att ge vårt näringslivförutsättningar atl utvecklas och på det sättet få ny fart på den svenskaekonomin. den 1 febmari 1978 I vissa delar av landet är problemen specielltstora, och jag vill nu belysa situation. Arbetsmarknadslägeti har ytteriigare försämrats. Länets folkmängd har fortsattalt minska under de tre första kvartalen . Den rådande lågkonjunkturenoch betydande strukturproblem har starkt påverkal arbetsmarknaden i länet.Antalet lediga platser kvarligger på en mycket låg nivå. Den lägsta efterfråganredovisas för industrin, som nyanmälde endast 62platser för hela länet.