prot · G109142 · 1977-12-31 00:00:00 — Denna deklaration har vi kommunister ingentingemot att skriva under på. Den uppfattningen delas av den absoluta majoritetenav världens folk. Utrikesministern, regeringen eller representationvid FN-sessionen behöver inte riskera några protester eller angrepp från någotland för en sådan deklaration, eftersom alla ger den sina läppars bekännelse. Men,utrikesministern, hur skall vi komma fram lill denna avveckling av helaarsenalen? Hur skall den för människornas säkerhet och ekonomi så förödandekapprustningen kunna stoppas? Inte kommer det all kunna uppnås genom attalltmer raffinerade bomber framställs, inle genom att man Omregeringens inställning till förslag 1 FN om förbud mot tillverkning avneutronvapen försökersudda ut gränsernamellan konventionella vapen och kärnvapen och heller inle genom all tröskelnmot nya krig kommer alt sänkas. Jagvel all den har proiesierat mot neulronbomben. När planernapä lillverkning och förbandsläggning av bomben blev kända orsakade de envåldsam opinion i hela världen, inkl. och vårl land. Denna opinion tvingadefram del beslut som Carieradminislralionen tog, nämligen om en lillfälligbordläggning av planerna på lillverkning av neulronbomben. var en segerför värtdens sunda krafter, men del var ingen fullsiändig seger och det varabsolut ingen seger som innebar att man kunde slå sig lill ro. Fortfarandefinns del i regeringarsom önskar bombens framställning. Starkakrafter i trycker på och visar sitt missnöje med Cartersbordläggningsbeslul. I denna situation är det dubbelt viktigt all akiiviielenökas. 1en deball här i kammaren angående en resolution mot neutronbomben har del saglsatt framläggandet av en resolution skulle kunna bidra till en polarisering avfrågan och vidare atl del säkert också skulle framkalla ett röstningsmönsterpåverkal av olika alliansknylningar. Del är min förhoppning atl sådanavärderingar inle för vara vägledande vid ett direkt ställningstagande tillförbud mot neulronbomben. Därest i en sådan volering skulle avstå frånatt rösta eller rösta emot etl förbud blir della etl indirekt och ett direktstöd för de mest reaktionära krafterna,ochdelblireil bidrag ii 11 dem somönskar en forisällning av den hittillsvarande kapprustningen. Underden gångna helgen har del på flera platser i vårl land genomförtsdemonstrationer mot neulronbomben, krav har ställts på regeringen atl denna medall kraft skall föra fram kravet på etl förbud mot tillverkning av neutronbomben.Samma krav restes också av den svenska folkriksdagen della år. Allhänvisa lill all man allmänt är emot alla lyperav bomber kan vara ell sätt allförsöka komma ifrån ell ställningstagande i den aktuella frågan. Jag vill riktafrågan till utrikesministern: del särskilt realistiskt all tro alt del undersessionen kommeratt läggas fram ell förslag som innebär ett allmänt förbud motalla vapen? Vi vet all del kommer all läggas fram etl förslag som innebärförbud mot tillverkning av neutronbomben, och jag vill ställa ytterligare enfråga: Skulle ett förbud mot tillverkning av neutronbomben innebära ett stegmot all kapprustningen bryts? refererar den debatt vi hade om ettresolutionsförslag. Han talade om alt en resolulionslexi då skulle ha kunnalleda lill en polarisering. Del är alldeles riktigt. Jag tror all risken fördetta var väldigt Slor just i det lägel. Det var därför vi inte ville medverka. Närhan säger all vi vill komma ifrån vårl ansvar när del gällernedrustningen, för att vi inte hell oreserverat säger all vi vill rösta för ettförbud mot neutronvapnet,ärdeialldelesfel. Jag tror ingen-i varje fall ingen somstuderat frågan sakligt - kan beskylla den eller den svenskariksdagen för all söka komma ifrån problemställningarna i nedrustningssammanhang.Tvärtom har vi varit aktiva och pådrivande. Vaddet är fråga om är att innan man talar om hur man skall rösla måste man vetavad det är man skall rösta på. Det förslag som tagits fram i andra sammanhangbeträffande neulronvapnet gäller produktion och förbandsläggning. Men skallell förbud vara verkligt effekiivt måste del också innehålla förbud motutveckling av ett sådant vapen. Det har inle de framkomna texternagjon. Det finns alltså all anledning att studera innehållet i ell sådantförslag och se hur del ser uti alla sina delar in nan mantalarom hur man skallrösla. Detfinns ytterligare en sak att nämna i sammanhanget: Hur skall man kunnakontrollera efterlevnaden? Ett förbud vars efterlevnad man inte kan kontrolleraär inle av någol värde. Ett verkligt förbud fordrar all alla avtalsslutandeparter har en sådan öppenhet i sin krigsindustri alt man verkligen kankontrollera all förbudet efterlevs. När vi kan fö alla dessa försäkringar skallvi naluriigtvis ställa oss mycket positiva. Har man kommit dithän är eu förbudverkligen ett steg mot nedrustning. Men vi måste vara lika effektiva också närdet gäller andra vapen för atl kunna få en verklig nedrustning. Vi måste fåstopp på utvecklingen av nya vapen. Där trorjag vi är överens. Omregeringens inställning tiU förslag i FN om förbud mot tillverkning avneutronvapen (apk): Herrlalman!Jag tror också alt vi är överens om, och jag, all vi inte vill hanågra nya vapen, atl vi inte vill ha någon vidareutveckling av kärnvapen ochalt vi vill ha en avruslning i hela vår värtd. Men jag kan inle accepiera använder denna sä alt säga fundamentala grundläggande syn på upprustningensåsom ell argumenl för att icke vidta några konkreta åtgärder i nuet.Realiteten, , blir ändå - det framkom ju vid diskussionen härföregående vecka -all därest det inte införs ett förbud mot lillverkning avneutronbomben kommer med all säkerhet neutronbomber alt tillverkas, och vi velhur utvecklingen varil när del gäller kärnvapen: har hela tidenlegat steget före,och har föratt skydda sig framställt bomber avlikartad karaktär. Om situationen skulle bli den att neutronbomben framställsav kommer man att framställa etl nytt motvapen i . Del mål somvi säger oss vara överens om alt vilja uppnå, alt bryta kapprustningen, kommervi alltså inte att uppnå. Jaghar ingenting atl invända mot atl man vidareutvecklar ett förslag i FN i denmeningen alt man inie bara ställer förslag om förbud mot tillverkning utanockså om förbud mot vidareutveckling innan tillverkningsprocessen kommit tillstånd. Jag har ingenting atl invända mot att avger etlkompletleringsförslag i del avseendet. Jag har heller ingenting att invända motfru uppfattning atl man måste kunna kontrollera atl de förbud som maninför också efterlevs. Den principen gäller alla förbud på det här området ochkan inle speciellt knytas till neulronbomben. Jag lycker därför inle all delvar någol särskilt bra argument. Jagställer återigen frågan, : Skulle ett förbud mot lillverkning avneutronbomben vara till gagn för att bryta kapprustningen? Omregeringens inställning tillför-slag 1 FN om förbud mot tillverkning avneutronvapen Herrlalman!Jag kan svara direkt all ell förbud mot ell vapen, om del kan kontrolleras atlförbudet efterlevs, naturligtvis är av stor betydelse för en inledning avnedrustning, men om del sker utveckling av andra vapen innebär det jutotalt sett inte någon nedrustning. Det är därför som jag hävdar altvi måste ha alla delar med i blickfältet för atl vi sanningsenligt skall kunnatala om en nedrustning. Därutövervill jag säga alt del vore fel att redovisa hur vi i detalj skall röstanär del gäller en resolutionstext - vi måste se till al la dess delar och se omde stämmer överens med vår generella politik. ROLFHAGEL (apk): Herrlalman!Jag måste tyvärräven nu notera den där lilla haken som alllid finns när fruSöder lalar om det här problemet. När lalar om atl hon är motståndaretill neutronbomben säger hon alltid atl hon också är motståndare till andravapen. säger alt hon i och för sig inte skulle ha något emot ellförbud mot neulronbomben men att det inle skulle vara något värde med etlsådant förbud, om det framställs andra bomber. När man hör den lypenav argument, , frågar man sig vad hela nedrustningsarbetet är värt.Med den inställningen skulle vi ju aldrig kunna ingripa med mindre än att detskapades ett totalt förbud mot förstöringsvapen i hela vår värld. Det är intesärskilt realistiskt, . Det kommer inte atl ske på FN:s extra session,utan där kommer alt föreligga ett konkrel förslag som gäller neutronbomben inuet. Då går det inte att hänvisa lill alt det kanske kommer att framställasandra bomber. Del argumentet kan jag inle uppleva på något annal sätt än somden obotfärdiges förhinder. Deninriktning som deklarerar säger mig atl vi egentligen inte bara harbytt regering i det här landel ulan att vi också har bytt utrikespolitik ochdet på ett område där värt land har goda traditioner alt bevaka. Denutvecklingen beklagar jag djupt. Jag överlåter åt andra än att bedöma huruvida vi har byttutrikespolitik. Vi har hävdat den nedrustningspolitik och den utrikespolitiksom del råder en bred enighet om här i landel. Däri ingår också kampen motkärnvapen och mot neutronvapnet, men när det gäller avvägningen hur man skallgå lill väga för atl nä bästa möjliga resultat måste man ta etl steg i lagetoch aldrig glömma bort helheten -det hävdar jag med bestämdhet. Det har alltidvarit svensk politik att se lill att man når resultat som är effektiva ochgångbara på lång sikt. Del kommer vi att fortsätta med. ROLFHAGEL (apk): Jag delar uppfattning att vi måste ta ett steg i laget. FruSöder vill inte deklarera huruvida hon vill ta det steg som är aktuellteller inte. Jag beklagar det. Överiäggningen var härmedslutad. § 4 Om intagningen tillspärrade linjer vid högskolan Utbildningsministern erhöll ordetföratt besvara OUe Aulins (m) anmälda fråga, 1977/78:437, ochanförde: har frågat mig vilka kriterier som används, när man bedömersökande med examen från United World Colleges vid intagning till spärradhögskoleutbildning. Behörighetskravenför sökande med utländsk förutbildning regleras i högskoleförordningens femlekapitel. Sökande med utländsk behörighetsgi-vande förutbildning äger därigenomtillträde till svensk högskoleutbildning på i stort sett samma villkor somsökande med svensk gymnasieskolutbildning. Deras andel av det totala antaletutbildningsplatser vid en spärrad utbildningslinje är dock maximerad till högst10 96. Inom denna ram antas dels svenska medborgare med utländsk förutbildningoch invandrare med fast anknytning till , dels s. k. gästsluderande. Enligtuniversitets- och högskoleämbetets tillämpningsföreskrifter till högskoleförordningenär urvalskriterierna för dessa sökande i princip desamma som försökande medsvensk förutbildning. Avgörande är betygets kvalitet i jämförelse med demedsökandes saml längden av eventuell arbetslivserfarenhet. Föreskrifterna gerdock möjlighet för antagningsmyndigheten att anla en större andel svenskamedborgare och invandrare än gästsluderande. OmIntagningen till spärrade linjer vid högskolan Jag lackar utbildningsministern för svaret. Man kan naturligtvis tyckaatt jag borde kunna läsa mig till detta av de tillgängliga föreskrifterna utanatt ställa en fråga lill utbildningsministern. Bakgrunden till frågan är atljag har fått upplysningar som tyder pä att det skulle brista i informationen omvilka intagningsregler som gäller just för de grupper som frågan rör liksom omtillämpningen av de gällande intagningsreglerna över huvud taget. VidUnited World Colleges läser man till en internationellt erkänd studentexamen.Den omfattar sex ämnen, där engelska, matematik och modersmål är obligatoriskamedan del finns möjligheter för eleverna att fritt välja etl orienteringsämne,ett naturvetenskapligt ämne och ytteriigare ett fritt ämne. Studierna ansesvara krävande och bygger på självständigt disciplinerat arbete under akademiskhandledare. Betygsskalan som tillämpas är sjugradig. Konkurrensen om platsernaär stor. Svenska elever tas i regel in försl efter avslutad grundskola och ettårs gymnasiestudier i med goda studieresultat. Vid skolan studerarelever från etl 50-lal olika nationer och lärarkåren är internationelltsammansatt. Vitalar här hemma ofla om behovet och önskvärdheten av ökad internalionaliseringi undervisningen, och United World Colleges ger en möjlighet till ökadinternationalisering. Utbildningsmetodiken och utbildningens innehåll vid UWCger, enligt min bedömning, värdefulla kunskaper och en bra grund förhögskolestudier i . Men det är nödvändigt att OmIntagningen lill spärrade linjer vid högskolan elever som överväger attpåbörja studier där har klara och entydiga informationerom vilka möjligheter eninternationell studentexamen ger till intagning lill olika ulbildningsvägar iSverige. Detär tekant för alla att urvalsbestämmelserna för intagning till spärradutbildning är ett snårigt område, och utbildningsministern har lovat atl seöver de bestämmelserna. I UHÄ:s anvisningar talar man när del gäller spärradutbildning om nio olika urvalsgrupper, där en avses för utländska sökande utansvensk utbildning och svenska sökande med utländsk utbildning. Man säger allbedömningen görs utifrån gymnasiebetyg och arbetslivserfarenhet. Ingen poänganges, utan rangordningen sker efter, som man säger, en helhetsbedömning. Detförutsätts således att det verkligen görs en rangordning av de sökande, ochenligt vad jag har erfarit skulle så inte alltid ha varil fallet. Indelninggörs i olika grupper. När del gäller exempelvis gruppen 1 a talas om behörigasökande som har gått igenom treårig eller fyraårig linje i gymnasieskolan ellermotsvarande utbildning. Den utbildning som jag här har redovisat innebär atlman först genomgått en omfattande utbildning i , bl. a. ett är igymnasium, och att man har en päbyggnadsutbildning på United WorldColleges. Jag skulle vilja fråga utbildningsministern om del inle borde varamöjligt atl hänföra sökande med denna bakgrund till urvalskaiegorin la, så altde får möjlighet att söka i flera olika grupper. Del har ju många andra sökandeelever. Jag vill fråga huruvida utbildningsministern är beredd atl vid denöversyn som skall göras också iranska dessa frågor. Självfallet kan vi titta också på den saken. Detta gäller 6-8 svenskaelever . Det är alltså en myckel liten grupp det rör sig om. Jag har ingetintryck av alt de skulle vara särskilt missgynnade. Tvärtom trorjag att de harde bästa förutsättningar för fortsatta studier. Men självfallet bör man vid enöversyn även se på en fråga av denna art. Jag tackarutbildningsministern för det löftet. De exempel jag har visar au del harförelegal svårigheter när del gälll urvalskriterierna -elever med mycket godastudieresultat har haft svårigheter alt komma in i konkurrens med andra. Menjag är tacksam för del besked utbildningsministern här har givit. Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Om ökat stöd tillhandikappade folkhögskoleelevers utbildning Utbildningsministern erhöll ordetför alt besvara () anmälda fråga, 1977/78:438,och anförde: har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser atlvidla för att säkerställa särskilt resurskrävande elevers utbildning påfolkhögskolorna. 1regeringens proposition 1976/77:55 Folkhögskolan biträddesfolkhögsko-leulredningens förslagom åtgärder föran möjliggöra studier vidfolkhögskola för handikappade. /79 har jag i proposition 1977/78:100 beräknat . förundei;visning av handikappade elever vid folkhögskolor. Av beloppet utgör . särskilt stöd inom ramen för det schabloniserade statsbidraget tillfolkhögskolor. Etl tilläggsbidrag om . ställs tillskolöverstyrelsens disposition att användas när det särskilda stödet inomschablonen inte räcker. har (UbU 1977/78:15 och rskr180) besluial i enlighet med regeringens förslag. Detnuvarande bidragssystemet tillämpas fr. o. m. innevarande budgetår som entreårig försöksverk.samhel. Eftersom folkhögskolorna lämnar in sinamedelsansökningar fortlöpande under budgelårel är det inte möjligt atl merexakt förutse behoven. Delär angeläget atl de handikappade som önskar studera vid folkhögskola ellerannan skolform bereds tillfälle till delta. Jag är därför teredd att inomdepartementet närmare överväga frågan om det särskilda stödet lill dehandikappade eleverna. Jag har en mycket hög uppskattning av vad enskildafolkhögskolor gör för sina handikappade elever. Omökat stöd till handikappade fölkhögskoleelevers utbildning Jag vill först tacka utbildningsministern för svaret. 1 allbedrövelsen blir jag ändå glad att höra att utbildningsministern ser konsekvensernaav sill eget handlande, och flnner det så problematiskt så han nu överväger altla upp frågan inom departementet. Det gläder mig oerhört. Dettaär första årel av en försöksperiod . Det är för mycket. Den nuvarandeordningen påverkar intagningen lill hösten. Folkhögskolor med elever med svårahandikapp, där behovet av stödåtgärder till bl. a. personlig assistans ärstort, måste hell enkelt ta emot färre elever. Del stora dilemmat är atl mankommer alt vägra de särskilt resurskrävande eleverna inträde vid skolorna. Omutbildningsministern hade varit beredd att i årets budgetproposition förordaett förslagsanslag, hade det problem som vi nu kommer alt möta redan i höstinte uppstått. Jag skulle vilja fråga utbildningsministern när denna frågakommer att tas upp i departementet. Del här är en fråga om samhällssolidariiel.Det gälleren liten grupp handikappade som hell enkelt inte orkar eller kan förasin egen talan, handikappade som saknar grundskoleutbildning. Omökal stöd till handikappade fölkhögskoleelevers utbildning Nuvet jag alt skolorna kan söka tilläggsbidrag i de fall schablonbidraget interäcker lill. Men då ställer jag mig ändå frågan: Vad finns del för säkerhet attde får delta tilläggsbidrag när SÖ disponerar högst 2,4 milj. kr. ochanslagsansökningarna för innevarande budgetår uppgår till 4,2 milj. Vem får och vem blir ulan? Jag kanske borde ha tillagt i mitt svar all det också finns andra medelsom kan användas för att underiätla studier vid folkhögskola för handikappade.Slyrelsen för vårdartjänst kan ge anslag för personlig omvårdnad, som gällerbåde sociala och utbildningsmässiga förhållanden. Den summan är för innevarandebudgetår . Menjag är medveten om atl det här är ett problem i den meningen att efterfråganvisat sig vara större än vi kunde förutse. Självfallet skall vi pröva detta,och nästa tillfälle härtill blir naluriigtvis vid förberedelserna för nästa årsbudgetproposition. Man måste förståatt den här utvecklingen har skapat oro bland dem som arbetar med handikappadeelever vid folkhögskolorna. Jag har talat med . Mandiskuterar där allvariigl att lägga ned speciallinjen för de resurskrävandeeleverna. Jaglovar att jag personligen skall följa de handikappadesförskolesludier vid Forsa folkhögskola, som ligger inom milt eget län, vidFramnäs och Furuboda. Jag lovar att återkomma till utbildningsministern förattvisa hurdet kommer att drabba våra medmänniskor-de svårt rörelsehindrade ochandra handikappade - om inte frågan snart avgörs. Om det inle händer någontingpositivt på detta område får vi säkeriigen omvandla våra fagra löften om dehandikappades likaberättigande i samhällel. Herrlalman!Det är bra att följer den här frågan. Det är det många iutbildningsdepartementet som gör. Själv hade jag för bara etl par veckor sedantillfälle att göra etl personligt besök vid Furuboda för att närmare bekantamig med förhållandena just där. Det här är en viktig angelägenhet för oss alla. Överiäggningenvar härmed slutad. § 6 Om åtgärder mot påfrestande buller vid undervisning i maskinskrivning Statsrådet erhöll ordet för attbesvara Bengl Silfver-strands (s) anmälda fråga, 1977/78:421, ochanförde: har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidtaga föratt påskynda en lösning av de omvittnat besväriiga artelsmiljö-problem som rådervid undervisning i maskinskrivning. Inomskolöverstyrelsen pågår en undersökning av arbetsmiljön imaskinskrivningssalar. Arbetsgruppen har att utreda hur de akustiskaförhållandena i maskinskrivningssalar påverkas av t. ex. - lokalernas utformning och inredning - skrivning på resp. elektriska maskiner - skrivning på maskiner av olika fabrikat och typ. Detekniska undersökningar som arbetsgruppen vid har utförtavslutades . F. n. bearbeias maierialei och rapporten beräknasvara klar . Omålgärder mot påfrestande buller vid undervisning i maskinskrivning Jag tackarstatsrådet för svaret pä min fråga. Såvälpedagogiska skäl som arbetsmiljöskäl talar för atl arbetssituationen för läraresom undervisar i maskinskrivning och andra s. k. koniorstekniska ämnen igymnasieskolan blir föremål för en skyndsam översyn. Dä det uteslutande ärkvinnor som här arbelar under förhållanden som knappast skulle accepteras avandra yrkesgrupper, kan man dessutom hävda atl det rör sig om en viktigjämlikhetsfråga. Jagtror inte att det är särskilt svårt att föreställa sig de både psykiska ochfysiska påfrestningar som uppstår till följd av smattret från 30 skrivmaskiner,vilket lärarna har att stå ut med sex ä sju lektioner i sträck, ofta i förändamålet inle särskilt lämpliga lokaler. Sjukskrivningsfrekvensen är hög blanddem som undervisar i maskinskrivning. Det är genom ett flertal undersökningarvid det här laget väl dokumenterat att en längre tids vistelse i den här miljönförorsakar inte bara direkta hörselskador utan också stress, stämbandsbesvär,högt blodtryck o. d. Jagvill inle säga alt del av initierade projektet maskinskrivningssalar, som nämndes i svaret, är överflödigt, men jag vill medbestämdhet hävda att del redan finns ett ganska gediget undersökningsmaterialmed bl. a. bullermälningar som genomförts vid ett flertal undersökningar imånga kommuner. En undersökning utförd vid en skola i visade exempelvisen ljudnivå på hela under maskinskrivning av 30 elever och meduppmätt toppvärde på hela . Pedagogiskt bullervärde, dvs.samtalstonsläge, ligger på . Undersökaren konstaterar alt uppmättljudnivå uppenbart innebär en både fysisk och psykisk belastning på läraren,som får tala med förhöjd röststyrka för att kunna samtala med enelev under pågående verksamhet i Omåtgärder mot påfrestande buller vid undervisning 1 maskinskrivning Undersökningargenomförda i bl. a. , och Slockholm pekar i samma riktning. Jag utgårfrån att projektgruppen kommer att beakta detta redan existerandeerfarenhetsmaterial, vilket statsrådet kanske kan bekräfta. Sedan1970 förekommer inte längre delning av klasser i maskinskrivning. 30 eleverundervisas , och en lärare i maskinskrivning har att undervisamellan 250 och 350 elever . Delta skall jämföras med ettelevantal på mellan 16 och 50 elever , som gäller för undervisning ivissa andra yrkestekniska och laborativa ämnen. Del finns inte något annat ämnei gymnasieskolan där man inte har möjlighet alt helt eller delvis delaklasserna. Delta förhållande kan knappast anses tillfredsställande. Jagvill avslutningsvis fråga otn statsrådet är beredd atl ta initiativ till atldelning av klasser skall få förekomma även i ämnet maskinskrivning. Jag är medveten om att det f n. råder allvarliga arbetsmiljö-problem imånga maskinskrivningssalar, och jag vel också att lärarna anser lösningen varaalt minska antalet elever. Men jag anser det lämpligt atl få en allsidigbelysning av problemet och dess orsaker samt även vilka åtgärder som är mestlämpliga och ekonomiskt möjliga innan man vidtar åtgärder. En sådan belysningförutsätter jag kommer i , och därefter kommer jagsjälvfallet atl vidta åtgärder. BENGTSILFVERSTRAND (s): Den här frågan är inle ny, och del antyder också statsrådet idet senasle inlägget. Därför finns det skäl an understryka vad jag fört fram,och del finns också skäl atl erinra om all harföreslagit all maskinskrivning skall bli obligatoriskt ämne på . 1del sammanhangei lär man överväga delade klasser. Dä kan man inte rimligenmotsätta sig samma system i gymnasiet. Det vill jag också ha med isammanhanget. Delfinns även någol som brukar kallas för SÅS-pengar, extra medel för särskildaålgärder på skolans område. Jag skulle vilja fråga: Kan de komma tillanvändning för delning av klasser i maskinskrivning? Atl sådana medel användsför delning av klasser i vissa ämnen visas genom en rapport frånskolöverstyrelsen lill . För det första tycker jag inie alt vi skall föregripa behandlingen avläroplansförslaget.