prot · G10914 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:14 S 1 Justerades protokollenför den 14 och 17 innevarande månad. § 2 Uppläsles följandelill kammaren inkomna ansökan; Föralt kunna dellaga i generalförsamlings trei-lioandraordinarie möie anhåller undertecknad om ledighel från riks-dagsarbeiei den 10november-den 15 december 1977. Slockholm den 20 okiober 1977 Kammarenbiföll denna ansökan. Talmannen anmälde all () skulleiniräda som er-säliare för under hans ledighet frånriksdagsmannauppdraget. Om vidgad rätt till bidrag till förbättring av boendemiljön § 3 Omvidgad rätt till bidrag till förbättring av boendemiljön Statsrådet erhöll ordel för altbesvara Inga Lanlz (vpk) den 5 okiober anmälda fråga, 1977/78:44, lillbostadsminislern, och anförde: Inga Lanlz har frågal bosladsministern om hon är beredd alt medverkatill en sådan ändring i reglerna för bidrag till förbättring av boendemiljönalt dessa kan utgå lill . Enligt fastställd ärendefördelning är det jagsom har atl besvara frågan. IngaLantz fråga gäller ett förslag som bosiadsslyrelsen har behandlat i sinanslagsframställning för /79. Det bereds f n. i sedvanligordning inom . Jag är därför inle beredd all nu ta slällninglill del. Menjag vill upplysa Inga Lanlz om atl del numera är möjligl alt få bostadslån medräntebidrag till den del av de godkända kostnaderna som inte läcks avboendemiljöbidraget beslöt om detla . INGALANTZ (vpk): Artigheten bjuder mig all lacka för svarel, och därför skall jag göradel. Dekommuner som har bostadsområden som bäst behöver en boendemiljö har inle rådall söka del s. k. miljöförbäUringsbidraget, därför all kommunerna måste beialahälften av koslnaderna. Omvidgad rätt till bidrag till förbättring av boendemiljön Bosiadsslyrelsenhar föreslagil att bidraget skall utgå med 75 96 av den totala kostnaden, ochboendemiljödelegationen vill all koslnaderna i vissa fall skall läckas hell,dvs. all bidragel skall ulgå med 100 96. Del måsle också vara del rikliga, lydå får kommuner som har områden med sociala problem hjälp all förbälira miljön.Nu går bidragel lill "fel" områden. Meningen är ju all bidragel skallgå lill områden där det är svårl alt hyra ul lägenheler och där de socialaproblemen är slora. Men de flesia ansökningarna kommer från kommuner ulan sådanaproblem. Drygt 90 96 av ansökningarna kommer från områden där lägenhelernaredan är ulhyrda. Del senasle budgelårei kom ungefär hälften av ansökningarnafrån siorsiadsområden. Näslan hälften kom från bosiads-rätlsföreningar, medankommuner och allmännyliiga förelag svarade för en fjärdedel. 10 96 kom frånprivala värdar. Mankan alliså konsialera dels all pengarna går lill fel områden, därför altfalliga kommuner inle har råd all söka bidragel, dels alt själva bidragel äralldeles för lilel. Vänslerparlielkommunislerna har i en moiion lill årels riksdag begärt all anslaget skallhöjas från, som föreslagils, 35 milj. kr. lill 60 milj. kr. Vi tror all del ären berälligad höjning. Del har visal sig all de sökta beloppen sjunker.Tidigare var del genomsnittliga bidraget per lägenhet . är man nere i230 kr. Del säger sig självt all del inte går alt lösa svåra bosladssocialaproblem med ell så lågt belopp per lägenhet. Jaghar frågal , om hon är beredd alt tillmötesgå boen-demiljödelegalionensönskemål all bidrag i vissa fall skall ulgå med 100 96, men hon är inle bereddall tillnärmelsevis tillmötesgå della krav. Departementet är inle ens bereltatt acceplera förslag om elt 75-procenligl bidrag. Vänsterpartietkommunislerna misslänkie au effekien skulle bli den alt kommuner som mesi harbehov av della bidrag inle har råd all söka del, och därför har vi förespråkalen högre bidragsdel. har undersökningar och gjorda erfarenheter visal allvänslerparliel kommunisler-nas förmodan var riklig. Ändå vill inleändra på del felakiiga förhållandet Hur skall, menar , de kommunersom allra mesl behöver delta bidrag få råd atl söka del? Inga Lanlz envisas med all säga atl kommuner och bosladsförelag självamåsle ställa upp med den del av kostnaden som inte läcks av bidrag. Så seni somi våras fållade beslul om alt införa en låneform som läcker den andrabilen, och lill sådani lån är också kopplat etl räntebidrag, innebärande atlallmännyttiga bostadsförelag och andra låniagarkalegorier endasi behöverbeiala en ränlekoslnad på 3,9 96 Dellasyslem är hell nyll, och vi har inle sell effeklerna av del. En avanledningarna lill all regeringen föreslog detla syslem var jusl del faktum all vissabosladsförelag i områden, som var oallrakliva, inle hade råd all finansiera denandra hälften av kosinaden. har vi alliså ändral på del förhållandet Närdel gäller fråga om en siörre bidragsandel har jag sagl all dellaspörsmål f n. är under beredning inom INGALANTZ (vpk): Det är ju riktigt som statsrådel säger, att företagen kanfå låna de återstående utöver förbättringsbidraget Men även lånskall betalas lillbaka, och trots all kommunerna nu kan få låna har intressetinie ökal nämnvärt hos dem som har många ouihyrda lägenheler i de aktuellabostadsområdena. Det är ett konstaterande som boendemiljödelegationen gör ochdet är också från det hållei som kravel på en hundraprocenlig bidragsdelframförs. Även lånekosinader måsie man ju finansiera, och i många förelag och kommunerfinns del inie ulrymme för atl höja hyrorna eller skjuta till kommunalaskattemedel för detta ändamål. Med tanke på alt kommunerna har skatlesalser påupp lill 30 96 förslår nog också alt del kan vara ogörligt. Liksomi så många andra fall gynnar lånemöjligheten främst dem som har råd allförbälira miljön. Jag konstaterar alt inget lyder på att man inom departementelär beredd all ändra på del felakiiga förhållandel all falliga kommuner inle harråd all söka de bidrag som de så väl behöver. Del finns ingen öppning i fruFriggebos lal här , och del beklagar jag mycket. Omändrade förutsättningar för ett svenskt atomvapen Överläggningenvar härmed slutad. §4 Om ändrade förutsättningar för ett svenskt atomvapen Försvarsministern erhöll ordel föratt besvara (vpk) den 13 okiober anmälda fråga, 1977/78:63,till statsministern, och anförde; har frågat statsministern om del någonsin avekonomiska eller andra skäl kan bli akluellt atl anskaffa kärnvapen till delsvenska försvarel. Frågan har överlämnais lill mig för alt jag skall besvaraden. (vpk); Jag lackar försvarsminislern för svarel på min fråga. Jag flck ocksådel svar jag hade väntal mig och som - gudskelov - ännu är självklart i densvenska . Bakgrunden till min fråga är nalurliglvis den ökadespridning av kärnvapen som vi alla känner lill och som också alla måsle kännaoro inför. Den är etl faktum som inle kan viftas bort, och den ingår i delmönsler av ökade rusiningar som fö- Nr 14 rekommer i alla länder och som vi också väl känner lill. Tisdaeen den spireradesmin fråga av en artikel av SIPRI-chefen för " ' sedan i Dagens Nyheier, där han tog upp dessa spörsmål och fördefram jusl den här frågeställningen. Jag lycker all den kan vara Om ändrade värdali diskuiera. förutsättningar för Fråganom aiomvapen är ju intimt sammanknuten med spridningen ett svenskt atomva- avkärnkraftstekniken. Användningen av denna är en pådrivande faktor pen för aiomvapenspridningen. De hänger intimt sammanoch betingar var- Hurslår då problemel för oss här i ? Vi undgår inle de kraftigakoslnadsslegringarna för våra rusiningar och för det försvar som vi upprätthåller.Vårt försvar är dyrt och kommer inle alt bli billigare. Samtidigthar ulvecklingen på kärnvapenområdel gått snabbi. Taktiska aiomladdningar,avsedda alt användas direkl i strid och mot militära mål, har funnits länge.Det görs nu ett stort nummer av den s. k. neulronbomben. Men del är bara endel av en följdriktig utveckling som har pågått . Denutvecklingen har, som vi väl alla också känner lill, hos stormakterna väckltanken all del kan bli möjligl all utkämpa begränsade kärnvapenkrig, dvs. medenbart taktiska laddningar. Den s. k. terrorbalansen skulle alltså sällas urspel. Hurresonerar den svenska militära ledningen i dessa frågor? Vi vel atl det på1950-lalet fanns en överväldigande opinion för svenska aiomvapen i dekreisarna. Dessa funderingar sloppades av ell siarkl folkligl molslånd. Men hurär del ? Finns del inle anledning all förmoda alt det inom den svenskamilitära ledningen spekuleras i anskaffning av lakiiska atomvapen i detmilitärpoliiiska och ekonomiska läge som vi nu beflnner oss i? Molslåndelhos folkel i är säkert lika slorl som på 1950-lalel, men jag skullevilja fråga försvarsministern om han tror all ledande militärer i harsläppt tanken på all skaffa aiomvapen, även om regering och riksdag offlciellihar sagl att vi inga sådana vapen skall ha. Jag tror inle del. Jag kan givelvis icke svara för tankarna hos varje militärbefattningshavare, men jag kan försäkra att inom den svenska militärledningenfinns det ingen som spekulerar i anskaffning av svenska aiomvapen. Delbeslul som formellt fattades i 1968, när man definitivt intog den ställningen alt icke skulle skaffa kärnvapen, grundade sig inle bara på någol folkligl tryck, utan del skedde fakiiskl efter nog granna studier, bl. a. inom försvarsmakien, där man gjorde en bedömning av riskerna för all vårt land skulle bli utsall för ell kärnvapenkrig och där man över huvud lägel försökie bedöma hur ell eveniuelli framtida 112 krig i omvärlden skulle se ul. Enligtden säkerhetsdoktrin som vi har i räknar vi med att kärnvapentröskelnär hög. Därför rustar vi oss för all kunna utslå en konventionell krigföring.Det är inte bara ullryck för ell önskelänkande atl vi försöker skapaförhållanden som vi anser rimliga, ulan jag - och jag kan försäkra herrSöderqvisi även den svenska mililäriedningen -har ulifrån sakligaulgångspunkler kommil lill den uppfallningen. Jaghar tidigare i pressen meddelat all jag icke delar de bedömningar som herrBarnaby har gjort i della fall. Jag anser all del inle finns någonling i dennuvarande ulvecklingen som skulle indikera alt en liten nation som Sverigeskulle skaffa kärnvapen. Ingenting är förändrat i den silualionen. Omändrade förutsättningar för ett svenskt atomvapen OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Jag lycker alt försvarsministerns uppfallning om del militära länkandeloch de idéer som finns i del militära etablissemanget är en aning naiv. Demilitära ledarna och de militära staberna försöker alltid skaffa sig de vapensom de bedömer vara mesl effektiva saml billigast och bäst all använda i ettvissl läge. Delär naturligtvis inle heller någon nyhet eller någonting okänt förförsvarsminislern alt jusl ulvecklingen av lakiiska aiomvapen har ställt dessafrågor på sin spets. Delfinns i den västtyska ledningen och bland vissa kretsar av västtyska militärersaml även i andra länder än som tillhör NATO, t ex. inom denbelgiska försvarsmakten, en mycket stor oro för att stormakternas strategibygger på alt man skall använda taktiska aiomvapen för all slippa la lilllerrorvapen. ställer del här landels ledning inför nya problem, somkanske inle funnits lidigare. Alll fler små stater - mindre än -skaffar sig nu aiomvapen. Man kan alltså inle bara avfärda frågan med allsäga all man litar på all mililäriedningen har samma uppfallning som regeringeneller den övervägande delen av svenska folkel har. Risken finns - och jag troratl skälen för SlPRLs bedömningar är högst relevanta och värda atl man tarhänsyn lill dem och överväger dem ordentligt - eftersom kärnvapenspridningenär ell faktum i dagens värld; del gäller för andra länder och del gäller ocksåför vårt land. Jag vill bara påpeka all den situation som råder inle är ny ulandensamma som vi haft under åtskilliga år och alt man talar om olika nivåer. Delär alldeles riktigt att det försiggår en sådan här deball i andra länder,framför allt inom NATO-paklen, men jag vill irois deua hävda all del försvenskl vidkommande icke innebär någon förändring i uppfallning. Desäkerhelspoliiiska lankegångar som ligger bakom vår principlösning bygger ävenpå förekomslen av minikärnvapen. Del ligger i svenskl intresse all se lill nuvarande tröskeln mol kärnvapen 8 protokoll 1977/78:11-14 Omändrade förutsättningar för ett svenskt atomvapen Jagförstår atl , i del här fallel liksom så ofta annars, har ell behovav all vädra sin misstro mol militärer, men jag kan försäkra all de personersom siller i mililäriedningen - som jag känner så väl all jag vet hur delänker och resonerar - länker precis likadant som vilka andra svenskar somhelst och all de delar en uppfallning som går Ivärsöver alla partigränser. Delär såviii jag kan se över huvud laget inle aktuellt för all någonsin gåin för all bli en kärnvapennation. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Del är självfallet lillfredsslällande att försvarsministern deklarerardessa ståndpunkter så tydligt. Detla är emellertid, som jag sade inledningsvisi mill första anförande, bara precis vad man bör kunna vänta sig - annarsskulle ju försvarsministerns ställningstagande ha varil oacceptabelt! Detär rikligt atl jag misstror det militära systemet och del militära länkandetDella gör jag mol bakgrunden av aktiv tjänst i den svenska armén. Jagvel hur lankegångarna går där, jag vet vad som sägs vid genomgångar och påföredragningar av olika slag. Del är därför litet väl naivt avförsvarsminislern all slå här och tala om all den militära ledningen i allasammanhang sluter upp bakom de beslut som faltals av regering och riksdag. Såär icke fallel! Eljest skulle inte sådana saker ha yttrats som sagls inom olikamilitära kretsar under 1950- och 1960-lalen och . Detla börman hålla i minnet och inle bara säga att den militära ledningen resonerarlikadant som svenska folket i övrigt; det gör den nämligen inle, ulan denresonerar ulifrån sina yrkesmässiga synvinklar. må man visserligen ickeförlänka den mi-lilära ledningen, eftersom den har en sådan inrikining, men denspeciella inslällningen finns alliså där. Den inslällningen bör man varauppmärksam på och inte bara avfärda påpekanden som görs av exempelvis Barnabyoch . För alt uttalanden icke skall slå o-emolsagda iprolokollel vill jag påminna om all del inle bara var från miliiärt håll somman på 1950- och 1960-lalen förordade svenska kärn vapen på grund av all mandå trodde atl man den vägen skulle kunna nå den bästa avskräckningseffeklen. Såsmåningom kom man dock, som jag anförde lidigare, genom sludier fram lillinsikien om all denna iri-ställning icke var hållbar, och man ändrade därföruppfallning. Jag måste i alla fall på de anställdas i försvarel vägnar -oavsett vilka personer avser och vilka erfarenheter han har -reagera mol säll alt smutskasta en viss grupp av människor ivårt samhälle. Jag tycker inle all sådani hör hemma i en deball i den svenskariksdagen. Jag har etl behov av all ullrycka uppfallningen all dessa personerär lika goda demokrater och har samma värderingar som medborgarna i övrigt ivårt land. (vpk): Del är alldeles riktigt all del inle bara var inom mililära kreisar somman på 1950-lalel kämpade för alombomben. Där gjorde också , dåvarande , en myckel slor insais genom all siälla upp påden sidan. Del kommer vi myckel väl ihåg. Sedanvill jag säga all del för min del inle är fråga om all smulskasta någonyrkesgrupp. 1 så fall skulle jag ju smulskasla mig själv, eftersom jag halva millliv har tjänsigjorl inom den yrkesgrupp vi lalar om. Jag pekade bara på delfaktum som har klariagts i många sociologiska forskningsarbeten och i andraundersökningar, nämligen alt elt militärt etablissemang har yrkesintressen somofta inte sammanfaller med de intressen man har i samhället i övrigt. Dellagäller inte enbart del svenska försvarel, det gäller alla mililäraetablissemang och alla mililära syslem. Man bör inle vara så naiv, somförsvarsminislern enligl min mening är i della sammanhang, atl man bortser frånsådana fakta och talar allmänt och vackert om atl man inte skall smulskaslavissa yrkesgrupper. Man måsle hålla sig lill de fakia och deundersökningsresullal som finns. Lägel är sådani som jag har beskrivii del, ochdel bör man ha ögonen öppna för och inle enbart ställa upp och försvara demililära ledarna och de mililära elablissemangen i alla sammanhang. Ombibehållande av en civilförsvarsanläggning i Överiäggningenvar härmed sluiad. § 5 Ombibehållande av en civilförsvarsanläggning i FörsvarsminislernERIC KRÖNMARK erhöll ordel för all besvara () den 14okiober anmälda fråga, 1977/78:74, och anförde; Herrtalmani har frågat mig om man kan påräkna förslag som tryggarfortvaron av en civilförsvarsanläggning i . Riksdagenbeslutade all civilförsvarels regionala organisaiion borde byggas uppkring fem anläggningar för ulbildning och övningar. 1 den proposition sombeslutet byggde på godtog regeringen etl förslag från civilförsvarsslyrelsenatl för kunde civilförsvarels anläggning i , för Malmöområdel anläggningen i och för NorrlandSandöskolan i . I kunde på motsvarande sätlKatrineholmsskolan lillsammans med förråd i Malmby t. v. användas. IGöieborgsregionen måsle en ny anläggning byggas. har regeringen beslutatatt sistnämnda anläggning skall förläggas till . Civilförsvarsstyrelsenhar föreslagil regeringen au bygga en ny permanent skol- ochförrådsanläggning i . Isin programplan för säger dock attmedelstilldelningen och omfattningen av grundutbildning och Ombibehållande av en civilförsvarsanläggning i övningar innebär altendasi fyra skol- och förrådsanläggningar behövs. Civilförsvarsslyrelsen avseralt presentera ytterligare underlag för regeringen i frågan vid årsskiftet1977-1978. Verksamhelen i kommer emellertid enliglcivilförsvarsslyrelsen alt bedrivas med nuvarande organisaiion och på nuvarandeplatser under hela pro-gramplaneperioden. Jagär inle beredd alt f n. uttala mig i någon bestämd riktning i den här frågan.Det är rimligl all invänta civilförsvarsslyrelsens underlag. Jag tackar försvarsminislern för svaret. Frågans bakgrund är som saglall civilförsvarsslyrelsen lidigare föreslagil regeringen all i Kairineholmbygga en ny och permanent skol- och förrådsanläggning. Den skulle ersälla dennuvarande, som huvudsakligen inryms i förhyrda lokaler. Regeringen har ännuicke fattat beslut i frågan, och försvarsminislern är inle heller beredd all ullala sig i någon beslämd rikl-ning. programplan som inlämnades lill regeringen och således låg lillgrund för del senasle försvarsbeslutet förutsattes en vidgad utbildning. Medelberäknades för della liksom för erforderliga invesieringar bl. a. för au islutet av programplaneperioden påbörja byggandel av en ny anläggning i enhällig riksdag slällde sig bakom delta förslag. Försvarsbeslutet1977 innebar alltså att statsmakterna i huvudsak accepteradecivilförsvarsslyrelsens förslag om utbildningens framtida omfattning ochdimensioneringen av de regionala skol- och förrådsanläggningarna. Jag anserall man kan ifrågasätta om del är förenligt med beslut att på detsätl som del är länkl skära ned anlalel elevdagar och därmed minskainvesieringsbehovet senasle programplanen, inlämnad i sepiember och innehållande ellbanlat förslag, framhåller civilförsvarsslyrelsen all frågan om de vapenfriaijänsieplikligas ulbildning kan få belydelse för verksamhetens omfallning.Förutsatt all vapenfriutredningens förslag all de civiltjänsiepliktiga skall genomgåen viss lids civilförsvarsutbildning vinner gehör, kommer självfallel behovetav utbildningsanläggningar att öka. Jag utgår ifrån atl frågan omKatrineholmsanläggningen kommer atl prövas i della sammanhang. Därför vill jagfråga försvarsminislern om han har för avsikl all inom den närmasle liden läggafram en pro-posilion om en ny vapenfrilagsiiftning, och om man i så fall kanräkna med en forlsall verksamhel i Kairineholm. besked på den punkienskulle vara av stort värde. IKatrineholm har ryktena om atl verksamheten vid civilförsvarels skola skulleupphöra självfallel förorsakai stor oro, inie minst bland personalen. Skolanhar verkat , och är nära 80-lalet personer anslälldadär. och hela regionens näringsliv har fåttvidkännas så kraftiga åderlåtningar alt varje ylleriigare negativtbesked beträffande sysselsättningen blir yllersl kännbart. Delslag av tjänster del här är fråga om bidrar också lill atl upprätthålla envälbehövlig differentiering av arbetslivet i bygden. Som jag sade lidigare är jag inle nu beredd all ullala mig i beslämdriktning. Jag bör helt enkelt inte göra det, eftersom civilförsvarsstyrelsenpekal på de problem man har och lovat all komma till regeringen med förslag iärendet . Del vore fel av mig all här gå in och styramyndighelen. Det är först sedan vi fåll del förslaget som vi i regeringen har atlla ställning. har alldeles rätt i att det fallats ett riksdagsbeslut om femutbildningsanläggningar och alt det beslutet gäller. För ändring av del krävsriksdagens godkännande. Jag kan alltså försäkra au det här ickekommer atl ske någonling ovanför riksdagsledamöternas huvuden. Närdet gäller den eventuella civilförsvarsutbildning som de värnpliktiga kommeralt få vill jag bara hänvisa lill etl frågesvar som jag strax skall ge här ikammaren. Jag lycker inle att vi skall ta den favören från iLycksele atl han får svar på sin fråga direkt, utan au svarel skall ges via fruLudvigsson - del vore kanske atl gå alltför långt i jämlikhetssträvande syfte. Omökade utbildningsmöjligheter för vapenfria, m. m., såvitt avsåg en nyvapenfrilagstiftning INGRIDLUDVIGSSON (s): Jag har full förståelse för del som försvarsminislern senasl sade. Låtmig bara få säga all kan del bli en omprövning av den här utbildningensomfatlning när det kommer etl beslut om de vapenfrias utbildning,så är del - med lanke på den erfarenhei som finns i Kairineholm av jusl sådanverksamhel, med lanke på de samstämmiga uppgifterna om atl denna utbildningdär har fungerat bra och med hänsyn till sysselsättningsläget i orten - bra omden planerade permanenta anläggningen i kan bli verklighet. Närdenfrågan behandlas i blir det nalurliglvis anledning att återkomma. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Om ökadeutbildningsmöjligheter för vapenfria, m. m., såvitt avsåg en nyvapenfrilagstiftning FörsvarsministernERIC KRÖNMARK erhöll ordet för all besvara () den 4 okioberanmälda inlerpellation, 1977/78:17, och anförde: har frågat mig dels om regeringen avser au vidta någraåtgärder för all öka ulbildningsmöjlighelerna för vapenfria. Omökade utbildningsmöjligheter för vapenfria, m. m., såvitt avsåg en nyvapenfrilagstiftning dels när en nyvapenfrilagsiiftning kan genomföras. Enliglfasislälld ärendefördelning mellan deparlemenlen ankommer del påarbelsmarknadsminislern all besvara den förslå frågan. Vadgäller den andra frågan avser regeringen all under höslen förelägga riksdagenförslag om ändringar i vapenfrilagen. Tidpunklen för ikraft-irädandel beror påriksdagens behandling av ärendet. Jag räknar emellertid med atl de nyaprinciperna skall kunna lillämpas fr. o. m. . GEORGANDERSSON (s): Försl ett tack för svarel. Tyvärr har jag bara fåll elt halvt svar ochknappt det. Förstadelen av min fråga gäller om regeringen avser all vidta några ålgärder för altnedbringa kön av vapenfria som väntar på all få fullgöra sin vapenfria ijänsl.Den frågan besvaras inle. Den har överlämnats lill arbetsmarknadsministern.Till min stora besvikelse har han låtit meddela alt haninie kan svara inom den normala liden för besvarande av interpellalioner.Varför arbelsmarkn'adsministern inte kan svara inom rimlig lid har tyvärr inleangelts. Jag beklagar djupl alt dyrbar lid på detta sätt förspills. Jagullryckte slrax innan riksmötel slulade min prolesl mot regeringensinskränkningar i ijänsigöringsmöjligheler för de vapenfria. I den s. k.besparingsproposilionen gjordes nämligen en minskning av Ijänslgöringsulrymmelmotsvarande ca . Del betyder ca 750 man. Kön uppgår nutill omkring 2 500 vapenfria. Denlånga kön av vapenfria som väntar på alt få fullgöra den tjänst de beviljatskommer således att öka på grund av alt inga särskilda åtgärder planeras ellergenomförs. Detla är så myckel mera olyckligl som ju den värnade proposilionenom en ny vapenfrilag av alla har föruisalls komma all leda lill ökal anlalvapenfria. Vapenfriuiredningen har också slrävai efter att finna utvidgade ochnya ijänslgöringsområden för de vapenfria.