prot · G10954 · 1977-12-31 00:00:00 — Vi vill hänvisa till att jordbruksulredningeningående behandlat de här frågorna och enhälligt kommit fram lill all nuvarandesyslem från såväl producent- som konsumentsynpunkt fungerat bra, dvs. medgetlen rationell och effektiv förädling av jordbruksprodukterna, varigenomkonsumenlprisstegringarna kunnat hållas tillbaka. Dettaär alltså bakgrunden lill reservationen 5. har alldeles nyssframlagt ett särskilt yrkande, vilket innebär att denna mening iulskottsbetänkandet, som dikterats av majoriteten, skulle falla bort. I så fallhar vi inte någon anledning all vidhålla reservationen. Jag finner mig alltsåkunna yrka bifall till under överläggningen framförda yrkande.Om detla yrkande skulle falla yrkar jag bifall till reservationen 5. Jordbrukspolitiken, m. m. ÅKEWICTORSSON (s) kort genmäle: Det Jag sade om misstänksamhet gällde motiven för de prisökningar somdrabbar konsumenterna. På den punkten vill jag hävda att vi i del svenskasamhället har all anledning all noggrant pröva alla skäl som åberopaslill stöd för prisökningar. Jag kan erkänna att ordet "misstänksamhet"i detta sammanhang kanske inle hell täckte vad jag avsåg. Men det var alltsådetta jag åsyftade. Självfallethar jag fullt förlroende för det prisförhandlingssystem vi byggt upp. Det råderdet ingen diskussion om. Jagvill tillbakavisa antydningarna om konspiration från vår sida när det gällerdenna formulering i utskottels belänkande. För oss var del ganska självklartatt göra del här konstaterandet med utgångspunkt i motsvarande resonemang iJordbruksulredningen. Det är bara detta som ligger bakom. Vi har inle på någotsätt velat lägga in något annat i denna formulering. HANSWACHTMEISTER (m) kort genmäle: Vi kan inte finna att del ärnödvändigt alt i ett utskottsbetänkande stapla truismer på varandra. Men efterdet all talat om alt han inte menade så illa med ordet"misstänksamhet" har jag ingen anledning att fortsätta polemiken. Att tillförsäkra konsumenterna viktiga dagligvaror av god kvalitet ochtill rimliga priser är det viktigaste målet för konsumentpolitiken. Underefterkrigstiden har jordbrukspolitiken sett ur konsumenternas synvinkel därförfåll en ökad betydelse, vilket har markerats av att man byggt upp ell systemför överläggningar, där producenter och konsumenter möts som likaberättigadeparter. Detta framhåller också utskottet i sitt betänkande. Såvälmajoriteten som oppositionen i jordbruksutskottet har konstaterat attmålsättningen alt säkra konsumenterna kvalitativt goda livsmedel till rimligapriser är självklar, även om del i jordbruksministerns och utskollsmajoritetensuUalanden sker en placering i andra hand av detta mål. Alt så markerat som hargjorts här framhålla viklen av att ge jordbrukarna goda inkomster, så deerhåller en med andra grupper likvärdig standard, är kanske litet ovanligt althöra från regeringen, när man ständigt på annat håll i regeringen talarom kostnadslägets be- 5 protokoll 1977/78:54-55 Jordbrukspolitiken,m. roende av lönekostnaderoch framhåller det som grund för den svenska industrins och ekonomiskaproblem. Men vi är överens om inkomsimålei när del matchas mot den övrigamålsättningen inom jordbrukspolitiken. Förkonsumenterna är ingen åtgärd mera angelägen än att bromsa inflationensom så allvarligt urholkar konsumenternas köpkraft. Vi ser redan tecken på attkonsumtionen av livsmedel, som har visat en oavlåtlig ökning, nuslagnerar och för vissa varor sjunker. Del är speciellt allvarligt för degrupper av konsumenter som på grund av ett lågt löneläge harlivsmedelskostnaderna som en mycket tung post i sin budget. Därför betydermålsättningen inom jordbrukspolitiken oerhört myckel för just dessakonsumenter. Delfinns i det sammanhanget anledning att fastslå den stora betydelse för de bredalöntagargruppernas dagliga kosthåll som de statliga subventionerna har haft.Tyvärr säger envisa rykten att det nu är slut med subventionerna och attkonsumenternas hushållskassa direkt får klara de ökade matpriserna. Men däromkanske vi får veta mera sedan. Jagskulle vilja säga litet om miljöaspekterna på Jordbrukets produktionsförhållanden.Det finns skäl alt notera vad som har framhållits i propositionen om attmöjligheterna till framtida effektivitetsförbättringar kan komma att begränsasmed hänsyn till den moderna teknikens inverkan på miljön. Detta är ett myckelviktigt uttalande. Vihar många tecken på alt del börjar brådska och att den framlid man talar om ipropositionen redan springer mot oss på grund av den ständigt ökadebevattningen, den ökande mängden syntetiska gödselmedel och bekämpningsmedel.Jag har tidigare från denna talarstol berört frågan om urlakning avgödselmedelsrester i vattendrag och grundvatten. Idagens morgoneko fick vi ännu en påminnelse om allvaret i dessa frågor. FrånNärke meddelade man att för stora nitrathalter nu hade uppmätts i många brunnarpå . har vi från varnat för dessa följder.Livsmedelsverket är oroligt över nitrat/nitril-kombinationerna ochsjukdomsriskerna. Jag vill gärna uttrycka min glädje över naturvårdsverketsavsikt att ta initiativ till diskussioner om riktlinjer för jordbrukelsmiljövårdshänsyn i dess produktionsmetoder. Men det brådskar. Fårjag vädja till jordbruksministern alt se till att överväganden och riktlinjerfår en flygande start och att överiäggningar med jordbrukarnas företrädare intebara blir en förevändning för att avvisa krav och önskemål, baserade på orofrån allmänheten. Närdet gäller den önskan som jordbruksministern log upp i sitt anförande om ettfolkhälsomål skulle Jag vilja säga att då man i bedömerlivmedelsförsörjningen gör man det ofta utifrån jordbruket och dessförhållanden. I diskuterar man livsmedelsförsörjningen som en fråga om ennorsk närings- och matförsörjningspolitik. Det är ell mera rikligt synsätt.Även om olika näringsforskare kan ha vissa diffe- renser i sinauppfattningar flnns det en del klara fakta som borde få bälire genomslag isåväl produktionsinriktningen som prissättningen och subventioneringen. Vårkost- och molionskampanj har givit goda resultat i . a. har vi fåttsänkt sockerkonsumtion och en långsamt minskande fett-konsumtion, åtminstone avmera hälsofarliga fetter. Tyvärr lever kost-upplysarna under myckel småekonomiska villkor, och kost- och motionskampanjen har nästan avstannat ibrist på medel, trots all allt fler krav på friskvård reses ute i landsting ochkommuner. Det är att beklaga att vi inte ansett oss ha råd att stärkafolkhälsan mera. Jagvill nu övergå till att kommentera vad utskottet anfört om jordbrukensinflationsskydd och systemet för inkomslföljsamhet, 1överläggningarna kring avtal om prissättning på våra baslivsmedel spelarinflationsskyddet för jordbrukets kostnader för produktionen den ekonomiskthell dominerande rollen. Jordbrukarna önskar i prissättningen ersättning försina ökade kostnader för olika produktionsmedel, exempelvis gödningsmedel,maskiner och redskap samt byggnader och underhåll. Underde har kapitalkostnaderna utgjort 44 96 av vikten iindexberäkningen för jordbrukarnas produktionsmedel, och däri räknas ocksåavskrivningskoslnader för byggnader och maskiner. Man kanske kan förslå vilkastora summor del gäller, när jag säger att den summa som vid senasteregelutlösningen ansågs utgöra jordbrukels produktionskostnader var nära 10miljarder kronor, och kapitalkostnaderna skulle alltså utgöra nära 4-5miljarder kronor. En ökning av produklionsme-delindex såsom för innevarande årmed över 4 96 leder alltså automatiskt lill ett krav på kompensation med nära200 milj, kr, enbart för kapitalkostnader. Omman då, såsom ofta sker, beräknar avskrivningarna efteråteran-skaffningsvärdet, sä blir det med den snabba prisökningen påfastigheter, mark och maskiner höga belopp som Jordbruket kräver, kostnader somegentligen när inköpet gjordes var mycket lägre. En bedömning efter inköpspriseller anskaffningsvärde ger mycket lägre belopp. Ja, skillnaden mellan de tvåolika säuen att bedöma avskrivningskoslnaderna var faktiskt 1976-1977 ca 550milj. och gav alltså vid en lO-procenlig årlig prisökning en ytterligareersättning - kanske kan man våga kalla det en arbetsfri vinst - på ca 50 milj.kr. Jordbruksutredningenhar påtalat detta problem, och Jordbruksministern säger litet lakoniskt allvissa principproblem här är olösta, men han anser alt prisöverläggningarna börta itu med problemet. Fleralunga remissinstanser, bl. a. och statens pris-ochkariellnämnd som Ju är våra främsta pris- och ekonomiövervakare, har i sinaremissyttranden över utredningen ställt sig starkt kritiska mot att avskrivningskoslnadernautan speciell prövning ingår i beräkningen av kompensationen. LRF,jordbrukarnas företrädare, avvisar däremot tanken på en utbrytning och närmarevärdering av dessa kostnader, som Jordbrukspolitiken,m. Jordbrukspolitiken,m. lill en del härrör frånkostnader för lånat kapital. Detär beklagligt alt jordbruksministern i sin proposition inle uttalat sig omkapitalkostnadernas ställning i inflalionsskyddet, när stora samhällsekonomiskaintressen såsom här bryts mot företagsekonomiska vid bedömningen av en såoerhört tung post i inflationsskyddet. Jordbruksministern säger endast att delär angelägel att kostnadsutvecklingen registreras så rättvisande som möjligtoch hänvisar liksom utskottet till experterna bakom prisöverläggningarna. Mennär nu experterna är oense - här slår Ju LRF mot samhällsanslällda experter-vem skall då slita tvisten? Kan rättvisa vara förhandlingsbar? Här bordejordbruksministern haft model alt som den käcka riddaren med ett svärdshugghugga av den svåriösta knuten och göra det utifrån en samhällsekonomisk aspekt. socialdemokratiska reservationen tar vi klart ställning för attavskrivningskostnaderna inte automatiskt och utan speciell prövning skallpåverka prissättningen på jordbrukets produkter. Vi önskar också en grundliganalys av de stora och ökande mängder maskiner, gödselmedel ochbekämpningsmedel som ingår i beräkningen. Vilka andra företagare kan räkna medatt helt automatiskt kunna öka priset på sina varor, oavsett hur myckethjälpmedel man har i produktionen? Vi vill också alt rnan beaktar vinster påkapital i Jordbruksföretaget och på detta sätt avväger avskrivning och vinster. Med dessa ord, herrtalman, yrkar Jag bifall till reservationen 7. Socialdemokraternahar i reservation 8 ställt kravet på en speciell undersökning, som framförts ien motion från . Vi anser all bör ge regeringen tillkänna att en arbetsgrupp bör utreda frågan om konkurrensneutralitet påmatfettsområdet. Påmånga områden råder inom framställningen av våra viktigaste livsmedel nära nogmonopol för vissa företag och producentsammanslul-ningar. När vi nu de senasteåren fått margarin baserat på inhemska vegetabiliska oljor som konkurrens lillsmör, så har mejerierna tillskapat ett margarin, men delvis baserat påsmörfeit. För delta smörfett undviks vissa avgifter som drabbar andramargarinråvaror. Del är ju inte bara fråga om att mejerierna skall haersättning för sina kostnader. Det är Ju fråga om samma matfett förkonsumenterna, som framställs under olika ekonomiska villkor på grund av enfastställd avgift. Vi har avgifter som skyddar mot import, och del är vi överensom, men behöver vi avgifter som skyddar viss inhemsk industri mot annan somframställer samma soirts produkt? Det blir en sned konkurrenssituation, det folkpartistiske motionären helt rätt i. Jordbruksministernhar ansett all konkurrensförhållandena bör uppmärksammas iprisöverläggningarna, men vissa remissinstanser och en motionär anser alltsåatt frågan speciellt bör lyftas fram och undersökas. Urnäringsmässig synpunkt kan man också ifrågasätta att ett animaliskt baseratfett favoriseras på bekostnad av ett vegetabiliskt och mera häl-sofrämjandematfett. Jag yrkar bifall lillreservationen 8. Dethar i diskussionen uppkommit tal om att reservationen 5 skrivits för alt sökaförklara en i och för sig helt självklar markering på s. 24 i utskottetsbelänkande, nämligen att utskottet finner del angeläget att de belopp somtillerkänts jordbrukarna i samband med prisöveriäggningarna kommer dessadirekt till godo. Prisökningenpå jordbruksbaserade livsmedel bestäms vid prisöverläggningarna inle endastefter jordbrukels produktionskostnader och önskan att Jordbrukarna skall följamed i inkomstutvecklingen för jämförbara grupper, ulan kostnadsutvecklingeninom förädlingsindustrin, t. ex. mejerier och slakterier, bedöms också ochingår som en del, ofta en mycket mindre del av prisökningen. Det är alltsåangelägel att en större del av prisökningarna slår igenom i avräkningsprisernatill Jordbrukarna. Vihar ofta svårt att kolla upp detta, då det fördelas på olika produkter. Del börvara angelägel att kunna följa upp saken, då många jordbrukare ofta undrat överde skiftande avräkningspriserna. Förädlingsindustrinskall leva under samma villkor som andra industrier, men inpasset iskrivningen är ingen kritik, utan endast ett konstaterande av hur det börvara. Därför förvånar det mig att gjort ell ändringsförslaghär. Vi räknar ut de ökade priserna med hänsyn till inkomsimålei ochinflationsskyddet för jordbrukarna. Är det då inle självklart all också dedelar av ökningen som kommer på dessa områden bör tillfalla Jordbrukarna?Förädlingen fördelar inflalionsskyddet genom en speciell beräkning av dessandel, som naturligtvis skall tillfalla industrin. Viavser med det konstaterande som jag gjort på denna punkt att man skall kunna iefterhand utvärdera hur inkomslföljsamhet och inflationsskydd utfallit för atttillförsäkra jordbrukarna den del av priset på deras varor som var avsett. BertilJonassons yrkande om en ändring i skrivningen förvånar mig. Vad är orsaken tillBertil åsiktsändring? Är han nu mindre angelägen att tillförsäkrajordbrukarna på gårdarna deras del av det som överläggningarna givit ellerskämdes han för all ha samma ambition och uppfattning som bl. a. jag när fråganavgjordes? Jag har verkligen anledning att ställa denna fråga. Delskulle vara frestande att gå in på en del av de andra synpunkter som harframförts i debatten. Jag skulle bl. a. till vilja säga, när hantalar om avbytarverksamhet, att initiativet till den togs ju av densocialdemokratiska regeringen, och vid prisöverläggningarna har vi ständigtsett till all pengar överförts till detla. NärEric säger att inget av målen för jordbrukspolitiken bör vara under-resp. överordnat det andra målet skulle jag vilja säga: Vill ha dentolkningen, då bör verkligen stödja den socialdemokratiskareservationen 1. Tilldet som jordbruksministern har anfört skulle jag vilja knyta en bemärkning somkanske också gäller andra talare. Jordbrukspolitiken,m. Jordbrukspolitiken,m. Oftatalar man om att familjejordbruket är den viktigaste företagsformen. Jagtycker man skall framhålla att familjejordbruk inle är ett enhetligt begrepp,åtminstone sett ur inkomst- och bärighetssynpunki. Del finns myckel storainkomstskillnader mellan familjejordbruken, beroende på produktval,arealstoriek och mekaniseringsgrad. Det visar in-komsistatistiken frånjordbruket, och det kan vara väldigt allvariigt ur Jämlikhetssynpunkt.Intresset för alt framhäva familjejordbruket döljer ofta detla förhållande ochmedverkar kanske till att mer än som redan har skett öka klyftan iinkomsthänseende mellan olika Jordbrukarka-tegorier. Jagtycker att vi behöver ett nytt mått på detta och ett nytt sätt att beskrivaolika jordbrukarkategorier, där flera faktorer än de arbetandefamiljemedlemmarna räknas in. Då kanske vi kan få en bättre jämlikhet iinkomstförhållanden inom jordbruket, och då kanske det också blir merasamverkan och sambruk mellan olika jordbrukare. Det har varit rätt mycket av Jordbrukspolitisk historia i dagensdebatt. Jag skall försöka att inte i alltför stor utsträckning hänge mig ålhistoriskt resonemang, men jag kan inte underlåta att peka på att jag sompraktisk jordbrukare upplevt konsekvenserna av de jordbrukspoliliskamålsättningarna både 1947 och 1967. Jag har också i klart minne situationen på1930-talet, vilken här också omnämnts, och Jag vet mer än väl hur densituationen tedde sig för den som var född och uppvuxen i ett fattigt Jordbrukarhem. Låtmig i alla fall slå fast att när det gällde jordbrukspolitiskamålsättning hade man kommit fram lill att man var tvungen att göra någonting åtinkomstsituationen för Jordbrukarna, och av den anledningen kom inkomsimåleialt sällas i förgrunden den gången - med den verkan del hade, bör ocksåtilläggas. Närdet gäller målsättning kan ju ingen förneka alt produktionsmåletsköts i förgrunden med en utomordentlig styrka. Jag skall inle lasta någon fördetla, jag skall inle ta upp en debatt om vad som var orsaken lill det och Jagskall inte närmare redogöra för konsekvenserna - del har diskuterats alldelesför myckel. Men jag kan inle underlåta att hänvisa till att varitden svåraste som vi jordbrukare i min bygd har upplevt - det gäller om jag sertillbaka på alla de år jag har verkat som jordbrukare. Man försökte attförverkliga målen i praktisk politik redan innan de var fastlagda i riksdagen.Utredningen pågick ju under praktiskt tagel hela 1960-talel, och jordbrukspolitikenhade den här inriktningen. har det diskuterats om konsekvenserna av denna politik somförflutit. Låt mig då bara säga, att om den politiken tillåtits verka fullt ut,skulle vi säkerligen ha varit utan jordbruk i mycket stora delar av vårt land. Men den här målsättningenblev ju inte särskilt gammal. år efter det att den trätti kraft var man villig att tillsätta ett par för mig mycket betydelsefullautredningar. mjölkprisutredning skulle se på mjölkprisulvecklingen,och en Norrlandsutredning skulle studera förutsättningarna för del norriändskajordbruket. Hade inle de två utredningarnas förslag radikalt ändratförutsättningarna för jordbruket i den landsända jag kommer ifrån, hade inteJordbruket funnits kvar . Den saken är helt klar. Skogs-och mellanbygderna var otroligt illa ute. Det varutomordentligt bekymmersamt, och från ansvarigt håll räknades inte med alljordbruket hade någon som helst regionalpolilisk uppgift att fylla. Det varkonsekvensen av ställningstagandena då. Motdenna bakgrund är Jag utomordentligt angelägen att betona alt detproduktionsmål som anges i propositionen gläder mig alldeles otroligt. Det äri första hand delta som utgör en förutsättning för alt jordbruket skall kunnaleva vidare i mina bygder. Hade det i den här politiska församlingen blivit enuppslutning kring ell par av remissyttrandena över , enligtvilka det skulle vara ofariigt att minska arealen , skulle det förmig varit hell ointressant att diskutera inkomstmålet. Då hade nämligen vårtjordbruk kommit alt bli helt utraderat. Jagvärdesätter därför produktionsmålet mycket högt, och dessutom noterar jag medmycket stor tacksamhet alt man i propositionen understrukit jordbruketsbetydelse från regionalpolilisk synpunkt. Delta är av synnerligen storbetydelse inte bara för hela Norriand ulan också för andra delar av vårt land.Vi avvaktar med stort intresse den proposition som jordbruksministern sagt althan tänker framlägga senare under detta . Dåjag i de mål som anges i propositionen ser en förutsättning för all jordbruketi mina bygder skall kunna leva vidare, är det självklart att jag också medmycket stor tillfredsställelse noterar att man i samma proposition starktbetonat inkomsimålei när del gäller dem som skall arbeta inom jordbruket. Delär mot den bakgrunden förvånansvärt att vi skall behöva uppleva en sådan debattsom denna. Det har varit en mycket stor besvikelse för mig att se på vilketsätt den har förts. Jagvar mycket glad överalt jordbruksulredning kunde komma fram till ettenigt utredningsbetänkande i dessa frågor och över att det i utskottet inte harvarit några som helst större motsättningar. De åtta socialdemokratiskareservationerna har Jag för min del bedömt som ett slags krusningar på ytan föralt i någon mån markera att och hans partibröder intefullständigt sluter upp bakom utskottets förslag. Men när man nu har börjatvärdera de olika Jordbrukspoliliska målsättningarna har man vad gällerstatsrådets angivande av inkomslmålsätt-ningen som ell huvudsyfte kommit framtill alt detla innebär all konsumenter och producenter ställs mot varandra.Det har på olika säll och med olika tyngd hävdals, alt konsumentintressena heltskjulils ål sidan, man har ställt arbetare och bönder mot varandra osv. Jordbrukspolitiken,m. Jordbrukspolitiken,m. på , som var en utomordentlig besvikelse. Jag har uppfattat ÅkeWiclorsson som en rätt stor realist i de poliliska debatterna, men hansanförande i denna debatt, där han gjorde sitt allra yttersta för all ställakonsumenter och jordbrukare i motsatsförhållande till varandra, var enutomordentligt stor besvikelse. Jaghar för min del tolkat inkomstmålet så all det är en förutsättning för att deandra målsättningarna över huvud tagel skall kunna förverkligas. Inom framförallt mjölkproduktionen är jordbrukarnas åldersfördelning oerhört sned.Lantbruksstyrelsens generaldirektör hävdade för bara några månader sedanbestämt att vi, om det inte med del snaraste sker en radikal förändring i vadgäller rekryteringen av dem som ägnar sig åt mjölkproduktion, om några få årkommer all hamna i en situation där vi har svårigheter att klara mjölkproduktioneni vårt land. Detär inle alldeles säkert att de unga jordbrukarna, även om vi sätter uppinkomsimålei som ett huvudsyfte, är särskilt intresserade av alt la på sig allade besvärligheter som det innebär att klara en mjölkproduktion på en gård. Delhar tidigare i debatten gjorts jämförelser mellan olika gruppers möjligheterall få ta del av den sociala standard som anses som självklar, och jag skalldärför inte gå närmare in på det. Jag vill bara betona att det är förenat medutomordentligt stora problem för en ung jordbrukarfamilj alt något så när följamed i den sociala standard-utveckling som andra grupper får del av. Jagskulle framför allt till och även till viljaställa frågan: Har ni gått ut till andra motsvarande grupper på samma sätt somni gör på delta område? Del finns Ju många olika arbetargrupper iproduktionslivet som medverkar till att konsumenterna får sådana produkter somde behöver. Så är t. ex. fallet med byggnadsarbetarna. Har ni gått ut tillbyggnadsarbetarna och sagt att ni måste rimligen ställa hyrornasstorlek i första rummet när del gäller att ta ställning till hur stora löner niskall ha? Det är väl ändå så, all byggnadsarbetarnas löner i rätt hög gradpåverkar hyrornas sloriek. Jagskulle kunna räkna upp en mängd andra grupper som producerar saker och ting somkonsumenterna måste ha för sin dagliga verksamhet. Vi har från vår sida aldriggått ut och sagt att byggnadsarbetarna måste sänka lönerna. Men här får man enkänsla av att hos er är del främst fråga om konsumentpriserna och att del intefinns något annat som är ungefär lika myckel värt. Enförutsättning för alt det över huvud taget skall finnas produkter förkonsumenterna är självfallet att vi har en kår av jordbrukare som finner sinstandard så pass rimlig all de vill fortsätta produktionen. Jag tycker del ärfullständigt onödigt att föra ett resonemang om vilket mål som är mer värt ändet andra. Men det är hell självklart att om vi inte har ett inkomsimål som inågon mån tillgodoser producenternas, kommer inte konsumenternas intresse allbli tillgodosett när det gäller alt få tillräcklig mängd av högvärdigalivsmedel. Jag tycker alt del voremera angeläget alt herrarna övade upp lika stor energi och kraft föratt tala om vad de ersättningar som jordbrukarna har för sin insats verkligeninnebär för konsumenterna. kastade ut ganska lättvindigt att dagligvarorna hade stigit , om jag uppfattade siffran rätt. av året hardagligvarorna faktiskt stigit med , men av dessa är del bara2,8 96 som jordbruksavtalet har bidragit med. Konsumentprisindexhar stigit med 11,9 96. Av den höjningen är att hänföralill dagligvarorna, men av dessa 4,8 96 är det som hänför sig tillbaslivsmedel.