prot · G109108 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:108 S1 Upplästes följande till kammaren inkomna skrivelse: Undertecknadhemställer härmed atl bli entledigad med utgången av november månad 1978 fränuppdraget att vara justitieombudsman, tillika administrativ chef för riksdagensombudsmannaexpedition. Kammarenbiföll denna hemslällan. Omprövningen av besvär över förslag till ändring av inom Västeråskommun § 2 Omprövningen avbesvär över förslag till ändring av inom Bosiadsminislern erhöll ordel för allbesvara () anmälda fråga. 1977/78:358, ochanförde: har frågat mig när kan förvänta besluli fråga om stadsplanen för m. m., avseende den framlidasträckningen av genom . a. efter uppvaktningar och besök på platsen bedömt del föreligga behovav kompletterande remissmaterial utöver vad som lidigare framkommit i ärendet.Efter samråd med kommunikationsministern har yttrande inhämtats från vägverket.Della yttrande har inkommit. Beredningav ärendet pågår f. n. inom bostads- och kommunikationsdepartementen. Medhänsyn till de svåra avvägningsproblem som ärendet innefattar krävs en ingåendeoch omfattande prövning av detsamma. Detär därför inte möjligt för mig att nu ange den tidpunkt dä ärendet kan varafärdigt för avgörande i regeringen. ROLANDSUNDGREN (s): Jag får tacka bosiadsminislern för svaret, även om jag måsle säga alldet var tråkigt alt jag inte ens kunde få elt besked om tidpunkten när Västeråskommun kan förvänta sig elt svar. Emellertid hoppas jag atl del kommer ganskasnart, eftersom de två stadsplaner som överklagats och som ligger ibostadsdepartementet antogs enhälligt av . planeringssituationen iniebara för Väslerås kommun utan också för organisationer och förelag börjar blimyckel besvärlig. Folkels park har en utbyggnadsplan liggande och Västeråslokaltrafik skall bygga ul. skall bygga ul dagcenirel vidCenlrallasarellel, som ju ligger intill den nuvarande E 18-genomfarten, ochvidare skall en utbyggnad ske av vissa induslrieiableringar och av ettbostadsområde i . nämnde atl ett yttrande från kommit in. 1 december 1977upprättade ju ett PM, där del bl. a. slår alt det väl knappast finnsnågot vägprojekt i värt land som har utretts så grundligt som östra infarten avEuropaväg 18 i Viisterås. har olika alternativ utretts,jämförts och värderats. I samtliga fall har , ochansvariga myndigheter som statens planverk och statens vägverk kommit fram tillatt den genomfartsled som av trafiksäkerhets- och miljöskäl sä väl behövs fårsin bästa lösning, om den byggs i det reservat som finns för den härriksvägen. Nuär ju dragningen av som stadsmotorväg i så gott som helt färdigmed undantag förden sista, mindre delen från Folkets park lill . I 1977års penningvärde har det satsats ca 200 milj. kr. Det återstår nu en mindre delsom totalt kommeratl kosta ca 80 milj. kr., och del är den som för dekringboende är den bästa biten. Medlanke på atl sade all del är svåra avvägningsproblem skulle jagvilja ställa en fråga: Kan över huvud taget se något annatalternativ än Klockartorpsalternalivet? utredningsarbetehar inga ansvariga myndigheter kunnat finna något bättre alternativ. Överläggningenvar härmed slutad. § 3 Om följdernaav mellanölsförbudet SocialministernRUNE erhöll ordet för atl besvara () den 28 marsanmälda fråga, 1977/78:361, och anförde: har frågat mig om jag avser att närmare undersöka ommellanölsförbudet fött de följder för barns och ungdomars alkoholbruk som ennyligen redovisad SIFO-undersökning antyder. Imotiveringen till frågan anges atl en redovisad SIFO-undersökningskulle ha visat att resultatet av mellanölsförbudet har blivit en starkt ökadalkoholkonsumtion bland 12-15-åringar. SlFO:sundersökning har ännu ej publicerats. Endast vissa delresultat har lämnats ulunder hand. Sedanår 1971 genomför riksomfattande undersökningar i syfte altförsöka kartlägga ungdomarnas missbruksvanor, bl. a. avseende alkohol.Undersökningarna omfattar sammanlagt omkring 15 000 elever iårskurserna 6 och 9.1 årets undersökning kommeratl ingå frågor som direktanknyter till mellanölsförbudet. Även om tiden sedan detta infördes är relativtkort torde denna undersökning, som genomförs , komma att ge enviss uppfattning om hur alkoholvanorna bland ungdomarna har påverkats avmellanölsförbudet. Jagkan dessutom nämna alt allmänna arvsfonden på förslag av delegationen försocial forskning har ställt medel till förfogande fören undersökning omeffekterna av mellanölets borttagande. Denna undersökning gäller till väsentligdel olika ungdomsgrupper. Delrapport från undersökningen väntas . Jaganser därför inte alt det nu finns anledning att ta initiativ till någonytterligare undersökning av resultatet av mellanölsförbudet. Jag tackar statsrådet för svaret på min fråga. Anledningen till dennaär mycket riktigt en SIFO-undersökning om följderna av mellanölsförbudet, sompublicerades . Resultatet av denna undersökning gavrubriker i pressen. "Unga dricker mer sprit och vin","Tonåringar dricker mera vin efter mellanölets slut", "De ungasuper mer och mer" - det är tre exempel på sådana rubriksäliningar. Jagskulle kunna citera många liknande rubriker. OmSIFO-undersökningen är korrekt och presentationen riklig, är det naturligtvismyckel allvariiga besked som lämnas. Vi som röstade bort mellanölet gjordedella i första hand för alt skydda barn och ungdom, främst i de lägre åldrarna,från atl böoa använda alkohol. Det var huvudskälet till vårt ställningstagande.Ingen ansvarig politiker kan sitta med armarna i kors och försvara sig med atlhan eller hon var med om att rösta bort mellanölet och att frågan om de ungasalkoholbruk därmed är ointressant. Vi som arbetar i det här huset harfortfarande ett ansvar. Alkoholbruket bland främst de unga bör begränsas sä mycketsom möjligl. Efterden aktuella SIFO-undersökningen harjag träffat många som menat allmellanölsförbudet bevisligen resulterat i ett alkoholpoliliskl fiasko. Jag troratl det är för tidigt all påstå något sådant. Personligen hyser jag tväförhoppningar, nämligen för det första all undersökningsunderlagel måhändaskall visa sig vara för litet och därför osäkert, för det andra alt de ungdomarsom har svarat på intervjufrågorna kan ha överdrivit sina dryckesvanor, dvs.velat skryta med sitt drickande. Men,herr lalman, om SIFO-undersökningen skulle ge en riklig bild av dryckesvanornabland barn och ungdom, är beslutet om mellanölet och dess konsekvenser för dennämnda gruppen elt misslyckande. Därför är det angeläget att regering ochriksdag får klarhet på denna punkt. Socialministernmenar atl årliga undersökningar om ungdomars missbruksvanorär tillräckliga. Jag är faktiskt någol förvånad över socialministernssländpunktslagande härvidlag. Men vi får väl hoppas att utredningarna gerregeringen och främst socialministern besked, så atl man vel var man står medtanke på barns och ungdomars alkoholmissbruk. Jag vet inte vilka förhoppningar hade när vi fattadedella beslul i , men del är i varje fall inte möjligl an så kort lidefter beslutet bilda sig en ordentlig uppfattning om utvecklingen. Framför allltror jag all huvuddelen av de riksdagsledamöter -jag vel inte om FilipFridolfsson skall innefattas i den gruppen - som var med och fattade beslutetom borttagande av mellanölet hade uppfattningen att det gällde atl minskanyrekryteringen till alkoholbruket. Så har jag också sett del - för varje nygrupp som det kan bli förändring för är det positivt. Jaghar större tilltro, , till de undersökningar somskolöverstyrelsen kommer an göra än till de undersökningar som gör påBryggareföreningens uppdrag. Jag kan förstå atl det ligger i Bryggareföreningensintresse att försöka finna grund för all ifrågasätta riksdagensmellanölsbeslui. Dock kan jag inte låta bli atl beklaga atl man har funnit dellämpligt att så snart efter beslutet gä ut och väcka till liv en diskussion somknappast kan tjäna något positivt syfte. Jag förstår inte Bryggareföreningensinitiativ i del fallel, för del är inte dess uppgift all gå ul och undersökaskolungdomars vanor och inte heller att väcka en diskussion som är negativ ochdestruktiv. Att diskussionen är negativ och destruktiv har visat här med de rubriker som vissa tidningar försöker frossa i. Varjeliten förändring i starkölsförbrukningen blir på vissa löpsedlar storarubriker, som jag uppfattar som sensationsmakeri, där man tycks vilja säga:Titta här hur ni egentligen ställde lill det! Mina förhoppningar i samband med mellanölsförbudet var exakt vad jagnämnde i talarstolen, nämligen att man skulle stoppa missbruket bland i förstahand barn- och ungdomsgrupperna. Del var-tar jag för givet - samtliga här ikammaren inne på när man röstade mol mellanölet. Jaganser också atl del är för tidigt all nu la ställning till om detla var elt brabeslul eller om det måhända skulle ha kompletterats med andra åtgärder. Jaggår inte bryggerinäringens ärenden här, men om man efter en sådan härundersökning i tidningarna läser rubriker av den lyp som jag refererade till italarstolen, sä är det alarmerande. Det spelar ingen roll vem som utförtundersökningarna. Det är nödvändigt all politiker i ansvarig ställning på dethär området - med socialministern som den främste företrädaren - kollar upp vadtidningarna skriver. Manfår inte bara rycka pä axlarna och säga atl SIFO-undersökningen tror jag intepä utan jag tror hellre pä . Jag har nog samma uppfattning somsocialministern, men jag tycker an man skall kontrollera om uppgifter ärrikliga. Är de rikliga för man evenluelll vidia kompletterande åtgärder föratt begränsa missbruk bland de unga. Det är inte möjligl att på spottafram en undersökning som ger klara besked. Den undersökning somskolöverstyrelsen nu gör skall sedan bearbetas, och vi räknar med atl haresultatet färdigt . Jag har hävdat att det då inte behöver företasnågon annan undersökning för tillfället, eftersom det inte finns några störremöjligheter alt göra en ordentlig kartläggning. Visstär hela alkoholfrågan och den situation vi nu har oerhört alarmerande. Jag olika tillfallen sagt att vi under del senaste halvåret har fåll en meraseriös nykterheisdebatt på grund av alt olika slags massmedia har gått ul ochredovisat problemen. Därvid har man diskuterat med utgångspunkt i den kallaverkligheten och inte utifrån högtfiygande teorier och planer, som inte harnågon förankring i verkligheten. Om det kommer alarmerande rapporter och manför en diskussion i ett positivt syfte och undrar vad som skall kunna göras åtproblemen är det ju bra, men om man inte gör det utan tvärtomvinklarproblemenpäettsådant sätt att man nästan gläds ål att utvecklingenblivit sådan den blivit, så är del destruktivt. Manbör naturligtvis först ta reda på orsakerna till den ökade alkoholkonsumtionenhos barn och ungdomar. Om 13-l5-åringar ökar sin alkoholförbrukning måste detvara fråga om langning, eftersom de ju inte kan gä till Systembolaget ochsjälva köpa spriten. Då får vi böoa undersöka också denna sida av saken. Denfrågan harjag dock inte märkt alt någon har tagit upp i de här diskussionerna. Jag har inte ställt min fråga i något destruktivt syfte. Jag har ställtden därför att jag tycker alt läget är allvarligl och därför alt frågan äraktuell. Det skulle vara beklagligt om den fråga jag ställt lillsocialministern med anledning av SIFO-undersökningen skulle tolkas på delsättet alt jag skulle vara här för att tala mellanölvännernas språk. Jag ar nykteristlika mycket som alla andra nykierisler i den här kammaren - iiven om vi avnågon för mig heli oförklarlig anledning har tvä nykierhelsgrupper, enborgeriig och en socialdemokratisk. Jag är som sagt nykterist, alldeles oavsettom jag sedan är moderat eller socialdemokrat - det spelar ingen roll i det härsammanhanget. Mendet är en bekymmersam situation ute i samhället. Det är riktigt somsocialministern säger, att man nu tacklar de här frågorna med slörre ansvar ochslörre inlresse än lidigare. Jag lycker alt dessa frågor hör hemma i riksdagenoch att vi bör kunna diskutera dem i kammaren. När vi, som sadehäromdagen, lalade i om delta innan vi fattademellanölsbeslulet, skall vi väl kunna diskutera denna fråga i fyra fem minuteroch fä höra av det ansvariga statsrådet vad som är att göra med anledningavSIFO-undersökningen. Del aren sak som både nykterister och icke-nykierister harintresse av. 12 protokoll 1977/78:106-108 Omförlängd remisstid för stat-kyrka-utredningens betänkande Jag har inte pä något säll förmenat atl ta upp dennafråga, utan jag vill tvärtom säga atl jag är lacksam för all upp den så alt jag fått tillfälle alt säga alt undersökningar av dethär slaget och vissa rubriker som har följt på SIFO-undersökningen ärdestruktiva och inte fyller någon uppgift när del gäller atl främjanykterhets-politiskt arbete. Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Omförlängd remisstid för stat-kyrka-utredningens betänkande Kommunminislern erhöll ordet förall besvara () anmälda fråga, 1977/78:356, ochanförde: har frågat mig om jag är beredd atl medge en förlängningav remisstiden för siat-kyrka-belänkandet med . Deltagarnai siat-kyrka-överläggningarna avgav sitt betänkande . Sammadag beslutade regeringen om remissbehandling av förslaget. Remisstiden går utden . Den har beslämts i samråd med de kyrkliga företrädare som hardeltagit i överläggningarna med staten och har diskuterats vid överläggningarmellan de fyra slora riksdagspartierna. Enligt vad som förutsattes när remissensändes ut har församlings-och pasioratsfdrbund genomunderremiss berett alla församlingar och samfölligheter tillfälle alt yllra sigöver förslaget. Jag har inhämtat att deras yttranden skall vara inkomna tillPastoratsförbundet föran kunna ställas samman och ligga till grundför förbundets remissvar. Jaganser det väsentligt alt stat-kyrka-frågan blir föremål för en bred debatt.Svenska kyrkans församlingar och samfölligheter måste ha möjlighet altgrundligt sätta sig in i förslaget. Jag vill emellertid erinra om att det äriredje gången som förslag rörande stat-kyrka-fråganremissbehandlas. Många är därför väl förtrogna med de frågor sombehandlas i det nu framlagda förslaget. De överväganden som ligger lill grundför förslaget har dessutom redovisats vid den öppna information som i olikasammanhang har lämnats under större delen av , alltså långt innanslai-kyrka-beiänkandet avlämnades. F. n. pågåren omfattande studieverksamhetute i församlingarna. Den är inriktad på att fullföljas innan församlingarnaskall avge sina remissvar till Pasloratsförbundel. Medhänvisning till vad jag nu har anfört är jag f n. inte beredd att medge enföriängning av remisstiden för siat-kyrka-betänkandet. Jag ber atlfå tacka för svaret på min fråga. Jaghade hoppats att statsrådet skulle vara lyhörd för kraven pä en längreremisstid. Sä är tyvärr inte fallel. Utredningenom relationerna mellan stat och kyrka är en slor fråga, som verkligen behövergenomlysas och tänkas igenom. Del finns en oro - ja, ängslan - på många hållöver vad detta förslag egentligen innebär. Samtalsgruppen-del var ingenegentlig utredning - hade knapphändiga direktiv. Del framlagda förslaget är ellhasiverk -jag höll på att säga, som någon sagt, ett hafsverk - vilket bl. a.framgår av lill ulredningen fogade reservationer. Delär också märkligt med målsättningen. Sedan kyrka-stai-ulredningen klartavvisats av remissinstanserna, finns det tecken som lyder på alt man söker nåsamma resultat som kyrka-stat-utredningen på en bakväg. Den trycktes i en liten upplaga. Församlingarnaskallavge sina yttranden till -de måste alltså lämnasden . För att "underlätta" församlingarnas arbele har ensvarsblankeit pålolv sidor utarbetats av och statistiskacentralbyrån - en blankett som sedan skall databehandlas. Jag har dennablankett. Den är elt skrämmande exempel på en byråkratisk uppställning, som dessutomkommer att styra remissvaren. Blanketten har träffande kallats en rävsax, därhuvudfrågan - om vi vill ha ändrade relationer mellan kyrka och stat - bliviten underordnad fråga. Delta har skett genom de följdfrågor som framförts ochsom, när de sammanställs, kan komma att ge en helt felaktig bild av hur manvill ha de kyrkliga uppgifterna lösta . Tilldetta kommer svårigheterna med den korta remisstiden, vilket påpekats fränmånga håll ute i landet och borde vara känt för statsrådet. Ännu saknade man det på många håll. Atl dä hinna medstudier i ärendet - i det komplex av frågor det gäller - samt därefterbehandling i kyrkoråd och kyrkofullmäkiige med hänsynstagande till arbetsgångeni kommunala beslutsfunktioner, det är helt enkelt omöjligt. Heladenna frågas behandling är ett beklämmande exempel på hur en för mångamedborgare utomordentligt viktig fråga inte skall behandlas. Med hänsyn tillden starka förankring som kyrkan ändock har i människornas medvelande är detangeläget att det ges tillräcklig tid för remissarbetet. Statsrådet harju talatom en bred remiss. Då måste det ges tillräcklig lid för studium av frågan. Ochremissvaren skall inte styras av en datamaskin. Fårjag avslutningsvis säga att det har i ulredningen skisserats en arbetsplan förbeslut i ärendet . Får jag dessutom säga att det inte kan varamera brådskande alt bryta ned del kristna kulturarv som vi fält all förvalta,och föra vidare, till något som vi inte vel vad det blir, än att vi kan lugnaner oss så pass att församlingarna och medborgarna får möjlighet atl begrundavart vi är på väg. Remisstiden måste helt enkelt förlängas. Svarsformulär avdel styrande slag som här presterats bör skatta åt förgängelsen. Omförlängd remisstid för stat-kyrka-utredningens betänkande Omförlängd remisstid för stat-kyrka-utredningens betänkande Vardagsmänniskornaute i bygderna, kyrkoråd och församlingar kan och vill länka själva ochformulera sina remissvar ulan hänsyn till datamaskiner. Den möjligheten ochrättigheten borde vara självklar i en demokrati närdet gäller en sä viktigfråga som denna. Jag inser helt denna frågas utomordentliga vikt, i förslå handnaturiigtvis för kyrkan och de många kyrkligt engagerade människorna i värtland - del är formellt 95 ä av vårt folk. Men jag kan inte dela devärderingar om betänkandet som ger uttryck åt. Jag vill inte nugå in i en sakdebatt, men när använder uttrycket "bryta nerdet kristna kulturarvet" vill jag säga att jag inte kan föreställa mig attdet kan bli fråga om att göra det, bl. a. därför att i samtalsgruppen haringått de företrädare för som kyrkan, Pasloratsförbundel ochandra organ själva har utsett. Jag skulle inte vilja tillvita dem att haskrivit ett betänkande som dels är ett hastverk, dels måhända bryter ner vårtkristna kulturarv. Låtmig, herr talman, än en gäng säga atl remisstiden är ganska kort, men del ärdock-som jag fram höll i svaret-tredje gången pä som man nu får taställning till kyrka-stat-frågan. - vi har haft samtal i sä måtto, alt förbundet harbedrivit och alltjämt bedriver ett myckel informativt upplysningsarbete.Pasloratsförbundel har åtagit sig att genom underremisser nä ut tillförsamlingar, pastorat och andra kyrkliga samfölligheter. Dessutom kommer manatl hålla en extra konferens. Närdetgäller antalet tryckta exemplar av utredningen -jag förmodar att de flesta hardistribuerats - kan jag upplysa om all upplagan rör sig om ca 35 (XX) exemplar. Det kan jämföras med atl en vanlig svensk offentligutredning brukar tryckas i ca 3 000 exemplar. Detpågår studieverksamhet i olika studieförbund, och det pågår upplysningsarbeteinom de politiska partierna. Jag vill erinra om atl om detla betänkande efterytterligare överläggningar skall bli föremål för en proposition, så kommer detförst att hållas en allmänt kyrkomöte. Jag har haft tillfälle atl närvara vid konferenser där man diskuteratfrågan om utredningsförslaget, och där har del genomgående temat varit altremisstiden är alltför kort. Man har ansett att underlaget är alltförknapphändigt för att man skall kunna ta ställning under denna korta lid. Detdröjde alltför länge innan materialet skickades ut. Och, har man sagt, detta ären fråga som innebär väsentliga förändringar i kyrkan. Kommunminislernsade atljag hade värderingar som han inte ville slälla sig bakom. Orden är iniemina i den delen, men del är mänga människor som börjar fundera och säga sig:Vari är vi på väg? Varför behöver vi ändra del vi har? Lål oss verkligen fäbegrunda detta! Varför skall man göra om den folkkyrka som vi har , ochsom har urgamla traditioner, lill en Delarnågonling nytt,och detärdarförman börjal fundera pä frågan: Vad blir det avdetta? Vilkaär det som frågar sig vart vi är på väg? Jo, det är de människor som kanskeinte har en bekännande tro men som ändå har sin förankring i kyrkan, som kännersig hemma dar och som har svårt atl förslå alt vi måste ha detta nya. Jag troratl del bör ges möjlighet för dem att verkligen få göra sina röster hörda. Sedanskulle jag vilja slälla frågan lill statsrådet: har gett mandat ät den enaeller den andra att tala på de mångas vägnar här? Är del inte rimligl alt manför ut den här diskussionen pä bredden i församlingarna? Jag skulle rent avvilja ställa frågan: Vem har gett ärkebiskopen det mandatet? Vem har gettpolitikerna det mandatet? Denhär frågan diskuterades inte valrörelse, men del är för mångamänniskor en så slor fråga all den verkligen bör bli föremål för en bred debaltinnan man går till beslut. Den önskan man tycks ha alt en proposition skulleläggas års vårriksdag får inte vara avgörande för att fråganskall drivas pä med alltför stor brådska. Det är bättre all få en bra lösninglitet senare än an vi snabbi får en lösning som ingen vill ha ~ mer än möjligenen lilen grupp. Omförlängd remisstid for sta t-kyrka-utred-ningens betänkande Lål mig utan all vara medvetet polemisk knyta an till det senaste anförandetssista del, där säger att en bra reform är bätlre an en reform somingen vill ha. Ja, självfallet! Om det blir en proposition-vilket jag idagslägel inte vågar spå om-är det självklart all man inte lägger fram ettförslag som man bedömer vara lill nackdel för kyrkan, för kyrkans framtid ochde kyrkliga värderingarna. Självfallet kan man inte här i eller påell kyrkomöte driva igenom en åsikt som folkflertalet går emol. Jag måste fösvara på detla, men jag vill inte i övrigl gå in i värderingarna. NarErik säger att del är httsiverk vill jag bestrida det. Det är inte så.1 fyra arbetsgrupper har hållits hundratals sammanträden, där kyrkan själv harvaril starkt förankrad och företrädd, medan den offentliga sidan har föreirätisav ämbetsmän och tjänstemän. Inget poliliskl parti har tagit ställning, ingetpolitiskt parti är bundet. Närdel gäller frågan om ärkebiskopens mandat kan jag anföra att del hela var ettförsök från ärkebiskopen all Ibrtsätta med reformarbetet när del förrabetänkandet lades på is. Det arbetet var i första hand inriktat på inomkyrkligareformer, då min företrädare - alltså - sedermera tog kontaktmed denna grupp, utsedd av ärkebiskopen, för alt inleda samtal vars målsättningskulle vara att undersöka om man kunde nå fram till en paketlösning som mankunde vara enig om. säger alt remisstiden är alltför kort och alt betänkandet inte hardistribuerats på elt bra sätt. Jag vel att det är rätt som jag säger, attbetänkandet har tryckts i 35 000 exemplar. Det har inte varit längreexpeditionslid från förtaget än ett par . 13 protokoll 1977/78:106-108 Omförlängd remisstid för stat-kyrka-utred-ningens betänkande överlämnades tog en enigregering, efter överläggningar även med oppositionen, beslul om alt remitteradenna fråga. ERICCARLSSON (c): Får jag säga lill herr slalsrådel all nar jag för den här diskussionengör jag del mol bakgrund av de uppgifter och synpunkter som jag har fått vid dekonferenser jag har deltagit i, där man dels har redovisat sin ängslan fördenkorta remisstiden, dels anfört all man inte haft materialet i sin hand för atlkunna bedöma del på ell lillfredssUillande sän. Det är från den utgångspunktenjag och de människorna menar att vi behöver en föriängd remisstid. Fårjag sedan säga - vilket slalsrådel inie har berört - all de formulär man harskickat ul från Pasloratsförbundel och också är av denarten alt de blir direki slyrande. Jag anförde all del också har vållal oro ochängslan.