prot · G10916 · 1977-12-31 00:00:00 — Hillills lycks regeringen havarit mesl upptagen av en lek med en av våra allra viktigaste förulsällningarför ell siarkl näringsliv, nämligen energipoliliken. Visarvi poliliker för lilel av fasl vilja och målmedvelel arbete för all söka lösaframtidens problem i nuel, då kommer människornas dom att bli hård överpolitikerna. Den här debatten blir naturiigtvis, som ullryckie del, engenomgång av lägel som det är för dagen. Denkris som vårt land och övriga länder i Väsleuropa genomgår på det ekonomiskaoch produktionsinduslriella områdel är ytterst komplicerad. Vi har, herrSvanberg, diskuterat den här frågan lidigare både inom och utom ulskollei, ochvi vel alt del inle bara är den nuvarande regeringen som bär skulden lill delekonomiska läge som vi befinner Egentligenvar väl utvecklingen befarad efter den explosiva ökning avproduktionskostnaderna som har skett i bl. a. vårt land och det av fleraorsaker. Man kan fråga sig hur framsynt den gamla regeringen var när det gälldeatt gardera sig mot den situation som vi har hamnat i. Eller var det så all mantänkte: efter oss syndafloden? Det är någonting som vi väl aldrig får vela.Beiräffande produktionskostnaderna kan man väl påstå atl alla parter påarbelsmarknaden är delakiiga i ulvecklingen. Vihar också tidigare lalat om behov av alt få del i densamlade världsproduklionen, och del har här liksom lidigare talats om en nyekonomisk världsordning. Man har velat uppnå jämställdhet mellan ochi-länder. Men att ge lill innebär givelvis alt tillgångarna iindustriländerna minskar. Del går självfallel inle all åsladkomma en sådanuijämning ulan all den på någol sätt inverkar pade länder som har del bästställt Därigenom berörs varje enskild arbetsplats och varje regionall ärende avdella slora problem. Hurhar vi då i upplevi mötet med den här nya silualionen? Den nuvaranderegeringen kastades vid sitt tillträde hell plölsligl in i ett händelseföriopp,där den ena näringsgrenen efter den andra redovisade svårigheler och storaförluster, och det gällde både slalliga och privala förelag. Del var åtskilligasom drabbades av en lönsamhelskris. Regeringenhar alltså ett intensivt år bakom sig. Regeringsledamöter har också under dagenredogjort för händelseutvecklingen under del gångna året. Hurhar då den socialdemokraliska opposilionen reageral inför denna kris pånäringslivets område? ! samband med en socialdemokratisk kongress i Slockholmanordnades ell demonstrationståg, och i spetsen för del gick socialdemokratinsledare. I början av dagens debatt sade alt regeringen inle bryddesig om all la del av vad som förekom under demonslrationen. Vad var del då somfördes lill lorgs? Jo, på elt av plakaten stod det Åsling-usling! Man kan frågasig om del är någol argumenl av iniresse. Del kunde enligl min mening likagärna ha slåll atl man inle hade någonling all komma med eller också kunde man hatågat med plakat utan text Dendevalvering av valula som den nuvarande regeringen har genomfört villjag bedöma såsom svallvågor efter den urholkning av valulan som har skell underlångl lidigare år i jämförelse med de belalningsmedel som andra sialer har.Denna urholkning kommer lill synes, när varorna skall placeras påvärldsmarknaden med kosl-nadsläge såsom grund. Del är ändå prisel påvaran som är avgörande för konsumenten eller grossisten, vem han nu är, när hanköper in varan. Den gamla markeringen om svenska produkters överlägsna kvalilelhar vi fått tumma på. Andra länder har gått ifatt den svenska produktionen. Jaglyssnade litet på förre finansministern resonemang om atl han hadetalat med den tyske riksbankschefen, som hade förklaral all del inle var braatt devalverade sin valula. Jag har talal med ledande lyska poliliker,vilka uttryckte sig sålunda: "Vi lycker inle om del, för del är inle braför vår del, men vi förstår er situation." Bedömningarna inom den lyskaledningen är alliså lilel olika. Självklart kunde tyskarna i denna silualioninle ijäna någonling på en svensk devalvering. Men de var sä pass äriiga attde förklarade att de förstod vår situation. Denregel som den lidigare regeringen har bundit sig för och som har varit en normi valutafrågorna innebär au man inle skall devalvera för all underlällakonkurrensen. Men det är en orimlighet i elt land, som har en regering somtillåter atl koslnaderna för produklionen snedvrids så alt man påvärldsmarknaden inie kan konkurrera ulan drivs ner på knä i konkurrensen vidförsäljning av sina varor Auknyla fasl vår valula lill den väsllyska valulan har bedömts inle kunna gå ilängden, därför all lyskarna har förl en hell annan poliiik, en poliiik som viinte är beredda all kopiera. Vilken enskild uppfattning vi än har är vi inleberedda all kopiera den. Vi vel all lyskarna har stoppat all invandring utominvandring från EG. Även invandring från har därmed stoppats. Tyskarnahar skickat hem mängder av gästarbetare. Det är en politik som vi inte harvaril beredda att föra. Genomutskoiisarbeiel och genom arbeiei här i har vi med beklämning kunnalkonsialera hur svårighelerna har tornat upp sig för varven och rederierna samtför stål-, leko- och gruvbranscherna. Denna ulveckling har nalurliglvis inieföruisalls av någol av de poliliska kraftblocken här i landet. Utvecklingenkan inie mölas med vanlig kverulans, och den kan inle heller mölas med slagordpå plakal i demonsirationslåg. Jagkommer ihåg från 1960-lalet, när vi i del gamla bankoulskoliet resonerade omjusl dessa mer markerade näringsgrenar. En erfaren so-cialdemokrat yltrade dåalt vi kunde satsa på den svenska specialstål-industrin, för den kommer altklara sig i alla väder. Vem kunde då tro au de fina specialslälbruken iMellansverige skulle hamna i det läge som de nu har hamnat i. Delär klarl au nedgången för den svenska konkurrenskraften smärtar oss oerhört,liksom del smärtade mig den gången när det svenskajordbruket var i vad man kan kalla en ganska svår kris och del talades om kanske fick skära ner på verksamhelen i myckel slor utsträckning. Detgäller nu att möta konkurrensen på alla de sätt som man kan. Vi hade ju braförspänt efter , men vi har inte varittillräckligt akisamma om fördelarna, om de förelag och den grundorganisationför vårt näringsliv som skulle skapa den siandard vi irakiar efter. Omman försöker forska i framliden så finner man all även om vi övervinner dagenskriser så kommer andra sådana all uppslå. En del av de viktigaste råvarornakommer att ta slut. Det kommer att bli brisl på olja, och det har sagls all delkommer all bli brisl på uran. Man kan sanneriigen inle se annal än auframlidens politiker får fullt upp all göra med all klaranäringslivei och människornas försörjning. De kommer atl mölas av svårigheler ilika slor utsträckning som vi gör . Till del kommer att det är ganskasvårt atl få människorna all förslå atl vissa varor inle är lillgängliga förall framlid ulan all de kommer all iryla. Den slora allmänhelen lycks inle fåupp ögonen förrän man står inför problemen mera direkl. HerrSvanberg nämnde de 400 000 jobben som del har lalals så mycket om. Del harlalais om dem i valrörelsen och även senare - det har varil annonser om dem desenasle veckorna också. Jag förslår egenlligen inte den stora skillnaden mellansocialdemokralernas resonemang och cen-lerns. Socialdemokralerna har sagt; Viskall skaffa jobb ål alla. Har man sagl all man skall göra del, då har man drivilupp löftei så långl del över huvud lägel är möjligl. Vad är del för skillnad,om ell parti nämner en summa som har slåll i direkliven för en ulredning ochsäger all del kan vara en lämplig målsältning och del andra partiet säger sigskola skaffa jobb åt alla? HerrSvanberg lalade också om all den borgerliga regeringen sprider en sådanpessimism alt del verkar hämmande på företagsamheten och på framtidstron hosdet svenska näringslivet Jag läsle elt referat av ell föredrag som GunnarMyrdal höll i Göleborg , och jag kan inte garaniera allföredraget var rätt refererat, men han skulle ha sagl atl han irodde knappasiall FN och de internationella organen kunde enas om en sådan gemensamkraftsamling all man kunde klara av de kriser inom världsekonomin som tornarupp sig. Han sade t o. m.: Jag tror all del går åt helvete! Delär således fler än de borgerliga politikerna som uppmärksammar de här sioraproblemen. Den nuvarande regeringen säger alt del är svårigheler men all manskall försöka all komma ur dem på bästa möjliga säll. Del gagnar inte saken aufördölja de svårigheler som verkligen finns. () kortgenmäle: sade många ling; jag skall inle kommen-lera dem alla.Del är inle så myckel au säga om hans allmäni fryntliga uppträdande italarsiolen. Han lycker all del mesla är bra och trevligt - ungefär som han ärsjälv. Men han sade ell par saker som jag ändå gärna vill kommeniera. påstod all jag hade sagl all det varsla med den borgerliga regeringenvar alt den spred pessimism. Ja, del sade jag verkligen, och del slår jag för.Jag sade del i del avsnill av milt anförande där jag lalade om . Enav den borgerliga regeringens första ålgärder var alt förklara alt del fannsingen framlid för 80. NJA skulle inle heller utvecklas för myckel ulanborde egenlligen slå slill där del var. Man har uiirycki sig så om näring efternäring. är man skyldig NJA ungefär 3 500 arbelslillfälle av de 400 000man har ulloval. om pessimismen - ensådan har man verkligen sprilt Delandra som anklagar mig för är delta rhed de 400 000 nya jobben.Vad är skillnaden, frågar han, mellan "Arbele och trygghet ål alla"och "400 000 nya jobb"? Jo, det är en väsenilig skillnad, eftersomcenlern går ul och säger; Vi vill skapa 400 000 nya jobb fram lill 1980-lalel.- har ni avskaffat 100 000 jobb, .så en halv miljon jobb är niskyldiga svenska folkel! Visäger all vi vill göra allt vad vi kan för att skapa nya arbetslillfällen inomalla branscher i syfte alt ge människorna arbete och irygghel. Vi har väcklmängder av motioner det här årel om hur vi skulle försöka jobba med del. Jagbeskyller naluriigtvis inle regeringen för all konjunkluren i och för sigförhindrar en del av de 400 000 jobben. Ni går emellertid ut och garanterar 400000 nya jobb fram till 1980-lalet och menar sedan alt ni inle avsåg någonlingannal än att vi bör göra så gotl det går. Ja, men säg del då i namn och gåinle ul och hävda, i strid mot alla de andra partierna, att ni garanterar 400000 nya jobb! Del är en väseniligskillnad, . FRITZBÖRJESSON (c) kort genmäle: Jag skall inie komnteniera deballen om de 400 000 nya jobben. Men närdel gäller slålverkel i , , så var väl alla experter, som kändetill stålindustrins möjligheler och kände till projekten, av den uppfattningenall det var ell alldeles för högt spel. Jag förstår att såsom lokalpatrioi iNorrbotten naturligtvis skulle finna del glädjande all ha della förelag. Mennär vi lyssnade på experlerna och tog del av de granskningar som sedan gjordesfann vi att del skulle vara elt högt spel all genomföra uppbyggandei av dellaslålverk. () kortgenmäle: börjar dethär bli rikligt trevligt, . Allaexperter var emol 80! Ja, det gällde alla de experter som ni medmycken möda valt ul för all få experter som ullalade sig på del säll som niville. Manbeslöi i NJA:s slyrelse, med hjälp av chefen där och många andra, atl man såatl säga skulle lägga upp projektet i form av en tresiegsraket Man skulle förstgöra den förstärkning som del talats om på 1,8 miljarder för alt komma lillscratch. Sedan skulle man bygga valsverk för 2 ä 3 miljarder. Detta skulle havaril färdigprojekierat och skulle följaktligen vara igång och byggas . Sedan, sade chefen för , är jag klar över att Slålverk80 är etl riktigt projekt, och det kommer därefter i gång eller någolsådani. menar atl della kommer aldrig alt kunna förverkligas. Kom ihåg, herrBörjesson, vad sade i diskussionen eller , när vibehandlade frågan. Då sade ni; Vi tror inle rikiigl på den uiformning somStålverk 80 fåll, men vi skall skapa etl metallurgiskt centrum i med minstsamma anlal sysselsalla, alltså 2 300. Det löftei har ni skändligen svikit 1dag talar man om atl man skapar ell metallurgiskt centrum i genom allbygga ul den metallurgiska forskningsstaiionen med 13 anställda. Hurär del med de 400 000 nya jobben? Skall ni lösa det på samma sätt överallt? Niförsöker inbilla alla människor alt del är någonling sakligt bakom vad ni sägerom 80. Ni bedömer del så. Men del hade inle kommit etl kilo järn frånSlålverk 80 förrän på 1980-lalei, om man hade sall i gång all byggadel. Jaghar varil med om all säga: Bygg valsverk vid NJA försl; del lar ell par år.Slarla sedan 80 - ja, låt oss för resten skippa benämningen Slålverk80, för någol 80 blir del ju inle tal om , och i stället tala om en kraftiguibyggnad av råslålsproduklionen vid NJA. Den behöver svensk slålinduslri. Viimporterar 55 96 av alll del järn vi använder. kommer det allbli en ganska bra affär. Det går inle all sälja lackjärnel , och del trorinie heller någon människa på, eftersom del lar atl bygga anläggningen.Så det där var elt väldigi dåligt exempel, . FRITZBÖRJESSON (c) kon genmäle: Exemplet med stålverket tog ju upp själv, varefter jaggjorde vissa kommentarer. Jag är medvelen om atl vi i utskottet fattadebeslutet i första omgången, visserligen efter en remiss från kammaren. När visedan fick veta liiei mer om slålverkel drog vi oss lillbaka. Vi minns myckelväl all Siats-förelag AB:s chef skakade på huvudet med lanke påprojektets framtid, men han ville inte lägga sig i striden. Del är klarl ena experten säger si och den andra så, men slulei blev vad dei blev i allafall. (-); Vån land skakas av den djupasle ekonomiska krisen sedan krigsslutetFörsöken från monopolkapitalet och dess regering all försämra de arbetandeslevnadsslandard har inle visals så öppel som . Prisernapå mat och andra dagligvaror sliger i våldsam takt. Höjningarna när del gällerlivsmedel uppgår lill drygl 15 96 under årels alla förslå månader. Regeringenhar verksami bidragil lill denna ulveckling dels genom nedskrivning av densvenska kronan, dels genom höjningen av momsen från 15 lill 17,1 96. Ilaki med inflationen ökar också arbelslösheten. Beräkningar tyder på atl detkommer att finnas ca 125 000 registrerade arbelslösa . Vi vet dessutomall det reella antalet arbelslösa är flerdubbell siörre. Regeringenoch monopolkapitalet söker göra gällande all arbeislösheien ochprisulvecklingen endasi kan genom all de arbelandes lev- nadsslandard sänks ochföreiagens lönsamhel ökas. Krisens bördor skall alliså bäras av del arbelandefolkel. Menverkligheien kommer au visa all regeringens krispakei och sior-förelagens kravpå bäiire lönsamhel på de arbetandes bekostnad inle kommer alt avhjälpa dennakris. Detta är endasi ell försök all ulnyllja krisen för alt pressa nedlevnadsslandarden på alla samhällslivets områden och för all man själv skallkunna gå starkl mol nya ekonomiska äventyr. Denkris vi befinner oss i är inle på någol sätt en isolerad företeelse; den gällerinte enbart vårt land. 1 den kapilalisliska delen av världen beräknas ca20 miljoner gå arbelslösa, varav ungefär hälften är unga människor. Krisen äralltså elt uttryck för en alll djupare överproduktion. Den ekonomiskalillväxlen i det kapitalistiska världssystemel har minskal, de flesia länderlider av ell kraftigi underskoll inom ui-rikeshandeln, induslrinskapacilelsulnyitjande har successivt sjunkit, massarbetslösheten har blivit enpermanent företeelse och inflaiionen ligger på en hög nivå. Nedskärningar inomden sociala sektorn hör också lill bilden i hela den kapilalisliska världen. Deiradilionella metoderna atl möta de ålerkommande kriserna blir alllverkningslösare. Den konjunkturpolilik som uiformals såväl i vån land som iandra länder och som bygger på statens ökade roll klarar intelängre målet alt dämpa krisens effekler. Del myckna talet om att vårt samhälleskulle besitta styrmekanismer för alt lösa de cykliska kriserna inomkapitalismen framstår alltmer som en reformistisk verklighelsflykt Deliniernaiionella siorkapilalel kräver all krispoliliken allackerar de arbelandemänniskornas levnadsslandard och samiidigl siärker monopolens ställning ochvinsier. I de nordiska länderna, oavsell om de har borgerlig ellersocialdemokraiisk regering, har poliiiken många gemensamma drag. Fördel förslå ulformas en ålslramningspolilik som riklar sig mol den arbelandebefolkningen. Köpkraften beskärs och inkomslpoliliken fördjupar ingreppen ilönekampen för all uppnå reallönesänkningar. Fördel andra överförs ekonomiska resurser ur slalsbudgeien lill ex-perimonopolenför all höja deras vinsier och lönsamhel. Fördel tredje utformas olika sparprogram för statsbudgeten, innebärande enurholkning av uppnådda reformer och stopp för forlsall reformverksamhet. Fördel ökar mililariseringen i som NATO genom sin siraiegiåsyftar all öka sin offensiva krigspolenlial i framför alll . Fördel femle är högeroffensiven i de nordiska länderna elt faklum dels genom renkonfronialionspolilik, som väl kan illuslreras med SAF:s förslå kongress ochorganisalionens uispel i avialsrörelsen, dels genom försöken all binda upparbelarrörelsen lill ell borgerligi krisprogram. Fördel sjätte förekommer en ulveckling mol ell samarbete mellan de nordiskaländerna på ell översialligl plan under slalsmonopolisiiska exempel pådella är inrällandel av Nordiska inveslerings-banken. Menalla dessa ålgärder leder inte lill en slabil ålerhämining ur de cykliskakriserna i kapitalismen. Och den internationella ekonomiska krisen visar nutydligt svagheten i hela systemet för statsmonopolistisk reglering av ekonomin. finns anledning all peka på all den kris vi befinner oss i inle ärvärldsomspännande - den omfaiiar endasi de kapilalisliska länderna. Mol delkapitalistiska syslemels kriser och insiabila situationer står delsocialistiska världssystemel och den reella socialismens alternativ. Ellallernaliv som bygger på planerad ekonomi och en produktion för folkets behov,där man har fasta priser och där arbetslöshet är etl okänt begrepp. Somen kontrast till krisen i kan exempelvis ställas ulvecklingen i DDR,där nationalinkomsten ökade med 3,7 96 och där man beräknar enökning till 5,5 96. ökade industriproduktionen med 5,9 96 och denberäknas öka under innevarande år med 5,1 96. Motden socialistiska delen av väriden bör en siörre del av vår handelspolitikinriktas. Genom stabila priser och en fast valutakurs hos de socialistiskaländerna kan etl stabilt handelsutbyte planeras på , inte enbartinom råvarusektorn utan även på del teknologiska områdel, inom verkslads- ochprocessindustrin. Sverigehar också goda möjligheler genom sin neutralitetspolitik och etl allmänt högtanseende inom utvecklingsländerna all utveckla bilaterala handelsavtal inområvarusektorn och samarbele inom ramen för dessa länders utvecklingsprogram.Den bärande principen bör här vara jämbördighei och ömsesidiga fördelar. sådan inrikining av vår handelspolilik föruisälier en bryining med denpolitik som drivs av monopolen och av den borgerliga regeringen och somsyflar till samordning inom , och . Frånvårt håll säger vi nej lill den nuvarande krispolitiken. Vi säger nej lillnedskuren köpkraft hos lönlagarna, nej till reallönesänkningar och lönestoppoch nej lill reformslopp och offenilig sparpolitik. Dessa ställningstagandengör vi av följande skäl: Regeringenskris- och ålslramningspolilik överför bördan av de ekonomiska svårighelerna påden arbelande befolkningen. Den angriper inleorsakerna lill ekonomiska kriser. Den syftar till all försvaramonopolens krav på höga vinslmarginaler. Den påskyndar forlsallmonopolisering och centralisering av kapilalel. Dennapolitik är ingel verktyg för atl angripa arbeislösheien i ulanförsämrar sysselsättningen i vissa beiydande industrisektorer. Enmonopolvänlig ålslramningspolilik innebär en forlsall stagnation i produktioneni synnerhel inom den hemmamarknadsbaserade induslrin, bibehållet lågtkapacilelsulnyitjande och en försämring av sysselsättning- Arbetarpartietkommunisterna menar att de åtgärder som skall vidtas måste inriktas på attsätta produktionshjulen i gång - och därmed på ökad sysselsättning, förstärktreformverksamhet, ökad inhemsk efterfrågan, ingripanden för att sloppainflationen samt ökade resurser för stat och kommun. förbättring av köpkraften, totalt och varaktigtprisstopp, avskaffande av momsen, inga hyreshöjningar under1978, förstärkningav den socialpolitiska verksamheten genom höjning av barnbidragen, pensionernaoch studielånen, ökaderesurser till hälso- och sjukvården som dels förbättrar vården, dels främjarsysselsättningen och arbetssituationen, kraftigtökade investeringar inom bostadsbyggandet med betoning på flerfamiljshus,barndaghem och annan social service, utformningav ett program som angriper inflationen genom ingrepp mot monopolprissättningoch spekulation, kapitalexport och militäranslag, enny skattepolitik som minskar skattetrycket för löntagare, barnfamiljer ochlåginkomsttagare och skärper skattetrycket för arv, förmögenheter ochspekulationsvinster samt skärper bolagsskatten genom en förändring avaktiebolagslagen och ett stopp för skatteflykt - den nuvarande övervältringenfrån stat till kommun med åtföljande rekordstora kommunalskattehöjningar måstestoppas, åtgärder för att stoppakapitalexport och valutautflöde. Storasummor skulle också kunna lösgöras för nyttiga ändamål genom nedskärning avmilitärutgifterna. Vårt lands försvarspolitik bör inriktas på att förstärkaneutralitetslinjen och göra till en aktiv kraft i den internationellakampen för fred, avspänning och varaktig nedrustning. Flygplansprojeklet B3LAsägs kosta över 8 miljarder . HerrAhlmarks "gigantiska" - enligt hans egen uppfattning - arbetsmarknadssatsning,som skall ge 30 000 jobb, beräknas kosta 2 miljarder. Man skulle kunna få månganya jobb genom atl helt spola detta flygplansprojekt. Sånågra ord om den aktuella energidebatten. kommunisterna utgårfrån det faktum att beroende av olja snabbt måste brytas. Demultinationella bolagens rovdrift har inneburit att bristsituationen liggermyckel nära i tiden. Landets energiförsörjning måste planeras på lång sikt,och oljan kan varken ur tillgångsaspekt eller utifrån ekonomiska bedömningarvara framtidens energikälla. Förvårt land återstår tre alternativ: vattenkraft, kol och uranbaserad kärnkraft.Ur befintliga vattenkraftverk kan man utvinna mer energi genom ombyggnader ocheffektivisering, men detta kommer ändå inte att täcka behovet. Ur miljösynpunktfinns det all anledning att spara 10 prolokolt 1977/78:15-16 de få återståendeoutbyggda älvarna. Alt ersätta oljan med kolär av många skäl inle något alternativ. Kvarstår alltså uranbaserad kärnkraft tills fusionskraflen blir en rea-, litet. Våruppfattning är all landet bör utnyttja sina tillgångar på uran och att den börbrytas i statlig regi. Inom landet finns också en väl utvecklad reaktorindustriliksom duktiga kärnfysiker och tekniker. Landsorganisationenoch TCO har krävt alt beslut om de 13 reaktorerna skall genomföras. Vistödjer dem i denna uppfallning, som vi betonar vikten av atlarbetarrörelsen mobiliseras så att hela denna energikedja blir slallig ochställd under verkligt demokratisk kontroll. Den debatt som vi har fört här har i alll väsentligtberört de näringspolitiska frågorna. Detla är väl också ganska naluriigt,eftersom sysselsättningen i dagens läge måste betraktas som en yllerslangelägen fråga, då vi måsle öka vår export och då vi måsie se lill all hjulenhålls i gång i våra förelag. Bakgrundenlill dagens ekonomiska silualion i är enligl min uppfattning i korthetbl. a. följande. IGol höst drabbades vårt land av den internationella krisens fulla kraft,som den nalionella kris som byggts upp under flera års olyckligutveckling av samhällsekonomin började få sina verkningar. Det kan ju gårelativt hyggligt all producera och sälja när del finns en internationellefterfrågan, även om vårt kostnadsläge är högt. Men det går inle alt konkurreramed världens högsta kostnadsläge och med sjunkande produktivitet när helaindustriväriden har arbetslöshet och sviktande ekonomi. Jagläsle all någon sagl all slagord lagil död på fler människor änväridshisioriens alla nalurkalastrofer.