prot · G109152 · 1977-12-31 00:00:00 — I propositionensäger man alt indelningen i åtta delprogram är mer överskådlig än den indelningi 15 delprogram som delegationen för energiforskning arbetar med.Utskottsmajoritelen delar den uppfattningen. Vadavser förslagel om förändrad medelstilldelning erinrar ulskottsmajoritelen omall förslag om inriktningen av den framlida energipolitiken kommer altföreläggas under /79. De förslag som energikommissionenhar lagl fram, och sedermera remissinstansernas åsikter, kommer att spela enavgörande roll vid utformningen av regeringens förslag - i varje fall en myckelviklig roll. Mot den bakgrunden anser ulskottsmajoritelen att medelsberäkningenbör kunna omfatta endasl budgefårei 1978/79. Reservationen3 vid belänkandel nr 68 rör inriklningen av verksamheten vid AB Atomenergi.Reservanterna säger där bl. a.; "Med hänsyn bl. a. lill de stora resursersom satsas på energiforskningsprogrammel är det viktigt atl forskningsverksamhetenorganiseras på elt sådanl sätt alt alla resurser - inte Energiforskning,m. Energiforskning,m. minstde personella - utnyUjas på bästa sätt." Detla är verkligenatt slå in öppna dörrar. Det är något av vad som på fint språk kallas för entruism. Ärdetnågon som troratt regeringen inte skulle kunna ulnylOaalla resurser i ABAtomenergi, inkl. de personella? Svaret måsle självfallet vara nej. Jag kanpersonligen, eftersom jag sitter med i styrelsen i AB Atomenergi, försäkra allbolaget och dess ledning efter de planer som har uppgjorts lill det ytterstakommer alt utnyUja de tillgängliga resurserna. Beträffande de planerna harbolaget i samband med anslagsframställningen för budgelårel 1978/79 redovisalell förslag lill ett Ireårsprogram för verksamheten vid Studsvik. Detprogrammet innebär verkligen all resurserna - även de personella - kommer altUtnytOas till det yttersta. Ivpk-motionen 1812 föreslås ökade anslag i fråga om fiera program som rörenergianvändning för bebyggelse. a. vill man höja anslaget till delprogrammetSolvärmesysiem och energilagring till det dubbla i förhållande tillpropositionen. Tilldetta villjag, herr talman, framhålla följande. Ett av huvudmålen förinsatserna inom det här programmet är att genom forskning och utvecklingmöjliggöra en ökad användning av förnyelsebara energikällor. Av den närmareredovisning för delprogrammet som lämnas i propositionen framgår atlförutsättningarna föratt solvärmesysiem skall komma i allmänt bruk skallstuderas. Här finns det anledning att skjuta in en intressant information somhar nått allmänheten genom atl bara för någon vecka sedan - omjag minns rätt - hade en mycket stor presentation av en ny solfångare som manhar framtagit. Del var ingen prototyp utan det våren solfångare som bygger påelt helt nytt och intressant system och som är färdig för kommersiell användning. Flera motioner som tar sikte på utveckling av inhemska bränslenbehandlas i utskottets betänkande. Del föreligger bl. a. en motion omanvändning i stor skala av den svenska torven. Såväl somproposilionen framhåller att torven kan få mycket stor betydelseförenergiförsöOningen. Målei för forskningen och ulvecklingen närdet gällertorv är att ta fram bättre underiag för bedömningen av lorvens möjliga roll ienergiförsöOningen och det gäller dels vilken teknik för torvhantering ochenergiulvinning som behöver ulvecklas, dels vilken total torvulvinning som ärmöjlig och lämplig på . Delegationen för energiforskning har i sillhuvudalternativ förordat en ram om 33 milj. kr. för treårsperioden rörande forskningom torv. Flera av de åtgärder som anges i den här motionen ingår i olikaforsknings- och utvecklingsprojekt som stöds av nämnden förenergi-produklionsforskning. Utskottet erinrar också om - och det finnsanledning alt understryka det - alt överstyrelsen för ekonomiskt försvar har iuppdrag atl förhandla med några kommuner som har kraftvärmeverk för allklargöra möjligheterna atl ulnyUja torv i etl sådan anläggning.Energikommissionen har föreslagil vissa ålgärder som syftar till atltorvtillgångarna skall kunna ge ell bra bidrag lill energiförsöOningen. Sammanfallningsvis, herrlalman, ber jag att få yrka bifall lill utskottets hemställanoch avslag på de tre reservationerna samt de molioner som har väckis ianslutning lill propositionen 1977/78:110. Närdetsedan gäller näringsutskoliets betänkande nr 70 rörande regeringsförslagen omvissa nalurgasfrågor och om slöd lill prospektering efter olja och nalurgastorde ålskilligl av de analyser av hithörande problem som görs såväl ipropositionerna som i molionerna ha fått en hell ny vinkling genom den storaVolvouppgörelsen med . Detta har också framgått av energiministernsuttalanden i dagens debatl. Jag tar därför endast i korthet upp till behandlingde två socialdemokratiska reservalionerna. Vadförst gäller kritiken av förslaget i propositionen 128 all bidrag frånoljeprospekleringsfonden skall kunna utgå till kommersiellt motiveradprospektering och till andra förelag än det statliga ochpåståendet att deUa är ett uttryck för en alltför hög subventionsgrad när detgäller privala intressenter i olje- och nalurgasprospektering vill jag framföraell par synpunkter. En förulsältning för de enskilda intressenternasmedels-tillskott är atl staten lillämpar ekonomiskt stöd till Pelroswedesprospekteringsverksamhet i form av bidrag med villkoriigåterbetalningsskyldighet som uppgår till hälften av projektkostnaden.Näringsuiskotlet har inhämtat all etl avtal har ingålls mellan intressenternai Petroswede om höjning av ramen för intressenlbidragen lill nyssnämnda 150milj. Avtalet har ingålls under förutsättning av alt beslutarenligt förslagen i propsositionen 128. Förslagen i denna proposition får alltsåbetraktas som ett förhandlingsresultat. Utskottet understryker också uttalandeti propositionen atl stödet i princip måsle vara tillgängligt även för andraförelag än det halvstalliga . Detla ultalande ligger väl i linjemed det allmänna synsätt på näringspolitiska ålgärder som utskottet anser börvara vägledande och som ulskottet alllid lillämpat. I detla sammanhang kan en intressant fråga resas. Om - ellerVolvo Pelroleum, eller vad företaget nu kommer alt kallas - börjar prospekteringefter olja, kommer socialdemokraterna dä att beskylla regeringen förhandlingsförlamning, om den skulle följa reservanternas förslag och förbehållaoljeprospekteringsfondens medel uteslutande för det statliga Svenska PelroleumAB? Det är en myckel intressant fråga för socialdemokraterna att besvara.Eller skall den berömda strukturfonden, som likt galten Särimner slaktas ochåteruppstår i all evighet, rycka in även i det här sammanhanget? Jag utgårifrån att det finns någon socialdemokrat här i kammaren som kan vara villig attsvara på detta. Ifråga om reservationen 2 och dess krav på att skall uttala sig för enårlig redovisning från oljeprospekleringsfonden avvisar ulskoitel delta. Medhänsyn till det stora intresse som energipolitiken tilldrar sig och kommer alltilldra sig runt om i landel kommer säkerligen redogörelser för oljeprospekleringenall av och lill lämnas riksdagen-del aren sak som man kan vara fullständigtövertygad om. Jag yrkar bifall till ulskottels hemställan och avslag påreservationerna och de i sammanhanget väckta motionerna. Energiforskning,m. Energiforskning, m. m. JÖRNSVENSSON (vpk) kort genmäle: Ett par ord i anslutning till frågan om vpk:s yrkanden när det gällersatsning på solvärmesystem. Saklägetär i denna fråga att delegationen för energiforskning föreslagil 60 miljoner tilldelta delprogram. Vpk ville öka detta till 70 miljoner, vilket i och för siginte innebär någon större skillnad, men i regeringspropositionen bantade det hela till 35 miljoner. Med all respekt för att det ändå handlar om enförskjutning i rält riktning i det här programmet totalt sett tyckerjag nog,med hänsyn till vikten av denna typ av energiforskning, att detta var enonödigt kraftig nedskärning. Och jag har litet svårt att förslå hur BenglSjönell försvarade den. BengtSjönell nämner den solfångare som AGA lagit fram. Men problemel medsolvärmelekniken ärju inte-såviu jag ulan all vara tekniker känner till -tekniken som sådan, för den är inte särskilt svår. Grundproblemen är där lösta.Vad frågan gäller är att ge tekniken en sådan utformning att denkostnadsmässigi blir rimlig. Jagskulle vilja be utveckla hur det ligger till på det planet, förjag troratt det skulle vara av allmänt inlresse för ledamöter, åhörare ochläsare av protokoll atl få en kort lägesrapport när det gällersolvärmen och kostnadsaspekten. Sedanvill jag ställa ett par frågor till eftersom han var en avcenterpartiets representanter i . Vpk;srepresentant föreslog i kommissionen all man skulle göra elt principiellt ställningstagandetill förmån för en framtida avveckling av kärnkraften i , men centernsbåda representanter ville inte ställa upp på det. Jag kan väl förstå alt om mansitter i regeringen vill man inte gå vid sidan av den regeringsdeklaration somregeringsarbetet skall utgå ifrån. Men här var del fråga om ellutredningsarbete, där man mer fritt och förulsättningslösl och på etl bredareplan skulle diskutera hela den svenska energiproblematiken. Där hade del väländå kunnai skapa en slörre klarhel om som enskilt parti visal varpartiet stod. Jagfrågar efter innebörden i alt man inte gjorde detta. Böar faklisklförskjuta sina praktiska positioner i fråga om inställningen till kärnkraften? () kortgenmäle: Som svar på sista fråga villjag säga atl vi fråncenterpartiets sida - speciellt partiets representanter i energikommissionen-inte ändrat position en enda tum i det här sammanhanget. Vi har klart och tydligt, genom de alternativ vipresenterat, visat en rörelseriktning när det gäller kärnkraften som utanminsta tvivel innebär atl den på sikl kommer att avvecklas och skall avvecklas.De alternativ som och jag har underbyggt och backat upp ikommissionen har den inriktningen. Emellertidvill jag till säga att kommissionens slutbetänkande ännu intehar lämnats. Det kommer - som energiministern sade här tidigarei dag -atl lämnas , och då kommer vi alt definitivt taställning till den här frågan. Men inriklningen av vårt arbete i energikommissionenvad avser kärnkraften och dess avveckling är inte all la fel på. Närdet gäller solfångarna betraktar jag den ulveckling som redovisats av AGA somutomordentligt intressant. AGA är inte ensamt på del här områdel, men företagetär såvitt jag kan förstå först. Och del är alldeles klart alt den privalaindustrin giort väldiga investeringar och satsat oerhört stora belopp för attfå fram en solfångare. Solfångarensades från AGA:s sida vara särskilt lämpad för de nordiska förhållandena, despeciella förhållanden som råder i den nordliga delen av världen, med etl lilelantal soltimmar men desto fler . En helt ny principhar också utnytOals här som bygger på uppvärmning av luft och inte av vatten. Detlafår väl teslas närmare av marknaden. Vad som är väsenlligl i sammanhangel äratl flera stora svenska industrier satsar mycket betydande belopp just nu påforskning på solvärmeområdet och att del på detta sätt kommer att vara enmycket intressant komplettering till den salsning och del program som harfastställts av utskottet och av föredragande statsrådet i proposilionen. Energiforskning,m. (vpk) kortgenmäle: Jag får väl tacka för beskeden, men jag skulle vara ännu tacksammare,om Bengl ville litet mer utveckla del som var kärnpunkten i min fråga,nämligen hur del har framskridit med kostnadsrelationerna för den lyp avsolenergi som del handlar om, i förhållande till andra, utbytbara energislag.Del är såvitl jag förslår del och inte så mycket den tekniska grundforskningensom är kärnfrågan. Jagställer denna fråga dels därför alt vpk ju inte är med i utskotten och inte harmöjlighel all sludera en del material, som annars kan finnas lillgängligi där,dels därför alt det har etl myckel stort allmänintresse. Jag villvidareutveckla frågan lilel grand och undrar därför också, varför man gjorde enså stark nedbantning i förhållande lill förslagen från delegationen förenergiforskning som från 60 till 35 miljoner när del gällde delprogrammetsolvärme och från 14 miljoner till 8 miljoner - nästan en halvering - när delgällde ålgärder i transportsystemet. Vi ser ändå hur den svällande privatbilismenblivit ett allt större problem från skilda synpunkter, inte minstenergipolitiska. Transportsektorn är en så pass tung faktor i den totalaenergiförsöOningen alt del nog hade varil motiverat all där lägga sig närmaredelegationens förslag. Sedanvill jag slälla ytterligare en fråga, som berör ställningstagandeninom ramen för arbete. Enligt vad jag fattat av BenglSjönells svar kommer man att avge en deklaration om alt man alhjämt har enavvikande ståndpunkt gentemot de två andra borgerliga partierna. Men jagförslår inte rikligt varför man inte redan när vpk:s representant slällde förslaget om anlagande av ett principuttalande omatl kärnkraften skulle avvecklas kunde ta upp den tanken. Energiforskning,m. Jagvill också ställa en annan fråga. Det har sagts mig alt det även har förts fram en tanke på all kommissionen skullebekräfta och ansluta sig till den långsiktiga målsättning som 1975 årsenergipolitiska beslut här i innebär, nämligen att man efter 1990skulle ha ett oförändrat totalt energiuttag i den svenska ekonomin. Men inteheller det gick del att få någol gehör för. Jag vill fråga , somaren ledande företrädare för cenlern: Håller ni fast vid tanken på en sådannolltillväxt efter 1990 eller böOar ni överge även den? BENGTSJÖNELL (c) kort genmäle: Vi som företräder resp. vpk harju debatterat medvarandra. har vi kommit alt debattera ideologiska frågor och då kunnatkonstalera all vi har olika syn i dessa sammanhang. Vi företräder enmarknadshushållning och är bundna av dess lagar och förulsättningar medan vpkföreträder en planhushållning. Del lar sig också uttryck i våra olika förslagoch politiska ställningstaganden. Närdel gäller den nedbantning som talar om är det egenlligen bara enskenbar sådan. Det första anslag som han nämnde har föstställts till 35 milj.kr.,som mycket rikligt påvisar. Men det finns en annan post på 34milj. kr., som betecknas Planering och uppföljning av forskningsinrikiatexperimentbyggande, och i den verksamheten ingår en försvariig del avutnynjande av solvärme, bl. a. i form av lagring av sådan värme. Det är enintressant forskning på gång på delta område, bl. a. på Tekniska högskolan häri . När den blir presenterad irorjag att den kommer atl väckauppseende långt utanför landets gränser. I detta sammanhang finns ytterligarepengar till förfogande. Närdet sedan gäller solföngaren och koslnaderna för denna harjag bara myckelknapphändiga uppgifter från den demonstration som AGA gjorde. Sollangarenskulle , innan någon massproduktion hunnit komma i gång, om jag minns rättkosta I . Blir del en massproduktion på området,vilket marknaden snart kommer alt ge svar på, irorjag alt den blir myckelkonkurrenskraftig på samma sätt som de andra alternativa förnyelsebaraenergikällorna på olika områden håller på all bli det. Utvecklingen är rasandesnabb, inte bara inom forskningen ulan även på tillämpningsområdet. Andrevice talmannen tillkännagav all anslag utfärdats om sammanträdets fortsäuandekl. Det finns en del lillfällen då man känner behov av att om inte reageraså dock någol anmärka på de arbetsförhållanden som vi här har. I korthet villjag säga att det sätt på vilket vi nu grupperat den här debatten är någololyckligt; vi kommer att få föra upprepade resonemang om ungefär samma frågor. Det hade varit betydligt bättre att gruppera debatten annorlunda.Om detta inte är möjligl med hänsyn till denordning som gäller för riksdagentyckerjag att talmanskonferensen skulle se över den ordningen. Jagtror att vi alla skulle vinna på den. Jagvill inledningsvis någol beröra vad statsrådet sade till JörnSvensson. Del gällde två kommentarer. Den ena varav saklig innebörd, men denvar något egendomlig. sade att han höll med om atlkärnkraften och oljan hade det posiliva samband som påstod atl dehade - en utbyggnad av t. ex. kärnkraften skulle obönhörligen föra med sig enökad användning av oljan. Dettakan vara ett rikligt påstående, men det är inte på något sätt ell allmängiltigtpåstående. Detandra yttrandet var mera en reflexion i anledning av den politiska kommentarenom delning. Jag skulle inte alls beklaga om man fortsattedenna delningsprocess och försvann ur denna kammare. Sedanvill jag säga ytterligare en sak till , som ställde så mångafrågor till om . har ju enrepresentant försitt parti med i denna kommission,en myckel duktig kraft förövrigt. Det är riktigt att Per Kågeson har kommil med förslagom all man skulleförsöka uttala sig för något slags oförändrat energiuttag . Menförslaget har nästan enhälligt avvisats jusl med hänvisning till att i ettläge, där man i alltmer ökad utsträckning anpassar sig till förnyelsebaraenergiformer såsom olika former av solenergi, är det ganska poänglöst altdiskutera antalet kilowattimmar eller antalet terawattimmar. Det intressanta ärall diskutera nivån på den förbrukning som rör ändliga energiråvaror. Men altlala om den totala balansen på det säu man gjorde 1975 irorjag att var och ensom granskal delta ur fysikalisk synvinkel inser vara ganska poänglöst. Så, herr talman, lillnågra allmänna reflexioner. Allade sludier av energikonsumtionen i världen och energisiluationen som företagitsunder senare är pekar entydigt pä att det kommer att bli problem alt klaraförsöOningen och efterfrågan under de kommande decennierna. Även om efterfrågankommer att öka långsammare än vi lidigare varit vana vid får vi räkna med atltotalt sett världsefterfrågan av energiråvaror är minsl dubbelt så stor som i slutet av 1990-talei. Det här beror inte främst på att industriländernaskonsumtion forisätieratt öka med 5-6 96 , ulan del är dels en funktionav folkökningen, dels en funktion av atl tack och lov många utvecklingsländerhar böOat fä fart på åtminstone delar av sina ekonomier och därför i konsekvensensnamn också efterfrågar mera energi. Närman nu skall försöka klara ut hur den ökade väridsefterfrågan skall tillgodosesär det naturligt att böOa med en analys av dagens slruktur på utbudssidan. Därspelar, som vi har hört , oljan en mycket dominerande roll. Tillsammansmed gas är andelen där 70 '-V.. Därutöver har vi kolet på mellan 15 och 20 '4ioch resten utgörs av ved, olika former av solenergi, valtenkraft samt uran. Om nu väridsefterfråganlågt räknat fördubblas fram , kan vi då Energiforskning,m. Energiforskning,m. räknamed ungefär samma struktur på utbudssidan som ? Svaret är med all säkerhetnej. Vi har övertygande material som talar för att oljeproduktionen kommer attnå en toppnivå och därefter successivt avla iomfattning. Detla beror på en lång rad olika förhållanden; dels har andelennyuppläckta fyndigheter successivt avtagit, dels har det blivit betydligtdyrare alt producera olja, eftersom de nya fyndigheterna oftasl förekommer iområden med besvärliga geologiska förhållanden. Till delta skall läggas denpoliliska viljan hos producentländerna. Vi kan inte räkna med atl dessa kommeratt vilja satsa allt för att klara den fysiska efterfrågan kortsiktigt och påbekostnad av uthålligheten i resp. lands reserver på lång sikt. Exakthur marknaden kommer att ulvecklas går det inte all säga. Av belydelse är naluriigtvisockså konjunkturutvecklingen samt de olika insatser som görs för bättrehushållning och alternativ energiproduktion. Men jag tror att vi alla mår bästav att vi ställer in politikens planering på att det kan bli problem medoljeförsörjningen redan i bönan eller mitten av 1980-lalel. Lålmig, herr talman - och detta skulle kanske vara det nya från min sida -för ell ögonblick litet mer specifikt gå in på frågan om producentländernasvilja atl öka sin egen produktion. Vivet att en stor del av världshandeln med olja sker med länderna i MellerstaÖstern. Det är ungefär en och en halv miljard lon av väridens produklion somvarje år kommer därifrån. Av denna volym svarar enbarl förungefär en tredjedel, dvs. man pumpar där upp ungefär 500 milj. tonolja-en volym som ärcirka 15 gånger större än konsumtion i dag.Saudiaraberna för på det sättet över 200 milj. kr. i oljeinläkier per år.Landel är stort till ytan, men det har en lilen folkmängd. Endasl ungefärhälften av dessa inkomster når en produktiv användning inom landet, och restenplaceras på kort räkning i det internationella banksystemet. kanalltså utan några som helst ekonomiska problem halvera sin oljeproduktion ochändå fullgöra sina utvecklingsplaner. Att man producerar så myckel som man göri dag får väl bl. a. förklaras av del nära samarbete som förekommer mellanSaudi-Arabien och , dvs. pumpar upp lillräckliglmyckel olja för all marknaden skall kännetecknas av ett överskott, med påföljdall priserna i alla fall inte eller på kort sikt rakar i höjden. Dennapolitik från sida kritiseras slarkl både inom landel och blandlandels arabiska grannar. Länder som , , och har myckelstora behov alt fylla - kanske inte , men de andra -och önskar sig ingetannat än högre priser och helst ökad oljeutvinning för egen del. Derasmöjligheteratt uppnå något av dessa mål är obetydliga sälänge på grund av sin stora kapacitet kan reglera marknaden. Äveninom finns kritik. Det finns de i administrationen somifrågasätter varför skall pumpa mer olja än vad man har produktivanvändning för. De inkomster man får, och som ej resulterar i egnautvecklingsprojekt, är sämre skyddade mol inflation, menar man, än om oljanfick vara kvar i marken. Denna - lål oss kalla det teknokratiska -gruppering vinnerenligt amerikanska analyser allt starkare fotfäste och har dessutom numera fåtten bundsförvant i vad vi kan kalla de orlodox-muslimska kretsarna. Bland demera rättrogna muslimerna ifrågasätts hela den ökande internationaliseringen ilandet, som har blivit en följd av de stora oljeinläkierna, eftersom man menaralt just internationaliseringen riskerar att fördärva kultur, tradition ochreligion. Jaghar, herr talman, med delta velal visa hur utomordentligt farligt vi lever. Vihar lidigare känt oro inför risken även väpnad konflikt mellan ocharabslalerna och för den inverkan på oljeproduklionen som en sådan konfliktkunde få. Vi har dock , tyckerjag, i den svenska debatten försummat attnotera att även renl inrikespolitiska skeenden i delar av kan fåhögst dramatiska konsekvenser föroljemarknaden. är därvid detintressantaste landet att följa, eftersom landet dels har en fysisk möjlighelatl kraftigt öka sin produktion uiöver dagens nivå, dels har en möjlighet renlekonomiskt sett att minska produklionen utan uppoffringar. En halvering avSaudi-Arabiens produktion skulle leda lill en helt ny silualion: knapphet påolja, ökande priser. Tillbakatill frågan: Hur skall man klara energiefterfrågan under de kommande decennierna?Om nu inte oljan kan öka i absoluta lal och därmed inte hålla sin andel avförsöOningen, måste vi söka andra energikällor. Gasen har nämnts här , menjag tror att vi alla är överens om att rent uthållighetsmiissigt klarar deninte siiuationen mycket längre än oljan. Kolet skulle kunna ge storamöjligheter, men miljö- och klimatriskerna vid en ökad kolanvändning är såuppenbara alt få experter vågar ge grönt ljus för en massiv expansion påkolsidan. Återstår gör olika former av solenergi samt uranet. Entydigaslutsatser av de många analyser som gjorts av de förnyelsebara energikällornahär och utomlands pekar på all vi före slutet på 1990-talel endast kan räknamed marginella tillskott. Lokalt i vissa länder kan man komma långl med vattenkraft,solvärme, jordvärme osv., men totalt sett kan det inte vara fråga om mer änhögst 5-10 9,, av världskonsumtionen . Inteheller uranet kan ensamt lösa våra problem. Det har ibland låtit så i debatten,men så ärju inte fallet. En andel av världsförsöOningen på lilel drygt 10"., torde vara del högsta vi kan räkna med. Men detär viktigt all komma ihåg att uranet finns som ett kommersiellt allernativ - fulll utvecklat - och atl den civila kärnkraften i en mängd sammanhangkan medverka till att delvis ersätta oljan.