prot · G10969 · 1977-12-31 00:00:00 — Vi har sociala problem här i , men vi äri alla fall ett av de länder som väl lyckats allra bäst när det gäller altkomma till rätta med dessa problem. Avtidsskäl skall jag inte gå in på de olika delproblemen, för vi får tillfälleatl diskutera dem här i kammaren när resp. propositioner behandlas. Men jagfinner atl är kritisk mot förbandsindragningar. står bakom en motion i vilken man - som jag redogjort för -kräver all hela del röriiga utrymmet under nästa budgetår skall bort. Vidarekräver man, såvill jag förslår, totalt upphörande av repelitionsulbildningeninom armén samt indragning av maierielbeställningar. Att göra på della sätt ochsamtidigt kritisera att vi vidtar rationaliseringsåtgärder inomfredsorganisationen går inle ihop, . Jagär lacksam för all vi har en försvarsdebatt, men Jag vore myckel tacksammare omförsvarsdebalten vore saklig. () kortgenmäle: Del sista som försvarsministern sade instämmer Jag i, men efterförsvarsministerns replik måste Jag nog säga atl det ankommer på statsrådet allse lill att debatten blir saklig. Eftermitt anförande beskylls jag av försvarsministern för alt ha uppträttsangviniskt och lättsinnigt. Jag skulle ha hemfallit till snack -jag vet inlevilket språk försvarsministern har tillägnat sig. Efter de starka markeringarsom jag gjorde i mitt anförande rörande behovet av atl bygga upp ett svensktförsvar hade Jag väntat att försvarsministern skulle ha något positivt att sägaom della. Jag kan inte tolka försvarsministerns anförande på annal sätt än atthan väntat sig ett annat anförande än det Jag hållit och varil så fixerad avsin egen bild att han tagit upp en polemik mol något annal än det jag har Onsdagenden 1 febmari 1978 Försvarsministernkan inte komma ifrån all det psykologiska försvaret har gjort en undersökningav försvarsviljan i vårt land, varvid del visat sig all försvarsviljan underdel har försämrats. Det torde väl inle kunna vara någonting i våromvärld som har föranlett della. Man måste väl söka orsakerna här hemma, ochsjälv harjag framfört vissa synpunkter på vad som möjligen kan ligga bakom. Försvarsministernbeskyllde mig för all med stora ord lala om upprustning, men vad jag harkritiserat är en svängning uppåt när del gäller försvarskosl-naderna. Jag harjugett svart på vitt beiräffande utvecklingen inom försvaret under en rad år. Försvarsministernsade atl Jag har varit så kritisk mol förbandsindragningarna. Jag har uttalatmin förståelse för personalens och de värnpliktigas problem, men jag har inletagit upp någon debatt på den punkten. Det är en fråga som vi håller på atldiskutera i utskottet, varför vi väl kommer alt få anledning att ta ställningsenare. Jag ser alt lampan i talarstolen blinkar. Jag skulle verkligen vilja taupp en del av vad försvarsministem sade i sitt första anförande och hoppas attJag får tillfälle alt återkomma. underströk myckel riktigt behovet av alt bygga upp ettstarkt försvar, men hans resonemang var detsamma som del som återfinns i densocialdemokratiska partimotionen, vilket innebär en reducering av anslaget förnästa budgetår med, för att vara exakt, 362,8 milj. kr. Vidarevar Bengl kritisk mot en svängning uppåt av försvars-kostnaderna,som han uttryckte sig. Men jag vill understryka att det resonemanget icke gårihop. Inom den nuvarande ramen och trots "svängningen uppåt" avförsvarskoslnadema - som jag i och för sig vill ifrågasätta -har vi inte enskunnat inrymma modernisering av del antal infanteribrigader som exempelvis bådeBengl och jag räknade med . Att samtidigttala för en reducering av försvarskostnaderna och säga alt man skall bygga uppett starkt försvar går bara inte ihop. Närdel gäller frågan om svenska folkets inställning lill försvaret, dvs.försvarsviljan, flr vi tillfälle atl föra en inlerpellationsdebatt här ikammaren . Därför skall jag inte närmare gå in på delta. Jagutgår från all det inte finns några delade meningar mellan mig och BengtGustavsson på den punkten. Vi beklagar mycket alt det har inträffat en vissnedgång i detta avseende, även om jag redan nu vill begagna tillfället all sägaalt man, om man gör motsvarande undersökningar inom andra sektorer avsamhällets verksamhet, förmodligen inle skulle få ens så goda resultat. Men dentrend som vi har på detla område är inle tillfredsställande, och del har vianledning atl observera. Jagkänner också för personalens problem och för de värnpliklssociala problemen.Men med 363 milj. kr. mindre alt röra oss med inom försvaret blir våramöjligheter atl klara av personalens utbildnings- och I annal fall måste nedskärningen gå ut över materielsidan,och då är det i stället anställningstryggheten för personalen i vissaindustrier som blir reducerad. Man kommer inle förbi dessa problem. Man kaninte säga att del blir förbättrade förhållanden, om man inte också är bereddalt ställa behövliga medel lill förfogande. Jagkan inle komma ifrån - och det intrycket tycker jag bekräftades ytteriigare närBengt talade den senaste gången - all Bengl på någotsäll, som jag hoppas omedvetet, talar med två tungor. Å ena sidan ger hanuttryck fören positiv inställning till all förslärka försvaret, å andra sidanstämmer inte del han förordar med detta. BENGTGUSTAVSSON (s) kort genmäle: Jag förslår fuller väl atl försvarsministern har besvärligheter althushålla så att pengarna räcker lill de uppgifter som förra åretbeslutade att försvaret skall ha. Del kan inte vara lätt, med den inflationspolitiksom har förts i det här landet under del . Del är svårt inomförsvaret lika väl som på andra samhällsområden. Det beror också en hel del påvad man lägger pengarna på. Vi lade fram ett alternativt förslag, som innebaratl påfrestningarna hade blivit mindre. Vadgäller frågan om stridsplanet har regeringen nu äntligen tillsatt enutredning med allsidig representation. I den frågan har försvarsministerntidigare rejält sagt, att om vi skall ha B3LA måste det till nya pengar. Vi harhela tiden utgått från atl det inte var realistiskt att kräva ett större anslagtill försvaret än vad vi nu har gjort. räknade i fjolåretsförsvarsdebatt ut att vissa negativa konsekvenser skulle uppstå, om manförsökte klämma in B3LA inom den fastställda anslagsramen. Då sadeförsvarsministern helt rejäll: Nej, vi skall ha pengar ovanpå ramen, om delskall bli tal om atl utveckla delta projekt. har del gjorts klart att delinle blir några nya pengar - regeringen lägger inte fram något förslag i denriktningen. Man har inte definitivt skrinlagt projektet, men man diskuterarsåvitt jag förstår fortfarande om det skall vara möjligt atl genomföra del inomden försvarsram som vi har. Om del inle är på del sättet - Jag såg alt försvarsministernruskade på huvudet - varför i alla milda makters namn håller ni dåintressenterna på sträckbänken? Varför säger ni inle klart ut att del inte blirnågon utveckling av B3LA? För det är lydligen del ni menar, om ni nu inte ärberedda att höja försvarsanslagen utöver den vida kostnadsram ni har flttigenom här i . Jag hade inle tänkt atl vi skulle ha någon flygplansdebalt här, meneftersom Bengl har ställt frågan vill jag om också bara helt kortkommentera denna. Imitt huvudanförande berörde Jag konsekvenserna av B3LA. Skillnaden mellan densumma som upptogs i budgetpropositionen och den som angivits -dvs. vårt bud å ena sidan och socialdemokraternas å andra sidan- motsvarar den årliga utvecklingskostnaden för B3LA. Därför nämnde jag dekonsekvenser som uppstod för arméns och marinens del. Jaghar sagt att om B3LA skall utvecklas, är detta inte möjligl altgenomföra inom nuvarande försvarsram. Jag kan upprepa delta . Om så sker,flr vi en snedbalans mellan de tre försvarsgrenarna. Den nyiillsatiaflyginduslrikommittén är alltså ingen ny B3LA-utredning, eftersom detta projektär väl utrett. Jag kan t. o. m. säga alt del är bättre utrett än någolmotsvarande projekt blivit utrett . Nej,vad vi skall utreda nu är konsekvenserna om vi inte utvecklar nytt flygplan.Man har tittat på frågan i andra utredningar, men vilken typ av flygindustri viskall ha, hur den skall vara strukturerad och vad den skall kosta vet vi inle.Vi skall utreda om omställningen kan ske på ett sätt som gör det möjligl förförelagen all överieva, om det är möjligt för oss i landet att ta till vara dentekniska kompetens som finns. Om en avveckling skall ske, måste vi se lill altdenna sker på elt för personalen anständigt sätt. Kommitténhar fått direktiv om alt vara färdig med sitt arbeleredan i oktober månad ,och den slår inför många svåra problem. även skall titta på en del sidoproblem, förutsätter jag alt det mereller mindre blir fråga om ett hellidsengagemang. är en fråga som ävenfrån försvarspolitisk synpunkt är utomordentligt viklig. Det kan bli ett avvåra slora induslrislrukturella problem. Om man kan ordna del så attutvecklingsarbetet kan leva vidare utan alt del kostar mera pengar än som redantidigare avsatts, anser jag att den åtgärd som regeringen nu vidtagit är klokoch riklig. Tredjevice talmannen anmälde all Bengl anhållit alt til protokollet flantecknat all han inte ägde rätt till ytterligare replik. Vad jag kommer att säga har inget samband med försvarsfrågan - det ärvariation mellan de olika ämnena på den här lalariistan. Jag skall något beröravårt konjunkturiäge och möjligheterna till arbele och försörjning. Allaväsleriändska stater, inberäknal, har ungefär likartad konjunktur: enavmattning och en markerad arbetslöshet. Förutom de väsleriändska staternafinns del i vår värld ytterligare två huvudgrupper. Den andra beslår av dekommunistiska enpartistalerna, där man inle precis har högsta rätten tillarbete, ulan arbetsplikt. Då blir bedömningen av arbetets utförande när detgäller eventuella konjunkturer en hell annan. Den tredje huvudgruppen består avs. k. tidigare som har arbetat sig upp en del men har mycket låglönesällning, producerar mycket varor och försäljer dessa i den västerländskavärlden. På det sättet konkurrerar man i synnerhet med vår produktion. Deländerna känner vi väl till: , , , , ,m. fl. Delhar uppstått ell annal beaktansvärt problem, och del är att svenska varor inlelängre är överlägsna i kvalitet. Andra länder, t. ex. , gör Det svenska stålet är inle del bästa i väriden längre. Man kan görakläder med lika bra passform osv. Manfrågar sig när man kastar blickarna mol framliden: Är del atl förvänta att delkan bli ännu fler konkuuensområden i vår värid? Jag tvekar inte all säga altfaran finns. Faran finns naturiiglvis alt kommunistländerna kan komma att ökasin produktion och sin försäljning på till priser som liggerbetydligt under dem vi kan konkuuera med. Det har t. o. m. diskuterats atl man kundelänka sig atl kommunistländerna bildade bolag i väst och därigenom placerade ulmängder av varor. Sedanfrågar man sig: Hur går del med den afrikanska kontinenten? Kommer den kanskeatt bli lika svår i konkurrensen en gång som är ? hargjort all vi har tvingats släppa den ena tillverkningen efter den andra,fabrikerna har lagts ner, man har gjort strukturomvandlingar. Det är någontingsom inte har skett bara under den här regeringens tid, utan del har börjatlångt tidigare. Istort sett verkar det inte vara så förfäriigi stor skillnad på de slutligalösningarna mellan oppositionen och den nuvarande regeringen, om man bortserfrån vad socialdemokraterna säger om sitt slutmål för socialismensgenomförande. Men i huvudsak går kraftsamlingen ul på att mota den fördenärmaste åren befarade arbetslösheten. Socialdemokralernavill ha den strukturfond de talade för under höstens riksdagsarbele, men manvet inte om den skulle medverka till en förbättring. Vi vet alt Statsföretaggår med ca 1 miljard i förlust, och vad skulle då en strukturfond kunna göraför underverk i t. ex. eller andra förelag där pengarna skulle sättas in?En av de svåraste grenarna har naturiiglvis varit stålindustrin. Där pågår numed regeringens förslag en omslmklurering. Det känns naturiiglvis smärtsamt föross svenskar, som har varil så stolta över vår svenska ståltillverkning och harhaft mycket god konkurrenskraft, när vi har funnil att andra länder kan säljalill så konkunenskraftiga priser. Nuhar det tidigare i denna talarstol från oppositionssidan hävdats att man har enmycket stark framtidstro på sina olika projekt. Men del räcker ju inle med allbara tro . Framtidstro hade man väl också för 80, men delvar ändå ingen som i slutomgången vågade garantera alt det skulle gå bra fördet förelaget. Denhär neddragningen och strukturomvandlingen skapar naturiiglvis friställningarpå arbetsplatser och ledertill stora arbetslöshelsproblem, som vi med allamedel måste försöka klara av. En av de svåraste branscherna är teko, dvs.textil- och beklädnadsfackel. Del verkar som om konkurrensen mol voreallra värst där. Procentuellt sett har väl de flesta av de förioradearbetsplatserna gått föriorade inom just den branschen. Jag vet inle om detredan tidigare har sagts i den här debatten alt vi under utskoltsarbetet harfatt klara belägg för alt spännvidden i timlöner i olika länder är så stor altdet nästan inte finns någon hjälp för vår tekoindustri - utom möjligen totalkvotering. Beklädnadsarbetarnas förbunds ordförande har sagt - och del harockså sagts från förbundet närstående håll, som man väl får förulsälla harlämnat rikliga uppgifter - alt det råder så stora skillnader mellan timlönernai Onsdagenden 1 febmari 1978 tekoalt man i haren timlön av , medan man i inte har mer än 8kr. och i bara . Under sådana förhållanden kan man naturligtvisundra vilka möjligheter det finns atl spänna över löneklyflorna. Där hjälper juinga tullar och inte heller kraftiga subventioner, utan vi slår som denförlorande parten - antingen vi har en socialdemokratisk regering eller denregering som vi nu har. Dethar talats om hur snabbi denna kris har uppstått. Jag vill gärna tillägga någrasynpunkter. Omjaginte har läst fel i långtidsutredningens betänkande, som kom 1975, fastslogsdär som en prognos atl del skulle bli underskott iutrikesaffärerna, arbetslöshet inom samt inflation. Orsakerna till deltavar, spådde man, all vi levde över våra tillgångar, alt tillverkningskostnadernavar för höga och atl vi tillät oss en alltför stor konsumtion. sades alltsåredan 1975. Om långtidsutredningen kom till det resonemanget redan då, kan detnuvarande svåra lägel alltså inte ha berott på några olyckor som har ramlatöver gamla efter det atl vi bytt regering! Likanödvändigt som det är för landet i stort att ha goda konjunkturer och braaffärsförbindelser med utlandet, lika nödvändigt är det med en rikligarbetsplatsfördelning mellan olika delar av landet. Jag skulle vilja understrykavad som slår i en motion som Jag avgivit till : om det skall inrättasett tredje investmentbolag under SVETAB:s regim bör del utvecklingsbolagetplaceras i sydöstra . Vid en genomgång av alla de prioriteringar som kanplockas fram finner man att om vi skall ha ett tredje utvecklingsbolag, liggerdet området bäst till. Närdet gäller energifrågan, som ju är högaktuell, skulle Jag vilja understryka alljag tror del är fel att framhäva den på ett sådant säll all man skapar enrädsla för atl energin på elområdel kommer atl ta slut. Jag tror inle att någonbehöver befara atl det blir brist på elenergi, utan våra resurser är så passstora atl de kommer all räcka lill. Vi vet alt elförbrukningen var87 TWh, och det är i stort sett inte mer än hälften av vad den längst gåendeprognos förutsatte som man baserade kärnkraftsbeslul på. Vadsom nu erfordras föratt vi genom solenergi, vindenergi m. m. skall fl fram såmånga förnyelsebara energikällor som möjligt är att vi snabbi kankommersialisera det här områdel och få en försäljningsmarknad. Först då kommerenergin alt kunna försäljas till ell sådant pris atl den stora bredaallmänheten kan köpa den. Vi kan här göra en jämförelse med utvecklingen förtelevisionen. När den kommersialiserades ordentligt så spreds den, och man kansäga alt den blev var mans egendom. Jag kan gå ännu längre tillbaka i liden ochta som exempel Fordbilarna på 1920-lalel. När det gäller dessa lyckadesju internationell koncern fl ner produktionskostnaderna på en bil så atl näranog vem som helst kunde köpa den. Jagvill också någol kommentera frågan om kärnkraften, och det gör jag genom enliten anklagelse mot teknikerna. I början av diskussionerna om kärnkraftenangav nämligen inte teknikerna alla de svårigheter som skulle komma atl uppslåmed avfall osv. Man höll tyst med della, och del har därför krävts sloraansträngningar - i synnerhet från sida - för alt göra folkmedvetna om svårigheterna i samband med kärnkraften och dess fariighei ochsärskilt om avfallets riskabla förvaring. Fråganom affärstidslagen hör också lill dagens debatt, och när del gäller den är nuen uiredning klar. Den omfattas av starkt delade meningar, men vi kan skönja enmajoritet för att man bör ha en affärslidslag och atl man bör ha söndagsstängt.Jag hoppas all utredningens förslag när del nu har remitterats så småningomleder lill ett förslag här i om icke söndagsöppet. Jag tror inle altdet har väckts några motioner om delta , men det beror antagligen på all deolika partierna och de som är intresserade av just detla ämne förväntar sig attutredningens förslag efter remilteringen skall utmynna i ettförslag till . Herrialman!Jag har plockat litet ur olika ämnen, och Jag vill med detta sluta mittanförande. Till den allmänpolitiska debatten skulle jag vilja foga någrasynpunkter med näringspolitisk anknytning. Svensktnäringsliv står inför långsiktiga anpassningsproblem. Visst har vi huvudbry medde mera kortsiktiga problem som hör ihop med den internationellalågkonjunkturen och med lönekostnadsexplosion. Men de problemenkan trots allt försvinna, om vi flr litet lid på oss. Annat gäller för de meralångsiktiga anpassningsproblemen. För atl komma till rätta med dem krävsdessutom ett radikalt nytänkande. Dereella konsekvenserna av en ny ekonomisk världsordning håller på alt tränga ini vardagsrummet i den svenska folkhemsidyllen. stort antal länder med lågproduktivitet och låga reallöner jagar hungrigt sina nya roller somkonkurrenter på världsmarknaden till västvärldens industriländer. Därför hållervi just nu på alt fl en dramatisk omkastning i konkurrensfördelarna mellanolika branscher och förelag. Vihar i vårt land reagerat på ett lika naturligt som felaktigt sätt införde föriorade konkurtensfördelarna. Med subsidierav olika slag har vi försökt flhotade branscher och förelag alt överleva. Vi försöker alltså alt försvara ossmot konsekvenserna av de förlorade konkurrensfördelarna. Del hjälpernaturligtvis inle i del långa loppet. Ju vi håller på altkonservera i stället för att förnya, desto mera flr vi i oss av Döbelnsmedicin. Tyförnyelse är del enda rikliga reaktionssättet på de förändradekonkurrensförhållandena. Vi måste vänja oss vid alt släppa en del traditionellaprodukter och produktionsmetoder och i stället söka oss till nya produkter ochproduktionsmetoder som är konkurrenskraftiga med våra väsentligt högre löner. Men hur skall dennaförnyelse gå lill? frågan upplever vi f n. ett mycket allvarligt risktagande. som vii västvärlden anar historiska förändringar i den internationella ekonominsgrunder, förutsättningar och strukturer, så har vi all brottas med de aktuellaekonomiska problemen. Den konventionella medicin som vi Onsdagenden 1 febmari 1978 använderför de aktuella ekonomiska problemen kan vara lill nackdel när det gällermöjlighelerna att klara de mera långsiktiga anpassningsproblemen. Risk finnsatl den kortsiktiga politiken konserverar den gällande fördelningen av våraresurser, så alt vi inte kan ta till vara möjligheterna alt skynda på ochunderiätta strukturförändringen när konjunkturuppgången äntligen kommer.Lågkonjunkturer har en benägenhet att hos vissa politiker locka fram nyaingrepp som snart permanentas och som i en bälire konjunktursituation kan bliett hinder i den marknadsmekanism som är ett nödvändigt redskap för alt finnaden förnyelse som måste lill. Denakluella situationen lockar lätt lill inhopp och regleringar från fall tillfall allteftersom kriser i företag och branscher lockar fram sådana. Det akutamedicinerandet döljer lätt vad framliden kräver av aktivt utnyttjande avmarknadsmekanismens fördelar. Vi glömmer lätt konsumlionsnytlan av den allmäntunderstödda marknadsekonomin. I stället stirrar vi, förblindade av kollisionenmellan de kort- och långsikliga problemen, på den selekliva regleringsekonominsom en räddningsplanka, fastän den egentligen bara är en fallucka tillmarknadsfientliga störningar. tvingar sådana störningar fram nya ingrepp,som i sin lur startar nya led i en kedjereaktion bort från den socialtförankrade marknadsmekanism som har lagt grunden till vårt välstånd. Degenerella och långsiktigt verkande näringspolitiska åtgärderna spelar enavgörande roll för atl vi skall klara anpassningen lill de internationelltförändrade förutsättningarna. Dessa allmänt verkande ålgärder kan beröra mångaolika områden. Det handlar om företagandets villkor över huvud taget. Och dethandlar om skattepolitik, kreditpolitik, konjunklurpolilik,arbetsmarknadspolitik och mycket annal, som kan ge de utvecklandeförutsättningarna för en modern och socialt förankrad marknadsekonomi. Delinternationella framtidsperspektivet spelaren avgörande roll för utformningenav dessa politiska förutsättningar för näringslivets framgångsrika utveckling.I detla sammanhang vill jag särskilt peka på vårt behov av allmänna insalsernär det gäller forskning och utveckling. Delfinns tecken som lyder på att många av de problem som den svenska industrin numöter delvis beror på försummelser i forskningspolitiken. Förmågan tillinnovation och utveckling är en avgörande faktor för en induslristal. Mångamenar att den tekniska grundforskningen under de senaste, säg tio, åren kommiti skymundan för det mera kortsiktiga och praktiska utvecklingsarbetet. Del ärlockande att söka syndabockar för dessa försummelser. Men det hjälper oss inlei framtidsarbetet. Så jag avstår från delta, alldeles särskilt somsocialdemokraterna av allt all döma visat bot och bättring i sitt synsätt påbehovet av forsknings- och utvecklingsinsatser. Forskningspolitikenhyser jag en särskild känsla för av det skälet atl jag tror alt vi där har enav de mediciner som gör det möjligt för oss att bälire anpassa oss lill deförhållanden som den internationella utvecklingen tvingat oss in i. Del börjarbli mer och mer uppenbart all en hård satsning på avancerad teknologi är en avframgångsvägarna för ell återställande av den svenska industrinsinternationella konkurrenskraft. Det ärju på detla område som vi undersenare år tappat det förspräng som länge varit del kanske främsta inslaget ivår internationella profil. Delfinns fiera skäl för en rejäl insats när del gäller forskningen kring den meraavancerade teknologin. Den ger ofta uppslagsändar för utveckling av de meraspecifika innovationer som grundforskningsresullalen kan ge upphov till och somockså kan vara framlockade av en kunskap om marknadsutvecklingen, och dåsärskilt den internationella. En väsentlig utökning av forskningsinsatserna närdet gäller den mera avancerade teknologin är naturligtvis också motiverad avdet skälet atl vi på vissa områden kommit all äga elt särskilt brett och djuptkunnande, som ger oss elt försprång i den internationella konkurrensen, och detförsprånget flr vi inte tappa. Ävenom del gör ont på vissa håll måste vi erkänna all kärnkraftsområdel är en av deinlelligensinduslrier där våra framlida internationella konkurrensförutsättningarär särskilt goda. I dagens infekterade energipolitiska deball kan del för mångavara svårt all se skogen för bara träd. Det vore högst allvariigt om dendagsaktuella kampsituationen på energiområdet skulle resultera i atl viskrotade ell kunnande i avancerad teknologisk produktion av samma slag somspelat en så viklig roll för vår sociala välfärdsutveckling och som kommer allgöra det i väl så stor omfattning även . De reformer som sedan mer än elt halvsekel byggt vårt välfärdssamhällehade inte varit möjliga utan resurser.