prot · G10953 · 1977-12-31 00:00:00 — Ävenom man inte bör gräva för myckel i del förflutna, så låt mig dock vittna om alldel riksdagsbeslutet upplevdes av många som synnerligen olyckligt. För den somtillsammans med en rad landshövdingar och flygkommilléordförande år 1973uppvaktat dåvarande kommunikationsministern i Brommafrågan och därvid mötts avden största förståelse för de uppvaktandes samstämmiga uppfattning om Brommaflygplats som en oerhörd tillgång för hela vårt land på grund av sitt centralaläge kom hans nattliga agerande och det följande riksdagsbeslutet närmast somen chock. Ifjolårets valrörelse log främst upp Brommafrågan och lovade ihändelse av en borgerlig valseger medverka till en omprövning av riksdagsbeslutet.Många är tacksamma för alt valresultatet med åtföljande maktskifte gavtillfälle till den utredning om möjligheten att bibehålla somsocialdemokraterna så hårdnackat motsatt sig. Mångaär också tacksamma mot vår nye kommunikationsminister för all hanutan dröjsmål tillsatte en särskild utredare, en utomordentligt kvalificeradman, Justitiekanslern , och för att ärendet sedan drivits medsådan kraft att vi har trafikutskollels betänkande med anledning avpropositionen här lill behandling. Medhänsyn till de många tidigare inläggen och lill att debatten nu pågått i snartfem limmar skall jag försöka fatta mig kort. Jag vill först erinra om att detövervägande antalet remissinstanser ställt sig positiva till Brommautredningensförslag. Detta har bl. a. i princip tillstyrkts, inte av "fleralänsstyrelser" ulan av samtliga länsstyrelser med undanlag av de iGävleborgs, , och län. Observera att det härrör sig om de fyra mest centralt belägna länen, där intresset förflygförbindelserna till huvudstaden knappast kan vara detsamma som i det övrigalandet, exempelvis i och län. Tillstyrkande yttrandenföreligger också från bl. a. luftfartsverket, chefen för luftfartsinspeklionen,Linjeflyg och SAS, statens vägverk och . Härutöver vill jag liksom trafikutskottet understryka flygsäkerhetenskrav på två trafikflygplatser i . I sammanhanget noterar jagutredningens konstaterande att det från säkerhetssynpunkt inle finns anledningatt ifrågasätta flygverksamheten på . Vidare alt en flyttning av trafikenfrån f ö. skulle innebära en flyttning av såväl olycksrisker somtrafikbuller m. m. till en annan plats. Ävenså att det måste vara lättare attfinna alternativ mark för bostadsändamål än för flygplatsändamål. behållande av ärnationalekonomiskt att föredra. HerrLindkvist undrade hur jag skulle karakterisera hans anförande här . Närhan yttrade sig den där aprilnatten 1975 talade jag om en skräckmålning. Vadhan anfört här tycker jag också är skrämmande. Del är mycket ensidigt.Han försöker ulmåla oss moderater på ett sätt som innebär all vi inte skulle hanågon känsla för människans behov av en lämplig miljö. Med anledning av att handrar fram den ytterligt beklagliga olyckan i vill jag erinra om attdenna dock, som vi alla hoppas, var en engångsföreteelse. HerrLindkvist är missnöjd med den utredning som har genomförts. Men, herrLindkvist, hade del då inte varit bättre att biträda vårt förslag,som innebar krav på en förutsättningslös utredning? Men del förslaget motsattesig då . Jagundrade vad socialdemokraterna hade för anledning härtill och frågade mig:"Befarar man möjligen att en sådan utredning skulle ge vid handen attBromma kan behållas?" har jag anledning att tro all mitt antagandeden gången var rikligt. Allrasist vill jag endast än en gång framhålla det väsentligaste i delta ärende. Detär att frågan om bibehållande i första hand är enriksangelägenhet och i andra hand en Stockholmsfråga. Det är min förhoppning att dagens beslut här skall bli positivt och allde förhandlingar som förutsätts komma att äga rum med ochStockholms läns landsting skall bli framgångsrika samt att provisoriet medLinjeflygs förflyttning till Arianda skall bli så kortvarigt som möjligt. Underåberopande av vad jag anfört ber jag alt få yrka bifall till utskottetshemställan. Kommunikationsfrågorna och framför allt frågan om harutvecklat sig lill alltmer politiskt brännbara frågor. Genom den snabbautvecklingen på trafiksidan har konfliktsituationeruppstått med framför allt miljösidan. För att finna framkomliga vägar tilllösningar fordras stor förståelse och samarbetsvilja från båda intressesidorna. här skedet av debatten finns det ingen anledning att närmare gå in på denallmänna bakgrunden om flygets betydelse för vår samhällsutveckling. Låt migbara peka på den enorma utveckling vi haft vad gällerinrikesflygel här i landet. Inrikesflygel svarar, som vi alla känner till, förca 50 96 av flygtrafiken och har ökat sin andel från ca 400 000avresande passagerare lill ca 2,1 miljoner passagerare . Orsakernahärtill är givetvis många. En inte ringa orsak är all haft och har encentralt belägen flygplats i . Därför är det naluriigl alt reaktioneruppstår när resonemanget om flyttning av , som varit i bruk merän , kommer i centrum. De övergripande frågorna är då om vi även fortsättningsvis behöver flygplatsoch vilka som behöver flygplatsen. Attell antal människor som bor intill inte anser sig behövaflygplatsen tycks vara hell klart. Somliga av invånarna närmast flygplatsensäger sig vilja ha bort allt flyg från - även allmänflyget. En delnöjer sig med att kräva Jetflygets utflyttning till Arianda - man kan tänka sigacceptera att ha kvar allmänflyget på . Andra återigen inom samma boendezon säger sig vilja ha kvar flygplatsen för inrikesflyget. För min del finner jag det ganska naturiigt att reak tionerna skiftar. Vi människor är inle lika, och vi reagerar inte på samma sätt i en viss situation, även om de yttre omständigheterna är likartade. Förganska exakt förklarade jag från denna talarstol att jag hadeförståelse för att man från horisont så markant påtaladebullerstörningarna. Jag vill understryka viklen av att vi tar hänsyn till demänniskor som miljö- och bullermässigt utsätts för störningar från flygfältet.Men Jag vill också, herr talman, poänglera att vi som har olika uppfattningar iBrommafrågan ändå är överens på många väsentliga punkter. Låt mig bara nämnanågra: Viär överens om att inrikesflyget flyttas till Arianda den . Vi är överens omulbyggnadsplanen för Arianda. Atten överenskommelse med de kommunala myndigheterna måste till före enåterflyttning lill är vi också överens om. Viskall ta hänsyn lill buller- och miljökraven före en återflytlning till . I ulskollsskrivningen är -som tidigare betonats i den här debatten - också som ensjälvklarhet fastslaget all om flygplatsen skall behållas som en statlig flygplats skall en överenskommelse träffas med i markfrågan och med i finansie ringsfrågan, samt att den framtida trafiken på inle får innebära sanitär olägenhet för närboende. Jag anser att invånarna kring genom propositionen och ulskollsskrivningen erhållit sådana garantier all de borde kunna känna sig lugnare. Om inte dessa över enskommelser kan nås kan ju heller inte någon återflyttning lill bli aktuell-svårare än så är del inte. Däremot tillgodoser inte skrivningen de människors intressen som till varje pris vill ha bort . Till den kategorin måste man också räkna reservanterna från det största oppositionspartiet. Trafikutskottetsordförande har tidigare i den här debatten klargjort altsocialdemokraternas ställningslagande är klart: skall bort.Förmodligen var del bara en taktik att i utskottels arbete urvattna skrivningenså mycket som möjligt under sken av att vilja nå en sammanskrivning. Röstningensenare kommer alt visa om jag har rätt i min bedömning eller om det finns ettindividuellt tänkande över partigränserna. OskarLindkvist - liksom hela raden av s-talare här och - vetatt det redan finns mera lystgående flygplan som är ac- Flygplatsfrågani Stockholmsregio -nen Flygplatsfrågani Stockholmsregio -nen Det är måhändadet faktum att lösningen redan finns som gör att s-linjen här har följts såkonsekvent. Jagställde inledningsvis frågan, om vi i fortsättningen behöver flygplatsoch vilka som behöver flygplatsen. Föratt kunna besvara den frågan måste man först se efter hur flyget utnyttjas.Tack vare att har haft och har en centralt belägen flygplats har vifått en snabb ökning av inrikesflyget. Hur den ökningen kommer att blifortsättningsvis blir till stor del beroende av vara eller icke vara.Av de 209 flygfält i vårt land som är öppna för civil trafik har många kommittill lack vare att har . Många kommuner har lagt nedstora pengar på flygfält och även lämnat kommunala garantier i inledningsskedetinnan trafiken nått lönsamhelsnivå. Så långt har väl också , att man har måst gå in med pengar där. Men var inte orolig; de pengarnakommer kanske tillbaka, om vi fiyttar ut lill Arianda - för då kanske vi ånyofår gå in med subventioner till de icke lönsamma flygfälten i landet! Vihar ett sådant fall i del län som jag kommer ifrån - län. Där harSyd-Aero ett passagerarunderiag som gör all de kommunala garantierna numerakunnat avföras. Detta gäller för och Väslerviks vidkommande. Närman ser på vissa prognoser för inrikesflygets fortsatta utveckling blir mannästan benägen all tro att det förutsatts att linjer somOskarshamn-Väslervik-Stockholm och andra linjer av ungefär motsvarande längd,t. ex. från eller Boriänge, skall försvinna. Delär väl ganska naturiigt att vi som bor i dessa landsändar känner en viss oro -särskilt när vi ser hur övriga kommunikationsmedel försämras i allt snabbaretakt. Oftastfår vi som är förespråkare för bevarande den argumentationen emot ossall det endast är högre tjänstemän inom såväl näringslivet som den allmännasektorn som har råd att utnyttja flyget. Del är kanske sant att huvudparten avflygresenärerna får sina resor betalda. Men det är icke bevisat alt deltaressätt är det dyraste. Tvärtom kan det , för att inte säga oftast,vara så att resa med flyg blir billigare än med andra kommunikationer. Dentidsbesparing som blir följden uppväger i de flesta fall natt- ochdagtraktamenten, för alt inle lala om vunnen arbetstid. är kanske med den här frågan som med kostnadsberäkningarna iflygplatsfrågan - att man tar med det som talar för den uppfattning man driver.Skall man uppnå objektivitet, måste ju hänsyn tas till samtliga kostnader. Låtmig , herr talman, peka på andel av starter och landningarsamt passagerare på de statliga flygplatserna i landet. Del ärintressant att konstatera att av 610 000 starter och landningar i landet under1976 skedde närmare 200 000 i . Dessa uppgifter har tidigare lämnatsfrån den här talarstolen, fast då i procentandelar. Av 6,4 miljonerpassagerare var det närmare 4 miljoner som reste till eller frånStockholm. Med dessa siffror som bakgrund delar jag fullt ut kommunikationsministernsmening när han hävdar att flygplatsfrågan i inte enbart ären lokal fråga utan en fråga av nationellt intresse. Skullereservanterna vinna gehör för sin åsikt i Brommafrågan, kommer ett beslut i denriktningen att få svåra återverkningar i stora delar av vårt land,återverkningar även i de landsändar varifrån vissa reservanter kommer. Som jagredan tidigare sagt är det förvånansvärt om frågan skulle få rent partipolitiskkaraktär. Att det finns vissa ledamöter - med framför allt nära anknytning tillStockholmsregionen - som kan känna sig bundna till tidigare agerande må varaföriåiligt. De regionalpolitiska intressena måste ju in i bilden. Propositionenoch ulskollsskrivningen har enligt mitt förmenande utformats så, att all möjlighänsyn tagits såväl lill befolkningen i och dess närhet som tillflyglrafikan-terna. Ett bibehållande av med beaktande av de krav påmiljön och på minskat buller som ulskollsskrivningen tillgodosett borde varamöjligt. Menefter det att socialdemokraternas ledamöter i trafikutskottet presenterat sinmotion nr 102 stod del klart all målet är att lägga ned . Eftersom man iSigtuna kommuns byggnadsnämnd redan har haft att ta ställning tilldispensansökningar för byggnation i närheten av får vihoppas att man blir ytterst restriktiv vid beviljandet av dylika ansökningar.Annars kan del befaras att vi inom ett eller annat årtionde måste flytta flygetfrån också. Den möjligheten har kanske inte reservanterna i utskotteträknat med. Jag yrkar bifall till trafikutskollels hemställan och avslag påreservationen. SVENMELLQVIST (s) kort genmäle: har försökt göra gällande attvi spelar ett spel under täcket. Vilär ha fört ett resonemang i utskottet som var av den karaktären att vi skullevilja förhala hela frågans behandling i utskottet och att vår skrivning var ettförsök alt inle i klartext lägga fram den principiella synpunkt vi förfäktar,nämligen all skulle läggas ner. Jag vet inle var herrRejdnell har fått allt det här ifrån. Vistartade myckel mjukt i ulskotlet. Vi undersökte hur långt vi skulle kunna fåell samförstånd, men detta samförstånd uteblev helt. Ni höll ju fast vid vadpropositionen innebar, och vi har haft vår uppfattning att Brommabör inte få fortsätta som flygplats. Det har vi inte gjort något avkall på. Jag begriper mig alltsåinte på propåer i sammanhanget. Delkanske kan förklaras av att han är relativt ny i utskottet, och ny i riksdagenoch alltså inle känner till den praxis som tillämpas här. Men i principen harjag stått fast, och jag började med alt Flygplatsfrågani Stockholmsregio -nen erinra om vad vi saderedan 1975 och tidigare. Kanske har, som man brukar säga, fåttdelta något om bakfoten. ERICREJDNELL (fp) kort genmäle: Trafikutskotlels ordförande frågar var jag har fått uppfattningenifrån. Den här uppfattningen har Jag fåll såsom idog lyssnare vid väggen itrafikutskottet under den behandling som har varit. Jag har också vid någotsammanträde haft tillfälle att sitta vid bordet och få la del i deförhandlingar som har förevarit. Jag har faktiskt fått den uppfattningen - ävenom delta kanske är så vanligt att man inle borde ha reagerat - all man harförespeglat möjligheter att nå så långt som till sammanskrivningar men sedan isista stund har backat ur för att man har velat ta hela paketet, som del helte,och därmed kunde man icke nå den lösningen. Detär beklagligt att så icke kunde ske. Jag hoppas att jag kanske kan fålitet mer vana vid all bälire tolka hur tongångarna går i utskottet. Låt mig börja med att konstatera att varken propositionen ellerutskollsmajoritelens förslag innebär något definitivt ställningstagande lillBrommas framlid. när man har lyssnat lill den här debatten har man fållintrycket att utskottet ville slå fast all inrikesflygel i framliden skallfinnas på , men så är alltså inle fallet. Däremot är det hell uppenbartför var och en som läser både propositionen och utskottsmajoriletens skrivningall målsättningen är alt skall fungera som inrikesflygplats. Imotionen 101, som Jag och några kamrater från och Stockholmskommun har skrivit under, går vi inle emot propositionen eftersom den inleinnehåller något förslag som vi inte kan acceptera. Men vi har ändå lagtmotionen, därför att vi upplever att propositionen i sina skrivningar tar litetväl lätt på de miljöproblem som är förenade med flygtrafiken på . Vi harockså upplevt alt det beslutsunderlag som redovisas i propositionen på mångapunkter är bristfälligt. Vad som särskilt, enligt vår bedömning, har varitallvarligt är att , och planverket istora avsnitt underkänner de miljömässiga bedömningar som har gjorts och somligger till underiag för propositionens förslag. Vi såg också anledning attifrågasätta realismen i de prognoser om inrikesfiygels utveckling som redovisasi propositionen, även om föredragande statsrådet inte tar ställning till dessaprognoser. Vifann alltså all det fanns behov av all göra en del klara ställnings-lagandenfrån sida när del gäller framlid. Ett sådantställningstagande var att en återflyttning av linjeflyget lill ellerinvesteringar som syftar till en sådan återflyttning inte får ske ulan attfärdiga och realistiska lösningar för miljö- och säkerhetsproblemen redovisas. Viville också ha en ny utredning om bullerproblemen i samband med ett framtidaBrommaflyg och att man i den utredningen också skulle anlita statensnaturvårdsverks expertis, vilket inte har gjorts tidigare. Viansåg del också önskvärt med en ny utredning om de ekonomiska förutsättningarnaför olika nygplalsallernativ, där man gjorde alternativa bedömningar ominrikesflygets utveckling. Dessutomville vi klart slå fast att en framlida lösning av regionens flygplatsfrågormåste ske i fullt samförstånd med och länslandsting. Viunderströk slutligen vikten av en alternativ planering, så alt man hademöjligheter att lösa flygplatsfrågan även om vi inte skulle kunnaanvända . Utskottethar delvis instämt i de synpunkter vi har anfört i motionen, och utskottet harockså understrukit de uttalanden som gjorts i propositionen när del gällermiljöfrågorna och vikten av alt komma överens med ochStockholms läns landsting. Jag finner de markeringar som gjorts av utskottetmyckel tillfredsställande, men måste jag konstalera all det knappastär tillräckligt. Utskottet har nämligen inte gjort den klara markering som vifann önskvärd när del gällde all man inte skulle tillåtas gå in med en massapengar i förrän man löst problemen kring miljöfrågorna. Utskottet harinle heller velat gå med på de kompletterande utredningar som vi föreslog, ävenom man kanske kan tolka det utskottet säger om viss komplettering avbeslutsunderlaget så att vi kanske kan få ytterligare fakta när det gällermiljöfrågor, prognoser och sådana saker. Jagvill mot den här bakgrunden yrka bifall lill motionen 101. Om denna motion inlevinner kammarens stöd, vilket Ju kan länkas, kommer jag all i stället stödjaulskottsmajoritetens förslag. Allgöra som reservanterna och kasta ut barnet med badvattnet tycker jag är litetväl häftigt. Reservanterna vill nämligen ha ett definitivt ställningstagandetill framtid här . Därmed går de, såvitt jag kan bedöma, betydligtlängre än de boende kring flygplatsen vill. Jagvill i del sammanhanget åberopa två brev som säkert fler än Jag har fått la delav. Det ena brevet är från . Det brevet börjarså här: "u p a har stött och stöderfortfarande åsikten all skall behållas för flygtrafik." vill med sitt brev är alt "uttalar alt allt linjeflygi förs över lill i överensstämmelse med de beslutsom nu gäller och i vart fall ." Detta är alltså ienlighet med vad som föreslås i propositionen. Detandra kravet föreningen ställer är all "uttalar att om-ochtillbyggnad av flygfält får ske först när plan med godtagbar bullernivå förBrommaområdel bevisligen finns i trafik." således i enlighet med vadvi har föreslagit i vår motion. I detta brev finns delinte någonslans något krav på att man skall ta ställning för allframlid i fråga om nedläggning. Jaghar också ett annat brev framför mig. Det är undertecknat av , , ,, och Flysta Villaägareförening.Deras krav är all all jellrafik flyttas till , vilket alltså äri enlighet med propositionens förslag, och alt en ombyggnad av flygplatsen intepåbörjas förrän del finns för linjeflyg lämpliga flygplan som uppfyller specificeradekrav vad gäller buller och avgaser. "Självklart bör dessa krav fastställasav hälsovårdsmyndighet", säger man. Del sista kravet innebär naturligtvisomvänt att när dessa villkor är uppfyllda accepterar dessa villaägareföreningaren fortsalt inrikestrafik på . Dessasex villaägareföreningar representerar enligt uppgift ungefär 15 000 boende iBrommaområdet. Del är rimligen en ganska stor majoritet av de här berörda. Näralltså inte de boende kring vill att vi skall ta definitivställning lill nedläggning utan vill uppställa vissa villkor kanockså, tycker jag, med gott samvete nöja sig med att ställa dessavillkor. De finns redan i propositionen och i ulskottsmajoritetens förslag. Deställs på ett klarare och entydigare sätt i den motion jag just har yrkatbifall till. Attnu ta ställning för på det sätt som reservanterna föreslår och somförutsätter alt flygteknikens utveckling skall upphöra är däremothelt orimligt. Jag yrkar alltså avslag på reservationen. I detta anförandeinstämde (). När vi har att ta ställning lill flygverksamheten iStockholmsområdet, måste man trots vad kommunikationsministern och en del andrahävdat tyvärr konstatera att förslaget är oklart på många punkter. Ingen tordekunna vela vad beslutet kommer att innebära om vi följer utskottets förslag.Del finns alltför mycket av "om", "men", "kanske"eller "troligt"! Samtidigtsom del sägs i både propositionen och ulskottsbetänkandet alt fiygplatsbör behållas för kombinerat inrikes- och allmänflyg, hänvisar man tillöverläggningar med och . Menhuvudsyftet med dessa överläggningar skall enligt.propositionen vara att idetalj klarlägga förutsättningarna för linjelrafik på ! Närvi redan nu har kännedom om kommuns och landstings inställning iden här frågan, är det litet märkligt att regeringen fäster så storaförhoppningar vid dessa förhandlingar. Genom det föreslagna beslutet här i daghoppas tydligen kommunikationsministern få ett ökat tryck på förhandlarna! Jagkunde inte låta bli att lägga märke lill kommunikationsministerns uttalande atthan tror på förnuftet även hos slockholmspolitikerna.Menar kommunikationsministern då förnuftet i deras remissvar eller att deskall visa annat förnuft vid överläggningarna? Om överläggningarna verkligenskall vara förutsättningslösa, vilket Jag tycker skulle vara det rikliga, såborde resultatet ytterst vara beroende av hur förhandlingarna med landstingetoch kommunen går. Och de har Ju redan deklarerat sin inställning! Enannan sak som förvånar en, när man läser propositionen, är att det föreslås enomfattande utökning av flygtrafiken i vårt land utan all den sätts in i deltrafikpolitiska sammanhanget. Utredaren förutspår en väldig utökning avinrikesflygel, då han redogör för att antalet flygpassagerare till och frånStockholmsområdet kommer all öka från nuvarande 1,8 miljoner till 9 miljonerpassagerare . Eftersom vi inte kan se fram emot någon större folkökning,måste väl förklaringen vara att lågresenärerna i stor utsträckning förväntas gåöver från järnväg lill flyg. Mendetta kommer väl, herr talman, alt innebära att ännu fler låglinjer måsteläggas ner och att turtätheten på t. ex. fjärrlåg försämras. Det innebärkanske slutet för de snabbtåg som har satts in på vissa sträckor, t. ex.lill , osv. Är del inle en alltför stor risk vi tar om viprioriterar dem som har råd all flyga och därigenom gör vissa tidsvinsterframför alla de andra som även i fortsättningen måste åka tåg, men då troligenunder sämre kommunikalionsvillkor? Borde vi inte i stället sälta in flersnabbgående låg på sträckor från ? Dethär säger Jag inte för att polemisera mot eller , menulan att ringakta flygets betydelse frågar jag mig om den väldiga expansion avinrikesflygel som utredaren tycks tro på kan ingå i regeringensenergisparprogram. Har vi i framliden verkligen råd med och möjligheter attimportera all den energi som går åt för att trafikera framför allt dessakortare flyglinjer? Borde vi inle i stället salsa på energisnålaretransportmedel? Själva järnvägsanläggningarna har vi ju redan till stora delaroch snabbheten och lurtätheten bör kunna utvecklas ytterligare. Jag vill i dethär sammanhanget erinra om vad säger i sill remissvar överIngvar utredning, nämligen all utbyggnaden och utökningen avflygtrafiken borde sällas in i sitt samhällsekonomiska sammanhang, vilketverket tydligen ej anser har skett. Motden här bakgrunden vill Jag, ulan att på nytt dra i gång diskussionen, sägaall även jag är tveksam lill om man nu skall ta ställning lill om vi behövertvå storflygplatser i Slorstockholmsområdet - eftersom enligtutredningen f n. har överkapacitet och kan utökas ytterligare genom utbyggnadav en tredje bana. Efter vad jag har läst i propositionen kan det, enligtIngvar , vara aktuellt med två stör-flygplatser först mellan åren 1995och 2010. Del dröjer alltså omkring ! Men här verkar det som om kommunikationsministernstödde sig på något annat citat. Utskottetoch regeringen säger alt frågan om flygplats i är ettriksintresse. Delta har heller ingen förnekat, men Flygplatsfrågani Stockholmsregio -nen