prot · G10912 · 1977-12-31 00:00:00 — Hurfelaktig doktrinen om företagens självläkande krafter och sociala ansvar ärvisar sig . Elt sådani ansvar har inte storfinansen. Bakom dessmanipulerande och strukturrationaliseringar ligger ell vinsiiänkande,produktionsfilosofin hos den lilla bestämmande kretsen av aktieägare. Det är desom spelar med lusenials människors framlida utkomstmöjligheter. Hoforsär helt beroende av SKF, som svarar för 60 96 av sysselsättningen och avindustrisysselsältningen i kommunen, och uisätls för ell ytterst brutalt spelav storfinansen. De båda stålutredningar som framlagts spelar, efter vad jagkan förslå, med i della spel. Dennu aviserade nedläggningen av lackjärnsproduktionen i , med minus 350arbetstillfällen som resultat, är inle betingad av den s. k. lågkonjunkturen.Den sker i första hand för att SKF ytterligare skall 5 protokoll 1977/78:11-14 Omåtgärder för att garantera sysselsättningen i kunna öka sina vinster.Dessuiom, herr industriminister; Enligt vissa uppgifter som jag har fått skallman köpa lackjärn från NJA lill vad som i betydande utsträckning är ellunderpris. Om della är rikiigl, skall man alliså med skallemedel åsamkalusentals människor i stora problem. Vill industriministern kommenteraden här uppgiften, så är jag lacksam. Jaghar inga illusioner om all regeringen eller industriministern kommer atl vidlaålgärder som på kort och lång sikl löser problemen inom stålindustrin, nämligenell hell förstatligande med hög grad av förädling, forskning och ulveckling.Men mot bakgrund av vad jag har sagt om nedläggningen av lackjärnsproduktioneni vill jag fråga indusiriminisiern: Vilka möjligheter har regeringen alt förhindra dennu aviserade nedläggningen av lackjärnsproduktionen i ? Om trots allt en nedläggning kommer lill stånd iHofors, kan då lämna en klar garanti lill människorna där, all i såfall skall försl en ersättningsindustri finnas lill hands? lalar om atl utvecklingen visar atl del är felaktigt allställa kravet på förelagen all de skall uppfylla sitt sociala ansvar. Jag villsäga lill Berlil Måbrink alt vi har väl aldrig varil inne i ell skede försvensk indusiri där del har varit mer befogal all ställa krav på socialt ansvarhos förelagen. Och förelagen har - del visar ju med all önskvärd tydlighet de delårsbokslulsom vi nu lar del av - gjort slora insaiser för all uppfylla della socialaansvar. Men förelagen kan rimligen inte gä längre än vad balansräkningentillåter för att uppfylla del sociala ansvaret. Sedan är det samhällel sommåsle inskrida för all säkra sysselsällningen. Jagvill, som Berlil Måbrink säkert kan förslå, inle ge mig in på all kommenieraenskilda förelags affärsrelaiioner och koniakler; jag känner f ö. inle lillnärmare detaljer i den fråga som Berlil Måbrink här lar upp. Låimig lill sisl säga all när del gäller slrukiurella förändringar isiål-induslrin är vi ju beredda alt vidta mycket långtgående ålgärder ochstödja de strukturella förändringarna med finansiella resurser. I själva verkeiär del ett mycket ambitiöst induslripoliliskl program som f n. utvecklas inomhandelsslålsekiorn och också inom spe-cialsiålseklorn. Del vittnarom del ansvar som regeringen känner i detta sammanhang för all vara med ochpåverka ulvecklingen i en socialt acceptabel riktning. BERTILMÅBRINK (vpk): Försl vill jag bara konstatera all industriministern inle lämnar någrakonkrela svar på mina frågor som kan lillfredsslälla människorna i . Altdöma av slålutredningarna och av den politik somhar skisserats kommer del som utredningarna gäller,1980-lalet, inle bara i utan i över huvud taget, där 60 000människor direkt eller indirekt är beroende just av stålindustrin, inle altske någon sysselsättningsökning, herr industriminister, ulan tvärtom enyllerligare minskning. Del blir, vad jag kan förslå, resultatet av denslålpoliiik som ni nu skisserar. Del är också de slutsatser som länsstyrelsenhar dragit i sitt remissvar lill de här utredningarna. Man kan ställa krav påföretagen - ja visst! Men vad har de kraven resulterat i, herrindustriminister? De har ju bara resulterat i en fortsatt nedläggning och i allmänniskor kasials ul i arbelslöshel. Då menar inle bara jag och milt parti ulanflera andra alt staten måste gå in konkret och ta över ansvaret, ta överstålindustrin för att på så sätt kunna bedriva en planering som på lång siklockså tryggar utkomstmöjligheterna för människorna i de här orterna. Omden fortsatta verksamheten vid Överläggningenvar härmed sluiad. §13 Om den fortsatta verksamheten vid Industriministern erhöll ordet för altbesvara () den 5 okiober anmälda fråga, 1977/78:36, ochanförde: har frågal mig vad regeringen avser atl göra för attbistå Uddcomb i den besvärliga situation företagel i viss mån oförskyllt hamnati och vilka planer regeringen har för Uddcombs fortsatta verksamhet. Personalenvid Uddcomb uppvaktade förutvarande industriministern så sent som ,Del framgick då all förelagel för all kunna överleva med nuvarande inriktningmåsle avsälla huvuddelen av sin produktion pä export. Konkurrensen mellanförelag med Uddcombs produktionsinriktning liksom den återhållsamhet som man imånga länder har visal i fråga om utbyggnad av kärnkraften försvårar expon. Allkomplettera med annan produktion har visat sig vara förenat med slora problem.Svårighelerna inom Uddcomb har leii lill all en del av förelagels anslällda isepiember 1977 varslals om uppsägning. Del är givelvis myckel svårl all under nuvarandekonjunklurförhål-landen finna en produkiion som är lämplig för alt ersälla den nuvarandevid Uddcomb. , som är moderförelag lill Uddcomb, prövarmöjligheierna all finna allernaliv verksamhel. Jag lackarindustriministern för svarel. Delkan synas lilel tjatigt med upprepade frågor och interpellationer omarbelsmarknaden i och , men vi får finna oss i del så längeförhållandena bara blir sämre och sämre och oiryggheten växer. Omden fortsatta verksamheten vid Vihar vant oss vid atl betrakta arbele och ell vissl mall av irygghelsom en rällighel och någonling naiurligl som samhällel skall svara för. Nuplölsligl får vi uppleva all tryggheten långt ifrån är något naluriigt och allsingen rällighel. Allloftare får tidningarna anledning au skriva om varsel om företagsnedläggningar,avskedanden och permilieringar. Osäkerheten griper omkring sig, och medborgarnafordrar konkrela besked från regeringen hur del skall bli och vad man tänkergöra för all åstadkomma någol av del idealsamhälle som skulle bli verklighelnär fick en borgerlig regering. Vad länker man göra för all uppfyllanågol av del som utlovades i valrörelsen? Denmest akuta krisen i min hemkommun f. n. är del svåra lägel för Uddcomb - delförelag som varslal om uppsägning för 164 anslällda. Del är iroligtvis inleslut med delta. Kommer inga order in och görs ingenting konkret på ordersidankommer nästa varsel om förmodligen ännu större nedskärningar redan en bil inpå . Den första order som företagel fåll fick man för någonmånad sedan, etl arbele för ungefär tio årsarbetare och det lill enarbetsstyrka på 750 man. Dethär gäller nu inte endasi några hundra arbetstillfällen på Uddcomb. Del gällerframliden för en slor och riklig satsning på en viklig industrigren i . Sansadebedömare är nu övertygade om all kärnkraften och därmed kärnkraftsindustrinkommer i gång igen . Den kommer förmodligen inle atlvara beständig och kanske inte ens långvarig, men nog har man anledning all energikällan kärnkraft kommer all vara den vi har alt lita till detnärmaste decenniet och kanske ännu längre. Blirutvecklingen den här, vilket är troligt, är del nödvändigt alt vi har vårmoderna produktionsapparat på området i takt. inte lill nu all Uddcomb får meningsfulla arbelsuppgifier slår vi sönder devikligasie delarna av produktionsapparaten. Redan nu har en stor del av deskickligaste teknikerna och svetsarna slutat i företaget på grund avosäkerheten där. Ännu tror jag all silualionen är reparerbar, men forlsälierdel på samma vis ell tag lill blir framliden verkligen osäker. Deslora och fina maskiner som företaget investerat i är vikliga förpro-duklionen, men ännu vikligare för en framgångsrik framlid är all hålla denmycket duktiga arbetar- och tjänstemannasiaben någol så när intakt. Klarar viinte det är nedläggning nära förestående. Delsvar som industriministern har lämnal andas verkligen ingen optimism införframliden, och jag är ledsen om min fråga här kommer all föranleda ännustörre osäkerhet på Uddcomb. Dehär svårigheterna som vi blivit serverade här känner vi lill, mensvårigheter är till för atl övervinnas, och den tanken är man besjälad av påUddcomb och i kommun f n. Jag vel alt facket ochkommunen tillsammans i två brev nu begärt atl få tala medindustriministern om de här problemen, och man väntar förväntansfullt påpositivt besked. Kanhända detta eventuella samtal kan öka optimismen även påindustridepartementet. Kanverkligen inie industriministern ge elt klarare besked om hur regeringenlänker sig framliden för Uddcomb? Del framgår av mill svar lill alt man inom Statsföretagöverväger möjligheterna lill alternativ produktion. Men vel likabra som jag hur lillgången på ny sysselsällning och på ökad produkiion inom denhär sektorn är inte bara i ulan även internationellt. Vad som hardrabbat Uddcomb är inle minst en stagnation i orderingången från västtyskindustri, och de har vi inga möjligheter all påverka. VadStatsföretag gör är alltså att man undersöker möjligheterna all lill Uddcombförlägga alternativ produktion. De undersökningarna pågår, och så länge de finns det ingen anledning alt närmare kommeniera de eventuella projekt somkan bli aktuella i senare sammanhang. RALFLINDSTRÖM (s): Visst finns det anledning atl diskutera och försöka hjälpa lill här. Denämnda undersökningarna har Statsförelag arbetat med . har ändåi stor enighet tagit ell beslut om Uddcomb. Den nya regeringen har, genom gått ifrån det lidigare riksdagsbeslutet om 13 kärnkraftsaggregal, slälliUddcomb i en ännu svårare ställning. De tyska orderna svarar irols alll förhuvudproduklionen på Uddcomb. Jag skulle tro all åtminstone 70 96 av orderna ärtyska. Man kan inte bara skylla på det. Orderstocken skulle kanske varabetydligt större om man inte i ändrat politiken när det gäller kärnkraflsindusirinså otroligt. Den ändrade inriktningen är väl en orsak lill den dåliga orderingången. Vihar medverkat lill atl omkring 150 familjer flyttat från ner tillKarlskrona. Vi var eniga om det allihop. Vi har mycket stor skyldighet all selill all det verkligen sker någonting där, att vi inte får en katastrof Överläggningenvar härmed slutad. § 14 Om åtgärderför att effektivisera SocialministernRUNE erhöll ordet föratt besvara Äow-nie () den 11okiober anmälda fråga, 1977/78:57, och anförde: har frågal vilka ålgärder jag ämnar vidta för atteffektivisera . Sedan komlill har samhällsutvecklingen i många hän- seenden ändratförulsällningarna för slyrelsens verksamhel. Enligl min mening bör engenomgripande översyn och precisering av slyrelsens långsikliga mål,organisation och arbetsformer ske. Därvid bör slyrelsens såväl cenirala somregionala organisaiion ses över. Genombeslul uppdrog Kungl. Maj:l åt all se överslyrelsens arbelsuppgifier och organisaiion. Ulredningen är en iniernverksulredning och pågår under en ledningsgrupp med före-Irädare försocialsiyrelsen, statskontoret och berörda personalorganisationer. Tillledningsgruppen är knuten en referensgrupp med representanter för bl. a.Kommunförbundet, , , och /SR. Socialstyrelsenhar successivt redovisal förslag om delegalion eller förenklad handläggning avvissa ärenden. En del av dessa förslag kan genomföras av socialsiyrelsen isamråd med andra berörda myndigheter. Ivissa fall krävs beslul av regering och riksdag. Några sådana beslul har redanfallais. Enligtbeslut av regeringen skall senasl den 16januari 1978 avge slutrapport över utredningsuppdraget till . Vidarevill jag framhålla att framtida arbetsuppgifter ochorganisation i betydande grad kommer att påverkas av statsmakternasställningstaganden till bl. a. socialutredningens och hälso- och sjukvårdsutredningensförslag. De nämnda utredningarna, som är parlamentariskt sammansatta, behandlarvar sin del av slyrelsens båda ansvarsområden och lar bl. a. uppansvarsfördelningen mellan staten och vårdhuvudmännen, dvs. Socialuiredningen remissbehandlas f n. fram lill den I februari 1978.Hälso- och sjukvårdsulredningen beräknas vara klar lill . Vidarekan överväganden i an-slulning lill förslag från bl. a. ulredningen omkommunernas ekonomi komma all påverka socialslyrelsens verksamhel. Vissahuvudmannaskapsfrågor, som berör socialslyrelsens verksamhet, kommer också allprövas särskill . Förslagenfrån nämnda uiredningar kommer all ulgöra den principiella uigängspunkien förfortsatta överväganden om styrelsens arbetsuppgifter och organisation. Jagutesluter inle atl en särskild ulredning kan behöva tillsättas för alt pågrundval av dessa förslag göra en samlad organisatorisk översyn av slyrelsensverksamhet. Målet för en sådan översyn bör i enlighet med regeringsförklaringenvara atl så långt som möjligl minska byråkratin och centralstyrningen på detlaområde liksom på andra områden. Jag tackarsocialministern för svaret. Minfråga lill socialministern har föranleils av del reportage i tidningen därsocialstyrelsen granskades. En 18 sidor lång läsning ger ell beklämmandeintryck av hur en av våra viktigaste myndigheter fungerar. Reportaget är enbeskrivning av hur en "lypisk svensk byråkrati" ser ul. a. påpekanden om många kostnadskrävande interna uiredningar, somför del mesta läggs lill handlingarna, ell svårbegripligt språk, en loppslyrdhierarki, konkurrens- och revirlänkande byråer emellan, prestige- ochmaklslrider ämbelsmännen emellan, ojämn arbetsfördelning, osedvanligt högsjukfrånvaro, vantrivsel bland ijänsle-männen m. m. Bildenav all socialsiyrelsen inle fungerar lillfredsslällande bekräftas av anslälldaoch folk som har konlaki med myndighelen i sill jobb men kan också bekräftas avenskilda personer. Granskningen inleddes efter del allsocialsiyrelsen bildals genom sammanslagning av dåvarandesocialstyrelsen, medicinalstyrelsen och medicinalstyrelsenssjukvårdsberedskapsnämnd. Granskningen var klar . Viden hastig genomgång av den rapporten kan man konstatera atl bilden inle skiljersig nämnvärt från den man får av reportaget i tidningen . Fungerande enheteroch resullal omnämns på båda ställena, men det är kritiken vi måsle ta fastapå. Vadgäller projekt och utredningar kritiserar tidningen den verksamheten föralt den inle har någol mål och därtill koslar onödiga miljoner.Riksrevisionsverkels rapport bekräftar detla. Det står i den: "Ansvarsförhållandenaför projektverksamheten synes vara något oklara. Planering och styrningav socialslyrelsens projekt tycks i många fall vara otillräckliga. Projektentenderar all dra ul ." Som orsak härtill uppges i rapporten allpersonerna i projekten är uppknutna på många olika håll och atl del är svårlall få sammanträden lill stånd. Det centraliserade beslutsfattandet isocialstyrelsen hämmar också projektverksamheten. Mankan räkna upp myckel mer som är dåligl eftersom aren bekräftelse på attsocialstyrelsen inte fungerar. Socialministernhar nu antytt all del kan bli nödvändigl med en översyn av den organisatoriskaverksamheten. Men jag anser all en översyn är så nödvändig all vi måsie fåbekräftat all den kommer till stånd redan nu för all skall kunna lasill poliliska ansvar för de medel som under kommande budgetår skall tilldelassocialstyrelsen. Jag har redovisal att socialstyrelsenhar fått i uppdrag all senasl lämna rapport omutredningsuppdraget. Därför flnner jag ingen anledning att säga all numåsie vi lillsälla en ny ulredning. Vi bör avvakla deii rapport som kommer omungefär . Översynsulredningen tillkom som ett resullal av riksrevisionsverkelsrapport och har arbetat ända . ömåtgärder mot marknadsföring av mjölkersättningsmedel för spädbarn i ringar har skett isocialstyrelsen, men tydligen är del inte fråga om några siörre förändringar,eftersom reportaget i tidningen stämmer rätt väl överens medriksrevisionsverkels rapport. Därför lycker jag alt del är viktigt all vi nutar ett politiskt ansvar för de brisler som förekommer på . Jagvill gärna ha besked från socialministern om detla politiska ansvar kommer atttas. har fåll eil besked och får nöja sig med del. Överläggningenvar härmed sluiad. § 15 Om åtgärdermot marknadsföring av mjölkersättningsmedel för spädbarn i Slalsrådel erhöll ordel för aubesvara (vpk) den 7 okiober anmälda fråga, 1977/78:48, och anförde: har - mol bakgrund av den senasle tidens deball ommarknadsföring av mjölkersäitningsmedel för spädbarn i - frågal om jagkommer alt i olika internationella organ, exempelvis WHO, arbeta för atl dennaverksamhel från livsmedelsbolagens sida sloppas. VidVärldshälsovårdsorganisalionens (WHO) 30;e generalförsamling i maj 1977utgjorde näringsfrågan etl huvudämne. Sålunda var "Värdet av nationell ochinternationell födoämnes- och näringspolitik för hälsoutvecklingen" tematför de tekniska diskussioner som hölls vid mötet. Svenska experter dellogmyckel aktivt i dessa diskussioner och vid utformningen av rapporten över detekniska diskussionerna. På svenskl inilialiv logs därefter näringsfrågan upppå generalförsamlingens föredragningslista för fortsatt diskussion ochformellt beslut. Generalförsamlingen antog en resolution som bl. a. uppmanaderegeringarna all prioritera födoämnes- och näringsproblemen i derashälsovårdsprogram. Vidare uppdrog generalförsamlingen ål WHO:s generaldirektörall vidla de ytterligare åtgärder som behövs för alt förslärka WHO;snäringsprogram, så att organisationen kan medverka vid ulveckling ochgenomförande av nationell och internationell födoämnes- och näringspolitik. Igeneraldirektörens uppdrag ingår bl. a. atl identifiera problemområden och attkartlägga riskgrupper när del gäller alt skydda mödrars och barns hälsa. Idebatlen underslröks i della sammanhang från svensk sida amningens belydelse. Ävenför egen del log jag upp näringsfrågorna i mitl lal inför generalförsamlingen.Jag framhöll bl. a. viklen av att verksamheten inom näringsområdet integrerasmed den lokala hälso- och sjukvården. Jag vill här också nämnaatt regeringen anvisade 4,5 lill WHO:snulrilionsprogram för ivåårsperioden /78-1978/79. program uigörs lillslörsla delen av en amnings-sludie, som avses ligga lill grund för praklisklillämpning i inom bl. a. mödra- och barnavården. En viklig uppgiftblir självfallel all molverka olillböriig marknadsföring avbrösimjölksersällningar. Sverigehar också inom FN;s barnfond, , brännmärkt den otillbörligamarknadsföring av induslrilillverkade brösimjölksersällningsme-del somförekommer på olika håll i världen, bl. a. i . Jagkan försäkra all regeringen även i fortsättningen kommer all i olikainternationella organ, bl. WHO, verka för alt befolkningen i olika delar av världenfår en lämplig kost. gäller inie minst spädbarnen. 1likhet med Inga Lanlz finner jag det oroande all mjölkersäitningsmedel iökande omfallning får ersälla modersmjölken i . Omåtgärder mot marknadsföring av mjölkersättningsmedel för spädbarn i INGA (vpk); Jag ber attfå tacka för svaret. Semperhar tecknat ell avtal med ett turkiskt företag, som heter , om licenstillverkningav bröstmjölksersäitning. exporterar s. k. know-how lill det privatägdaMamsan, som tillverkar mjölkpulvret. Royallyn är 1 96 på lillverkningspriset. För det första har kvinnorna inte råd med den dyra bröstmjölksersätiningenoch blandar därför ut pulvret i för myckel vatten. För del andra är dehygieniska förhållandena urusla med dålig tillgång på vatten, framför allt pårent vatten. För det tredje fär barnen inle de antikroppar som de så välbehöver och som de skulle ha fåll genom modersmjölken. Genom en cynisk ochhänsynslös marknadsföring lurar man kvinnor att tro atl mjölkpulvret är bätlreän deras egen bröstmjölk. Delär dokumenterat att försäljning omfattar pulver med enplanerad kapacitet på det dubbla. Det innebär mer än fem gånger så storkapacitet som man har i , Mamsan uppger självt all man tänker höjautbudet med inte . Marknadsföringen skall ske i många led. Bl.a. skall en fjärdedel av första årels produktion utdelas gratis. Det betyderatt 100 000-tals spädbarn kommer all drabbas. Genom hälsovårdsministerietsförsorg skall pulvret delas ul till fattiga familjer på landel. Det finns bara1 600 pediatriker på 11 miljoner förskolebarn i , och två tredjedelar avbarnläkar-ijänsterna på landet är inte besatta. 60 96 av befolkningen i många andra städer lever i slum och i kåksläder. Exportenav brösimjölksersällning lill den turkiska befolkningen får till följd, när nusilualionen ser ut som den gör, atl spädbarn kommer alt dödas. Detla är etlexempel på hur kapitalistisk vinsthunger exploaterar de mest utsatta ochförsvarslösa människorna. Del mest skrämmande i hela denna affär är attSverige skall exportera sill kunnande inte bara till , ulan till ellliolal andra länder i den fattigaste delen av . Omåtgärder mot marknadsföring av mjölkersättningsmedel för spädbarn i Jaghar frågal vad regeringen tänker vidta för ålgärder för alt sloppa den härolillständiga handeln. I svaret sägs all man från regeringens sida motverkarotillbörlig marknadsföring av brösimjölksersällningar genom den amningsstudiesom har lämnat bidrag till. Men det är inle del jag har frågal om, utandel är ju om regeringen är beredd all sloppa den här handeln medbrösimjölksersällning på ell effeklivi säll. Inga Lanlz och jag är helt överens om amningens fördelar, avpsykologiska, näringsmässiga, immunologiska och hygieniska skäl. Nalurliglvisgäller de skälen alldeles särskilt i . Men får vi integlömma bon all av mödrarna inle kan amma och alt många flera självaundernärda mödrar inte har tillräckligl med mjölk. För deras barn skallnaturligtvis så fullgoda ersättningsmedel som möjligl flnnas. Imill lal inför framhöll jag, som jag nämnde, allverksamheten inom näringsområdel måste integreras med den lokala hälso- ochsjukvården. Jag tror nämligen att mödrar med amningsproblem behöver råd ochstöd från näringskunniga personer, inte nödvändigtvis läkare men personer sommödrarna har förtroende för och som finns i trakten. Den svenska regeringensinställning är helt klar; industritill-verkade brösimjölksersällningar behövs,men utnyttjandet av dem bör befrämjas endasi då mödrarna av någon anledninginle har lillräckligl med modersmjölk. InomWHO liksom inom , , har som jag framhöll olillböriigmarknadsföring av induslrilillverkade brösimjölksersällningar påtalats.Regeringen kommer all fortsätta atl påtala övertramp i della avseende. Jagvill också nämna all del finns regler för marknadsföringen, som har utfärdatsav den internationella handelskammaren. De reglerna ligger bl. a. till grundför den svenska lagen om otillbörlig marknadsföring. Om man anser all ellförelag bryter mot dessa regler, bör man anmäla företagel lillinternationella handelskammaren. INGA (vpk): Det är glädjande all vi är överens om fördelarna med amningen. Men delär inte fråga om atl klara bara de som sade inle kan amma,ulan det är fråga om atl multinationella förelag, däribland , ulvidgarsin marknad och ökar sin vinst på bekostnad av spädbarn, som blir sjuka och döri därför au de ekonomiska förhållandena gör all man där inle kanklara hygienen. Jagskall be alt få kommeniera svarel litet mera. Om man skall "verka för altbefolkningen i olika delar av världen får en lämplig kosl" - del gällerinle minst spädbarnen - borde man la ell rejält inilialiv för alt stoppa dennafarliga hantering. Men det gör man inte. alt regeringen även ifortsättningen kommer atl "verka" för au befolkningen i u-ländernaskall få bra kosl. Men här gäller del spädbarns liv, och jag lycker inte atlman stillatigande skall åse denna hantering. Litet mera krafllag frånregeringens sida vore all vänta. Detsägs också i svaret att inom har "brännmärkt denotillbörliga marknadsföring av induslrilillverkade bröslmjölksersäll-ningsmedelsom förekommer". Men del räcker inte. Handeln är ju i full gång, ochförsäljningen till Turkiel skall öka med 700 96.