prot · G109113 · 1977-12-31 00:00:00 — hade nämnden framför allt avgörande betydelse förutlänningens rätt att besvära sig över SlV:s beslut i avvisnings-ellerförpassningsärenden. Genom införande fr. o. m. av en allmän besvärsrättbortföll det viktigaste motivet för att ha kvar . Det föreslåsdärför i propositionen att nämnden avskaffas. Förbättringarföreslås beträffande polisens utredning i awisnings- och förpassningsärenden.Utlänningen skall i allmänhet kunna få offentligt biträde underpolisutredningen. Omen utlänning vägras uppehållstillstånd, kan det dröja innanfrågan om hans avlägsnande prövas. Den frågan prövas i ett nytt ärende. Ipropositionen förordas att regelmässigt meddelar beslut om förpassningsamtidigt med beslut att vägra begärt uppehållstillstånd. Utlänningen har somnämnts redan nu möjlighet att få förpassningsbeslutet överprövat av regeringen. Beslutom verkställighet av förpassning beslutas nu av länsstyrelse menverkställigheten genomförs av polismyndighet. Det föreslås att polisen, påsamma sätt som vid avvisning, också får fatta själva verkställighetsbeslutetvid förpassning. En annan nyhet är att länsrätt blir förhörsmyndighet iutlänningsärende som handläggs av regeringen eller , Slutligenbehandlas i propositionen frågan om riktlinjer för uppehållstillstånd ålgäststuderande. De gällande riktlinjerna preciseras i olikahänseenden. Den nya lagstiftningenföreslås träda i kraft ." Idetta sammanhang hade behandlats delsde under allmänna motionstiden vid 1977/väckta motionerna 1977/78:482 av BonnieBernström (fp), 1977/78:565 av m. fl. (vpk), variyrkats att uttalade sig för en ändring av gällande bestämmelserför gästsiuderande och att därvid a) kravet på en i förhandfastslagen studieplan avskaffades, b) kravet på maximal studietaktmildrades avsevärt, c) kravet på ekonomiska garantierfrån hemlandet avskaffades, d) åtgärder vidtogs för attnedbringa tiderna för behandling av förlängt uppehållstillstånd, 1977/78:1332av (apk) och (apk), vari yrkats att hosregeringen skulle anhålla om att åtgärder vidtogs för att stoppa förpassningenav s. k. gäststuderande och ompröva regeln om , i egnatillgångar samt att som en första stödåtgärd tillåta dem att flnansiera sinastudier genom arbete. dels de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1977/78:1728 av i m,fl. (fp), 1977/78:1754av m. fl. (s), 1977/78:1755av m. fl. (vpk), vari yrkats 1. att beslutade avslåpropositionen 1977/78:90 i vad gällde förslag till lag om ändring iutlänningslagen (1954:193) 58 §, I stycket, 2. att med avslag påpropositionen 1977/78:90 i denna del beslutade anta av motionärerna framlagtförslag till lag om ändring i 41 och 42 §§ rättshjälpslagen (1972:49),innebärande bl. a. att offentligt biträde skulle förordnas i allautlänningsärenden, om inte den som var berörd uttryckligen avsade sig hjälpen, 3. att uttalade att enavvisning ej borde ske av utlänning som åberopade politiskt flyktingskap ochatt sådana ärenden regelmässigt borde underställas statens invandrarverk, 4. att uttalade sig fören civil utredningsorganisation för utlänningsärenden i enlighet med vad somanförts i motionen och hemställde hos regeringen om förslag därom, 5. att skulle avslåpropositionen 1977/78:90 i vad gällde riktlinjer för mottagande avgäststuderande, 6. att uttalade sig förnya riktlinjer för uppehållstillstånd till gäststuderande i enlighet med vadsom anförts i motionen. 1. beträffande principbeslut m. m.om en civil utredningsorganisation för utlänningsärenden att skulleavslå motionen 1977/78:1755, yrkandet 4, 2. beträffande uttalande omunderställning av ärenden i vilka åberopats politiskt flyktingskap attriksdagen skulle avslå motionen 1977/78:1755, yrkandet 3, 3. beträffande uttalande attavvisning ej fick verkställas förrän överklagande avgjorts att riksdagenskulle avslå motionen 1977/78:1728, yrkandet 1, 4. beträffande uttalande om förbudmot verkställighet av förpassning utan att utlänning fått möjlighet lillkontakt med anhöriga och offentligt biträde att motionen 1977/78:1728, yrkandet3, inte föranledde någon åtgärd, 5. beträffande medborgarvittnenatt motionen 1977/78:1754, i motsvarande del, inte föranledde någon riksdagensåtgärd, 6. beträffande uttalande m. m. omrätten till offentligt biträde att motionerna 1977/78:1728, yrkandet 2, och1977/78:1754, i motsvarande del, inte föranledde någon åtgärd, 7. beträffande ändring irättshjälpslagen i fråga om rätten till offentligt biträde att medbifall till propositionen och med avslag på motionen 1977/78:1755, yrkandet 2,skulle anta det framlagda förslaget till lag om ändring i rättshjälpslagen(1972:429), 8. beträffande verkställighet avförpassningsbeslut att med bifall till propositionen och med avslagpå motionen 1977/78:1755, yrkandet I, skulle anta 58 § förslaget till lag omändring i utlänningslagen (1954:193), 9. att skulle anta det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i utlänningslagen(1954:193) i de delar förslaget inte behandlats under 8, 10. att skulle anta det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1971:52) omskatterätt, fastighetstaxeringsrätt och länsrätt, 11. att med avslag påmotionerna 1977/78:565, 1977/78:1332 och 1977/78:1755, yrkandena 5 och 6,godkände de riktlinjer i fråga om meddelande av uppehållstillstånd förgäststuderande som förordats i propositionen, 12. beträffande feriearbete iSverige för utländska studerande att motionen 1977/78:482 inte föranledde någonriksdagens åtgärd. (vpk): Frågan om hur utlänningar skall tas emot när de söker sig till Sverigeoch hur de skall behandlas då de av olika anledningar inte fått tillstånd attkomma in eller stanna i landet rör framför allt rättssäkerheten för de enskildamänniskorna. Detta är ju utskottets uppfattning. Utskottet betonar ocksåsärskilt hänsynen till flyktingar. Sålångt är allt gott och väl. Alla är överens om detta, och alla är också överensom att vi skall ha en reglerad invandring. Vi skall inte tillåta att storagrupper av utländska medborgare okontrollerat tar sig in i eller importeraslill , där de alltför lätt kan bli en fattig arbetskraftsreserv, somhänsynslöst kan utnyttjas av skrupelfria arbetsköpare och andra. Det problemethar vi f. ö. redan i alltför stor omfattning, trots vår restriktivainvandringspolitik. Viär överens om att invandrade utlänningar skall, som det står i propositionen,"kunna leva på samma nivå som övrig del av befolkningen".Utlänningslagen har tillkommit delvis av detta skäl, men naturligtvis framförallt av egoistiska motiv. Vi vill inte ha in så många utlänningar i landet attvår egen välfärd äventyras - gärna lagom många, så att vi kan hålla vårproduktion i gång till ett bra pris, men inte för många får vara med och delaproduktionens frukter. Såhar vi alltid resonerat och från tid till annan anpassat vår utlänningslagstiftning,så att den framför allt främjat våra egna syften. Vihar nu kunnat konstatera att inställningen här i landet tillutlänningar har skärpts. Det har i första hand att göra med de dåliga tiderna.Brist på arbete, stigande priser och en allmän oro för den egna levnadssituationenmedför alltid sådana fenomen. Det är beklagligt, men det vore fel att lastaenbart svenska enskilda medborgare för detta. Även vår officiella attityd, somden visar sig i lagstiftning, i handläggning av utlänningsärenden och iverkställighet av på sådana grunder fattade beslut, visar en klar och tydligtendens. Klimatet för utlänningar i har hårdnat. senare tid oftaframhållits av invandrarna själva och deras organisationer. Invandrarna kännersig oroliga, övervakade och som de först misstänkta, när något brott har blivitbegånget. Detlagförslag som vi behandlar bidrar tyvärr inte till att öka deras känslaav trygghet. Det ansluter sig till den tendens som jag talade om . Deskäl som anges är administrativa, väntetider m. m., men resultatet blir enskärpning av bestämmelserna. Vpkhar vid många tidigare tillfällen hävdat att invandrarnas intressen inte fårvara beroende av skiftande konjunkturer. Partiet har också arbetat för engenerös flyktingpolitik. Vi har i de sammanhangen krävt att handläggning avutlännings- och flyktingfrågor skall överflyttas från polisen till civil myndighet.Det kravet kvarstår. Vi anser att det har förekommit alltför många fall därpolisen använt sin rätt att avvisa utlänningar utan att uppgifterna har blivittillräckligt prövade. har dessa avvisningar fått tragiska konsekvenser.Även utredningar som polisen genomfört har varit bristfälliga, vilket ju ocksåbekräftas i propositionen. Även om förslaget att utredningscentraler skallinrättas hos vissa polismyndigheter är en förbättring, är det ändå polis ochinte civila myndigheter som utreder. Idetta sammanhang måste man sätta in förslag om rätt till offentligt biträde.Det är positivt, men det urholkas genom det undantag som införts, nämligen attden rätten inte skall gälla vid s. k. korta avvisningar. Vänsterpartietkommunisterna anser för det första att polisen inte alls skall ha rätt attavvisa om utlänning åberopar att bli behandlad som politisk flykting, för detandra att i alla andra fall bestämmelsen om offentligt biträde skall gälla. Vadslutligen gäller beslut om verkställighet vid förpassning anser vpk, ikonsekvens med uppfattningen att polisen skall ha så litet som möjligt att göramed de administrativa åtgärderna när det gäller utlänningar, att dennabeslutsrätt skall vara kvar hos . Det sägs i propositionen och iutskottsbetänkandet att denna ändring förenklar förfarandet. Och det gör den jupå det sättet att man snabbare kan få i väg folk som man inte vill ha kvar. Mendet kan tänkas att nya fakta som kanske ändrar på förpassningsbeslutet är påväg, och den ytterligare respittid som erhålles genom att verkställighetsbeslutetligger kvar hos kan inte skada. Med detta, herr talman,yrkar jag bifall till motionen 1977/78:1755. (apk): Jag kan ansluta mig till de principiella synpunkter som har framförtspå detta problem av föregående talare och inskränka mig till att tala endast ien speciell fråga, nämligen den som tas upp i motionen 1332 om riktlinjerna föruppehållstillstånd förs. Dessa förhållanden för degäststuderande, en speciell kategori av utländska studerande i vårt land,regleras f. n. i 37 >; utlänningskungörelsen. Regeringen har i propositionenom ändring i utlänningslagen, m. m. tagit upp frågan om dessa studerandesuppehållstillstånd. Degäststuderandes försämrade förhållanden hade vi redan före propositionensframläggande tagit upp i vår motion 1332. utbildningspolitik harinneburit en växande börda på de studerande. Allt större del avutbildningskostnaderna övervältras på de studerande själva. Det har försvåratför de arbetande och för de arbetandes barn att delta i utbildningen. Samtidigthar utbildningskostnaderna blivit mindre för storbolag och monopolbildningaroch studietiden förkortats. Detta har tjänat syftet att åstadkomma en snabbareutbildning av produktivkrafterna. Detta gäller i stor utsträckning också deutländska studerande. Regeringen har mycket litet intresse av de utländskastudenter som har speciella svårigheter och som därför drabbas av merkostnader.Man är intresserad enbart av de utländska studerande som lyckas med sina studier,eftersom dessa kan vara ett tillskott till landet som billigt utbildadarbetskraft. Desom har svårigheter handskas man däremot betydligt hänsynslösare med. Med enklaåtgärder, bl. a. genom att tillåla studiefinansiering genom arbete, och medvissa sociala stödåtgärder kunde man trygga de gäststuderandes studier ilandet i stället för att - som - hota dem med förpassning. Dethar visat sig, att de gäststuderandes förhållanden drastiskt har försämrats.Man vill inte hjälpa dem utan stramar faktiskt åt de regler som gäller dennastuderandekategori. Detpåslås från regeringspartiernas sida - för att dämpa den oro som regeringensoch statens invandrarverks agerande har skapat bland de gäststuderande - attdet inte är fråga om någon förändring. Men redan det att man inte villförbättra det som är dåligt talar för sig självt. Är förhållandena dåliga,borde man rimligen vidta åtgärder för att förbättra dem. De"preciseringar" som regeringen i propositionen föreslår innebär påingen punkt förbättring utan snarare tvärtom. Det ställs fier villkor, ochhårdare villkor, . Är det dä inte fråga om en förändring - och enförändring till det sämre - fast det inte behöver vara fråga om en lagändring?Det är över huvud taget föga motiverat att skapa sådan brådska i detta ärendeatt man inte ens väntar på resultat av den av regeringen tillsatta utredningenangående vissa frågor rörande de utländska studenternas förhållanden i Sverigesom omnämns på s. 79 i propositionen. Vidare har man inte brytt sig om att tareda på om syftet, som sägs i hög grad ha varit alt bidra till u-ländernasutveckling, har uppnåtts eller inte. Avde åtstramade villkoren kan man t. ex. nämna försörjningsgarantin, studietaktenoch förlängningen av uppehållstillståndet, för att bara ta några. Propositionenföreslår en orimlig börda för de studerande i form av försörjningsgarantin, fn. , som när den tillämpas slår hårdast mot dem som kommerfrån fattiga hem, arbetarhem. I fortsättningen blir det enbart ungdomar frånförmögna hem som kan komma till vårt land som gäststuderande, och det anser vivara i högsta grad orättvist. Det har också påpekats av fierastudentorganisationer, att inkomster som de studerande kan intjäna underferierna skulle kunna leda till en minskning av garantisumman, men så sker ej.Nivån på försörjningsgarantin stiger i stort sett i samma takt somlevnadskostnaderna ökar, och de är f n, inte låga i vårt land. Detta skaparökade problem särskilt för dem som kommer från vissa länder, t. ex. ,varifrån man inte får utföra så stora penningsummor som f. n. krävs iförsörjningsgarantin. Ifråga om studietakten försöker man ställa hårdare villkor för de gäststuderandeän för svenska studenter, fast de utländska studenterna rimligen måste hasvårare att klara av den hårda studietakten än de svenska. Hurman förhåller sig till de mänskliga rättigheterna visar man vid behandlingen avansökningar om uppehållstillstånd, som är beroende av studielakten ochuppfyllandet av försörjningsgarantin. Vi kommunister delar inte dessavärderingar, och det framgår av vår motion. borgerliga partirepresentanternas argumentation kan man se en tendens altsätta de utländska studerandenas och invandrarnas intressen emot varandra, fastderas intressen rimligen sammanfaller, vilket visar sig i den aktivitet somdessa grupper har utvecklat för att förhindra massutvisningar ochförpassningar av gästsiuderande och invandrare. Dessutomär vi, vilket också framgår av vår motion, emot bevarandet av polismyndighetensom förhörsmyndighet när det gäller gäststuderande och invandrare. Viär även emot den retroaktiva tillämpningen av de höjda kraven gentemot degäststuderande. Deras fortsatta studier i vårt land måste tryggas. Därmedhemställer vi att avslår propositionens förslag om riktlinjerangående uppehållstillstånd för gäststuderande. Slutligen,herr talman, ber jag att få yrka bifall till motionen 1332. Vi kommer ifortsättningen i såväl debatt som voteringar att stödja den motion som yrkaravslag på propositionen 90. (vpk): I propositionen 1977/78:90 behandlas bl. a. frågan omuppehållstillstånd förde gäststuderande. kommunisterna har såvälunder den allmänna motionstiden som i interpellationsdebatter och i anslutningtill propositionen tagit upp den ofta mycket svåra situation som råder fördenna kategori studerande och krävt att de mycket diskriminerandeklassbestämmelser som gäller skall avskaffas. Propositionen innebär endirekt skärpning av nu gällande regler och inte motsatsen. Utskottethävdar visserligen att propositionen innebär en precisering och inte enskärpning, men detta språkbruk kan inte ens med bästa vilja i världen påståsvara en förskönande omskrivning, utan det är grovt lögnaktigt. Kännetecknandeför hela propositionen är dess totala brist på målsättningsdiskussion, ochinte heller utskottet har förmått lyftasig till en sådan. Bakom denna brist påmålsättningsdiskussion döljer sig en hårdnande attityd inte bara gentemotutländska studenter utan också gentemot invandrare i allmänhet. När det ekonomiska'läget skärps framträder alltmer öppet det faktum att den generösa attitydSverige påstår sig inta i förhållande till invandrarna skall gälla bara närSverige kan tjäna på det - den skall gälla bara under högkonjunkturer. Ipropositionen kastar man fram en rad påståenden som saknar verklig grund, ochdetta utan att ha undersökt huruvida de stämmer med verkligheten. Man påstårexempelvis aU många utnyttjar 37 S utlänningskungörelsen som ett sätt altkringgå bestämmelserna för den reglerade invandringen. Var finns den utredningsom bevisar detta? Man påstår vidare att propositionen kommer att underiättaför de gäststuderande. På vad grundar man detta? Det är ju tvärtom så att manytteriigare försvårar för en redan hårt ansatt grupp. Serman till de riktlinjer som skall gälla för de gäststuderande i fortsättningenfinner man för det första att dessa innebär att studierna bara skall gällaeftergymnasial nivå. Vi inom kommunisterna frågar oss: Varfördå? Vad är det som säger att exempelvis tredje världens länder har behov avjust eftergymnasialt utbildade personer? Varför inte yrkesgymna-sialt utbildadeeller personer som gått igenom KOMVUX eller liknande utbildning? På ett annatställe i propositionen hävdar man att utländska studerande ofta är dåligtförberedda för studier här i landet, vilket leder till svårigheter av olikaslag. Varför då inte låta en gäststuderande börja på gymnasienivå för attsedan, när vederbörande skaffat sig en uppfattning om och en bild av vårtutbildningssystem, få fortsätta på högre nivåer? Fördet andra skall försörjningen vara ordnad. Beloppet har knutits tillstudiemedlen och höjs alltså successivt. Förslaget innebär, såsom vi ocksåpåpekar i bägge våra motioner, att en mycket stor grupp studerande i praktikenkommer att utestängas. I fortsättningen kommer bara studerande med mycket godekonomi eller sådana som har föräldrar eller släktingar med mycket pengar attkunna studera i . Del blir alliså en ren klasslag, riktad mot degrupper, främst i tredje väriden, som har begränsade ekonomiska möjligheter.Man tillämpar i praktiken en spärr som man i andra sammanhang -utbildningssammanhang och andra - fördömer. Utskottetkonstaterar att frågan om ökade ekonomiska insatser är ett problem för sig, somutskottet inte skall pröva i detta sammanhang. Jag har svårt att förstå hur mankan avskilja den kanske viktigaste frågan för de gäststuderande, nämligenfrågan om en försörjning. Närdet gäller försörjningskravet tillkommer en rad andra egendomligheter. Engäststuderande får bara jobba - vilket redan det äregendomligt - men därtill kommer att de pengar han eller hon tjänar in inte fårinräknas i underlaget till kravet om . Varför inte det?Skall deskicka hem pengarna först för att föräldrar eller andra släktingarsedan skall skicka tillbaka dem till , eller vad är detta för överhetsfasoneroch byråkratism? Skall de, som en av de studerande undrade vid utfrågningen , supa upp pengarna? Eller vad skall de göra med dem, när de enligt statensinvandrarverks sätt att se inte får använda dem till studierna? 1sammanhanget kan man också fråga sig hur det är med retroaktiviteten hos dessabestämmelser. stod här i talarstolen ochpåstod i en debatt med mig att bestämmelserna inte skulle gälla retroaktivt.Man skulle se generöst på dem sorn klarat sitt uppehälle och sina studier här, och för demskulle inte kravet på . Men-som också framgick vidgårdagens uppvaktning - verkligheten för de gäststuderande ser annorlunda ut. Fördel tredje ställer man i propositionen upp en rad diskriminerande bestämmelsersom skall gälla enbart gäststuderande. De skall ange målet för sina studier iSverige, de måste följa normal studiegång m. m. Man ställer inte upp lika hårdakrav för svenska studerande. Utskottet skriver visserligen att bedömningenskall vara generös och att riktlinjerna inte innebär krav på i förhand fastlagddetaljerad studieplan. Då frågar man sig: Varför över huvud taget fastslå någrasärskilda bestämmelser för just denna grupp? Och tolkningen av vad generösinställning kan innebära är ju synnerligen vid. Delta kommer att medföra osäkerhetskänsla hos de gäststuderande. Läggerman därtill den ökade möjligheten för statens invandrarverk alt när som helstunder studietiden förpassa en studerande, så blir osäkerheten total och pressenpå de studerande fruktansvärd. Hela propositionen har tillkommit i fel ordning. Först skärper manbestämmelserna, sedan säger man att man skall tillsätta en utredning för att seöver de gäststuderandes situation. Vore det inte bättre att göra tvärtom -attförst se vilka villkor de gäststuderande lever under för att sedan se vilkaåtgärder man kan vidta för att förbättra situationen för denna minoritet? Nuär, som jag framhöll tidigare, inte propositionens syfte att förbättra situationenför de gäststuderande, även om det är vad som påslås. Del normalatillvägagångssättet när man vill förbättra levnadsvillkoren för en gruppmänniskor är ju inte att införa en rad mycket hårda bestämmelser för hur deskall förhålla sig. uppvaktades ledamöter från samtliga partier i av i . Vi fick höra en rad konkreta exempel på hurenskilda människor drabbats av den hårdnande attityden från politikers ochmyndigheters sida. Föreningens målsättning är att förbättra situationen för degäststuderande och avskaffa de diskriminerande bestämmelserna, men man villockså göra en solidaritetsaktion förde förtryckta i tredje väriden och för alladem som inte har möjlighet att studera i sitt hemland av ekonomiska eller andraskäl. Utländska studentföreningen har även framlagt ett alternativ i fråga omen progressiv politik - hur verkligen skulle kunna visa sin solidaritetgentemot denna kategori studerande, vilket också skulle få positiva effekterför internalionaliseringsslrävandena i utbildningen. Förslaget innebär kort ochgott att man avskaffar begreppet gäststuderande för den större gruppenstuderande och förbehåller uttrycket åt dem som kommer hit och för vilka manslutit avtal med vederbörande stat om detta. Övriga - och det är majoriteten -skulle i likhet med vad som gäller i en rad andra länder betraktas sominvandrare med samma rättigheter. På så sätt skulle man också verkligen kunnanå dem som inte har möjlighet att studera i sitt hemland. Man skulle kunna göraen aktiv insats i arbetet för solidaritet med tredje väriden. Dessastuderande skulle då också ha samma rättigheter som svenska studerande liksom rättenatt själva avgöra sin framtid. Detta innebär självfallet att man måste kunnareglera hur många som skall ha rätt att studera vid såväl högskola somgymnasium. Det framhölls också vid uppvaktningen i går. I en intervju i säger ledaren för Zapugerillan,Nkomo: Ni i är rädda - ni vågar inte stödja vår kamp med konkretahandlingar. Han ger längre fram i intervjun konkreta exempel. Nkomo säger,efter att ha konstaterat att inte vill sälja vapen till Zapu men vältill en rad regimer som motarbetar social rättvisa, följande: "Ändå sägerni att ni sympatiserar med vår kamp. Det går inte ihop, tycker jag. För en tidsedan bad vi regeringarna i , och om att få placera en delav våra ungdomar i era universitet. Som ni vet behöver vi ju utbildat folk närZimbabwe blir fritt." Har vi fått något svar? Vid ett bifall till denna proposition kommer vi att underiätta föröverklassbarn med gott om pengar att studera i vårt land, som vi inteens besvarar en förfrågan från Zapu. Det är ett räddhågat och reaktionärtbeslut är i färd med att fatta! Meddetta vill jag yrka bifall till vpk-motionen, som innebär ett avslag påskärpning av bestämmelserna för de gäststuderande. Till grund för den proposition och det betänkande, arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /78:30, som vi behandlar nu om ändring av utlänningslagen liggeren önskan att förkorta väntetiderna i första hand när det gäller ärendenangående uppehålls- och arbetstillstånd och förpassning.