prot · G109143 · 1977-12-31 00:00:00 — 50 personer friställdes, varav hälften kvinnor. 1976:Boliden avvecklar driften vid sin sista gruvenhei i . 1977:Billerud avvecklar sitt revirkontor i . 10 personer friställs. 1977: Driften vidSlällbergs gruvor upphör. 58 personer friställs. 1978:AB verkstadsföretag går i konkurs. 17 personer friställs. 1978: Basikärns gruvaläggs ner. 68 personer frislälls. 1978: Högfors Nya Gjuieriläggs ned. 8 personer frislälls. 8 protokoll 1977/78:143-144 Nr 143 Listan talar för sig själv. Osdappn dpn ' ''sfärade i motionen beträffande Basikärns gruvahar alltså skett. ... . .q_ Trotsalt där med samma produklion som finns kända malmtillgångar förbrytning framåt läggs alltså gruvan ner. 68 personer friställs och I t\ IfV deras familjermister tryggheten i tillvaron. Ett trivsamt samhälle blir öde och tomt. Så gårdel där de fria marknadskrafterna får råda. IÖrebro län finns nu bara en järnmalmsgruva kvar. Bergslagen utarmas på ettkunnande som borde vara etl ovärderiigt stöd när del gäller atl undersöka demineraltillgångar som länet besitter och som skulle kunna få betydelse försysselsättningen inte bara i länet utan för hela landel. För det fordrasemellertid atl samhället får det avgörande inflytandet över de olikaverksiim-hetsformer som kan bli aktuella. Slrukturomvandlingsproblematikenär dock inte länets enda bekymmer på litet . Som inlandsregioh ärÖrebro län handikappat i många sammanhang. Riskerna är stora föratt framlidaföretagsetableringar kommer alt äga rum i kustlänen med en fortsatt utarmningav inlandsregionerna som följd. Behovet av en speciell inlandsfond som särskiltstöd för inlandet för an kunna hävda sig gentemot kustlandet växer sig alltstarkare. bedömningar över arbetsmarknadsläget i län uttrycksspeciellt slor oro för lägel på byggarbetsmarknaden. De visar under periodenmars till ett mindre behov av byggarbetskraft jämfört medmotsvarande period föregående år. Detta kommer alt leda till ökad arbetslöshet,och ett stort behov föreligger alltså alt på olika sätt stimulerabyggnadsverksamheten . Beträffandeungdomens arbetsmarknad visar rapporten alt de arbetsmarknadspolitiskaresurserna är otillräckliga, speciellt för ungdomar med sociala handikapp. Avvid arbetsförmedlingarna kvarstående sökande utan arbete, totalt 3 509personer,var ungdomar under 25 är. Man pekar också på atl det blir svårare förgrundskoleungdomen att finna arbete än under förra årel, då antaletungdomar som går ut är fler än . Behoven av ökade åtgärder äralltså uppenbara. Jag har i min anförande velat peka på att kravet, som framställts imotionen, med en begäran om särskilda sysselsättnings- och näringspolitiskaåtgärder för län är befogade. Att yrka bifall till motionen bedömer jagsom ulsikislösl och ansluler mig därför lill de socialdemokraliskareservationerna. I detta anförande instämde ,och i Kumla (samtliga s). ARNEBLOMKVIST (s): Jag iror attvi var och en här skulle kunna anföra en statistik av det slag som KarinFlodslröm redovisade, men låt mig säga att del finns väl knappast någonsom kan bli oberörd av en sådan uppräkning. lyssnar på talen, men låtoss aldrig glömma att bakom dessa siffror står det 114 enskilda människor. som denna, som man skämtsamt brukar tala om som hembygdens dag. finnsdet all anledning, tycker jag, alt redogöra förden situation som vi har så närainpå oss i de valkretsar som vi representerar i . Tillsammans med mina partivänner från har jag i motionen809 fört fram kravet på statliga ålgärder för att stärka näringslivelsutveckling inom de mest utsatta områdena i vårt hemlän, särskilt då iFalköpings-, Skövde- och Gullspångsregionerna. Sommotiv för vårt förslag har vi bl. pekat på några av de stora struktur-ochsysselsättningsproblemen i länet. Vi har i motionen redovisat att antaletdirekt sysselsatta i länets jordbruk minskat kraftigt under en lång följd avår, med ca 10 000. Enligt senaste prognosberäknas ytterligare 1 200 personer få lämna jord- och skogsbruket fram till1980. Vidarehar vi framhållit att åtskilliga arbetstillfällen inom länets bil- och lekoindustriförsvunnit och att många underleverantörer i länet till bilindustrin och tillvarven råkat i svårigheter. Vadsvarar då utskottet oss motionärer? Jo, man skriver på s. 34 i betänkandet:"Situationen i var föremål fören interpellations-debalt ikammaren . Industriminister uttalade därvid att dennuvarande försvagningen av länets arbetsmarknad måste ses mot bakgrund av bl.a. den internationella lågkonjunkturen. På ansåg statsrådet altutsikterna för länets arbetsmarknad tedde sig gynnsammare än för riket somhelhet." Utskottet avslutar denna del av sill betänkande med följande:"Utskottet delar den av industriministern redovisade uppfattningen." kommentarer till det svar som fick av industriministern sadehan bl. a. följande: "Vi har dess bättre varit förskonade frånstora sysselsättningskriser-om manbortserfrån tekokrisen, som har drabbat länetganska hårt, särskilt Falköpings- och Skövderegionerna. Men har vårt län råkatin i en alldeles ny situation, och denna markanta försämring har skett underdet allra - bl. a. sedan blev industriminister. hardet skett en avsevärd försämring. Orosmolnen böriar nu hopa sig över länetsarbetsmarknad, och varsel om försämringar och permitteringar duggar lätt frånnästan varje ort i ." Jagdelar helt uppfattning. Från att varit ett län med en ganskapositiv industriutveckling har under del senasle åretförvandlats till ett län där flera delar av industrin fått svårigheier. Detfinns anledning all något ulföriigare än vad utskottet har gjort citera herrÅsling: "över en något längre tidsperiod har ettarbetsmarknadsläge som fortfarande ter sig gynnsammare än situationen i riketsom helhet." Så fortsäller han: "Men utvecklingen måsle följas meduppmärksamhet. har i sinakvartalsrapporter anmält det försämrade sysselsättningsläget och har redovisatökade arbetsmarknadspolitiska insatser. Självfallet är regeringen beredd attvidtaga de åtgärder som kan behövas för atl hävda sysselsättningen." Nr 143 Han konstaterar vidare atl det finns allvarliga problem i länet somkräver 17 mai 1978 tycker atl denna kompletterande redovisning från debatten visar att även industriministerndehide den meningen att sysselsättningssitualionen RpginnnI utvp W ' synnerligen allvarlig. Att sedanutskottet inte ansett del nödvändigt all mera ingående studera den är djuptbeklagligt. Några bevis för alt uppgifterna i vår moiion om de svårigheter somfinns i länet skulle vara felaktiga har i varje fall inte utskottet kunnatåstadkomma, utan man hänvisar bara till uttalandet av industriministern. Underden har det än en gång bekräftats atl del behövs kraftfullaålgärder föratt man skall kunna bryta den negativa utvecklingen i länet. Detframgår också klart av . Enligtprognoserna i denna rapport går länet en tämligen dyster framlid till mötes.Sysselsättningen väntas minska med 1 200 personer inom jord- och skogsbruk mellan1975 och 1980. Anmärkningsvärt är att ökadesysselsättningen inom tillverkningsindustrin i länet myckel kraftigt. Ökningenuppgick till ca 3 100 personer eller . I riket totalt ökade under sammalid antalet industrisysselsalla med knappt 2 "i. Det var främstverkstadsindustrin, trävaruindustrin och livsmedelindustrin som svarade försysselsättningsökningen. Irapporten understryks att utvecklingen i slort sett harföljt prognoserna i Länsplanering . De angav också en fortsatt gynnsamsysselsättningsutveckling inom industrin för . Under förraårets prognosöversyn bedömdes dock sysselsättningsökningen inom industrin underslutet av bli endast hälften så slor som enligt Länsplanering 1974,dvs. en ökning med knappt 1 400 personer . Resultatet från1978 års prognosarbete pekar tyvärr mot alt antalet sysselsatta inom industrinkommer att minska med 500. I stället för en fortsatt gynnsam utveckling inomindustrin får vi nu räkna med en kraftig minskning av industrisysselsättningen. Jagvill, herr talman, återigen hänvisa till den inien'>ellaiionsdebaii som minapartivänner på länsbänken och jag hade med industriminister . där visärskilt underströk att näringslivet i vårt län är mycket beroende avhemmamarknaden. Genom att konsumtionen harsiinkts i vårt land på grund avregeringens politik har de industrier som är beroende av hemmamarknaden fållspeciellt stora problem. En av de viktigaste uppgifterna förden nu sittanderegeringen föratt skapa sysselsättning i är att se till att manfår i gång hjulen inom hemmamarknadsinduslrin och framför allt ett ökatbostadsbyggande. Påförslag av arbetsmarknadsutskottet antog riktlinjerför en samordnad sysselsättnings- och regionalpolilik. Mål.säti-ningen fördenna regionalpolitik kan kanske uttryckas på olika sätt. Men vi kan beskrivaden så, alt det skall vara möjligt för varje människa alt medverka iarbetslivet efter sin förmåga, och däri ligger även målet att skapa arbele åt Detär mot denna bakgrund som vi motionärer vill rikta uppmärksiimheten påutvecklingen i . är många skaraborgare oroliga för sinajobb. Skall mitt företag klara sig? Kommer företagen i länet all klara sig,eller måsle vi räkna med ytterligare nedläggningar av företag på redan hårtutsatta orter? Så frågar sig många av länsborna, och de blir alltmer övertygadeom atl del krävs målmedvetna insatser från samhiillets sida. För atl tryggasysselsättningen i länet, liksom självfallet i övriga delar av landel, krävsakliva regionalpolitiska åtgärder. I har vi råvaror i skogen ochi bergen, t. ex. i , vi har jordbruksmark och vi har yrkesskickligaarbetare och tjänstemän. Den viktigaste uppgiften är att mobiliseraekonomiska och personella resurser fören fortsatt utbyggnad och utrustning avtillverkningsindustrin i länets näringsliv. Liksomi vår moiion har även i sin planeringsrapport fört fram förslagtill konkreta åtgärder som skulle förbättra utvecklingen. I rapporten betonasvikten av en fortsatt aktiv regionalpolilik, att en statlig högskoleenhet börinrättas i länet, atl huvudkontoret för den nybildade bör lokaliser;is till och att lokaliseringsstöd snarastmöjligt bör utgå till industriföretag i . Jag vill vädja lill berörda statliga organ att understödja del avlänsstyrelsen föreslagna regionalpoliliska åtgärdsprogrammel. Tillsist ber jag atl få yrka bifall till de socialdemokraliska reservationerna somhar fogals lill utskottets betänkande. 1 detta anförande instämde , och (samtliga s). På förslag av tredje vice talmannen beslöts attkammarens förhandlingar skulle fortsättas . §5 Anmäldes och bordlades Proposition 1977/78:186 med förslag till lag om ändring i lagen(1975:985) om tillfällig handel ij6 Anmäldes och bordlades 1977/78:35 med anledningav motioner om förkortad arbetstid m. m. 1977/78:41 med anledningav moiion om behandlingen av migrän, m. m. 1977/78:42 med anledningav molionerom utvecklingen av den psykiatriska 1977/78:43 med anledning av moiion om ändringar i lagen (1964:143) om 1977/78:25 med anledning av propositionen1977/78:166 om vissa sjöfartsfrågor jämte motioner 1977/78:36 med anledning av propositionen 1977/78:153om vissa pensionsfrågor, m. m. jämte motion 1977/78:37 med anledning av regeringens proposition1977/78:176 om redovisning av verksamheten inom den nämnd som avses i särskilthuvudavtal för den offentliga sektorn §7 Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1977/78:468av () till kommunikationsministern om postservicen i glesbygder: En fortgående försämring av postservicen sker i vårtlands glesbygd. motiverar indragningar av postombud och anstaltermed företagsekonomiska synpunkter men tar icke hänsyn lill den samladesamhällskostnaden och den enskildes problem. Principen alt varje medborgareskall ha samma rättigheter och förmåner tycks inte gälla. F.n. föreligger en etableringsplan för och kommuner som bl. a.innebär indragning av sju poslombud i en trakt med stora avstånd och i övrigtsvag service. Kommunerna har starkt uttalat sig mol planen liksompostpersonalen i kommunerna och den befolkning det gäller. Jag vill lillkommunikationsministern ställa frågan: Kan del anses vara förenligt med riktlinjerna förregeringens glesbygdspolitik att befolkningen i redan missgynnade regioner fårytterligare försämrad service? 1977/78:469 av EgonJacobsson (s) till statsrådet om tiden för avgivande av yttrandeöver vissa inom upprättade promemorior, m. m.: Besked om tidpunkt för avgivande av remissyttrandeöver utbildningsdepartementels promemorior Medinflytande i skolan ochSkolnämnds beslutsområde m. m. har givits vid tre resp. två olika tillfällen.Del senasle beskedel från är att remisstiden saltstill utgången av . Enligtförslag från den arbetsgrupp som utarbetat promemoriorna skall skolnämnderkunna träda i funktion fr. o. m. . Motdenna bakgrund vill jag till statsrådet slälla följande frågor: Är den remisslid som senast meddelats avutbildningsdepartementet fastställd så'att remissinstanserna kan planerautifrån delta besked? Avser regeringen att lägga fram förslag om lokalaledningsorgan på skolans område i sådanlid att dessa kan inrättas som angetts Nr 143 av arbetsgrupp, dvs. fr. o. m. vårterminen den 1977/78:470av {s)l'i\\ statsrådet om åtgärder mot mobbning avinvandrarelever i skolan: En undersökning i visar atlinvandrarelever trakasseras av sina svenska kamrater. Ämnarsiaisrådel med anledning härav undersöka hur pass vanligl förekommande mobbningav barn från andra länder är? Vilkaåtgärder bör enligt statsrådets mening vidtas för alt komma till rätta meddetta allvarliga problem? 1977/78:471av ()\\\\ industriministern om inrättande i av enIräleknisk forsknings- och utvecklingsenhet: Planering pågår föratt starta högre trätekniskutbildning i /80. Den arbetsgrupp inom Umeåhögskoleregion som utför planeringsarbetet presenterade vid enuppvaktning inför industriministern förslag om uppbyggnad av en irälekniskforsknings- och utvecklingsenhet knuten till Industriellt utvecklingscentrum(lUC) i . Isin skrivelse anförde gruppen atl en förutsättning för atl en kommande högreträteknisk utbildning skall uppnå och upprätthålla en önskvärd kvalitetär samarbete och samlokalisering med en iräleknisk forsknings- ochutvecklingsenhet. Denna enhet bör därförtillskapas som utbildningen startar. Medhänvisning till det anförda ber jag att få fråga industriministern vilkaåtgärder som vidtagits med anledning av nämnda framställning om en forsknings-och utvecklingsenhet i . 1911/18:472av ()l\\\ kommunikationsministern om alternativ sysselsättningvid nedläggningen av postverkets stansfilial i : kommun i södra delen av ären av de kommuner som brottas med vikande arbetsmarknad och därmedvikande befolkningstal. uttalade i samband med sinbehandling av den fortsatta regionalpolitiken att utvecklingen i södraÖstergötland borde följas uppmärksamt av . Detta har tagit siguttryck i ett intensivt arbete både regionalt och lokalt med siktet inställt påatt ge arbetsmarknaden stabilitet och utvecklingsmöjligheter för framliden,inte minst i kommun. Deltaarbele led dock ett svårt avbräck då poststyrelsen 1974 meddelade att manämnade lägga ner stansfilialen i där från början ca 80 personer arbetade.Den uiomordenlligl stora betydelse dessa arbetstillfällen hade för kommun markeras avatt de motsvarar 800 arbetstillfällen i och 7 000 arbetstillfällen iStockholm. Efterdetta meddelande har upprepade framställningar gjorts från såväl länsstyrelsensom kommunen. Dessa framställningar har i första hand gått ut på att få behållastansfilialen och i andra hand, när della av fiera skäl inie visade sigmöjligt, på atl fö någon statlig ersättningsindustri till kommun.Nedläggningen av postverkets slansfilial i är nu etl faktum, och någonersättning för dessa föriorade arbetstillfällen har inte kindaborna fått. Iett frågesvar angående ovanslående problem svaradekommunikalionsminisiern bl. a.: "I samråd med arbeismarknadsde-partemenlethar postverket anmodats atl undersöka om något annal foretag -eventuellt medutnyttjande av de resurser i fråga om lokaliseringslån m. m. som slår lillbuds-kan etablera sig i Kisa. Undersökningen pågår, och jag kan därför inte nuuttala mig om vad den kan leda till." Medanledning av del anförda ber jag att till kommunikalionsminisiern få framställaföljande fråga: Ärkommunikationsministern villig atl redovisa vilka åtgärder som har vidtagitseller eventuellt kan komma att vidtas föratt lokalisera annan statligverksamhet till Kisa som ersättning för sysselsältningsbortfallet vid nedläggningenav postverkets stansfilial? 1977/78:473av i (s) till kommunikationsministern om automatiskalelefonsvarare på järnvägsstationer: På grund av rationaliseringar m. m. hålls mångajärnvägsstationer slängda vissa veckodagar och vissa tider . Förall ge SJ:s kunder service och upplysningar finns på vissa stationerautomatiska lelefonsvarare, någol som visal sig fungera bra. Tyvärr saknarmånga siationer denna servicemöjlighet. Delta förhållande har alltför oftaskapat onödig irritation hos SJ:s resenärer, t. ex. då del ej varit möjligt allfå upplysningar om låglider, biljellbeställning m. m. Medhänvisning till del anförda vill jag lill kommunikalionsminisiern ställaföljande fråga: Anser kommunikationsministern alt SJ bör utrustasådana järnvägsstationer som nämnts i motiveringen med automatiskalelefonsvarare, och är kommunikationsministern i så fall villig att medverkatill att så sker? 1911/l-AlA-åv BörjeStensson (fp) U\\ kommunikationsministern om åtgärder för atl öka hörbarhetenav Radio sändningar: Många östgötar klagar över den dåliga hörbarheten iRadio sändningar. Program från och "överröstar" de östgötska sändningarna. LandshövdingPer Eckerberg har i skrivelse till aktualiserat problemet. Iskrivelsen sägs bl. a.: "Hela idén med lokalradioverksamheten spolieras om intelänets befolkning på ett enkelt säii har möjlighet alt Nr 143 avly.ssna de egnaprogrammen." Medhänvisning till del anförda ber jag atl få slälla följande fråga tillkommunikationsministern: Vilka åtgärder är kommunikationsministern bereddvidtaga för att snabbt få bättre hörbarhetsförhållanden för sändningarna frånRadio ? 1911/18:415 AV HansGustafsson {s)U\\ kommunminisiern om tidpunkten för avlämnande av propositionom företagsdemokrati i kommuner, m. m.: När avser regeringen alt avlämna propositionen omföretagsdemokrati i kommuner och landstingskommuner, så att dekommunalrättsliga förutsättningarna klargörs inför föreslående förhandlingarominfiylandeavial på den kommunala arbetsmarknaden? Närkommer ett ikraftträdande att ske för företagsdemokratireformen? 1977/78:476av Hans Guslafsson (s) till kommunministern om överläggningarna medkommunförbunden rörande kommunernas ekonomi: När avser regeringen alt slutföra överläggningarnamed kommunförbunden om kommunernas ekonomi, så atl primär- ochlandstingskommuner kan få klarhet om de ekonomiska förutsättningarna för 1979års verksamhet'' 1977/78:477av () lill utbildningsministern om utredningen rörande etlenhetligt huvudmannaskap för högskolan: Högskolan har f n. etl mellan staten,landstingskommuner och primärkommuner delat huvudmannaskap. Iutbildningsutskottels betänkande 1976/77:20 a v skrev ettenigt ulskoll (s. 33-34): "Regeringen bör enligt utskottets uppfattningfölja utvecklingen inom den i vad gäller verksamhet,resurssamband m. m. och därvid parallellt ta del av pågående utredning.sarbetenmed anknytning till huvudmannaskapsfrågor. 1 anslutning härtill bör initiativtas till en förutsättningslös utredning av frågan om ett enhetligthuvudmannaskap för högskolan. Ulskollel föreslåratt med anledning avpropositionen 1976/77:59 samt motionen 1976/77:1161 yrkandet 2, motionen1976/77:1381 och motionen 1976/77:1407 yrkandet 4 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört." Riksdagenbiföll vad utskottet föreslagit. Det har gått ett drygt årsedan tillkännagivande, och någon utredning är ännu ej tillsalt. Medåberopande av del anförda hemställer jag all lill utbildningsministern fåSlälla följande fråga: Hur långt har förberedelsearbetetföratt tillsätta utredningen kommit, och när beräknar statsrådet att den kantillsättas? 1977/78:478 av {s)U\\ industriministern omnedläggningen av : är i färd med att heltavveckla sitt dotterföretag . Det innebär att bl. a. sexmoderna fartyg realiseras lill underpriser, 200 milj. kr. Mer än400 personer - befäl, manskap och landanställda - mister sina jobb. För att ej störa de pågående förhandlingarna och införriksdagsbehandlingen om bildandet av föredrog ledningen förGränges AB atl avvakta med sitt beslut att lägga ned rederirörelsen tillsbeslutet var i hamn, dvs. i och med riksdagsbeslutet . Undertiden förde man de fackliga organisationerna bakom ljuset genom att ge sken avMBL-förhandlingar och därmed få facket alt tro att en överenskommelse nåtts omfortsatt drift av rederiet med sex fartyg. De anställda informerades den 7april. Arbetsgivarparten har sedermera konsekvent vägrat alt inlåtasig i konstruktiva samtal om möjligheterna atl finna överlevnadslösningar förrederiet och dess personal. De anställda kan naturligtvis inte gå med på alt närmare400 personer ställs utan arbete till följd av atl bildandel av Svenskt Stål ABhar möjliggjort för att ta en ekonomisk förlust om 350 milj. kr.genom atl bl. a. realisera sex fartyg, varav två nybyggdes /77 till etlpris av 400 milj. kr. Medanledning härav vill jag slälla följande frågor lill industriministern: Informerades statsrådet om Grängesbolagets planer omGränges vid förhandlingarna om ? Om svaret är nej, är statsrådet beredd vidta sädanaåtgärder att sex moderna fartyg ej realiseras lill utlandet och alt man därmedt. v. klarar sysselsättningen för mer än 400 personer?