prot · G10910 · 1977-12-31 00:00:00 — har del ställts etl hell knippe vpk-frågor om inflaiionen, om denaktuella ekonomiska problemaliken. Vi har noterat atl de har spritts ut vidolika tillfällen och att på det sällel den lid som hillills annars varil praxishar överskridils betydligt. Vi tycker att en regering skall hålla sig för godför den sortens taktiska manipulationer. Överiäggningen var härmedslutad. § 5 Om utredningangående en särskild rundradio Utbildningsministern erhöll ordetför aU besvara Benil Zachrlssons (s) den 4 okiober anmälda fråga, 1977/78:8,och anförde: har frågat mig när direktiven lill den varsladeutredningen om särskild rundradio kommer att offentliggöras och på vilket sättutredningen kommer att ges en bred pariamenlarisk förankring. Fråganom särskild rundradio har behandlats av två av de tre radioutredningar somarbetat . 1960års radioutredning ägnade denna fråga stor uppmärksamhet och lade fram etlförslag som innebar att olika organisationer skulle ges möjlighel atl bedrivaradiosändningar. 1974års radioulredning ansåg det vara angeläget att vidga elablerings-rätten lillideella, religiösa, fackliga och politiska folkrörelser. Man tog därför uppämnet lill behandling, trots att del inte ingick i utredningens uppdrag enligldirektiven. Utredningen deklarerar i full enighet en positiv inställning tilltanken på särskild ljudradio och television. Den förklarar vidare att dessprincipiella uppfattning att staten har ett yttersta ansvar för hur den samladerundradioorganisalionen fungerar är väl förenlig med atl ett avgränsat områdeförbehålls för annan programverksamhet än sådan som bedrivs på statligtuppdrag. Utredningen säger sig också vara allmänt positivt inställd lill attetableringsrälten utvidgas så att en programverksamhet av det slag det härgäller kan komma till stånd i radio och television. Deprincipiella frågor som har samband med införande och drift av särskildljudradio och television har belysts i de nämnda utredningarna. En radpraktiska, organisatoriska och tekniska problem måste lösas innan slutligSlällning las till frågan om särskild rundradio skall införas. Jaghar bedömt bästa arbetssättet vara att till knyta ensakkunnig med uppgift alt biträda vid beredningen av dessa praktiska frågor. Mittsvar på fråga är alltså atl vad det nu gäller är enberedning inom inom ramen för arbetel medradiopropositionen. Det ligger i sakens natur atl några direktiv inte utfärdasför en sådan inomdepartemenlal beredning. Regeringensställningstagande till en framtida försöksverksamhet med särskild ljudradio ochtelevision kommer att redovisas i vårens radioproposition. Tisdagen den 18 oktober1977 Omutredning angående en särskild rundradio Idén om en s. k. särskild rundradio för organisationer och folkrörelserhar, som utbildningsministern påpekat, bearbetats i flera utredningar. Detfinns i folkrörelserna ett starkt intresse för en bättre kontakt medradiomediet. Men har förslaget varje gång strandat 9 protokoll 1977/78:7-/0 Omutredning angående en särskild rundradio på tekniska svårigheteroch bristande överblick över de mediepoliiiska konsekvenserna. Densenasle radioulredningen är etl exempel på del. Utredningen visar på behovetmen också på de mycket stora svårigheterna med atl nå en acceptabel lösning.Det övervägande antalet remissinstanser är mycket frågande för att inte sägaavvisande till förslaget. Man pekar på flera håll på svårigheten att organiseraen särskild rundradio så, all inte de ekonomiskt och kommersiellt starka fåröverlag och lar hand om det mesta. Den kommersiella radio som avvisatskulle då kunna smygas på medborgarna bakvägen så att säga. Teknisktär förslaget mycket bristfälligt, i den mån man kan kalla del ett förslag - delgör inte radioulredningen - del är en skiss. , som har lagifram den här skissen ursprungligen, har räknal med all i gynnsammasle fallskulle vi kunna få 200 slationer med en räckvidd på mellan 5 och 10 kilomeler,i vissa fall bara . Totalt skulle endast 2 96 av landetsyta läckas, och ungefär en tredjedel av landets befolkning skulle inte få någonglädje av de nya sändarna. Del skulle bli en "allemansradio" förtätorter, om man vill travestera utbildningsministerns idé om allemansradio.Glesbygden, som kanske har väl så stora behov av kommunikationer av det härslaget, ställs vid sidan. Det säger sig självt atl delta är ett alldeles förofullgånget förslag för att det på något sätl skulle kunna läggas lill grundför elt mera seriöst beslul. Omen särskild rundradio införs, såsom ulbildningsminislern tydligen har tänktsig, blir ju konsekvensen att ensamrätt slås sönder. Det blirmöjligt för organisationer all etablera radiosändare. Detla är verkligen inteen praktisk fråga ulan i hög grad ett principiellt ställningstagande medlångtgående och svåröverskådliga konsekvenser. Vilkaorganisationer är det som skall få tillstånd lill särskilda rundradiosändningar? Vilkablir det som har ekonomiska och personella möjligheter all vara med? Vilka är riskerna för allvi smygvägen får in reklam? Vilka regler skall gällaför programverksamheten? Hur kommer radionämndenin? Vilka ansvarsregler skallgälla? Dethär är inte praktiska frågor utan i hög grad principiella frågor, ochradiouiredningarna har på intet sätl besvarat alla de här frågorna. Jag antaratt ulbildningsminislern inte menar att man i departementet ien sluten utredning - som inte ens en gång är en utredning, eftersom den intehar några direktiv - skulle kunna ge svar på dem. Därför är min fråga: Skall vii radioproposilionen få besked om direktiv lill en utredning, som då skalltillsättas? Jag har med stort intresse tagit del av den artikel som BertilZachrisson skrev i Arbetel, där han bl. a. säger all behovet av en sådanverksamhet är väl dokumenterad. Jag har tagit bl. a. det som en utgångspunktför det arbete som bör bedrivas. Del räcker nämligen inte med att man gång pågång påstår att behovel är väl dokumenterat. Man måste också ta itu med defrågor som så skickligt formulerade . Det är bl. a. delvi sysslar med i beredningen inom . Enavgränsning mot kommersiella iniressen kan naturligtvis ske på olika sätl. Mankan förbjuda reklam och sponsorverksamhet. Man kan säga alt programverksamheteni sin helhet skall bygga på frivilliga insatser och all de som medverkar iprogrammen inte skall ha någon ersättning. Framför alll kan man peka på detfaktum att sändningarna når elt ytterst begränsat område. Jaghar bedömt del som viktigt att man, sedan flera radioutredningar pekat påviklen av denna verksamhet, nu får fram ett förslag som kan taställning till om en försöksverksamhet på det här området. I samband med detbör man naturiigtvis överväga hur det administrativa ansvaret för en sådanförsöksverksamhet skall förankras. Innan definitiv ställning tas till frågan omett permanent införande av särskild ljudradio och TV bör naturiigtvis också enutvärdering av försöksverksamheten ske. Där bör självfallet parlamentarikermedverka. Då är del också självklart all utvärderingen blir föremål för enremissbehandling. Omutredning angående en särskild rundradio Det är alldeles riktigt att behovet är myckel väldokumenterat. Jagsade också det i mitt anförande . Men att säga det är någonting annat änatt svara på frågan om vi är beredda atl också ge besked när del gäller alla deprincipiella överväganden och frågeställningar som måsle lösas för alt manskall kunna möta behovet. Det är alldeles uppenbart atl remissinstanserna ochradioutredningarna, som sysslat med de här frågorna, inte kan ge svar på denfrågan. Och jag skulle vara utomordentligt förvånad om utbildningsministernmenar atl en man utan kontakt med alla organisationer och partier skulle vetasvar på alla dessa gåtor, som ingen under fiera decennier kunnat ge några svarpå. Viskall från socialdemokratiskt håll utomordentligt gärna medverka i en sådanutredning. Vi tror all det är angelägel att försöka möta behovel. Men del ärviktigt att det blir en ulredning som får arbeta förutsättningslöst medorganisationer som är intresserade, som kan möta olika regioners iniressen ocholika organisationers behov i en bred försöksverksamhet. Det bäsla vorenaturligtvis om den här försöksverksamheten förankrades i samarbete medlokalradion, som enligt sitt remissvar är beredd atl medverka i ett sådantarbele. Det fina med del skulle vara all försöken kunde ske inom radiolagenshägn. Omutredning angående en särskild rundradio Nuär utbildningsministerns svar suddigt, om jag får uttrycka mig litet milt. Delär fortfarande inle rikligt klart om del som är i gång i departementet är enberedning för en proposition med färdiga förslag om en särskild radio eller omdet bara är ett förberedande arbele för en kommande ulredning och enförsöksverksamhet. Del skulle jag vilja ha elt besked om. Jag tycker det är en riklig bedömning gör när hansäger all regeringen nu lar itu med frågor som legal obearbetade i decennier.Del lycker jag är en viktig uppgift. Jagkan inte svara på vad vi kommer fram lill i beredningen - den skernaluriigtvis i nära samverkan med organisationer och andra berörda parter. Våravsikt är all redovisa förslagen för i radioproposilionen för allbereda tillfälle atl pröva denna fråga innan en försöksverksamhetdras i gång. På del sättet kan vi föra frågan framåt avslillestånd och bereda en möjlighel atl pröva den isedvanliga parlamentariska former. BERTILZACHRISSON (s): Det är - låt vara i mild form - ett rätt tydligl maktspråk somutbildningsministern använder. Låt mig la ett enda exempel: KF. Del är en av deorganisationer som naturligtvis kan ha starkt intresse av en särskildrundradio. KF påtalar i sitt remissvar alla de risker som finns för atlorganisationer kan få bidrag från näringslivet och att kapitalstarka individerblir favoriserade av en sådan radio och riskerna för atl vi därigenom smygvägenför in en reklamfinansierad ljudradio. Del är bara en fråga bland många. Delär klart att del är intressant atl få reda på om man fortsättningsvis kommeratl kunna få en debatt om detla, dvs. om det är en beredning för en kommandeutredning som pågår eller vi kommer au ställas inför falt accompli i form avett förslag som läggs på bord. Jag anser alt regeringen är skyldigall ge ett besked i den frågan. Och del beskedel bör lämnas nu -organisationerna bör, inte minst med tanke på den skepsis de visat införförslaget, ha en rimlig chans att förbereda sig inför del förslag somulbildningsminislern kan tänkas framlägga. Nej, , makispråk är mig främmande, även i deltasammanhang. Vad jag eftersträvar är en dialog. Hur kan man säga att man ställsinför fail accompli om regeringen i sedvanlig form presenterar en propositionför den svenska ? Skall den nya regeringen inte ens få framläggaförslag för för sedvanlig pariamenlarisk behandling? Det är väl ändå bra - jagupprepar detla - att del behov som herr sagt är så väldokumenterat nu kan tillfredsställas av slillestånd? Jaghoppas alt vi gemensamt skall kunna komma fram till en lösning av de svåraproblem som antytt här . BERTILZACHRISSON (s): Det är alldeles klart all regeringen skall framlägga propositioner.Del hoppas jag att den fortsätter med och inte låter livet stanna. Men detvanliga är att propositionerna är väl förberedda genom ett ordentligtulredningsarbeie som är offeniligi och sker efter direktiv och därremissinstanser av olika slag haft en möjlighet au komma lill tals - då kanriksdagen också få en genomlysning av problemen när den skall behandlapropositionen. Men att låta en man instängd på vindframlägga förslag som sedan är färdiga all behandlas av är inle vadvi vanligtvis brukar betrakta som en demokratisk beslutsprocess. Omreglerna för antagning till universitet och högskolor : Herr lalman! Jag kan försäkra atl ingamedarbetare numera är instängda på några vindar i utbildningsdeparlementet. BERTILZACHRISSON (s): Då är det utomordentligt egendomligt att inle den ulredning somtydligen pågår kan få vistas ute i friska luften och tala med folk på vanligtoffentligt språk, som varit brukligt lidigare här i landel när del gälltutredningsarbete. Den praxis när det gäller att förbereda en proposition som vi nu har iutbildningsdepartementet skiljer sig i formellt hänseende inle på någol sätlfrån vad som har tillämpats. Öppenheten är i varje fall inte mindre. Överläggningen varhärmed slutad. § 6 Om reglerna förantagning till universitet och högskolor Utbildningsministern erhöll ordetför att i ett sammanhang besvara dels () den 4 okioberanmälda fråga, 1977/78:34, dels () den 7 okiober anmäldafråga, 1977/78:53, och anförde; har frågat när ulbildningsminislern beräknar alt enredovisning av utfallet av de nya antagningsreglerna för högskolan kan ske ochvilken utvärdering dessa kommer alt bli föremål för och om man kan förvänta sigall eventuella missförhållanden re- Omreglerna för antagning till universitet och högskolor sulierar i förslag tilljustering av antagningsbestämmelserna. Bakgrunden till frågan är bl. a. enligtIngrid atl många studerande upplevt antagningsreglerna som krångligaoch att många med besvikelse konstaterat all inle ens myckel höga betygspoängräckte för tillträde till önskad utbildning. DanielTarschys har frågat vilka slutsatser regeringen drar av vårens och sommarenserfarenheter av antagningssystemet till den nya högskolan. Debåda frågorna avser delvis samma ämne varför de kan besvaras gemensamt. Låtmig först erinra om alt de regler som gäller för behörighet och antagninggrundar sig på beslut av 1972 och 1975, vilka föregicks av etlomfaliande ulredningsarbeie inom kompelensulredningen och kompetenskommitién.Avsikten med de nya reglerna har bl. a. varil att göra det möjligt för nyagrupper att vinna tillträde lill högskolan. Härmed vidgas dessa gruppersmöjligheter att studera, som en jämnare social rekrytering tillhögskolan kan åstadkommas. Vi har velat fästa avseende vid de sökandes helafaktiska meritering för tillträde till utbildning. Därför hararbetslivserfarenhet införts som en viktig faktor för behörighet och vidurvalsförfaranden. Enredovisning av utfallet av de nya behörighels- och urvalsreglernas tillämpningi höstas föreligger redan. Universitets- och högskoleämbetet har nämligen gjorten sammanställning beträffande den centrala antagningen lillutbildningslinjer. Detär uppenbart atl ett mycket stort antal studerande har anmält sig införhöstterminen utan att senare påbörja utbildningen. Detla kan delvis bero på altden nya högskolan väckt elt intresse för studier som i många fall inleomedelbart har omsatts i verkligheten. Det är därför också svårl alt enbart medutgångspunkt i höstens erfarenheter dra långtgående slutsatser om de nyareglernas betydelse på någon sikt. Effekten av de nya urvalsreglerna kan ju hapåverkats av att en ovanligt slor andel äldre sökande anmält sig eftersom eliuppdämt behov kan ha funnits. Vad beträffar del omdiskuterade förhållandet attäven sökande med toppbetyg från gymnasieskolans treåriga linjer ej blivitantagna så bör del betonas atl det är en effekt som uppkommit vid några få hårtspärrade utbildningslinjer. Jagräknar med att det uppföljningsarbete kring högskolereformen som pågår inomuniversitets- och högskoleämbetet skall ge ett underlag för atl rätta till ejavsedda effekter av de nya reglerna. Självfallet kommer jag all vara beredd allompröva reglerna om del visar sig moliverai. Ivad sedan gäller själva syslemel för anmälan och antagning har jag fullförståelse för synpunkten all del hela blivit svårl och komplicerat. Det äremellertid också viktigt all komma ihåg att syslemel har utformats med hänsyntill de nya med nödvändighet delvis komplicerade reglerna. Uppgifter måsle jusamlas in från de sökande, t. ex. för atl det skall vara möjligl all ta hänsyntill arbetslivserfarenhet vid behörighetspröv- ning och urval och därmeduppnå den jämnare rekrytering som jag ny.ss har berört. Jag har erfarit altuniversitets- och högskoleämbetet har en arbetsgrupp som bl. a. skall prövavilka förändringar av anmälnings- och antagningssystemets tekniska ochorganisaioriska utformning som kan och bör genomföras på kort siki. Jag räknarmed all dei är möjligl au lämligen snabbt, dvs. , vidtaförändringar och förenklingar av systemet. INGRIDSUNDBERG (m): Jag skall be au få lacka ulbildningsminislern för svaret, som ju visarall utbildningsministern inte är obekant med de svårigheter som dykt upp. Dekrångliga blanketterna har fåll många begåvade elever all drömma mardrömmar,och felaktigheler i kurskataloger har fått besvärliga följder för enskilda.Flera sökande har fått besked om atl de varil antagna och sedan meddelande omatt det inte fanns plats för dem. Några leologer som nästan var färdiga medsina studier fick det beskedel på ansökan till de sista kurserna att de intevar behöriga. Fler exempel skulle kunna anföras. Sådanahär saker har med all säkerhet , när terminen varil i gång ett lag, rättatstill, och felaktigheterna är - får vi hoppas - ett minne blott. Närjag frågat utbildningsministern om en utvärdering var det inte i första hand ensammanställning jag ville ha utan just de synpunkter som utbildningsministerngav i sitt relativt utförliga svar. Jagskulle vilja ställa en kompletterande fråga. Utbildningsministern säger all ettmycket siort anlal studerande har anmält sig ulan atlsenare påbörja utbildningen. Min fråga är: Har platserna blivit fyllda? Elleruppstod sådana svårigheter att man inte kunde klara att fylla platserna och altdärmed många som skulle ha kunnat göra det inte fått komma in på utbildningen? Detvore också intressant att få besked om när vi kan få en redovisning av hurantagningen till enskilda kurser har fungerat, dvs. hur stor del av destuderande som sökt och lagils in lill studier i enskilda kurser. Jagvill gärna kommentera en sak lill. Enligl uppgift är medelåldern på dem sombörjat läsa medicin i . De är 35 ä när de blir färdigaläkare. Ulbildningsminislern har alltid talat varmt för atl vi skall satsa påforskning i vårt land. Tror verkligen utbildningsministern alt man vid 35 ä 36år- med höga siudieskulder och goda inkomster i sikte - är benägen all påbörjaforskaruibildning? Helst bör man ju dessutom ha varil ute och praktiseratnågra år som läkare. Jag har lidigare här i kammaren sagl alt jag tror alldetla särskilt kommer att drabba kvinnliga forskare, eftersom man för demkanske också måste räkna med uppehåll för familjebildning. Det måstevara angeläget au en så slor del av de studerande går direkt frångymnasieskolan in på universitet att vi får en tillräcklig rekrytering tillforskarutbildningen. Enligl debesked jag fåll är del tyvärr inle möjligl alt Omreglerna för antagning till universitet och högskolor Omreglerna för antagning till universitet och högskolor läsa en kurs på halvtidvid sidan av en annan kurs, vilket många studerande tidigare gjort. Hårdare ärinte studietakten i många kurser. Datorn lär spotta ut ansökningen till denandra kursen, när den ansökande redan är anlagen till en kurs. Jag hoppas au dennasak tillhör de frågor som utbildningsministern lovar all man skall se över ocheventuellt rätta till. DANIELTARSCHYS (fp): Jag ber attfå lacka för svarel. Detstår väl vid del här laget klart atl debuten för del nya antagningssystemetknappast blev någon dundersuccé. Jag tror atl man framför allt kan peka på fyraorsaker till den kritik som vi har hört. Fördet första behörighetsreglerna. Här fanns det nyheter som många sökande intevar på del klara med och i vissa fall inle heller uppfattade som rättfärdiga.Det är riktigt som säger atl del var ett omfattande ochnoggrant förberedelsearbete innan fattade sina beslut. Men det ärockså klart att när effekterna av de besluten börjat framträda, så tar debattenåter fart. Det skulle inle förvåna mig om vi med liden kommer atl se någolannorlunda på det kvoteringssysiem som har införts. Låt oss i varje fall haöron och ögon öppna och se hur de nya principerna slår i praktiken. Möjlighetentill justeringar finns kvar. Fördel andra tiden för ansökan och besked. På den punkten har vi en målkonfliktsom är ganska svår atl bemästra. För ett sent ansökningsdatum talar all sistaterminens betyg skall kunna beaktas. Den vuxenstuderande som avslutar singymnasieutbildning den här terminen skall naturiigtvis inte behöva vänta medhögskoleutbildning . För ett tidigt ansökningsdatum talar delsstudierektorernas behov av all planera, dels de studerandes önskemål om beskedi god tid. var del många som långt in inte visste om de skullefå börja studera . Det är givelvis en hell orimlig ordning, och delblev inte bättre av atl man på vissa håll tvingades improvisera med lokalalotterier. Fördet tredje personalplaneringen vid antagningsenheterna. Det ligger i det härjobbets natur att det blir rejäla arbetstoppar och ganska långa perioder avlindrigare belastning, och del gäller då atl organisera insatserna så allköerna inle blir orimligt långa och telefonväxlarna inle orimligt blockerade.Del gick man uppenbariigen inle i land med den här gången. Fördet fastheten i antagningssystemet. En väsentlig poäng medförhandsanmälan är ju atl institutioner och skolor skall vela hur mångastuderande som kommer, men i den fria sektorn fungerar syslemel inle pådet sättet - anmälningsslalisliken ger ingen klar ledning. Många studerandeanmäler sig lill flera kurser för all gardera sig, och studierektorernasgissningar blir därför inte myckel säkrare än . En anmälningsprocedur sominte på någol sätt binder den studerande är från denna synpunkt inte mycketbättre än en fri tillströmning. Delhär är några problem som motiverar en skyndsam översyn. Del var glädjande atlJan-Erik är öppen för en omprövning och beredd lill snabba insaiser.Jag hoppas också alt den grupp som arbetar inom UHÄ skall bli framgångsrik isin granskning av erfarenheterna. Man kan lätt få intrycket när man talar om några frågor i samband medden nya högskolan all del bara skulle vara problem, men så har det ingalundavarit. Del vidgade tillträdet, del nya utbildningsutbudet, de nyahögskoleorterna och inle minst den fria sektorn - med tanke på denungdomsarbetslöshet vi har - har naturligtvis varit betydande vinningar. Men del finns alllid problem i samband med att en reform skall genomföras, och både och berg har pekal på flera. IngridSundberg frågade om del finns tomma platser. Ja, vissa kurser är inte fyllda.Såvitt jag förstår beror det på att det har varit för få som har sökt lilldessa kurser. Jag vel inte när vi kan få uppgift om resullalei av antagningenlill de enskilda kurserna. Medelåldernhar gått upp. Jag tror för min del att det närmast är en engångsföreteelse attden har galt upp så pass kraftigt, eftersom det gissningsvis har funnits äldrestuderande som har väntat på alt just få påbörja sina studier. Men även ommedelåldern i vid läkarutbildningen är är ju inte alla 29 år.Man får väl utgå frän att det är de yngre av dessa som i första hand kommer allintressera sig för forskarutbildning. Men på den här punkten tror jag att vihar anledning att vara ytterst uppmärksamma på utvecklingen. Överhuvud taget är del trösterikt, med tanke på de problem som har uppstått, atldel på alla håll deklareras en god vilja att man nu skall försöka lösa depraktiska svårigheter och problem som uppslår i samband med en reform som harvarit så genomgripande som högskolereformen - i varje fall frånadministrativ och och organisatorisk synpunkt. Omreglerna för antagning till universitet och högskolor Jag vill lill säga alt när man har kort lid på sigblir det lätt så att man drar fram de negativa sidorna. Jag vill också gärnafrån talarstolen understryka all jag tror all inle minst del vidgade tillträdetoch arbetslivserfarenheten har utomordentligt slor betydelse för högskolan ochutbildningen i denna. Detfanns antagligen inga lomma platser, sade utbildningsministern, och det ärroligt atl höra. Men blir det med ett sådant system, där många sökerulan all sedan börja på given plats, den orimligheten att man mycket sent fårreda på atl man skall börja. Jag lycker emellertid att utbildningsministernssvar verkligen andas en vilja atl se över del hela och att vi skall kunna lösade svåraste problemen.