prot · G109138 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:138 § 1 Meddelande om reviderad ärendeplan Den17 mars framlades en preliminär ärendeplan för tiden -den 3 juni1978. Det har sedermera befunnits ofrånkomligt atl beträffande ett slort antalulskottsbetänkanden ändra den i planen angivna tidpunkten förkammarbehandlingen. Med anledning härav har upprättals och utdelats enreviderad ärendeplan för återstoden av /78. §2 Föredrogs men bordlades åter Konstilulionsulskotteis belänkanden1977/78:40-43 Finansuiskollets belänkande 1977/78:29 Laguiskotlets betänkande1977/78:27 Näringsulskotteis betänkande 1977/78:58 Riktlinjer fÖr fiske -r i pol i tiken, rn. §3 Riktlinjer för fiskeripolitiken, m. m. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1977/78:23med anledning av propositionen 1977/78:112 om riktlinjer för fiskeripolitiken,m.m. I propositionen 1977/78:112 hade regeringen(jordbruk.sdepartemeniel) föreslagii all 1. godkänna de i proposilionen förordade allmänna riktlinjerna för fiskeripolitiken, 2.godkänna de i propositionenförordade grunderna för licensiering av yrkesfiske, 3.godkänna de i propositionenförordade grunderna för stöd lill fiskels rationalisering, 4.godkänna vad i propositionenanförts om avveckling av omställnings-stöd lill fiskare, 5.godkänna de i proposilionenförordade grunderna för prisreglering på fisk m. m., 6. godkänna vad i proposilionenförordats om stöd till beredning och avsättning av fisk och fiskprodukter, 7. medge all för liden inlill den30 reglering av priserna på fisk, m. m. jämle vad därmed hängdesamman samt användningen av medel i Rikllinjerför ftske-ripolitiken, m. m. prisregleringskassanför fisk fick ske enligi de grunder som förordals i proposilionen. Vidare haderegeringen föreslagii all 1. till Främjande i allmänhet avfiskerinäringen för /79 anvisa ett reservationsanslag av , 2. godkänna vad i proposilionenförordals i fråga om fångstbegränsnings-bidrag, 3. medge atl under budgetåret1978/79 statsbidrag beviljades till fiskets rationalisering med sammanlagthögst , 4. till Bidrag till fiskelsrationalisering m. m. för /79 anvisa ett förslagsanslag av , 5. medge att under budgetåret1978/79 statlig garanti beviljades för lån till fiskeföretag med sammanlagthögst , för lån till fiskets berednings- och konservindustri medsammanlagt högsl . och för lån till åtgärder som främjadefritidsfisket med sammanlagt högst , 6. till Täckande av förluster vidstatlig kreditgaranti till fiske för /79 anvisa ettförslagsanslag av I , 7. till Prisreglerande åtgärder påfiskets område för /79 anvisa ett förslagsanslag av 25 000 000kr., 8. lill Fiskerilånefonden /79 anvisa ett invesleringsanslag av , 9. till Lånefonden till främjandeav beredning och avsättning av fisk m. m. för /79 anvisa etlinvesteringsanslag av , 10. godkänna vad i propositionenförordats om statsbidrag till följd av stormskador på fiskeredskap under år1977, 11. till iSiaiensfiskredskapslånefond för /79 anvisa ett investeringsanslag av . Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Iproposilionen läggs fram förslag lill nya riktlinjer för fiskeripolitiken.Dessa grundar sig i huvudsak på förslag som har avgetts av fiskerikommillén. Ipropositionen behandlas bl. a. målen för fiskeripolitiken, fiskets framtidaomfattning och inriktning, licensiering av yrkesfiske, statliga insatser förfiskets rationalisering samt prisregleringen på fisk. MålenHk fiskeripolitiken bör vara attskapa förutsättningar för att de som är sysselsatta i fiskerinäringen kan fåbåde en ekonomisk och social standard som är jämförbar med den som erbjuds inomandra näringar och trygghet i arbetet samtidigi som konsumenterna erbjuds fiskav god kvalitet till rimliga priser. Inom de gränser som ges av en ansvarsfullhushållning med fiskiillgångarna bör fisket bedrivas sä effektivt som möjligtoch fångsterna bestämmas av möjligheterna till en lönsam och stabil avsättning.Samtidigt bör hänsyn tas till behovet av sysselsättning främst i kust- ochsk'ärgårds-områden där fisket har stor regionalpolitisk betydelse. 1propositionen föreslås en fortlöpande planering av fiskets omfattning ochinriktning. Syftet med planeringen äratt la lill vara de fiskresurser som stårlill förfogandeoch ulnytlja fiskeflottan så effektivt som möjligt. Förslagetom licensiering av yrkesfiske syftar till att skapa garantier för att detstatliga stödet lill fisket kommer yrkesfisket till del. Stödetlill fiskets rationalisering bör inriktas på åtgärder som förbättrareffektiviteten hos de äldre fiskefartygen som en successiv förnyelseav fiskefiottan främjas. Stöd föreslås utgå i form av fiskerilån, lånegarantioch statsbidrag. Ipropositionen föreslås nya rikllinjer för prisregleringen på fisk, avsedda atttillämpas tidigast från /80. Förslaget syftar till att ge störreinkomslslabilitel inom fisket som konsumenterna ges ett inflytandeöver prisregleringen. /79 föreslås dock atl prisregleringen på fisk utformas ihuvudsak enligt samma grunder som f n. För minimi- och garantiprisreglering m.m. föresläs att 12 milj. kr. anvisas från prisregleringskassan för fisk.Särskilda pristillägg föreslås utgå av budgetmedel med 25 milj. kr. Vidareföreslås åtgärder för att främja beredning och avsättning av svenskfångad fisk. Särskildaåtgärder föresläs för att främja reproduktion av vissa fiskslag." Riktlinjerfor fiskeripolitiken, m. nt. Idelta sammanhang hade behandlats delsde under allmänna motionstiden vid 1977/väckta moiionerna 1977/78:303 av PerPetersson (m) och (), 1977/78:589 av (). delsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1977/78:1781av (), vari hemställts att som sin mening gavregeringen till känna vad som i moiionen anförts i fråga om de mindre varvenvid förnyelsen av fiskeflottan, 1977/78:1813 av HugoBengtsson (s), 1977/78:1814av m. fl. (s), vari hemställts l.alt gav regeringentill känna vad som anförts i fråga om möjligheterna att utnyttjaKariskronavarvets erfarenheter för serieproduktion av fiskefartyg samt 2. attriksdagen uttalade sig för att staten garanterade erforderligtinvesteringskapital för serieproduktion av fiskefartyg som genom leasingförfarandekunde ställas till enskilda fiskares förfogande, och 1977/78:1815 av m. fl. (vpk), vari hemställts att medgodkännande av propositionen 1977/78:112 i övrigt beslutade I. att hosregeringen begära att fisken tillfördes de baslivsmedel som blev föremål förstatliga subventioner liknande dem som tillerkändes produkter från jordbruketsom mjölk, kött m. fi., 2. att licensieringen av yrkesfisket skulle anstå tilldess fiskevattensutredning avgivit sitt yitrande och därmed avslåpunkt 2 i hemställan i propositionen 1977/78:112, 3. att uttala att vad som imotionen anförts under rubrikerna "Reproduktion av fisk" och"Fiskodling" borde göras till föremål för regeringensöverväganden och förslag. R i kt linjer for fiske -ripolitiken, m. m. Utskollel hemställde all skulle 1. godkänna de i proposilionen förordade allmännarikllinjerna för fiskeri poliiiken, 2. belräffandereproduktion av fisk lämna motionen 1977/78:1815. yrkande 3 i förevarande del,utan åtgärd, 3. beträffandebyggande av laxtrappa vid Jokkfallet lämna motionen 1977/ 78:303 utan åtgärd, 4. med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motionen 1977/ 78:1815, yrkande 2,godkänna de i propositionen förordade grunderna för licensiering av yrkesfiske, 5. godkänna de ipropositionen förordade grunderna för stöd till fiskels rationalisering, 6. belräffandeutveckling av fartygstyper m. m. a. anse motionerna 1977/78:1781 och 1977/78:1814,yrkande I, besvarade med vad utskottet anfört, b. lämntimotionen 1977/78:1814, yrkande 2, utan åtgärd, 7. godkänna vad iproposilionen anförts om avveckling av omställnings-stöd lill fiskare, 8. godkänna de ipropositionen förordade grunderna för prisreglering på fisk m. m., 9. beträffandeviss subventionering av fisk lämna moiionen 1977/78:1815, yrkande 1, utanåtgärd, 10. godkänna vad i proposilionen förordals om stöd lillberedning och avsättning av fisk och fiskprodukter, 11. medge all för liden intill den 30 juni 1979reglering av priserna på fisk, m. m. jäm'.e vad därmed hängde samman saml användningen av medel i prisregleringskassan för fisk fick ske enligt de grunder som förordats i propositionen, 12. belriiffande prisregleringsavgift på ål lämnamoiionen 1977/78:1813 ulan ålgärd. 13. till Främjande i allmänhet av fiskerinäringen /79 anvisa ell i-eservalionsanslag av , 14. beträffande stöd till fiskodling lämna motionen1977/78:1815, yrkande 3 i lörevarande del, ulan ålgärd, 15. beträffande laxodlingsanstalt i lämnamoiionen 1977/78:589 utan åtgärd, 16. belräffande bidrag lill fiskels ralionalisering m.m. a. godkänna vad i proposilionen förordals i fråga omfångstbegränsnings- bidrag, b. medge all under /79 statsbidragbeviljades till fiskets rationalisering med sammanlagt högsl . c. lill Bidrag lill fiskels rationalisering m. m.för /79 anvisa ell förslagsanslag av . 17. beträlTandestatlig kreditgaranti för fiske a. medgeall under /79 statlig garanti beviljades för lån lill fiskeföretag med .sammanlagt högsl , lör lån lill fiskels Nr 138berednings- och konservindustri med sammanlagi högsl . och Onsdaeen den lör lån lill. ålgärder som främjade frilidsfiskei med sammanlagihögsi .q |Q-yo b.lill Täckande av föriusier vid siailig kredilgaranii lill fiske förbudgeiårel Rjktlinier för flske- 1978/79 anvisa ell förslagsanslag av I , ripolitiken. m. m. 18. lillPrisreglerande ålgärder på fiskels område för budgeiårel 1978/79 anvisa ellförslagsanslag av , 19. till Fiskerilånefonden /79 anvisa ell investeringsanslag av , 20. lill Lånefonden lill främjandeav beredning och avsättning av fisk m. m. för /79 anvisa ellinvesleringsanslag av , 21. belräffande statensfiskredskapslånefond a. godkännavad i propositionen förordals om statsbidrag lill följd av slormskador på fiskeredskap , b. tillSunens fiskredskapslånefond för budgeiårel 1978/79 anvisa eil invesleringsanslag av I . GUSTAVLORENTZON (vpk): I motionen 1815 av kommunisterna, väckt i anslutningtill regeringens proposition 1977/78:112 om riktlinjer för fiskeripolitiken, yrkasalt fisken förs till de baslivsmedel som blir föremål förstatliga subventionerliknande dem som tillerkänns produkter från jordbruket som mjölk, kött m. fi.livsmedel, alt licensieringen av yrkesfisket anstår till dess 1973 årsfiskevattensutredning avgivit sitt yttrande samt att uttalar att vadsom i motionen anförs under rubrikerna Reproduktion av fisk och Fiskodlingsnarast bör göras till föremål för regeringens överväganden och förslag. Förförsta gängen i detta lands historia har högre myndigheter, regering somriksdag, ägnat sitt intresse ål uppgiften alt ge landei en fiskeripolitik.Intresset härför har varit mycket minimalt. har sedan lång tidtillbaka haft en jordbrukspolitik som bl. a. lett till att den gett dess brukarebetydligt högre levnadsstandard och ekonomiskt utbyte än vad annars skulle havarit fallet. Genom skattemedel understödjes det svenska jordbruket medåtskilliga miljarder som betalas över statskassan, bl. a. för att hållapriserna nere för konsumenterna pä vissa s. k. baslivsmedel. Så har icke varitfallet för dem som driver fisket som näring i vårt land. Regeringensproposition nr 112 om riktlinjer för fiskeripolitiken är dock ett gott stegframåt, även om den enligt vår uppfattning inte behandlar vissa för det svenskafisket väsentliga frågeställningar. kommunisterna tar upp dessafrågor i motionen 1815. Här kanske bör tilläggas att regeringens propositionbygger på utredningen , etl betänkande av fiskerikommillén.Men inte heller denna utredning, SOU 1977:74, lar upp dessa enligi vpk;suppfattning väsentliga frågeställningar. Ivår motion säger vi bl. a. att den svenska fiskerinäringen har varit styvmoderligt behandlad av höga myndigheter. Dess fackliga organisa- 7 Nr 138 tion har varit svag i jämförelse med exempelvis jordbrukarnasföreningsrö- Onsdaeen den rs\se.Det kan givetvis förklaras med alt fiskarna till antalet varit få i 10 mai 1978 förhällandetill landets jordbrukare. Detta är dock inte hela förklaringen till denstarkare ekonomiska föreningsrörelse som jordbrukarna byggt upp, och Riktlin/er för fiske- omfattande statliga stöd som kommit jordbruket till del. ripolitiken m m Exempel på denna styvmoderliga behandling äruppgörelsen med EG- länderna på sin lid, därsvenska fiskeprodukter är belagda med tullavgifter, men del är fritt fram ochinga tullavgifter för dessa länders export av samma varor till . Häroffrades det svenska väst- och oslkusifisket till förmän för andra svenskanäringar, där storfinansen i slort sett dominerar. Detta förhållande har slagitmycket hårt mot den svenska berednings- och konservindustrin på fiskels område.Enligt industriverkets utredning var konsumtionen 1976 ca ,medan saluvärdet av den svenska fiskkonservproduktionen var endast något över500 milj. kr. -således en väsentlig skillnad. Attdet ensidiga åtagande som giordes i anslutning till frihandelsavtalmed EG nu äntligen skall bli föremål för överläggningar med EG fören avvecklingav tullen på svensk export av beredda och konserverade fiskvaror hälsasgivetvis med tillfredsställelse, även om det är sent påtänkt. 1 dettasammanhang bör nämnas all kommunisterna - f ö. det enda avriksdagens partier-hela tiden har varit motståndare till detta avtal. Denna våruppfattning har vi framfört i molioner lill . Varförhar den svenska fiskerinäringen som lidigare haft en så undanskymd plats ochbehandlats så styvmoderligt av högre myndigheter nu helt hastigt blivit föremålför så stort intresse av samma myndigheter? Den frågan är berättigad att ställai detta sammanhang. Låtoss se något tillbaka i tiden. För inte så länge sedan, då det rådde"full, ja, överfull sysselsättning" och då glesbygderna skulleavfolkas för att anskaffa aibelskraft ät storfinansens industrier, riktadesögonen även på fiskarkåren för att fl denna som arbetskraft till exempelvisvarven och bilverkstäderna i . På grund av fiera länders rovfiske iNordsjön var fiskiillgången inte som förr, och yrkesfisket i detta område gavinte samma lönsamhet. Istället lör att ge yrkesfisket en hjälpande hand och låta detla komma i paritetmed jordbruket när det gäller statliga stödåtgärder blev den politiska linjenalt medvetet avfolka fiskarkåren och kustbygderna. Det var framför allt deyngre fiskarna som myndigheterna och den dåvarande regeringen ville komma åtlöralt ställa dem till förfogande som arbetskraft för storkapitaletsindustrier. Statsmakterna -eller den dåvarande regeringen - kom då på dengeniala idén att införa det s. k. omställningsbidragel för yrkesfiskare. Dessafiskare erhöll av staten , om de lovade att lämnayrkesfisket och därmed sin gamla fackorganisaiion för att, som det står skriveti det statliga dokumentet, "varaktigt utöva annan yrkesverksamhet änfiske". Del är självklart atl destora företagen med öppna armar tog emot denna Medvetetunderminerades det svenska yrkesfisket, och de 8 bohuslänska fiskelägena avfolkades nästan intillkatastrof Fiskefiottan såldesi stor utsträckning till utlandet och bostadshusen till Stockholms- ochGöteborgsdirektörer. Denna regional- och glesbygdspolitik har satt djupa spärutefter den bohuslänska kusten. Storkapitalet, som behövde arbetskraft tillsina industrier, fick sina önskemål uppfyllda. Den dåvarande regeringen gickäven i denna fråga storkapitalet till banda. Avfolkningenav fiskarkåren på framför allt gick relativt snabbt. Iskärgårdssamhällena i där det tidigare fanns ett tjogtal störrefiskefartyg återstår nu endast ett par. Fångsimöjlighelerna i traditionellafiskevatten i västerhavet blev starkt begränsade pä grund av överfisk-ning.Framför allt i har under fiera är förekommit ett formligt rovfiske medde mest effektiva fiskredskap. Här uppehöll sig fiera nationers modernafiskefiottor och bedrev fiske - även ett mycket utvecklat industrifiske efters. k. foderfisk, avsedd bl. a. för uppfödning av den fabriksfram-ställdabroilern. Det var etl fiske som om var den sista, och man hade ingentanke på att detta effektiva fiske kunde göra slut på fisken som förnyelsebarråvara. Utvidgningen av de andra nationernas fiskegränser i blev ettsvårt handikapp för den svenska fiskarkåren på . Fångstmöjligheternanär det gäller viktiga sorters fisk är alltså starkt begränsade, framför allt iSkagerak, och . Möjligheter atl öka det svenska fisket underde närmaste åren finns endast i . Delta framgår också klart avproposilionen. Östersjönär trots allt ett relativt litet innanhav, och det slår till förfogande förflera nationers fiskare. Känt är att moderna fiskeflottor frän andrakustnationer vid finkammat dessa fiskevatten. Ost- ochsydkust-fiskarnas båtar och redskap kan inte tillnärmelsevis mäta sig med dessanationers fiskeflottor i fråga om effektivitet. skall även västkustfiskarna haÖstersjön som sin huvudsakliga fångslplals, sedan fiskevaitnen västerut intelängre står till förfogande. Ävenom har flyttat ut sin fiskegräns i och uppgörelse med andraÖstersjöländer träffats om kvoteringar, kan bli"utfiskad", om inga särskilda åtgärder vidtas och då inte endast avSverige utan av samtliga kustnationer. Det gäller bl. a. alt få ett stopp påden omfattande vattenföroreningen i . I vpk-motionen har denna frågasärskilt påtalats. Det gäller en så viktig sak som reproduktionen av fisk,vilken f ö. behandlats rätt ingående i propositionen. Om vattenföroreningensägs det knappast någonting i samma proposition, även om jordbruksministernförutsätter "att de vatten i vilka fisken lever har sådan kvalitet allfisken kan överieva och föröka sig". Jordbruksutskottetknyter an till delta uttalande av jordbruksministern och tillägger att "eneffektiv miljölagstiftning och tillsyn över dess efterlevnad är väsentligaförutsättningar härför". Det var sannerligen ett tunt uttalande medanledning av vår motion om en så viktig fråga för fisket i . I storaområden i och vattnen däromkring kan fisken varken överleva ellerföröka sig. Vi har påvisat detta i vår motion, och fier exempel skulle kunnaanföras. Riktlinjerför fiske -ripolitiken, m. m. Riktlinjerför fiskeripolitiken, m. m. Vad beträffar landets miljölagstiftning måsle mansäga all den inte är effektiv. Den efterföljs inte. Regeringen kan ge dispensom etl multinationellt förelag så önskar, och det har hänt. Och vattnenfortsätter att förorenas. Dessa miljövårdslagar existerar endast på papperet,de efterföljs inte. Vadskall man då med lagar till? Vad som i vår motionpåtalats när det gäller vallenföroreningarna vid exempelviscellulosafabrikerna och förbigår jordbruksulskotlet medtystnad. Vadbeträffar förhandlingar med övriga kustnalioner om en renare kandessa bli besvärliga, dä vattenföroreningarna är så påfallande vid den svenskakusten. Atl det i propositionen ingenting sägs om dessa omfattandevattenföroreningar eller om att de skall stävjas har vi redan i vår motion betecknatsom en allvarlig brist. I utskottsskrivningen i denna fråga rör del sig endastom undanglidningar. tar ingen ställning i sakfrågan. Vadbeträffar reproduktionen av fisk gör en god insats vid utsättandet avungfisk, t. ex. av lax och äl. Vissa länder vid gör i della avseendeinga som helst insatser men har ändå laxfisket som en stor inkomstkälla. Dockskulle mera kunna göras på detta område, särskilt med tanke på att Sverigeefter utfiyttningen av fiskegränsen i behärskar de storafiskevattenomrädena. Jag avser här närmast det vi i vår motion efterlyser, somlaxtrappor och ålledare. I propositionen saknas helt dylika initiativ förfiskens reproduktion. Jordbruksulskotlet har heller inget att anföra om detta isitt belänkande. Vadbeträffar fiskodling anser sig jordbruksministern inte kunna villfarafiskerikommitléns förslag alt inom ramen för rationaliseringsstödet lill fisketbevilja statsbidrag till sådan odling. Fiskodlingär dock en värdefull tillgång vid livsmedelsförsörjningen i många andra länder,och den kan ju där skapa omfattande sysselsättning. I , exempelvis, finnsinte mindre än 300 anläggningar för matfiskpro-duklion. som tillsammansproducerar ca . Fiskodlingar är också en stor tillgång förlivsmedelsförsörjningen i länder som , . och , föratt nu nämna några exempel. 1Spanien, , och är odlingar av musslor eninkomstbringande näring. Rationellt ordnade blåmusselodlingar i norra Bohuslänskustband skulle enligt vår uppfattning kunna bli en verklig näring och i någonmän kompensera tillbakagängen av djuphavsfisket. Konservindustri i anslutningtill dessa odlingar skulle skapa arbeie och sysselsättning åt kustbefolkningen.Blåmusslan är därtill en mycket näringsrik matvara, då av dess torrvikt ärrent protein. hänvisar för sin del till vad utskottetanförde om en av mig under föregående allmänna motionstidväckt motion i denna fråga. Självfallet är det bra med utredningar. Menhandling är bättre, ja, avgörande. Det är pä tiden att det blir något gjort pådetta område. 1vänsterpartiet kommunisternas motion föreslås även att fisken som matvara förs lill kategorin baslivsmedel och blir föremål för statliga subventionerliknande dem som tillerkänns produkter från jordbruket, bl. a. kött. Menasdet allvar med vad som sägs i propositionen om att fiskarna skall ges sammaekonomiska ställning som jordbrukarna haft , bör också sammaförmåner ges fiskarna och den vara de tillför näringslivet. Den saken bordevara självklar. Den s. k. prisregleringen kan inle uppfylla dessa krav. Prisetpå fisken kan ge fiskarna en bältre ersättning än för derasarbetsinsatser. Men för att undvika större prisökningar för konsumenterna börfisk föras till baslivsmedlen, som är föremål för statliga subventioner påjordbrukets område. Varför skall fiskarna i vårt land och fisken som livsmedelsättas på undantag? Jordbruksutskottetanser att denna vår hemställan inte skall föranleda någon åtgärd,med följande motivering: "Såvitt avser frågan om subventioner frän statenssida bör framhållas att såväl det förordade systemel för reglering av prisernapä fisk som de föreslagna bestämmelserna rörande statligt stöd till fisketsrationalisering i sig innebär en inte obetydlig statlig subventionering päförevarande område." På"förevarande område", säger alltså utskottet och söker att blandabort korten. Hur skulle en ny fiskefiolta kunna byggas upp och utrustas i vårtland - den gamla är ju ålderstigen - utan statliga insatser? Det här har helleringenting att göra med att fisken skall räknas som baslivsmedel. Det gäller juenligt propositionen att bedriva ett rationellt fiske. Det gäller också attkunna konkurrera med andra nationers moderna fiskefiottor. I vissa fall förekommersådana fiottor på upp till 100 fiskefartyg och 10 moderfartyg, samtliga päfiske i . Jämför dessa moderna fiskefartyg med de båtar somosikusifiskarna och sydkustfiskarna kan mönstra upp ! Vadvi menar, vilket också klart framgår av vår motion, är att fisk sist ochslutligen skall göras till ett populärt näringsmedel. Del ärdet inte i vårtland . Del äts mycket litet fisk i , och den konsumtionen tyckssjunka , i varje fall närdet gäller färsk fisk. Här kommer prisetall spela en väsentlig roll. Därför menar vi i vpk att fisken skall erhållasamma status som de jordbruksprodukter som räknas som baslivsmedel. Denna vårhemställan menar utskottet inte bör föranleda någon åtgärd.Utskottet liksom jordbruksministern talar i detta sammanhang ett dubbelbottnatspråk, minst sagl. Så till frågan om licensiering av yrkesfisket och grunderna härför.Enligt utskottsbetänkandel skall detta beslul fattas nu och i enlighet medpropositionens förslag. 1 vår motion menar vi atl beslul i denna fråga böranstå till dess fiskevaitensutredning avgivit sitt betänkande. Dennautredning har ju uppgiften att utreda frågan om lagstiftning rörande rätten altutnyttja olika typer av fiskredskap. Desom skall erhålla licens enligt propositionen skall vara yrkesfiskare. Tilldessa räknas de som yrkesmässigt utövat fisket under sex av årets månader ochkommit upp i en inkomst av fisket på , som är gränsen för skyldighetatt erlägga mervärdeskatt. Jordbruksministern säger att han till yrkesfiskarekan räkna även binäringsfiskare. Men vilka är binäringsfiskare.