prot · G109126 · 1977-12-31 00:00:00 — (vpk), vari såvitt nu var i fråga (yrkandet 2) hemställtsatt hos regeringen skulle anhålla om tilläggsdirektiv tillutredningen om företagshälsovård och den yrkesmedicinska verksamheten, sominnebar att en granskning skulle genomföras av alternativet med statligfinansiering av yrkesmedicinska kliniker med medel frän arbetarskyddsfondensanslag för att påskynda utbyggnaden av regionala yrkesmedicinska kliniker ochsenare även sådana enheter vid länssjukhus, 1977/78:1090 av GunnelJonäng (c), 1977/78:1503 av YvonneHedvall (m) och (), 1977/78:1507 av MajPehrsson m. fl. (c) samt 1977/78:1699 av OlleEriksson (c) och (). Utbyggnadav yrkesmedicinska enheter vid sjukhus 1. beträffande utbyggnad av yrkesmedicinska enhetervid sjukhus att skulle avslå motionen 1977/78:728 yrkandet 2, 2. beträffande neurologisk sjukvård och rehabiliteringatt skulle avslå motionen 1977/78:1090, 3. beträffande medicinsk specialitet i alkoholistvärdoch i värd av beroendesjuka m. m. att skulle avslå motionen1977/78:1503 och motionen 1977/78:1507, 4. beträffande idrottsmedicinsk service att riksdagenskulle avslå motionen 1977/78:1699. NILSBERNDTSON (vpk): Jag ber att få yrka bifall till vpk-motionen. GÖRANKARLSSON (s): Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 728 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 27 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 728 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då NilsBerndtson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 278 Nej - 9 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Föredrogs näringsutskotiets betänkande 1977/78:51med anledning av motioner om krigsmalerielindustrin. Idetta betänkande behandlades motionerna 1976/77:394 av NilsBerndtson m. fl. (vpk), vari hemställts atl hos regeringen skulleanhålla att en utredning tillsattes med uppdrag att skyndsamt utarbeta ettprogram för civilt utnyttjande av de resurser som kunde frigöras genom ennedskärning av krigsmaterielproduktionen, 1977/78:801 av () ochRoland (), 1977/78:1153 av (apk) och (apk), 1977/78:1284 av m. fl. (vpk), vari hemställts attriksdagen beslutade att hos regeringen begära atl en utredning tillsattes meduppdrag alt skyndsamt utarbeta ett program för civilt utnyttjande av deresurser som kunde frigöras genom en nedskärning av krigsmaterielproduktionen,och 1977/78:1649 av m. fl. (s), vari hemställts att riksdagenhos regeringen begärde en utredning av formerna för en alternativ produktions-och sysselsättningsplanering vid bl. a. de företag som var beroende av militärabeställningar. 1. att skulle avslå motionerna 1976/77:394och 1977/78:1284, 2. att skulle avslå motionen 1977/78:1153, 3. att med anledning av motionen 1977/78:1649som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, 4. att skulle avslå motionen 1977/78:801. NILSBERNDTSON (vpk): erinrar om att har motionsyrkanden rörandeförberedelser för övergäng från militär till civil produktion behandlats iriksdagen. Denna uppgift kan verifieras från vpk, som upprepat deltakrav. Formellt kan del förefalla som om dessa motioner rönt samma öde varje år.Näringsutskotiet har yrkat avslag, och har beslutat i enlighethärmed. I det avseendet är det ingen ändring i utskottets ställningslagande. Densom följt frågan kan dock iaktta en visspositionsförskjutning. Det finns en intressant förändring mellan exempelvis1972 års betänkande från näringsutskottet och dagens betänkande. Då räckte detatt avstyrka motionen med att tala om att berörda företag borde kunnakompensera bortfall av militärbeställningar genom att öka sin civila produktion.Vissa departement följde också frågan. har näringsutskotiet kommit så passlångt att ett av motionskraven om utredning tillstyrks. Visseriigen avstyrksvpk-motionens yrkande om att tillsätta en utredning för utarbetande av etlprogram för civilt utnyttjande av de resurser som kan frigöras genom ennedskärning av krigsmaterielproduktionen. har tagit små steg undan för undan, men har svårt atl helt ställa uppför kraven. Uppfattningen atl ansvaret för en övergäng till civil produktionåvilar ifrågavarande förelag har funnits med och finns fortfarande. Från denursprungliga uppfattningen att det räckte med att vissa departement följdefrågan har samhällets roll senare beskrivits med formuleringen att det ärmotiverat att "samhället deltar i en planering för eventuellaomställningar och i vissa fall bidrar till att underiätla övergången till civilproduktion". har det dock funnits - och finns fortfarande - enför begränsad syn på detta problem. Visst skall man avkräva företag som gjortväldiga vinster på militära beställningar ett stort ansvar för att en annansysselsättning skapas. Men frågan är om detta räcker. Manfår inte glömma att denna typ av industrier växt fram och utvecklats på grundav statsmakternas militärpolitiska beslut. Detta aren sida som bör beaktas. Enannan sida är att i dessa industrier finns väldiga resurser insalta av statligamedel. Det bör därför vara av intresse att tillvarata resurserna för andra ändamål.Detta bör också beaktas. Vidaremåste också beaktas att arbetare och tjänstemän, som med sina arbetsinsatsermöjliggjort att statsmakternas intentioner kunnat förverkligas, har rätt attkräva annat arbete i stället för arbetslöshet vid en minskning av de militärabeställningarna. Dessafaktorer gör att det inle räcker med att bara lala om företagens ansvar. Statenhar också etl särskilt ansvar som en följd av vad som här sagts. Därför harregeringens attityd, både den förra och den nuvarande regeringens, atl man hararbetsmarknadspolitiska medel att sätta in, inneburit en alltför slorbegränsning. Hurtomhänt man är i fråga om andra produktionsalternativ framgår tydligt vid varjetillfälle en minskning i miljardrullningen till militära ändamål aktualiseras.Detta gäller i hög grad den militära flygplanstillverkningen. Vi menar att detmåste finnas ett annat alternativ än arbetslöshet i en sådan situation. Vianser också att det behövs ett framätsiktande program för övergång från militärtill civil produktion. Imotionen 1284 har vi erinrat om den som diskuterar avrustningensekonomiska och sociala problem. I denna rapport framhålls: "På kort siktskulle övergångens smidighet till stor del bero på regeringens förmåga attförutse de typer av problem som kunde uppstå och på förberedelsernaslämplighet." Dennabedömning i fråga om avrustningen är också giltig för exempelvis debatten om enavveckling av den militära flygplansproduktionen i vårt land. Hur slor ärregeringens förmåga all förutse de problem som kunde uppstå? Vilka lämpligaförberedelser finns? Tyvärr har inte mycket skett härvidlag. pekar också på det offensiva i en nedrustning: "Det finns såmånga krav som tävlar om en nyttig användning av resurser frigjorda genomavrustningar att det verkliga problemet är uppställandet av enprioritetsskala." Ävendetta menar jag är aktuellt för den pågående debatten i vårt land. Inte saknasdet användningsområden för de resurser som frigörs, om man upphör medtillverkningen av militärflygplan. Vad skulle man göra dä? är en fråga somställs. Vi menaratt det är detta som skall klartäggas i en utredning och ettprogram. Kravet pä en sådan utredning och ett sådant program har faktiskt ökati aktualitet. Sepå debatten om B3LA. uppställs arbetslöshet vid i ochFlygmotor i , för att nämna de största berörda företagen, somalternativ till B3LA. För en kommun som skulle mycket stora problemuppstå, om ingen annan sysselsättning kom till stånd. Med avindustsrisysselsättningen och 20 96 av hela sysselsättningen baserad på militärverksamhet är detta ett mycket stort problem. Jagtycker atl den debatt som förts och förs om B3LA markerar hur rätt det varitatt kräva ett program för övergång till civil produktion. Det bordeha funnits ett sådant program som väntat på att få ta över resurserna. Tyvärrfiitins inget sådant. Istället pågår ett spel som kusligt påminner om Viggenaffören, där olika måttoch steg vidtas, som tydligen har syftet att ställa inför fullbordatfaktum. Det kan man säga skedde beträffande . Vad sker i fråga om B3LA -som en beredning arbetar med frågan? Är det fråga om handlingsfriheteller bindning? Finns det planer även efter B3LA? Uppgifter om ett flygplan medbeteckningen JA 90 har som bekant figurerat. Dessa frågor har ett klart sambandmed dagens ärende. Det är tydligt att det finns krafter som anser att vi skallfortsätta som i fråga om miljardrullningen till militärflyget. Dennaverksamhet befrämjar inte övergäng till civil produktion, utan tvärtommotverkar den en sådan övergång. Kom inte och säg tillarbetarna i dessa industrieratt det saknas resurser för enomställning till alternativ produktion. Det har talats om att B3LA kan kommaatt kosta 58 milj. kr. Om man avstår från att bygga flygplanet,frigörs väldiga resurser som kan användas för forskning och utveckling avalternativ produktion och för att klara den nödvändiga omställningen. Vihar i motionen också pekat pä vissa andra intressanta möjligheter när detgälleratt ta itu med problemet om alternativ produktion. Varför inte studeraLucasarbetarnas erfarenheter i ? Varför inte utnyttja de speciellaförutsättningar som finns i Linköpingsområdet, såsom universitet medforskningsresurser, statliga verk, regionsjukhus och en tekniskt högtståendeindustri? Det finns ett tryck underifrån, framför allt från arbetarna, för allnågot skall ske i fråga om alternativ produktion. Det går på tok för sakta,säger arbetarna. har vi haft anledning att kritisera vissa utskott förknapphändig behandling av viktiga frågor. Låt mig därför säga att näringsulskolletsredovisning av denna fråga inte bör kritiseras i del avseendet. Det är ett ganskafylligt material som framläggs. Sammanfattningsvisvill jag säga att opinionens tryck har gjort att näringsutskottet börjat inseatt man inte kan inta den avvisande hållning till kraven pä åtgärder föralternativ produktion som man hade från början. Men det gär sakta, och detbehövs tydligen ett ännu härdare opinionstryck. Vi noterar att utskottet villge till känna att det finns skäl för en särskild utredning av formerna för enalternativ produktions- och sysselsättningsplanering vid företag som är beroendeav militära beställningar. beklagar vi att utskottet inte är berettatl hos regeringen beställa en utredning med uppdrag att skyndsamt utarbeta ettprogram för civilt utnyttjande av de resurser som kan frigöras genom ennedskärning av krigsmaterielproduktionen. Jag yrkar bifall lill motionerna 1976/77:394 och 1977/ 78:1284. MAJ (): Ett gammalt ordspråk sägeratl droppen inte urholkar stenen pä grund avsin kraft utan genom att ständigt falla. Det vore i riksdagenförmätet att säga att droppen nu har förmått stenen, dvs. näringsutskottet, attbörja rulla i rätt riktning. Men det känns ändå positivt att kunna notera attutskottet nu för andra gängen uttalar en väldigt konstruktiv inställning tillalternativa produktionsplaner. utgår jag självfallet frän attregeringen kommer att följa den beställning som ställningstagandeinnebär, när bifaller motionen 1649 och begär en utredning avregeringen om hur man skall klara ett civilt utnyttjande avkrigsmalerielindustrins resurser. Jagvet att ledamöter känner ett behov av att dra sig från dennakammare. Det har varit ett par jobbiga dagar. Även om motionen är bifallen, mådet emellertid vara mig förunnat att fölla några ord såsom ett steg pä vägen idet arbete som ligger framför oss. Inom de allra flesta politiska områden finns detbindningar genom tidigare beslut. är det ett viktigt önskemål attfritt kunna göra de poliliska prioriteringarna mellan skilda samhälleligainsatser. Om man nu för en låg eller obefintlig tillväxt i ekonomin, tvingardet i särskilt hög grad fram situationer där resurserna måste tas från redanetablerade verksamheter för att överföras till områden som politiskt bedöms merangelägna. Detta innebär svårigheter för vilket samhälle det än gäller, därföratl investeringar och teknik och framför allt människors sysselsättning harskapat starka bindningar till redan existerande verksamheter. Desenaste årens diskussion om vår militära produktion har kanske givit de mestvältaliga exemplen på hur i och för sig angelägna men i sakfrågan ovidkommandeargument har förts in i debatten. Sysselsättningsskäl och krav på bevarande avteknologi har minskat möjligheterna lill beslut, grundade pä enbart försvarspolitiskabedömningar. Motsvarande problem har i och för sig också uppstått när enpågående verksamhet har varit olämplig av miljöskäl eller man på grund av andrakonsumentpoliliska krav har velat ändra produktionsinriktningen. Menfrågan om alternativ planering vid de industrier som arbetar med militärproduktion har, som jag sedan nämnt, kommit att framstå som delallra tydligaste exemplet på de problem som här har tagits upp. NilsBerndlson har redan nämnt att det finns väldigt många intressanta exempel föross att titta på när vi nu skall ge oss i kast med en utredning som skallöverviiga hur man skall klara det civila utnyttjandet av krigsmalerielindustrinsresurser. Lucasfabrikeni är det mest kända exemplet. Där har arbetarna tillsammans medtekniker och forskare tagit fram inte mindre än 150 nya produkter som skullekunna tillverkas hos , allt ifrån vindkraftverk och solhus tilldialysapparater för njursjuka och en helt ny bränslesnäl och miljövänlig bilmotor,som de anställda själva har utvecklat. Det är ett miycket intressant arbete päI 200 sidor som arbetare, tekniker och forskare visat sig vara kapabla attgemensamt arbeta fram, en alternativplan med två målsättningar: dels att skyddarätten till arbete genom förslag till alternativa produkter, dels att blanddessa ta fram sädana som är nyttiga för samhället som helhet. Lucasarbetarnaärdet mest kända exemplet i den internationella debatten. Jag skulle kunna pekapä många andra som visar att diskussionen har börjat ta konkret form.Vickersvarvet är ett av de intressanta experimenten. Tillsammans medSussexuniversiteiet och arbetar man där med många olika projekt förvarvsindustrin. i , i ochmånga andra är inne på samma tankar och har olika alternativplaner somdiskuteras för den militära industrin. Där finns det alltså exempel för oss somvi mycket väl skulle kunna utnyttja i vårt arbete här hemma. förra gången behandlade frågan om alternativa produktionsplaner -det var 1976 - underströk man hur nödvändigt det var alt sådana planerständigt hölls i beredskap och att insatser gjordes för en mer långsiktig ochsamordnad planering. I en sådan planering borde frågan om behovet av ochmöjligheten att göra upp alternativa produktionsplaner och redovisa sådanaanvändningar av resurserna beaktas, sade utskottet och . har ingenting redovisats till riksdag avsådana alternativa produktionsplaner som samhället enligt beslutborde ta sitt ansvar för, dvs. som regeringen borde se till att fö fram för attupprätthålla en nödvändig långsiktig och samordnad planering. Imotion 1649, som näringsutskottet välvilligt har tillstyrkt och som riksdagenmed sitt godkännande, hoppas jag, kommer att skicka till regeringen föreffektuering, har vi tagit upp de olika problem som finns och som man verkligenmåste ta itu med ordentligt. Detfinns naturligtvis problem för de förelag inom krigsmalerielindustrin somhittills har kunnat leva pä en säker kund, nämligen på samhället. Det finnsproblem fördenna industri att hitta kommersiellt lönsamma produkter. Men dettaproblem är inte generellt. Enmelodisk genomgång av samhällsområden där del finns stora brister kvar öppnarmänga vägar till kommersiellt lönsam produktion. Detta har de olikainternationella projekten visat. Lucasarbetarna och Vickersvarvet har alltsåtagit fram produkter inom sjukvårdsområdet som är nyttiga och som till sistockså visat sig vara kommersiellt lönsamma. Underarbeteti försvarsuiredningen hade jag en diskussion med chefen för en av de störreförsvarsindustrierna här i landet - inte , som är det företag vialltid talar om i sädana här sammanhang, utan ett annat - och bad honom attpresentera vilka möjligheter han ansåg finnas för företaget att ge sig in på deolika områden som skisserats i en motion till riksdag. Jagfick ett mycket intressant svar. Det fanns för detta företag möjlighet atlkommersiellt gå in på flera olika områden pä grundval av den kunskap man besattinom elektroniken. Del fanns andra områden som icke visade sig kommersielltlönsamma och övriga områden, där man kunde tänka sig att gä in med visst stödfrån samhället. Det är alltså en fråga om hur man förulsättningslösl under enövergångstid granskar finansieringsformerna för de företag som har svårigheteratl omgående finna kommersiellt lönsamma produkter. Självfalletär det också så, att det inom en del av dessa industrier finns sä storasammanhållna teknologier atl det kan synas som om endast samhället kan vara denstora köparen. Men här finns det också, och måste finnas, stora möjligheter,som del är nödvändigt att uppmärksamma, att inventera de stora samhälleligabehov som finns inom sektorerna sjukvård, social omvårdnad, miljövård och inteminsl kommunikation och kommunikationsteknik, vilka industrin kan fylla ochbelräffande vilka samhället kan fungera som beställare. Detär alltså viktigt att en sådan utredning, tillsatt enligt det beslut som jaghoppas att vi kommer att fatta , undersöker kostnader, metoderoch ansvarsfördelning för alternativ planering av olika slag och Krigsmaterielin du -strln därmed också konstaterarvar den militära produktionen skapar bindningar för regering och riksdag vid deförsvarspolitiska besluten. Därvid skall man naturligtvis inte bara se till destora utan även se till de mindre företagen, som fungerar somunderleverantörer. Man bör då också enligt min och mina medmotionärers meningundersöka de alternativa produktions- och sysselsättningsplaner som kan finnasi andra länder. Man bör studera vilken inriktning och vilka konsekvenser ensådan förändring kan fö. Det viktigaste av allt måste nämligen vara enplanering för alternativ produktion, så att man har förberedelser klara i ensituation där försvarsbeställningarna minskar. Detär i näringsulskollets betänkande klart utsagt att beställningar finns framtill åtminstone för den stora flygindustrin. Det finns alltså gott omtid att i en utredning noga gä igenom hur man skall kunna klara av att föraöver planeringen till civilproduktion. Det är med stor tillfredsställelsesomjag konstaterar att utskottet i sitt betänkande finner skäl för att ensärskild utredning tillkallas. Den bör bl. a. ha till uppdrag att undersöka kostnader,metoder och ansvarsfördelning vid planering för alternativ produktion inomkrigsmalerielindustrin. Ulskoltel föreslår att begär alt regeringenföranstaltar om en sådan utredning. Jagutgår ifrån att denna begäran självfallet kommer att villfaras avden borgertiga regeringen och att vi äntligen i och med riksdagensställningstagande i detta ärende kan lämna diskussionen om en melodiskförberedelse för en övergång till en civil produktion. Jag yrkar bifall tillnäringsutskottets hemställan. LARSLJUNGBERG (m): Jag vill bara referera till några motioner som behandlats inäringsutskottets betänkande 1977/78:51. Jag tänker inte fördjupa mig i någradiskussioner om att mer eller mindre avskaffa svensk krigsmaterielin-dustri.Jag avser endast att framföra några kommentarer till utskottets betänkande urnäringspolitisk synpunkt. Avsysselsättnings- och försvarsskäl måste vi handskas försiktigt med sådanafrågor som tas upp i motionerna. Alla är medvetna om att krigsmalerielindustrinsysselsätter mänga människor och att vi med stöd av försvarspolitiska beslutsom fattas här i endast på lång sikt kan planera för en övergång tillcivil tillverkning, såsom motionärerna önskar. Iutskottets skrivning föresläs tillsättandet av en utredning, som skall samordnade möjligheter att ta till vara den eventuella överkapacitet som kan uppstå ivissa industrier. Vadgäller den oro som framförs i motionen 1977/78:801 angående prissättning ochvinstnivå bör granskning, som slutförts , varatill fyllest. Med hänvisning till den synneriigeningående redogörelse som återfinns i utskottets skrivning yrkar jag bifall tillhemställan i näringsutskottets betänkande 1977/78:51. Överiäggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionerna nr 394 och1284, båda av m. fl., och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr51 mom. I röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionerna nr 394 och nr 1284, båda av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 277 Nej - 9 Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. § 9 Kammaren åtskildes .