prot · G109155 · 1977-12-31 00:00:00 — Utskottetoch regeringen avvisar naluriigtvis också detta krav, därför all det stridermol deras filosofi alt bostaden skall vara en handelsvara precis som alla andraoch betalas därefter. Enligt utskottets mening skulle etl beslul om hyresstoppstrida mot principen "all en sund utveckling på hyresmarknaden bäslfrämjas av alt hyran och andra hyresvillkor fastställs genom förhandlingar ochavtal ulan ingripanden av lagstiftare och myndigheter". Jagvill slälla frågan till representanterna för ulskottet och regeringen: Anser ni au vi har en sund ulveckling på bostads-och hyresmarknaden f n.? Eller vilka konkreia åtgärder föreslår regeringen och ulskottsmajoritelen för 81 6Riksdagens protokoll 1977/78:155-156 Hyresförhandlingslag, m. m. altkomma till rätta med problemen? Naturligtvisär det nödvändigi med omfattande samhälleliga ingripanden och åtaganden. Någotannat är inte möjligt om bostaden skall göras till en social rättighet. Del äri dag inte själ vkosinaderna som i sista hand bestämmer hyrorna. Det skulleinte hyresgästerna orka med. 1 själva verket har vi ett slagsförhandlingsfastslälld maximihyra, dvs. en hyra som molsvarar det högsta manantar hyresgästerna klarar ulan att hell revoltera mot systemet. Självkostnadär f ö. etl politiskt bestämt grepp. Självkostnaden beror ju bl. a. påpolitiskt bestämda förhållanden som låneregler och räntesatser. Vpk menar atlom vi skall garantera en acceptabel hyresnivå så måste vi i långa siycken göraom bostadspolitiken och rensa ul marknads- och spekula-tionsmomenlen. Därförvill vi ha elt politiskt beslul om hyresstopp för en bestämd lid. Underdenna lid skall det vidtas åtgärder som för framliden ger garantier för attbostaden verkligen blir en social rättighet. Hyresstoppetkan givetvis inte ses isolerat. Det ärett kampkrav och en del i enbostadspolitik som innebär all vi bygger mer flerfamiljshus, att vi avskaffarfaslighets- och markspekulation, alt vi avskaffar monopolen belräffandebyggmaterial etc. Vi måste få ner priserna på byggnadsmaterial, vi måste sänkabostadslåneräntan för de allmännyttiga företagen, vi måsie få ränle- ochamorteringsfria lån, bällre bostadsbidrag, rättvisare fördelning avboendekostnader. Vi har föreslagit alt man skall rationaliserafinansieringen med en stallig bostadsbank som förmedlar lån till låg och faslränta. Den låga och fasta räntan spelar f ö. en mycket stor roll. I det systemvi nu har finns del, som sagts, inbyggt årliga höjningar genomminskade räntesubventioner. Med fasl ränta undviker vi delta. Vaddel handlar om är en bostadspolitisk helhetssyn med ingrepp på kapitalets ochvinsternas bekostnad, med samhällsinsatser och ingripanden då del gällerkapital, mark, byggnadsmaterial, byggande, ägande och förvaltning avflerfamiljshus. 1 en sådan politik ingår kravet på hyresstopp som ett förstanödvändigi steg. säger atl han utförligt besvarat motionerna. Han nöjer sig med all,som han säger, hänvisa till utskottets motivering. Men argumentationen blirverkligen inte tyngre av atl man läser upp de tre raderna en gång till.Ulskoitel slösar verkligen inte med argumentationen vare sig i belänkandeleller i anförande här i kammaren. Jag vet inte om det skall uppfattassom en nonchalans eller som ett uttryck fÖr regeringens ochutskotlsmajoritetens initiativlöshet och lomhänthel i de här frågorna. fick visserligen hjälp av , som spädde på med en radtill,att det är fel med hyresstopp därföratt hyrorna egenlligen är ganskaskäliga,som han sade. Då villjag fråga : konkreia åtgärderföreslår ni för alt få lill stånd en annan hyresutveckling? RolfDahlberg tog upp bosladsbidragssystemel och sade att del måsle ses över därföratt del finns en del som på ell oskäligt sätt fått bostadsbidrag. Jag skullevilja be utveckla det litet ytterligare. Del kunde ju bli intressant,men del kanske inte hjälper för regeringens bostadspolitik. förlängningenav resonemang ligger nämligen, tycker jag, hela den syn sommoderaterna - som främsta företrädare för spekulations- och vinstintressena påden här marknaden - alllid gett uttryck för. Och där skiljer sig naturligtvisframför allt vi och , därför att vi betraktar rätlen lill en godbostad som en social rättighet och inte som något som skall avgöras avplånbokens Oocklek. Tillulskottet och regeringen skulle jag vilja ställa frågan: Vilket perspektiv harni när det gäller hyres- och bostadsmarknaden? Vilka konkreta ålgärder tänkerni vidla för alt få stopp på den nuvarande negativa utvecklingen, som är såförödande för hundratusentals hyresgäster här i landel? Hyresförhandlingslag,m. () kortgenmäle: När man lyssnar på kan man nästan tro all han har fåll fallpå fel anförande. Han lalade i huvudsak om bostadspolitiken, och den hade vi juen debatt om för någon vecka sedan. diskuterar vi införande av enhyresförhandlingslag. Då är del ganska onödigt all uppta tid med all diskuterahyresstopp, för att la ell av yrkandena i samband med hyresförhandlingslagen.Jag måsle ställa frågan: Hur kan man få ihop ell yrkande om hyresstoppsamtidigt som vi inför en lag om på vilket sätt organisationerna påhyresmarknaden skall förhandla med varandra om den hyra som skall utgå? Imina inlägg och även i de repliker som förevar mellan ochstatsrådet behandlades förhandlingsklausulen, debitering avförhandlingsersältning, yrkandet om skadestånd endast för fastighetsägarna ochfrågan om retroaktiv hyra. Jag tror atl nästan samtliga vpk:s yrkanden på någolsätt blev föremål för kommentarer. ROLFDAHLBERG (m) kort genmäle: frågade mig vilka åtgärder vi skulle vilja föreslå för atlkomma lill rätta med de höga hyrorna. Jag sade i milt anförande att man intelöser della problem genom atl införa elt totalt hyresstopp. Det skullenaturligtvis få lill följd att bostadsföretagen, i första hand deallmännyttiga, ganska snabbt skulle gå i konkurs, eftersom de ju tar ut dekostnader de har och, som vel, inte drivs med något vinstinstresse.Hyran motsvarar den lolala kostnaden. Del system med bostadsbidrag som finns har diskuterats i den allmänna debalten från olika utgångspunkter. Jaghävdade - och där höll jag med vpk-motionen - atl del är fel någonslans när enperson med heltidsarbete på sin lön inte klarar att betala hyran. Del varkontentan i den mening som jag läste upp ur vpk-motionen. Jagpekade också på alt orsaken är del orimliga skattesystem som vi har. Även omman haren myckel hög bruttoinkomst, räcker det som blir över när skatten ärbetald inte lill för all t. ex. täcka hyreskostnaden. Detla är mitt svar på deav frågor som rörde mig. Hyresförhandlingslag,m. LARSWERNER (vpk) kort genmäle: Till vill jagsäga all det inte är vi från vpk som harbegärl alt frågan om hyresstopp skall behandlas i samband med detta betänkande.Kjell Maltsson har möjligen större infiylande på utskottets arbete än vi frånvpk har. Men sedan Irorjag att inte alls är intresserad av atldiskutera frågan om hyresstopp. Det visar skrivningen i betänkandet och hansanförande här . Vi menar att frågan om hyresstopp är en del avbostadspolitiken. Däremoi kan hyresstopp inte ses isolerat ifrån den polilikeni övrigl. Vi har föreslagit elt beslut om hyresstopp för en bestämd lid för under den tiden skall kunna genomföra åtgärder som skall kunna garanteraatl bostaden blir en social rättighet, somjag sade i milt förra anförande. Vihar räknal upp en hel rad ålgärder som vi menar skall ingå i en sådanbostadspolitik. Jag skall inte räkna upp dem på nytt. Men man måste gå tillgrunden med orsakerna till de verkningar vi har av en bostadspolilik somförts , och där de sociala inslagen blir allt färre. Närjag ställer frågan till om vad han och och regeringenföreslår för alt komma lill rätta med dessa frågor, så säger han attbostadsbidragen måste ses över - det är för många som skojat till sigbostadsbidrag. Men menar verkligen alt detla är genomgående föralla dem som tvingas ha bostadsbidrag för atl klara upp de höga hyrorna?Är delta utmärkande för sysiemel med bostadsbidrag? Sedankommer han dragande med skattesystemet. Men skattesystemet är ju alldelesutmärkt för dem som företräder, speciellt när del gällerskuldränteavdraget, där de som har höga inkomster kan tillgodogöra sig högaskuldränteavdrag och konservera orättvisorna i boendel. Jag har aldrig hörtmoderaterna eller attackera det systemet. AXEL (): Trols all Per mycket utföriigt motiverat och redogiort för densocialdemokratiska synen på detta lagförslag, må del tillåtas mig atl islutändan av debalten anföra några ytterligare hyresreflexioner på vadförslaget innehåller. Idebalten har redogjorts föratt detla förslag föregåtts av en parlamentariskulredning, vars enhälliga betänkande lades fram . a. att hyresvärd skulle kunna tvingas till förhandlingsordningomfattande alla lägenheter i ell hus och medföra primär förhandlingsskyldighetåtminstone i fråga om hyreshöjningar. Belänkandelmottogs positivt av flertalet remissinstanser, bl. a. av de storalöntagarorganisationerna LO och TCO. Det är därför nedslående all ivingaskonslalera atl regeringsförslaget i några viktiga delar överger utredningsförslagetsprinciper. Hyresgästernassituation kommer att försämras om bifaller regeringsförslaget som detligger. Lål mig, herr talman, belysa delta genom atl kort kommentera någradelar av lagförslagel. 1 20 i; talas om denersättning som skall utgå till hyresgästorganisation för har utförligt diskuterats , och statsrådetFriggebo har motiverat sina skrivningar på denna punkt. Men vad som inteberörts så mycket är de överenskommelser som finns. De är inräknade i dekostnadskalkyler som utgör underlag för överenskommelse om hyran, liksomhyresvärdarnas motsvarande kostnader. Det ärden bilen somjag inte hört såmyckel talas om . Föreliggandelagförslag reglerar bara den ena förhandlingspartens ersättning förförhandlingsarbetet - hyresgästernas. Här föreskrivs att kostnaderna inte fåröversliga vad som kan anses skäligt. Skäligheten prövas av hyresnämnden. Parteri tvist om förhandlingsersättning är enligt förslaget då hyresvärden och deenskilda hyresgästerna. Inte den organisalion som skall ha ersättningen.Hyresgästernas organisation får endasl yttranderätt. Deltainnebär alltså att bara den ena av hyresmarknadens parter skall hävdaersättningens skälighet, och del är hyresvärdarna. Del tyckerjag inte ärriktigt. Iniemed elt ord nämns fastighetsägarnas kostnader och skäligheten av dem. Dessakostnader skall alltså utan vidare godtas, medan de belopp som tillfallerhyresgästernas organisation skall redovisas särskilt. Så får t. ex. avgiftenlill fastighetsägarnas organisation i princip vara hur slor som helsl, ulan altmotparten kan göra elt dugg ål detla. Ivalrörelsen - för atl återgå lill 1976 - sades inte minst från folkpartielshåll alt byråkratin skulle avskaffas. 1 det här förslaget finner jag betydandeinslag av en ökad byråkrati. Låt mig ta upp vad som sägs i lagtextens 22 ;;, därman anger en ny princip vid prövning av förhandlingsöverenskommelse. Tillskillnad från vad som gäller skall hyresvärden inte få begära mer än denöverenskomna hyran, även om denna ligger långl under vad som skulle medges viden strikt tillämpning av hyreslagens bruksvärdesregler. Avsikten är att enförhandlingsöverenskommelse alltid skall anses som maximum och ändringar därförbara får ske lill hyresgästens förmån. Det låter ju tryggt och bra, om man ärhyresgäsl. Men konsekvensen av delta blir atl oorganiserade hyresgäster utannågon som helst risk kan föra talan mot överenskommelsen. Detla kan i sin turmedföra en mängd onödiga ärenden - onödiga i den meningen atl de gång på gångkommer att behandlas i hyresnämnderna och hyresnämnderna tvingas konstatera althyran inte är oskälig. Föreliggande lagförslag ägnar mycket stort intresse ål enskildahyresgästers möjligheter att kunna stå uianför hyresgästkollektivet. Del harsagts förut från den här talarstolen atl sammanhållning ger styrka, ochman tycker att en stark hyresgästorganisation också borde ligga i denborgerliga regeringens intresse. Naluriigtvisligger del i regeringens intresse att utifrån sina poliliska värderingar styrasamhällsutvecklingen och även sätta sin prägel på bostadsmarknaden ochhyresmarknaden. Vi harju fått uppleva den nya regeringens politik på andraområden: ekonomi, skatter, näringspolitik. Där har vi funnit all mottot oftaslvaril att förslärka den slarkares ställning på de svagares bekostnad. Jag måslekonslalera alt med del nu föreliggande förslagel kommer man att överföra bilarav den målsättningen också på hyresmarknaden. Hyresförhandlingslag,m. Hyresförhandlingslag,m. Hyresgästernas organisation försvagas på viktigaområden,om lagförslaget vinner kammarens gillande. Därför ber jag, herr lalman,alt få yrka bifall lill de socialdemokratiska reservationer som lögats tillcivilulskottels belänkande nr 32. Under detla anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. (apk): skäl till atl han inte ville gå in på våramotionsyrkanden är ungefär lika snillrika som hans konstaterande atl del i vårtland råder skäliga hyror. Varför finns då en sådan opinion, en sådanmassrörelse mol det som med rätta betraktas som oskäliga hyror? Närdel gäller förslagel till ny förhandlingslag har vi från vårt partis sidamyckel klart och otvetydigt tagit ställning utan några luddiga omskrivningar.För oss är del en lika stor självklarhet atl hyresgäströrelsen skall företrädahyresgästerna vid hyresförhandlingar som all den fackliga rörelsen skallföreträda lönlagarna vid avtalsförhandlingar. Vi har därför klart gått emotförslagel lill ny hyresförhandlingslag. Det finns ju i hyresgästleden enväxande irritation och en förbittring över de våldsamma hyreshöjningarna.Ansvaret faller i första hand på den av regeringen förda ekonomiska politiken,som leder till att spekulationsinlressen får göra sig alll bredare påfaslighels- och hyresmarknaden. Delär också känt att många hyresgäster tycker att den etablerade hyresgäströrelseninte med tillräcklig kraft har försvarat hyresgästernas intressen och gått tillattacker. Sådana yttringar bottnar för det mesta i en vilja att stärkahyresgäströrelsen. Det är delta missnöje som den borgeriiga regeringen nuuppenbarligen försöker utnytOa i syfte atl luckra upp hyresgäslfronlen. Förarbetarpartiet kommunisterna framstår det emellertid som myckel viktigt med enstark hyresgäströrelse som en förutsättning för atl hyresgästernas intressenskall kunna främjas. Regeringens förslag friar på ett myckel oblygt sätt tillde organiserade hyresgästerna och till de privala fastighetsägarna och riktarsig därmed i verkligheten mot den organiserade hyresgäströrelsen. Det står förmig helt klart. Delsom vi har diskuterat är ett av de stora problemen. Vid sidan av desiarka prisstegringarna på livsmedel och andra förnödenheter har vi det senasleårel kunnat notera rekordartade hyreshöjningar. Det är resultatet avbyggämnesmonopolen, den höga räntenivån och spekulationen i mark och bostäder.Bostaden har blivit en handelsvara. Och nya stora hyreshöjningar kan man medall säkerhet förvänta, om det inte vidtas åtgärder av mycket bestämt slag frånstatsmakternas sida. Tillbilden hör nu också den minskade bostadsproduktionen, den tilllagandebostadsbristen och de ökade insatserna för bostadsrättslägenheier osv. Vihar också tagit upp frågan om bruksvärderingen, som jag skall ägna någon minutav den begränsade tiden. Det här visat sig alt den inte är något instrumentför lägre hyror. De kommunala och allmännyttiga bosladsföre-lagen har i slorlsett tvingats existera på de privata fastighetsägarnas och det privatabankkapitalets villkor. I kraft av sill sociala ansvar tvingas de allmännyttigabostadsföretagen ofta atl la på sig koslnader som de privata värdarna kunnatslingra sig undan. I sådana fall har ju bruksvärderingen snarasl visal sig fåhyreshöjande effekter, eftersom privatvärdarna kan kräva hyreshöjningar enbartmed hänvisning lill att de kommunala bostadsförela-garna ivingas la ut högrehyror. Fakiumär att hela sysiemel när det gäller vår bostadspolilik håller på alt klappaihop. får de arbetande lägga om kostvanor och utgifter. Smöret, köttet ochdyrare livsmedel försvinner från arbetarfamiljernas middagsbord. Vi närmar osssiffran en miljon på anlalel arbetare och likställda som inte kan klara sinahyror utan växande statsbidrad. Och ändå kan man stå här i kammaren och sägaatt vi har skäliga hyror. Nugår ju hyreshöjningarna förbi övriga serier i konsumtionsprisindex. Skojet påfastighetsmarknaden slår alla rekord och slopandet av hyresregleringen ochinförandet av marknadshyror där bruksvärdesprincipen gäller har gjortfastigheterna till del mest åtråvärda objektet för spekulanter. Och della draröver kapitalet från induslrin till bostäderna. Deålgärder som vi i moiionen föreslår har jag inte möjlighel att här utveckla,men de är av den karaktären atl de kan och bör genomföras med omedelbar verkanför att mildra de värsta verkningarna av den tilltagande bosladskrisen och denförödande hyresutvecklingen. För all angripa de verkliga orsakerna till de högahyrorna är det nödvändigt att fullfölja mera långtgående åtgärder. Dit hörförstatligande av byggämnesindustrin, kommunalisering av tomtmarken,överförande i ägo av privata flerfamiljshus, statlig tolalfinansieringav bostadsbyggandet och i avvaktan på delta elt hyresstopp. Jag vill sluta med au yrkabifall till moiionen 1367, 1368 och 1944. Hyresförhandlingslag,m. Överläggningen var härmedslulad. Proposilionergavspå bifall till dels utskottets hemställan,dels motionen nr 1944 av , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 32 mom. 1 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1944 av och Hyresförhandlings -lag, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåAlfLövenborg begärde rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av PerBergman m. fi., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan Per begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller civilulskottels hemställan i betänkandet nr 32 mom. 2 röstar ja, den del ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 1 av Per m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstal för ja-propositionen. Då Per Bergmanbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröslning gav följande resultat: Propositionergavspå bifall lill dels ulskoilets hemställan,dels moiionen nr 1946 av . i moisvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärl votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller civilulskottels hemslällan i belänkandet nr 32 mom. 3 röstar ja, den del ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1946 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då ToreClaeson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Proposilionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels reservalionen nr 2 av PerBergman m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan Per begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller civilulskoltets hemställan i betänkandet nr 32 mom. 4 röstar ja, den det ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av Per m. fl. Hyresförhandlings-lag, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstal för ja-proposilionen. Då Per Bergmanbegärde röslräk-ning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resulial: Propositionergavspå bifall til) dels ulskottels hemställan, dels motionen nr 1946 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskoiiets hemslällan i betänkandet nr 32 mom. 5 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil motionen nrl946 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstal för ja-propositionen. Då ToreClaeson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavspå bifall lill dels ulskottels hemställan,dels motionen nr 1368 av , och förklarades den förra proposi- Hyresförhandlingslag,m. tionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller civilutskoiiets hemställan i belänkandet nr 32 mom. 8 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit moiionen nr 1368 av och Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. DåAlfLövenborg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröslning gav följande resultat: Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemslällan, dels moiionen nr 1384 av LarsWerner m. fi., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller civilutskoiiets hemställan i belänkandel nr 32 mom. 9 röslar ja, den det ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallil moiionen nr 1384 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä ToreClaeson begärde rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Proposilionergavs på bifall lill 1 ;o) ulskottels hemställan, 2:o) moiionen nr 281 av LarsWerner m. fl. samt 3:o) moiionen nr 1367 av och imotsvarande del, och förklarades den förstnämnda propositionen vara medövervägande ja besvarad. Då begärde votering upptogs förbestämmande av konlraproposilionen ånyo de båda återstående propositionerna, avvilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalels mening för sig. Ienlighet härmed blev följande voleringsproposilion uppläst och godkänd: Den som vill altkammaren bifaller civilutskoiiets hemställan i belänkandet Nr 155 nr32 mom. 10 röstar ja. den del ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 281 av m. fl. Föiyäiy av hyres-Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens fastishet ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkslälldes voteringmed omröslningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat; Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. §6 Förvärv av hyresfastighet Föredrogs civilulskoltets betänkande 1977/78:33 medanledning av molioner om ändring i lagen (1975:1132) om förvärv avhyresfastighet m. m. Idetta betänkande behandlades motionerna 1977/78:619 av AxelAndersson (s) och (), 1977/78:621 av Per Bergmanm. (s) samt 1977/78:1411av (vpk) och (vpk), vari föreslagils alt somsin mening uttalade atl tillämpningen av lagen (1975:1132) om förvärv avhyresfastighet m. m. borde utökas på sätt som föreslagits i moiionen och hosregeringen hemslällde om förslag till lagändring. 1. alt skulle avslå moiionen1977/78:619, 2. att skulle avslåmotionen 1977/78:621, yrkandel 1, 3. att skulle avslåmotionen 1977/78:621, yrkandel 2, 4. att skulle avslåmotionen 1977/78:1411. Till betänkandet hade fogals elt särskilt yttrandeav Per , , , , , och (samtliga s). OSKARLINDKVIST (s): Frågan som behandlas i civilutskoiiets betänkande nr 33 är inte ny för kammaren.