prot · G10970 · 1977-12-31 00:00:00 — Sanering av privatbilism i storstäderna. Produktion av metanol som ersällning för bensin. Systematisk investering av energianvändning iindustri och fastigheter med bindande direktiv lill faslighets- ochindustriägare om ålgärder i energibesparande syfte. Inledande måttliga försök med torvläkl och odlingav snabbväxande energiskog. En omfattande statlig och satsning på ettsolvärmeprogram med inriktning på kollekliva solvärmecenlraler. Detär hell realistiskt atl redan nu sätta in resurser på allt del som harnämnts. Föralt uppnå en självständig olje- och energipolitik måste lämna lEA - dens. För genomförandel av vpk:s energialternativ krävs också altde multinationella oljebolagens tillgångar i överförs i samhällets ägo.Även kraftverken måste förstatligas eller kommunalise-ras. Vpk:salternativ innebären fortsatt negaliv hållning till exploateringen avkärnkraften. Utbyggnaden och användningen av kärnkraft i för med sig enrad allvariiga problem, medan nyttan för folket är påfallande liten och intealls uppväger kostnader och risker. Till kärnkraftens problem hör dåligreakiorsäkerhel, illa fungerande upparbelningsanläggningar, olösta avfallsproblem,dålig arbetsmiljö och en koppling till risken för fortsatt spridning avkärnvapen. Vpkkräver stopp för fortsall utbyggnad av kärnreaktorer och kräver vidare all de idrift varande reaktorerna skall avvecklas i den takt som är försöriningsmässigtmöjlig. Ingen svensk upparbetningsanläggning bör byggas, och vi motsätter ossall brytning av uran i . Vårtenergialternativ innehåller också en rad åtgärder som är nödvändiga, omkärnkraften skall kunna avvecklas. Dit hör förbud mot fortsatt installation avdirektverkande elvärme, en omfattande satsning på vindkraft, kommunalavärmekraflverk och mollrycksanläggningar inom industrin. Som bekant motsätter sig vpk varje mera omfattandeutbyggnad av vattenkraften. De fyra orörda huvudälvarna måste sparas, liksom enrad betydelsefulla forsslräckor i andra älvar. Däremot bör ett antal mindreprojekt, inkl. ombyggnader och minimikraftverk, kunna genomföras. Vpk:senergipolitik och motstånd mot kämkraflen bmkar ofta jämställas medcenterpartiets, trots atl vår politik på en rad avgörande punkter är heltolika. och dess partiledare använder en ohederiig löftespolitik ochsaknar i allt väsentligt fast mark för sin energipolitik. Den utlovadeavvecklingen av kärnkraften till 1985 kan under kapitalismen bara genom- föraspå någon av följande vägar: 1. en fördjupad lågkonjunktur med sjunkandeefterfrågan på energi och arbetskraft, 2. ransonering av el och 3. ell krig mol kärnkraften, där nästan alla andrasamhällsområden måste stå tillbaka. Centernhar vägrat all anvisa de riktiga redskapen för kärnkraflsavveck-lingen,nämligen en planmässig styrning av produktion och energiförsörjning. Enfortsall kapitalistisk tillväxt kräver antingen kol eller kärnkraft. Defömyelsebara energikällorna räcker inte hur långt som helst, speciellt inle viden försiktig och måttlig exploatering av t. ex. vattenkraft, torv och biomassa.Storskalig användning av kol är från miljösynpunkt ell lika allvariigt hot motmiljön som kärnkraften. Omsorgen om naturen och människan, avståndstagandetfrån kommersialism samt aktsamhet om del mänskliga arbetets produkter ingår iarbetarrörelsens kultur och livsstil. Del är i överensstämmelse med detta somvpk säger nej lill kärnkraften och till en storsatsning på kol. För oss är delenda rimliga alternativet hushållning, förnyelsebara energikällor samticke-tillväxt av energianvändningen. En ökning av användningen av kol kan blinödvändig underen övergångsperiod, men även en sådan begränsad användningkräver ökade forskningsinsatser i syfte att begränsa miljöproblemen. Sverigehar i jämförelse med andra länder goda fömtsättningar att baserasin energiförsörjning pä enbart inhemska förnyelsebara energikällor. Lålmig så, herr lalman, beiräffande det som har sagts bara göra dekommentarer som jag hinner med. Jagvill med anledning av att sade alt del lar lång lid att utvecklanya energikällor framhålla, all det är viktigt alt komma ihåg att kärnkraftenfrån början utvecklades för militära ändamål, för alt möjliggöra tillverkningav atombomber. Från 1930-lalet och framåt har kärnforskarna haft tillgång tillenorma resurser, som bara den militära kapprustningen kan ställa lillförfogande. När del efter kriget blev aktuellt med en fredlig användning hadekärnkraften därför ell stort försprång framför andra tänkbara energiformer, sominle alls har fått samma resurser. , , har fått fram material som är offentliggjortmen som enligl min åsikt inle uppmärksammals lill sin fulla betydelse. Det gårinte längre alt hävda atl en kärnkraftsavveckling är ell hot mot försörjningoch sysselsättning i vårt land. Energikommissionensexpertgrupp för energitillförsel, EKB, har analyserat fyra alternativ tillenergiförsörjning. EKB har ibland kallals för Elektriska klubben, och ingen kanpåslå att inte kraftindustrin varit väl företrädd där. Del gör det meruppseendeväckande alt EKB faktiskt nu visar att vi kan klara oss utankärnkraft. Energiförsörjningsalternativen A och B innebär en avvecklingavkärnkraften lill 1985 resp. 1990,en mycket kraftfull satsning på energihushållningoch snabb introduktion av förnyelsebara energikällor. AlternativenC och D innebär också en satsning på hushållning och förnyelsebara energikällormen en fortsalt kärnkraftsutbyggnad ungefär enligt beslut i alternativC och ännu kraftfullare i alternativ D samt dessutom kärnvärmereaktorer iVästerås, , och . EKBvisar alt t. o. m. i alternativ A med kärnkraften helt avvecklad lill den Ijanuari 1985 är det möjligl aU använda mer elektricitet då än . 1977producerades ungefär , dvs. 87 miljarder kilowattimmar elektricitet. År1985 kan man enligt EKB:s beräkningar leverera utan kärnkraft. är delegendomliga atl denna ökning med ca I TWh brukar beskrivas som en minskadelproduktion. Man menar en minskning i förhållande till prognosernasförväntningar om ökad el, alltså en minskad ökningstakt. Del måste varamissvisande atl då tala om minskning. Prognoserna har sanneriigen inle visatsig vara tillföriitliga. De Justeras nedåt. Attdet innebären kapitalförstöring att inle använda de kärnkraftverk som byggtsskall inte förnekas. Det beror på hur stor risken är atl ha dem i gång om vibör la den kapitalförstöringen eller ej. räknar energikommissionenmed alt få information dels från kärnkraftsinspeklionen, dels från amerikanskaforskare om vad konsekvenserna skulle bli vid en stor reaktorolycka iBarsebäck. Enligt min åsikt kan inte pengar rättfärdiga alt man utsättermänniskor för en så stor risk. Omvi bestämmer oss för alt avveckla kärnkraften skulle sysselsättningen öka-delär ett annat uppseendeväckande resultat som EKB kommit fram till. Del blir flerarbetstillfällen i alternativen A och B när man räknar in också arbetena för enlönsam energihushållning och för de nya näringsgrenar som tar fram de inhemskaförnyelsebara energikällorna. tid med lågt kapacitetsutnyttjande inom industrin bör det vara en fördel attsnabbt kunna bereda människor arbete med meningsfulla framtidsinvesteringar.Och allt tal om aU en avveckling av kärnkraften skulle hota sysselsättningenkan härmed avskrivas. Återstårså för kärnkraftens vänner alt söka motivera nya miljarder på kärnkraft med atlman då något snabbare skulle kunna bli av med oljan. När det gäller miljöfaranmed olja bör vår första åtgärd naturligtvis vara all kräva mer rening ochdärjämte en övergång så snabbi som möjligt till metanol. Tekniken för dettafinns. Ju fortare oljan blir dyr och svåråtkomlig, desto fortare kommer de förnyelsebaraenergialternativen fram. EKBsäger atl alternativ A och B kännetecknas av en högre ambition att snabbare änalternativ C och D nå en långsiktigt hållbar försörjningslrygghel. Närdet gäller kostnaderna för energiförsörjningen har EKB inte kunnat hävda altkärnkraftsvägen skulle vara billigare. Alla siffror om framlida energipris ärnaturligtvis ytterst osäkra. 1 omprövar man just nu sillkärnkraftsprogram, därför att ekonomin ifrågasätts. har ovanligt godaförutsättningar för en energiförsörjning med 5 protokoll 1977/78:70-71 Vi har också betydligt mer energi i torvan i uran i landet.Miljöbegränsningarna måste respekteras, men de är lätthanleriiga i jämförelsemed kärnkraftens. EKB rekommenderar också för alla alternativ alt de nya näringsgrenarsom tar hand om torv, biomassa, vind osv. så fort som möjligt byggs upp. Härbör också öppnas lovande exportmarknader, där vi kan vara med och bygga upp entrygg, obunden energiförsörjning också i falliga länder. Atl är det mesl industrialiserade i landet, atlVästmanland är det län som kunnat erbjuda folk frånandra delar av landet sysselsättning inom industrin, atl är delmesl invandrartäla länet i hela vårt land -ja, det är fakta som jag och minapartivänner från har framhållit i dennatalarstol. är framtidsoptimismen lindrigt sagl i gungning. Naturligtvis har deinternationella konjunkturerna för vår exportindustri haft sin del i altavsättningsmöjligheterna i andra länder minskal. Del ställer till många problemi företag och i olika branscher. Men jag vill tillägga atl del inle bara är denbristande möjligheten atl sälja lill andra länder som är ett stort problem,ulan såväl företagare som anställda i vårt län upplever all brislen på ettpolitiskt ansvar från regeringens sida också har stor skuld till den nuvarandesituationen. Lål mig bara nämna energipolitiken och bristen på en framsyntnäringspolitik. Visstlycker vi all det är bra i vårt industrialiserade län all regeringen numeraanammar och är beredd atl fortsätta den arbetsmarknadspolitik somsocialdemokratin initierade och byggde upp . Den politikenorsakade visseriigen ett starkt motstånd mol socialdemokratin, men den harnumera blivit högsta visdom även i den borgerliga regeringen. Det är bra. Meni dag, 1978, räcker det inte för ett lands regering att gå in och hjälpa närarbetslöshet hotar och när andra omständigheter går människorna emot eller närnågonting har hänt. måste folket ha rätt alt begära av en politiskregering atl den har en vilja, att den är beredd alt ge sig i kast med och taställning till framtidsproblemen. Låtmig med några exempel från visa hur denna brist på offensiv politikfrån regeringens sida drabbar enskilda kommuner och förelag. Dess förslag för all komma ur krisen ärau basera sinkolstålstillverkning påskrot i stället för på järnmalm. Det kan diskuteras hurframsynt detla är, men låt oss gå del förbi. I och med denna omläggning misteremellertid intresset för sina gruvor i Riddarhyltan, där 120 manarbetar. Gruvan är den enda egentliga arbetsplatsen i denna ort med 500-600invånare. Konsekvenserna för samhället och för de enskilda människorna behöverJag inle utveckla - de är alldeles för tydliga - men frågan är om det frånsamhällsekonomisk synpunkt sett är riktigt atl gruvan vatlenfylls därför attFagersta AB inte längre behöver järnmalmen. sades del vidBergshanteringens Vänners sammanträde i atl under en nära framlidhälften av gruvorna i Bergslagen kommer att försvinna. Människorna iRiddarhyltan frågar sig: Skall Riddarhyltan bli en av de gruvor som läggs ner?Skall företagsekonomiska överväganden få vara utslagsgivande för bedömningen avvilka gruvor som skall läggas ner? Det är sådana frågor som vi ställs inför frånfolkel i Riddarhyltan. Vårt krav på regeringen är all den vid en förändring,som här kan bli en nödvändighet, också måste la sitt poliliska ansvar när dengör sin bedömning. Den får inte enbart låta de rent företagsekonomiska motivenvara avgörande, ulan den måste här även låla de samhällsekonomiska aspekternakomma till uttryck. FörFagersta bruk planeras ett nytt trådvalsverk till en kostnad av omkring 275milj. Om inle denna investering kommer lill slånd kommer de redan beslutadepersonalindragningarna på 350 man i alt mångdubblas. Manfrågar sig vem som skall - eller kanske rättare sagl vem som kan -klara av attbetala en investering som denna på 275 milj. kr. Naturiiglvis kommer därvid denfond lill specialstålinduslrin som inrätlas alt ha sin betydelse, men jaginbillar mig ju inle alt denna fond står enbart till Fagersta AB:s förfogande.Här krävs alltså flera finansieringsformer, om därmed också denna storainvestering skall kunna . Genomatl fonden kommer atl administreras via Invesleringsbanken kan man utgå frånalt Invesleringsbanken även kommer alt engageras eller bli tillfrågad omhuruvida den är beredd alt bli delfinansiär i delta projekt. Men varifrån skallInvesleringsbanken fl pengarna, när regeringen , för andra året i följd, harvägrat Investeringsbanken en ökad utlåningsmöjlighet på 4 000 milj. Minfråga lill induslriminislern blir: När kommer industriministern att besluta omen påfyllnad av Invesleringsbankens kassa för atl därmed bidra till attavhjälpa del behov av investeringskapital som krävs inom samt enrad andra förelag i vårt land? Hallslahammarsbruk tillhör de små handelsstålverk som hamnade utanför propositionen om delstatliga engagemanget i denna bransch. Människorna i undrar omregeringen inte anser sig ha något ansvar för dem bara därför att de inlearbetar i något av de tre stora stålverken i vårt land. Proposilionen gerenligt milt bedömande en alltför kortfattad och ofullständig beskrivning avdessa små handelsstålverk. Det är alltså fullt berättigade farhågor som folketi hyser när man ställer frågan: Skall de små stålverken säljaslill förmån för de stora stålverken? Jaganser atl detta är frågor som borde intressera även regeringen, som inte bordege bara de förelag som redan nu är inne i deUa samarbete möjligheter att levavidare. Del är Ju inle alltid de stora förelagen som är de bästa; även mångasmå förelag har möjlighet att klara sig . Till denna fråga ämnar viåterkomma på Västmanlandsbänken när proposilionen skall diskuterashär i kammaren. Mindreföretag som är legotillverkare och underhållare åt stålindustrin i ochFagersta har också som en direkt följd av stålkrisen råkat i en svårekonomisk kris. Här kommer förslag om försäljning av industrilokaler Del är frågor som diskuteras mellan kommunalmän och företagarepå dessa orter. Mångafrågar sig naturiiglvis: Är det en uppgift atl kommunerna skall lösain industrilokaler? Borde inte detta vara samhällets uppgift i stort, så atldel inte på nära håll drabbar kommuninvånare? Vadkan man svara människorna när de vill ha råd om det här? Man kan bara säga alldet finns ingen möjlighet för samhället atl gå in på dessa områden. Delfinns inget styrorgan. Det finns ingen som är beredd alt ta della politiskaansvar. Kvar står då kommunen som den enda för vilken denna möjlighet står tillbuds. är ett tidigare Bolidenföretag som har hamnat i ett av demultinationella företagens händer. Man frågar sig varför! Har inte landet behovav gmvutrustning även i framliden, även om det är stiltje på området? Borde detinte ligga i statsmakternas intresse all slå vakt om denna industrigren? Svarenpå dessa frågor uteblev vid den uppvaktning vi företog hos industriministernför . Till slut återstod frågan om man skulle lägga ner ellerlåta köpa. Vi måste förstå löntagartepresen-tanterna som lillslut var tvungna, för sin egen och företagets existens, att förorda enförsäljning lill . Men vad de upplever som besväriigast är denbrist på intresse och framlidsvision som dessa människor hade hoppals möta vidkontakterna med regeringens representanter. Asea-Atomär ett icke okänt företag. Det skall försvinna enligl somliga iregeringen. Det beror på atl fortfarande driver tanken och tron ochförsöker inbilla folkel att vi kan vara ulan kärnkraft. Beskedel om attföretaget skall försvinna är naturiiglvis ingenting som uppmuntrar vare sigtekniker eller övriga anställda inom denna industrigren. Del är snarare endödsdom som regeringen offentligt förklarar i fråga om Asea-Alom. Regeringenbortser helt från andra utvecklingsprojekt, kärnvärmeverk m. m.,som ligger inomAsea-Aioms arbetsfält. Därför frågar man sig: Skall regeringen åter, när nu dessanya typer av värmeverk kommer fram, visa sin teknikfientliga inställning motföretag och tekniker? Listan över förelag i med sysselsättningsproblem skullekunna göras mycket lång, men jag skall inle trötta kammarens ledamöter med det.Låt mig bara dra en slutsals av dessa exempel. Denalternativa offensiva näringspolitik, som den socialdemokratiskariksdagsgruppen har motionerat om, skulle göra det möjligt för Investeringsbankenatt utöka sin ullåningsmöjlighel med 4 miljarder, all fl till slånd enslrukturfond som skulle kunna ge nytt Jobb ål de industrier som av en ellerannan anledning måste försvinna, liksom att åstadkomma en utökad satsning påforskning, utveckling och prospektering av våra naturtillgångar. Det är förhoppningarsom den västmanländska industrin med glädje skulle ha sett förverkligade. Jaghoppas därför atl vi, när vi skall behandla de olika delförslageni det socialdemokratiska näringspolitiska programmet, kommer ihåg att varjeutebliven insats från regeringens sida til syvende og sidst drabbarde anslällda, sysselsättningen och våra möjligheter all arbeta . Låtmig till slut, herr talman, bara säga att en uppgift som jag anser all regeringoch riksdag måste ha är atl gemensamt komma till rätta med den leknikfienfligainställning som frodas inte minst i den mindre nogräknade propagandan kringmiljö och energi. Jag anser all det är ett allvariigt samhällsfenomen närseriösa forskare och tekniker upplever att tilltron lill deras vetenskapligaresultat ifrågasätts, medan demagogiska profeters löst underbyggda tyckande ärhögsta visdom långt upp i regeringen. Dellaär viktigt inle minst i ett läge där svensk industri är helt beroende av en tekniskforskning och utveckling som på nytt kan återföra landet lill den ledandeposition som vi på många områden tidigare innehaft men håller på atlföriora. Då är del väsentligt alt teknikerna och forskarna känner att de harsamhällets stöd. Detta är någonting som är avgörande för allas våra möjlighetertill en bättre framtid, lill en bättre miljö och lill en fortsattvälståndsutveckling. (vpk) kortgenmäle: Jag har begärt ordet med anledning av vad sadebeträffande avvecklingen av kärnkraften och nedläggningen av reaktortillverkningenvid Asea-Alom, vilket alla kunde uppfatta stod i motsättning lill vad vpk harredovisat på den punkten. Delärju så att regeringen fortsätter marschen in i kärnkraflssamhället.Del enda som tycks komma atl avveckla är kampen mot kärnkraften. Vänsterpartietkommunislerna kräver stopp för utbyggnad av kärnkraften och ett omedelbartprincipbeslut om avveckling av de nuvarande reaktorerna. Detta står imotsättning till del som nämnde. Visserligen kan inlereaktorerna avvecklas genast, i varje fall inle ulan elransonering. Men för atlen avveckling skall kunna påbörjas krävs elt principbeslut redan1978, och för atl en kommande avveckling skall bli möjlig krävs en lång radåtgärder, t. ex. planmässig utbyggnad av mottryckskraft, kommunalakraftvärmeverk, konkreta förberedelser för utbyggnad av elvärme. Beslutmåste också fattas om nedläggning av reaklorlillverkningen vid Asea-Alom -dethar vi från vpk nämnt förut. avvecklingsbeslul kan bli trovärdigt omregeringen fortsätter att satsa skattemedel i reaktorindustrin. Asea-Atoms resurserbör i stället tas i anspråk för allernaliv produktion. Inget avvecklingsbeslutkan f ö. heller bli trovärdigt om en svensk upparbetningsanläggning börjarbyggas eller om klartecken ges försvensk uranbrytning och uranexport. Vpkpåvisar i sill energipoliliska program, somjag förut här något berörde, hur mangenom planmässig hushållning och medveten satsning på förnyelsebaraenergikällor kan minska oljeberoendet och avveckla kärnkraften. Programmetförutsätter tillkomsten av nya slalliga industrier och skapar omfattandesysselsättning över hela landet. Det måste bli ett slut, menar vi, påborgarregeringens och socialdemokraternas förhalningspolilik när det gäller avveckling avkärnkraften. Den beslutsångest som präglar de andra partiernas energipolitikleder inte till någon avveckling av kärnkraften. OLLEGÖRANSSON (s) kort genmäle: skulle del vara skönt om man kunde vara lika oansvarig som ToreClaeson och bara av principiella och andra skäl säga nej lill ett tryggande avenergiförsörjningen i vårt land, bara radikalt slunga ut alt visst kanAsea-Alom ägna sig åt alternativa energikällor. Vad för källor talar om. Men har man litet vetskap om hur hela vår industri är uppbyggd och hurspecialiserad den är kanske man förstår lilel bälire hur svårt det kan vara förett företag atl ena dagen syssla med kärnkraft och kanske medenergiskog - del är dock ell av de alternativ vi står inför. Jaganser alt Asea-Alom är en industri som vi behöver inle bara i utan somvi har all anledning att fortsätta stödja från riksdag och regering på detinternationella planet från säkerhetssynpunkt, lillförliilighetssynpunkl osv.Jag tror nämligen att de krav vi ställer i på kärnkraftverk frånsäkerhetssynpunkt ligger så väl framme atl de borde kunna vara ett föredömeockså för andra länder. Men trots att inte varie liten detalj har funnil sittslutliga svar är Jag fortfarande en av dem som tror på att vi har kärnkrafteninle bara för att det är en bra energikälla utan även för att vi behöver denunder överskådlig lid. Därför är det, menar jag, bättre att vi satsar på deförelag som vi har inom landet - och därmed internationellt kan gå före andra -än all vi framöver hell skall vara beroende av det utlandet haratt sälja lill oss. (vpk) kortgenmäle: frågar vad slags produktion man kan länka sig iAsea-Atom i stället för reaklortillverkningen om den läggs ned - vilket vianser bör ske. Del finns en rad olika produkter just med anknytning tillenergisektorn som man mycket väl kan framställa, exempelvis vad Jag förut varitinne på inom krafivärmesektorn, industrins tillvaratagande av spillvärme,komponenter för vindkraft, olika materiel för en utbyggnad när det gällertillvaratagandet av solvärme osv. Delfinns alltså ingen brisl på alternativ produktion, som man kan länka sig idelta sammanhang, och del finns ingen brisl på sådan alternativ produktion somdirekt eller indirekt kan anknyta till den produktion som Asea-Atom nu har. Ettstopp för kärnkraftsutbyggnaden kan givetvis medföra vissa problem försysselsättningen i de berörda tillverknings- och byggnadsföretagen. Men om mangör en motsvarande satsning på förnyelsebara energikällor ger det faktisktarbete åt fler människor för varje satsad miljon än kärnkraftsutbyggnaden gör.En satsning på isolering, vindkraft, solvärme och nya bränslen ger dessutom,som jag föml har sagt, sysselsättning för hela landet. En sådan satsning haralltså en rad uppenbara fördelar och det är, jag vill sluta med atl understrykadet, en realistisk lösning och realistiska alternativ - om man verkligen på kort och långsikt vill avveckla kärnkraften, och det vill vi kommunister göra. OLLEGÖRANSSON (s) kort genmäle: räknade upp en rad alternativ såsom tillverkning inomkrafivärmesektorn, tillverkning för tillvaratagande av spillvärme, tillverkningav komponenter till vindkraft, osv. Del låter ju väldigt bra. Låt mig barakonstalera alt det i så fall inle är någon tillverkning som Asea-Atom skullevara ensam om. På dessa olika områden pågår redan produktutveckling inom andraföretag. Omde produkter som nu med sådan lätthet räknade upp inte tidigarehade funnits, frågar man sig varför vi från samhällets sida inte skulle ha satti gång projektering, utveckling och tillverkning på dessa områden, när vi haren rad orter i hela vårt land utanför som har behov av sysselsättning. HerrClaeson pekar alltså på produkter som redan finns och som del säkert finnsandra tillverkare av som är bättre skickade att producera än vad Asea-Alom är. Torsdagenden 2 febmari 1978 Förstevice talmannen tillkännagav att anslag utfärdals om sammanträdets fortsäuandekl. i (m): Detta är enligt rubriken en allmänpolitisk debatt, och det är det endatillfället under terminen som kan diskutera samhällsproblemen i störtesammanhang och inle bara i form av sektoriserade detaljfrågor.