prot · G109132 · 1977-12-31 00:00:00 — behandlade och varsberäknade belopp uppgick till 165 milj. kr. nödvändigt att detställs ytterligare medel till förfogande, så att åtgärder kan q tUlfÖrlit vidtas som leder til I ettökat sparande av energi. Dessutom får man räkna med ,. ifUf,,-/ attytterligare ansökningar inkommer under innevarande budgetår. Pågrund av att tillgängliga medel inte varit tillräckliga har länsbostadsnämnderoch kommuner fått etl stort antal telefonsamtal med förfrågningar om varförfolk inte för sina lån och bidrag. Detta har inneburit en ökad arbetsbelastningoch svårigheter att förklara att det beror på medelsbrisl med tanke på denomfattande informationsdrive för energistöd som bedrevs . Detär dessa förhållanden som föranlett mig att ställa frågan. Avbostadsministerns svar framgår att ytterligare 100 milj. kn nu kommer atlfördelas på länsbostadsnämnderna, och detta,tycker jag är ett myckel positivtbesked. Men jag kan inte undgå att påpeka, att jag finner det anmärkningsvärtatt bosladsslyrelsen inte tidigare fördelat dessa medel, vilket borde ha kunnatske. Detta skulle då ha inneburit att ett betydande antal ansökningar kunnatbeviljas snabbare. Jagutgår ifrån, herr talman, att bosladsministern med uppmärksamhet följerutvecklingen och återkommer till med en begäran om ökade medel när såerfordras. Vi är inom regeringen naturligtvis också mycket glada över det storagensvar vi fått från människor som gått in för att spara energi i sina hus.Antalet ansökningar är, som jag sade tidigare, nästan hundraprocentigt högre nuän under föregående budgetår. MargitOdelsparr talar härom besväriigheterna ute i nämnderna. Det finns inga pengar,och människor ringer och frågar. Jag har emellertid vid förfrågningar påbostadsstyrelsen fått veta atl nämnderna hade 82 milj. kr. kvar.Dessutom fanns 100 milj. kr. som jag erfarit att bosladsslyrelsen kommer altfördela. Medanledning av dessa uppgifter från min myndighet utgår jag ifrån att det finnspengar att fördela. Det skall inle behöva uppslå någon brist innan nya pengarkommer . Överiäggningenvar härmed slutad. §7 Om mer tillförlitliga sjökort Kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1977/78:406,och anförde: har frågat mig vilka åtgärder jag anser bör 23 Om mer tillförlitliga sjökort vidtas för alttillförlitliga sjökort blir upprättade. Detfinns i princip två sätt för statsmakterna atl påverka produktionen av sjökort.Det ena är att avsätta mer resurser till ändamålet. Det andra är atl se tillatt resurserna används på ett så effektivt sätt som möjligt. Regeringen hargenom skilda beslut utnyttjat båda dessa metoden Sålundahar regeringen gett bemyndigande atl beställa etl nytt sjömätningsfartyg.I samband med tidigareläggningar av industriinvesteringar har vidaresjöfartsverket getts möjligheter atl innevarande år investera ytterligare päsjökartläggningssidan. Regeringen har vidare i vår gett ökaderesurser när det gäller att ta hand om sjömätnings-data och föra in nyauppgifter på sjökort. Föratt försäkra sig om alt de givna resurserna används på bästa sätt harregeringen gett i uppdrag att upprätta ell program föreffektivisering och rationalisering av verksamheten. 1beslut har vidare regeringen bemyndigat mig atl tillkalla ensärskild utredare för att se över sjökortsframställning.Utredaren skall göra en bedömning av effektiviteten och tillföriitligheten iprocessen från sjömätning till färdiga sjökort. Översynen skall ske skyndsamtoch har redan påbörjats. Jag ber atl fä tacka kommunikationsminister för svaret på minfråga. Sjökortenstillföriitlighet är av allra största betydelse för att fartygsolyckor skallkunna undvikas vid våra kusten Jag framställde min fråga närmast med anledningav de uppgifter som framkom vid granskning av det sjökort som det sovjetiskatankfartyget hade med sig när det gick på grund utanför Fifång iSödertäljeleden. Vid kontroll visade det sig nämligen att detla sjökort varbehäftat med över 100 fel. Enligt uttalanden av företrädare för sjöfartsverketfinns det ingen anledning tro att detta kort skulle viira onormaltotillföriitligt. De fiesta existerande sjökort torde vara varken bättre ellersämre, sägs det. Samtliga avvikelser på det nämnda sjökortet hardock funnitsbelagda i arkiv . Först nu har felen rättats och nyasjökort skall börja säljas - efter olyckan. Förstora områden av är sjökorten baserade på sjömätningar från1800-talet, då man inte räknade med större djupgående pä fartygen än 11 m. kräver de stora tankfartygen för säker framfart ett fritt djup av 17 meller mer. De katastrofrisker som trafiken med de stora tankfartygen ofrånkomligenskapar för vidkommande är betydande. Hänsyn till de enorma riskersom är förbundna med denna trafik bör vara vägledande för den omsorg omÖstersjöns vatten och stränder som har förbundit sig till genom att ansluta sig till Helsingforskonventionen om skydd för Östersjönsmarina miljö - det hav som kanske är del hårdast belastade i väriden.Tillföriitliga sjökort utgör härvidlag en avgörande förutsättning. skriverockså i årets budget framställning:! främsta uppgift skall varaatt möjliggöra en säker sjöfart. Det aktuella Nr 132 sjömätningsbehovet är mycket stort, bl. a. därför att det nuvarande Torsdaeen denmätningsunderlagei är gammall och ofullständigt, inte minst med hänsyntill fartygens ökade djupgående och till all farledssystemet kontinuerligt ' Q ,,. Sädanadeklarationer visar tydligt verkets vilja att åstadkomma en säker sjökortsjöfart i våra farvatten. Vad som synes ha saknats är erforderiigaresurser. Därför finner jag det mycket positivt alt regeringen redan nu harvidtagit åtgärder för atl åstadkomma det som jag efterfrågade, nämligentillförlitliga sjökort. Det är därför min förhoppning att den här frågan, sedankommunikationsministern nu också utsett en särskild utredningsman, skall få enpositiv lösning. Jag tackar än en gång förkommunikationsministerns svar. Det är alldeles klart att jag delar uppfattning atlett sjökort skall vara tillförlitligt. Det är av grundläggande betydelse försjöfarten. De"uttalanden av företrädare för ", som sig, som förekommit i pressen är inte uttalanden från av verketauktoriserade personer. Något sådant uppdrag har inte verket givit. 1tidningen talades det om 100 fel på ett nytt sjökort, men man talar inte om vaddel är för sorts fel. Del är klart alt man kan finna 100 avvikelser mellanverkligheten och sjökortet. Man kan säkert finna 1 000. Men frågan är naturligtvisom avvikelserna är av den beskaffenheten att de har någon betydelse försjökortets tillförlitlighet. Del ärdet som jag har fått regeringens tillståndatl be en professor och expert på Tekniska högskolan atl utreda. Utredningen ärockså igångsatt. Jagsäger inte detta för att polemisera mot , utan därför all jaglycker atl det är angeläget att konstatera alt skriverierna i tidningarna kanvara vederhäftiga, men atl det ingalunda är säkert att de ärdet. Man får intesätta likhetstecken mellan avvikelser och fel som är fariiga för sjöfarten. Detär bara det som jag vill ha klargjort, så att inga missförstånd skall uppstå. Efterprofessorns bedömning får vi se om de här 100 avvikelserna, eller kanske fiera,är av den beskaffenheten att de är farliga för sjösäkerheten eller om de ärbagateller. Detär klart att jag, om jag på olika ställen på en vattenyta sänker ned en stenfastsatt på ett snöre, kan upptäcka att djupet inte stämmer på en meter när.Det är kanske 61 m i stället för 60 m, som det slår på sjökortet, eller kanske59 m, men det har ingen betydelse. Ärdet sådana fel som tidningarna skrivit omoch som den här mannen talat om, är det av mindre intresse. Det är detta som vifår klarlagt genom den undersökning som professor skall göra. Överläggningenvar härmed slutad. Omavsikten med översyn av SJ:s distriktsorgans uppgifter Omkatastrofhjälp till Mot;ambique § 8 Om avsikten med översynav SJ:s distriktsorgans uppgifter Kommunikationsministern erhöll ordetför alt besvara () anmälda fråga, 1977/78:418, ochanförde: har frågat mig om avsikten med SJ :s översyn av disiriktsorganensuppgifter är att genom centralisering flytta uppgifter som åvilardislriktsorganen till centralförvallningen. Svaret på frågan är nej. HÅKANWINBERG (m): Kommunikationsministerns svar pä min fråga var lika kort som utmärkt.Jag kan därför vara praktiskt taget lika kortfattad. Tack för svaret, herrkommunikationsminister! Överläggningenvar härmed slutad. § 9 Om katastrofhjälp till Statsrådet erhöll ordet för alt besvaraEva Hjelmsiröms (vpk) anmälda fråga, 1977/78:426, och anförde: har frågat mig om vilka insalserden svenska regeringenplanerar med anledning av naturkatastrofen i Mo(;ambique. Somen följd av ovanligt kraftiga regnfall i , och Mozambique harZambesidalen i drabbats av svåra översvämningar.Det finns ännu inga slutgiltiga uppgifter om förödelsens omfattning, men avalll all döma är skadorna mycket omfattande. har vädjattill det internationella samfundet om katastroföistånd. Dennafråga prövas nu av regeringen. (vpk): Jag tackarOla för svaret på min fråga. Mozambiqueär ett fattigt land, och det är inte första gången det drabbas avnaturkatastrofer. Också hade man exempelvis en sådan iLimpo-podalen. är det inget tvivel om att den senast inträffade iZambesidalen är mycket omfattande. OlaUllslen säger i sitt svar att det inte finns några slutliga uppgifter omförödelsens omfattning. Det finns dock preliminära uppgifter, och enligt dessaberäknas över 220 000 människor ha blivit bostadslösa. Skördar på över 60 OCX)hektar beräknas ha gått förlorade. Vägar, skolor och hus har spolats bort, ochi förlängningen av översvämningarna drabbas främst gamla och barn avföljdsjukdomar i form av maginfektioner och annat. Delär alltså inget tvivel om alt hjälpbehovet är oerhört slort. Man har iMozambique beräknat behovet till , varav huvuddelen i form avmat, kläder och filtar. har alltsedan befrielsenfått kämpa en ojämn Torsdaeen den kamp. Det äreti av de länderom vilka manvet atl det stöd som ges verkligen 27 aoril 1978 kommer folket till del. Vifår inte heller glömma bort att tar hand om lusenlalsflyktingar från fascistländerna och . Alla skäl talar såledesför atl bör bidra med ett ordentligt katastrof- l Nusvarar, herr talman, inte på min fråga. Han förklarar att denprövas av regeringen. Då vill jag fråga om den prövningen åtminstone sker i positivanda och när regeringen kan tala om huruvida man är beredd att ge stöd ellerinte. Del är sant, som säger, alt förra åretdrabbades av svår översvämningskatastrof i en annan floddal. Man vädjade tillomväriden om hjälp och fick svar från olika håll, däribland från . Viställde då upp med 5 milj. kr. Fråganom katastroföistånd efter årets översvämning har aktualiserats idepartementet. Vi har ännu inte hunnit ta slutgiltig ställning till den. Jagutgår från all regeringens beslut kommer att bli positivt. Hur slort bidrag detkan bli och i vilka former det kan utgå är de frågor som vi nu får pröva. Överiäggningenvar härmed slutad. §10 Föredrogs och hänvisades 1977/78:150 bilaga 2,punkten 5, såvitt avsåg hemställan, till skatteutskottet iövrigt till finansutskottet /78:187 1977/78:187 till skatteutskottet §II Föredrogs men bordlades åter betänkande1977/78:50 betänkande 1977/78:21 §12 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning 1977/78:167 §13 Ledighet för vård av barn, m. m. Föredrogs arbetsmarknadsutskottets belänkande1977/78:31 med anledning av propositionen 1977/78:104 såvitt angår förslag omutvidgad rätt lill ledighet för vård av barn, m. m., jämte motioner. Ledighetför vård av barn, m. m. I propositionen 1977/78:104 hade regeringen, efterföredragning av socialminisiern i samband med dåvarandearbelsmark-nadsministern samt efter inhämtande av yitrande frånlagrådet, föreslagit atl skulle ania förslag lill lag om räll lillledighel för vård av barn, m. m. Belräffande proposilionens huvudsakliga innehållanfördes bl. a. följande: "1propositionen föreslås en ny lag om räll till ledighel för vård av barn, m.m.som skall ersätta den nu gällande lagen (1976:280) om rätt lillföräldraledighet. Lagförslaget innebär alt en arbetstagare i egenskap avförälder ges räll atl för vård av barn dels vara hell ledig från anställningentill dess barnet har uppnått ell och en hal vi års ålder, delsförkorlaarbeisliden lill ire Ijärdedelar av normal arbelstid till dess barnethar uppnått ålder eller till den senare lidpunkl då barnet haravslutat del första skolåret. Rätten lill ledighel föreslås bli fristående frånföräldraförsäkringens förmånsregler. ArBelstagaren föreslås dock alltid få rätttill ledighel under lid dä föräldra-[lenning utgår. Ledighelskall i princip förläggas till de dagar som arbetstagare begär. Ledighel i formav arbetstidsförkortning skall dock som huvudregel spridas jämnt överarbetsveckans samtliga dagar. Lagenavses i princip vara tvingande. Vissa regler föreslås dock bli dispositiva förall de genom kollektivavtal skall kunna anpassas lill de varierandeförhållanden som råder på olika arbetsplatser. Föralldelskall finnas lid för informalion till allmänheten och arbetsmarknadens partersamt rådrum för anpassning inom arbetslivet, föreslås lagen träda i kraft den 1januari 1979." I detla sammanhang hade behandlais de med anledningav propositionen väckta moiionerna 1977/78:1767 av ()och i (fp), vari yrkats allriksdagen hos regeringen begärde förslag lill åtgärder för all slimulenipapporna alt ta etl ökal ansvar för vården av barn inom ramen förföräldraförsäkringen och rällen lill utökad tjänstledighet och förkortadarbetstid. 1977/78:1770av m.fl. (vpk), vari yrkals all beslutade antalagförslaget med av motionärerna föreslagna ändringar, innebärande dels all deni lagförslagel intagna rällen till förkortning av arbetstiden lill trefjärdedelar av normal arbetstid inte skulle genomföras separat försmåbarnsföräldrar utan genomför;is i samband med en allmän sänkning avarbetstiden, dels an det borde vara tillräckligt med anmälan en månad förepåkallad ledighet i stället för i lagförslagel angivna . dels allarbetstagare som ville avbryta påbörjad ledighet och återgå i arbetet skullekunna göra del med omedelbar verkan och dels all beslutanderätten omledighetens förläggning hell skulle tillkomma arbetslagaren, samt 1977/78:1776 av BengtFagerlund m. fi. (s), vari yrkals all Nr 132 1. beslutade godkänna deriktlinjer för föräldraförsäkringens den utbyggnad som angavs i motionen, 2. som sin mening gavregeringen lill känna vad i motionen anförtsom Ledighet för vård a) uppföljning avlagreglerna från jämslälldhelssynpunki, av barn m m b) uppföljning av lagreglerna frånbarnomsorgssynpunkl, 3. riksdagenhos regeringen begärde alt frågan om de nya lagreglernas inverkan på förmånerna inom socialförsäkringen m. m. klarlades. 1. atl med avslag påmotionen 1977/78:1770 skulle anta det i propositionen 1977/78:104 framlagdaförslaget lill lagom rätt lill ledighel för vård av barn, m. m., 2. beträffande riktlinjer förföräldraförsäkringens utbyggnad alt skulle avslå motionen1977/78:1776, yrkandet I, 3. beträffande uppföljning avreglerna från jämställdhetssynpunki m. m. att motionerna 1977/78:1767 och1977/78:1776, yrkandet 2, inle föranledde någon åtgärd, 4. beträffande kartläggning avsocialförsäkringsförmåner m. m. under ledighetstid alt med anledningav motionen 1977/78:1776, yrkandet 3, som sin mening gav regeringen lill kännavad utskottet anfört, 5. alt skulle anta avulskottet framlagt förslag till lag om ändring i semesterlagen (1977:480),innebärande en lagteknisk justering lill följd av förslaget till lag om rälllill ledighel för vård av barn. m. m. Följande tre reservationer hade avgivits av BirgerNilsson, , i , ,, och (samtliga s): 1. belräffande riktlinjer förföräldraförsäkringens utbyggnad m. m.. vari reservanterna ansett atl utskotleiunder 2 bort hemställa att med bifall lill motionen 1977/78:1776,yrkandet 1, godkände vad reservanterna anfört, 2. belräffande uppföljning avreglerna från jämställdhetssynpunki. vari reservanterna ansett att utskottelunder 3 bort hemställa allriksdagen med anledning av moiionerna 1977/78:1767 och 1977/ 78:1776. yrkandei2. som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört, 3. belräffandesamarbetet med de fackliga organisationerna vid reformens utarbetande, vari reservanterna ansett atl utskottets yttrande i viss delskulle ha av reservanterna angiven lydelse. Familjepolitikens mål är att skapa en god uppväxtmiljö för barnen och social trygghet för barnfamiljerna. Familjepolitiken skall också 29 Nr 132 utformas så att den främjar jämställdhet mellan kvinnor och män. Torsdaeenden '' '°' '''' "dessa mål är utbyggnaden av samhällets ekonomiska stöd och 27 anril 1978 socialaservice för barnfamiljerna. Ett annat viktigt led är atl förbättra föräldrarnas möjligheter att vara tillsammans med barnen då Ledighetfor vård t)ar"S" här särskilt stort behov av vård och tillsyn. av barn m m Den enskilda familjen är en liten utsattenhet. ende föräldrarna möterofta svårigheter. Familjens ansvar för barnen kräver i allt högre gradsamhällets kompletterande stöd. Det ligger i samhällets ansvar att i planeringför goda miljöer och ett arbetsliv som lar hänsyn till barnfamiljernassituation skapa förutsättningar för goda villkor för barnen. Samhället måstesamtidigt mera direkt komplettera familjernas omsorg för barnen. Det kan skegenom en bra barnomsorg, som planeras för barnens stimulans och inle bara föratt tillgodose den vuxnes behov av barntillsyn. Det kan ske på sätt som jag härsenare kommer att redovisa genom en utbyggd föräldraförsäkring som gersmåbarnsföräldrar valfrihet att själva välja den form av ledighet som bästpassar familjen. Deförsta åren i ett barns liv anses som grundläggande för barnets utveckling.Därför är det särskilt angelägel att då ge alla barn den stimulans och trygghetsom är nödvändig för en harmonisk utveckling. Del kan ske i hemmet eller i enväl utvecklad barnomsorg. Största betydelsen för barnets utveckling under deförsta åren har dock möjligheterna till en omfattande föräldrakontakt. Del ärdärför angelägel all pä alla sätt underlätta för föräldrarna att kunna umgåsmed sina barn. Trotsförkortade arbetstider har långa arbetsresor för många föräldrar föriängt dentid de är borta från hemmet. Att vara borta från hemmet varjearbelsdygn är ingenting ovanligt för en förälder i ett storstadsområde. Detäreli stort problem alt föräldrarna inte i större utsträckning hinnereller orkar vara tillsammans med sina barn. Därför är det viktigt attarbetslivets villkor ändras så atl det blir möjligt atl förena förvärvsarbetemed föräldraskap utan att barnen behöver komma i kläm. Avstor betydelse i detla sammanhang är arbetstidens längd. Del är angelägel atlsmåbarnsföräldrar ges kortare arbelstid. Trotsatt det samhällsekonomiska utrymme som står lill förfogande är starkt begränsathar det ekonomiska stödet till barnfamiljerna förbättrats. Det allmännabarnbidraget har höjts från så att det nu utgår med ,per barn och år. höjdes också bostadsbidragen för barnfamiljerna. Utbyggnadenav barnomsorgen fortsätter. Utbyggnadsprogrammet inne bär att det skall byggas 100 000 nya platser i daghem och 50 000 nya platser i fritidshem. För att stimulera utbyggnaden infördes ett nytt statsbidragssystem med väsentligt höjda bidrag som också gjordes värdebeständiga. kommer ca 57 000 nya platser i daghem och ca 25 000 platser i fritidshem all slå färdiga. Dessutom sker en betydande ökning av antalet familjedaghem. tillkom ca 30 29 000 nya platser i barnomsorgen. Det är fler änvad som tillkomrnit Bidragsförskottenger ekonomiskt grundskydd för barn, vilkas föräldrar Jorsdaeen den leverisan Bidragsförskott utgår för 212 000 barn med f n. högst ca 4 880 kn 27april 1978 Jag har tillsalten pariamentarisk utredning som arbetar för att se översamhällsstödet till ensamstående föräldrar. Enkartläggning av behovet av barnomsorg under obekväm arbetstid pågår avbarn m m i vissa orter. har länsstyrelserna i ochVästmanlands län fött regeringens uppdrag att kartlägga förutsättningarna fören anpassning av småbarnsföräldrarnas arbetstider till barnens behov.Resultaten skall redovisas . Enutbyggnad av föräldraförsäkringen och därmed en utvidgning av rätten lillföräldraledighet beslutades mot bakgrund av regeringsförklaringen.De nya reglerna trädde i kraft . De innebär bl. a. aUföräldraförsäkringen byggts ut med ytteriigare . Av den sammanlagdaersättningsliden skall kunna las ut i form avsärskild föräldrapenning fram t. o. m. barnets första skolår. Den särskildaföräldrapenningen kan användas både vid hel ledighet och . Den utgår därför som hel, halv eller en fjärdedels föräldrapenning. 1propositionen 1976/77:117 om utbyggnad av föräldraförsäkringen m. m. sade jagatt detta var det första steget i den utbyggnad av föräldraförsäkringen ochrätten lill föräldraledighet som regeringen planerar. Jag sade också att detandra steget avsägs omfatta en fristående rätt lill föräldraledighet försmåbarnsföräldrar. Detla andra steg föreslås i den proposition som vi nubehandlar om utvidgad rätt till ledighet för vård av barn m. m. Förslagetinnebär att en ny lag om rätt lill ledighet för vård av barn m. m. skallersätta den nu gällande lagen om rätt till föräldraledighet. Genomden nya lagen får förälder rätt att för vård av barn dels vara helt ledig frånsin anställning tills barnet är ett och etl halvt år, dels förkorta arbetstidentill tre fiärdedelarav normalarbetstid tills barnet är eller till densenare tidpunkt då barnet har slutat första skolåret. Rätlen lill ledighetföreslås bli fristående från föräldraförsäkringens förmånsregler. Den rätten ärhär till sin karaktär lik studieledighetens regler. Arbetstagareföreslås dock alllid få rätt lill ledighet under tid då föräldrapenning utgår. Ledighetenskall i princip föriäggas till de dagar som arbetstagaren begär. Ledighet iform av arbetstidsförkortning skall dock som huvudregel spridas jämnt överarbetsveckans samtliga dagar. Lagenavses i princip vara tvingande. Vissa regler föreslås dock bli dispositiva föratt de genom kollektivavtal skall kunna anpassas lill de varierandeförhållandena pä olika arbetsplatser. Förattge rimlig tid för information till allmänheten och arbetsmarknadens parter samtrådrum för anpassning inom arbetslivet föreslås lagen träda i kraft den 1januari 1979. Lagförslagetär, som jag nämnde, andra steget i den av regeringen planerade utbyggnaden av föräldraförsäkring, föräldraledighet och vårdnads- 31 Ledighetför vård av barn, m. m. bidrag.Det tredje steget avser en samlad lösning av frågorna om vårdnadsbidrag ochytterligare utbyggnad av föräldraförsäkringen. Vid utformandet av det tredjesteget bör det vara möjligt att ta hänsyn lill de erfarenheter avföräldraförsäkringen som familjestödsutredningen kommer attpresentera. Regeringenavser att tillsätta en arbetsgrupp med bl. a. företrädare för arbetsmarknadensparter för att utvärdera den nu föreslagna lagens konsekvenser påarbetsmarknaden och effekter för barn och föräldrar. Samtidigi undersökseffekterna av de regler om särskild föräldrapenning och därmed sammanhängandeledighet som trädde i kraft . Propositioneninnehåller också förslag till vissa ändringar i övergångsbestämmelserna tillföräldraförsäkringen,som trädde i kraft . Ändringarna gällervillkoren för adoptivföräldrar. Jagskall nu något närmare redogöra för de förslag som behandlats i propositionen ochi utskottets betänkande. Föräldrarnahar som jag tidigare nämnt rätt till ledighet , dåföräldrapenning utgår i samband med barns födelse. Därutöver utgår tre månadersföräldrapenning som föräldrarna delar lika. Den ena föräldern kan överlåta sindel lill den andra föräldern genom ett meddelande till försäkringskassan.Ensamslående förälder har räll lill tre månaders särskild föräldrapenning. Ipropositionen föreslås alten arbetstagare i egenskap av förälder ges rätt attför vård av barn vara hell ledig från anställningen lill dess barnet haruppnått ett och .