prot · G109131 · 1977-12-31 00:00:00 — Möjligheterna atl få ersättning för glasögon kommer nog atl byggas ut ilandstingen undan för undan - vi hoppas del. Närdel gäller rekreationsresorna ärdet inte möjligt att ge ersättning genomsjukförsäkringen. Den täcker bara inkomstbortfall vid sjukdom. Där har ju dehandikappade handikappersättningen som extra ersättning för kostnader på grundav handikappet. Meddessa få ord, herr talman, vill jag yrka bifall lill utskottsbetänkandel nr 25, Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels ulskollets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motionen nr 703 av . fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 25 mom. 1röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill motionen nr 703 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 283 Nej - 14 §3 Vidgad rätt till sjukpenning Föredrogs socialförsäkringsutskouets belänkande1977/78:26 med anledning av motioner om vidgad rätt till sjukpenning. I delta betänkande behandlades motionerna1977/78:364 av () och 1977/78:700av m. fl. (vpk), vari hemställts att skulle uttala attåldersgränsen borde borttagas i lagen om allmän försäkring och atl alltarbete borde räknas som sjukpenninggrundande inkomst samt hos regeringenanhålla om förslag härom. Utskottethemställde alt skulle avslå motionerna 1977/78:364 och 1977/78:700. (vpk): I 3 kap. 1 § lagen om allmän försäkring, som reglerar ersättningen vidsjukdom, står följande: "Hos allmän försäkringskassa inskriven försäkradäger enligt vad nedan sägs rätt till sjukpenning, om hans sjukpenninggrundandeinkomst uppgår till minst fyralusenfemhundra kronor." Avsikten med attsjukpenningen grundas på inkomsten är ju att inkomstbortfallet skallkompenseras till en viss gräns, detta för att inle ekonomin hell skall rasasamman . Tyvärrär det så att ungdomen diskrimineras i lagen om allmän försäkring liksom imänga andra lagar och bestämmelser. Del räcker inte om de unga har en inkomstsom överstiger det sjukpenninggrundande beloppet, de måste också uppfylla etlålderskrav, som i del här fallet är satt till 16 ån Detta är enligt vpk:smening en sä orättfårdig bestämmelse all den bör undanröjas. För densom efter slut går ut i Vidgad rätt till sjukpenning förvärvsarbetehar det stor betydelse vid vilken tid man är född. Tidpunkten avgörnämligen om man är berättigad till sjukersättning eller inte, vilket är hellorimligt. Detta är inte bara en ekonomisk fråga, del är också i högsta grad enrättviseprincip. Ungdomsarbetslöshetenpåverkar ungdomens rörlighet. Många kan inte få arbete på hemorten ulan tvingasbosätta sig på annan ort. Man klarar kanske de nödvändigaste utgifterna på sinlön, men en kortare sjukperiod kan innebära ren katastrof Det måste också varapsykologiskt fel att dessa ungdomar då hänvisas till socialhjälp eller lillhjälp från föräldrar. Jaghar ett konkret fall inom mitt arbetsområde, där en flicka med s. k. jämkadstudiegång drabbades. Som facklig representant har jag väldigt svårt altförklara att en lagstiftning på detta sätt uteslänger vissa löntagare, eftersomde inte anser sig ha några privilegier i de skyldigheter mot samhället somföljer med ett förvärvsarbete. Vivet att det blir allt vanligare med jämkad studiegång för skollrötta elever somsysselsätts med praktik eller förvärvsarbete, liksom att skolelever jobbarjämsides med skolarbetet under ferier och . Man ärju inte mindre utsattför sjukdomsrisker på en arbetsplats om man är ung. Därför är det viktigt altfrågan om sjukersättning nu får en lösning för deras del. Utskottethar i sin skrivning inte kunnat prestera något som helst sakligt skäl för sittavslag på motionerna. Det finns också en socialdemokralisk motion till dettabelänkande. Ulskottet nöjer sig med all hänvisa lill del beslut som fattadesföregående år, då det som vanligt hänvisades till en utredning. ansågs ansvarig för en behandling av denna fråga. Menutredningar kan som vi vet ta på sig och medverkar då lill attkonservera orättvisor. Vpkmenar att delta är en så konkret fråga att den inle är i behov av utredningutan kan leda till ett positivt beslut av . Med detta, herr talman,yrkar jag bifall till vpk-motionen 1977/78:700. Delta förefaller kanske inte vara någon stor fråga, ,men ändå kan den vara ganska komplicerad förden som försöker sätta sig in iproblemen. Vadsaken gäller är arbete för barn, och rent principiellt kan man fråga sig om manskall stimulera lill barnarbete, . Det är ju föräldrarna som äransvariga för barnen, och när dessa blir sjuka lider de i allmänhet ingenekonomisk föriust. har väldigt många frågor att se över, bl. a. denna. Detgör atl det kan ta tid innan den lägger fram ett förslag. Somjag sade gäller den här frågan i allmänhet skolbarn. Det är klart alt deefter ett par månaders sommararbete kan ha fått en sammanlagd inkomst på över 4500 kn För denna inkomst betalas också sociala avgifter. Principiellt skulle dedå ha ersättning från sjukförsäkringen. Men det är som sagt litet komplicerat.Blir barnen sjuka , får de uppbära sjukpen- ningfastän de går i skolan. Detta lillhöi' de korttidsanslälldas problem när detgäller sjukförsäkringen. Men även de problemen skall ses över av utredningen. Dessutom,, har barn till företagare lättast att få ett sommarjobb. Andraskolbarn har svårare atl få jobb. Meddessa få ord, herr talman, yrkar jag bifall till socialförsäkringsutskot-teishemställan. KARINNORDLANDER (vpk): använde mänga konstiga invändningar för atl motiverayrkandet om avslag pä motionen. Det är klart atl delta problem är stort för demsom drabbas. Besrämmelsen i sig stimulerar inte till barnarbete. Men det finnsi dag många olika orsaker till att elever slutar skolan direkt eftergrundskolan och tvingas ut i arbetslivet. Även om mänga genom den storaarbetslösheten står utanför arbetsmarknaden, måsle man lösa problemen för demsom står till ari)etsmarknadens förfogande. Del finns ingen som helst rimliganledning atl nu underlåta all ta ställning lill denna fråga. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till motionen nr 700 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller sccialförsäkringsulskottets hemställan i betänkandet nr 26 röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit ulskollets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill motionen nr 700 av m. fl. Vid omröstning genom uppresninj; förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositione;n. Då KarinNordlander begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 1977/78:27 med anledningav motion om kostnadsfria läkemedel Utskottets hemställan bifölls. 10 protokoll1977/78:130-131 Nr 131 § 5 Avgifter för sjukvård 26 anril 1978 Föredrogssocialförsäkringsutskouets betänkande 1977/78:28 med anled- ning avmotioner om avgifter för sjukvård m. m. Avgifter för sjuk- ' j I detta betänkande behandlades motionerna 1977/78:365av m. fl. (vpk), vari hemställts att uttalade attpatientavgifterna inom sjukvården borde avskaffas och sjukvårdsersältningenfrän höjas i motsvarande mån samt att riskdagen hosregeringen begärde förslag härom, 1977/78:541av m. fl. (s), vari hemställts alt hos regeringenbegärde utredning och förslag om ändrade regler för sjukpenningavdrag vidsjukhusvärd, samt 1977/78:1070 av MargitOdelsparr (c) och (). 1. avslå motionerna 1977/78:365 och 1977/78:1070, 2. avslå motionen 1977/78:541. Reservation hade avgivits av , , , , , ochChrister (samtliga s) som ansett alt utskottet under 2 bort hemställa altriksdagen med bifall till motionen 1977/78:541 hos regeringen begärde utredningoch förslag om ändrade regler för sjukpenningavdrag vid sjukhusvård. SVENASPLING (s): I den socialdemokratiska reservation som är fogad tillsocialförsäkringsutskottets betänkande nr 28 hemställes att hosregeringen begär utredning och förslag om ändrade regler för sjukpenningavdragvid sjukhusvärd. Bakgrunden lill reservationen och vår begäran är i korthetföljande. Denöverenskommelse som regeringen träffade med sjukvårdshuvudmännen 1977 om vissafinansieringsfrågor för sjukvården och som hade samband med sjukförsäkringeninnebar bl. a. att sjukförsäkringens ersättning till sjukvårdshuvudmännen försjukhusvärd höjdes frän 20 till . per värddag och atl avdraget frånsjukpenningen vid sjukhusvård likaledes höjdes frän 20 till . Denya reglerna trädde i kraft i ån Medanledning av propositionen 1976/77:116 om de höjda patientavgif terna och beloppsgränserna underströk vi från socialdemokratiskt häll i en motion, 1976/77:1569, atl dessa frågor i fortsättningen måste ägnas större uppmärksamhet så att utvecklingen inle leder bort från de grundläggande principerna om en i slort sett fri sjukhusvård och en låg enhetlig avgift vid 146 läkarvård m. m. Viunderströk att sjukförsäkringen är av grundläggande betydelse då det Nr 131gäller aU ge alla i vårt land lika möjligheter till sjukvård. Även de med den begränsade inkomster har genom sjukförsäkringssystemet fåtttillgång till sjukvård i en omfattningsom var förbehållen de bättre situerade. socialdemokratin är detett grundläggande krav atl ekonomiska och sociala Avgifter försjuk-faklorer inte får avgöra människornas vårdmöjligheter. Det äruteslutande .j vårdbehovet som skall vara avgörande. Sjukförsäkringenskall ge kompensation för inkomstbortfallet vid sjukdom och en garanti för attalla pä lika villkor har rätt lill i princip fri sjukhusvård och till läkarvårdm. Medhänsyn till de senaste årens kostnadsutveckling motsatte vi oss inte denöverenskommelse som träffats mellan regeringen och sjukvårdshuvudmännen. I enreservation lill socialförsäkringsutskouets betänkande 1976/ 77:28 framhöll viatt den fortsatta utvecklingen måste ta sikte på att i ökad omfattningfinansiera sjukvården genom sjukförsäkringen och mindre genom patientavgifteroch sjukpenningavdrag. Särskilt höjningen av sjukpenningavdraget vidsjukhusvård från . ingav oss oro med hänsyn till desseffekter för den enskilde. För som en försäkrad vistas på sjukhusgörs nu ett avdrag på . av den sjukpenning den försäkrade är berättigadtill. Detkraftigt höjda sjukpenningavdraget medför kännbara effekter för särskiltlåginkomsttagare. En låginkomsttagare som på grund av olycksfall eller sjukdomtvingas till en längre sjukhusvistelse får inte mycket kvar av sin sjukpenning.Med hänsyn till de betydande fasta kostnader som den sjuke har förbostad och familjens försörjning i övrigt kan svåra ekonomiska problem uppstå.Låt mig la ett exempel. Meden månadslön på . är sjukpenningens brutto . Vidsjukhusvistelse dras först skatt på sjukpenningens bruttobelopp och däreftergörs det nu höjda avdraget på . Del belopp som kvarstår blir då omkring 30kr. per dag, dvs. en tillgänglig månadsinkomst på 900 kn Effekter av detla slagär enligt vår mening inte förenliga med de krav man har rätt att ställa påsjukförsäkringen. Deursprungliga bestämmelserna i sjukförsäkringen motverkade dessa effekter genomatt sjukpenningavdraget hölls relativt lågt och genom den fortfarande gällandegarantiregeln, som bl. a. innebär all sjukpenningav-draget får uppgå till högsten tredjedel av sjukpenningens belopp. Efter den kraftiga höjningen avsjukpenningavdraget fr. o. m. uppkommer, i kombination medaU skatten dras på sjukpenningens bruttobelopp, de icke acceptabla effekterna.Garanijregeln gav tidigare, då sjukpenningen var obeskattad, en bättre kompensationvid reduceringen av sjukpenningen genom sjukpenningavdraget. Därtill kom, somjag tidigare framhållit, att sjukpenningavdraget var betydligt lägre. Vifinner det därför angeläget med en översyn av sjukförsäkringens bestämmelser om sjukpenningavdraget. Vi har påpekat atl del därvid bör undersökas om garantiregelns utformning, den s. k. iredjedelsregeln, och förfarandet vid skatteavdraget på sjukpenningen behöver ändras. Vi har vidare framhållit att det i delta sammanhang också kan finnas anledning att 147 Nr 131 överväga en åtskillnad mellan å ena sidan fastställandet av reglernaför den sjukpenningavdragetoch å andra sidan bestämmelserna om sjukförsäk- ringensersättning lill sjukvårdshuvudmännen för sjukhusvård. Frånsocialdemokratiskt håll kan vi endast beklaga atl den borgeriiga Avgifter för siuk- utskotlsmajoritelen inte gäll med pä detta, som vi anser självklara och y konkreta, utredningskrav. Vad det här gäller äratt tillförsäkra även låginkomsttagare engodlagbarersätlning för inkomstbortfall vid sjukhusvistelse. Med det anförda ber jag att få yrka bifall till den socialdemokratiskareservation som är fogad till socialförsäkringsutskouets belänkande nr 28. KARINNORDLANDER (vpk): I motionen 1977/78:365 har kommunisterna tagit uppavgiftssystemet inom den offentliga öppna sjukvården - ett avgiftssystem därsjukförsäkringen och sjukvårdshuvudmännen betalar huvuddelen av kostnaden. Vpkhävdar i motionen alt patientavgiften, trots den höjning som successivt skettsedan systemet med sjukronorsreformen genomfördes, inte tillför huvudmännensärskilt stor inkomstförstärkning. För även om 7-kronan nu blivit 20 kn, så harinte heller administrationskostnaderna för indrivningen av avgifterna ståttstilla. Etl borttagande av patientavgifter, som vi föreslagit, skulle allisåinnebära en ganska måttlig merulgifl inom sjukförsäkringen. Vianser därför alt del finns en motsättning i ulskollets betänkande då man å enasidan skriver alt patientavgifterna måste anses måttliga för majoriteten avmedborgarna - en skrivning som väl måsle tydas sä alt ingen av ekonomiska skälgenom avgiften hindras alt söka sjuk- eller läkarvård - ä andra sidan talar omden betydande avgiftsökning som kan beräknas följa av en helt fri sjukhus- ochläkarvård. Vpktror inte heller atl det föreligger så stor risk för att borttagandet avavgifterna skulle leda till en ökad efterfrågan på sjukvård. Men en höjning avavgifterna medför självfallet ökad risk och atl de som främst drabbas blir deekonomiskt sämst ställda i samhället, som oftast har det högsta vårdbehovet.Vpk menar att fördelarna med borttagande av patientavgifterna skulle överväga.Man skulle därmed kunna frigöra personal som tvingas till det merarbete somindrivningen av avgifterna betyder och som ökat sedan del s. k.högkostnadsskyddet infördes. Denna personal skulle kunna användas för direktavärduppgifter, en för alla parter mera meningsfull insats. Vpkhar i motionen också pekat på hur avgiftssystemet prioriterar de specialiteter som haren relativt tekniskt-medicinsk inriktning med möjlighet till många läkarbesök per tidsenhet, medan det blir kostsammare för landstingen atl bygga ul verksamhetsområden som är inriktade på långvariga samtal och socialmedicinskt präglat utredningsarbete. Vidare anförs att systemet med patientavgifter försvårar integrationen med den öppna social- 148 vården, där befattningshavarna inte ingår iavgiftssystemet. Sjukfrånvaronsdimensioner är en stor diskussionsfråga . Den var Nr 131 aktuell inleminst i samband med lönerörelsen. Arbetsköparna och den denborgeriiga regeringen tycks vara ganska överens om alt det finns en 26anril 1978 okynnessjukskrivning ochen omotiverad efterfrågan på sjukvård. mankomma till rätta med dels genom en försämring av de avtalsenliga Avgifterför siuk-sjukförmänerna, dels genom etl avgiftssystem som kan utgöra en spärrför » . Listanöver sjukdomsorsaker har ökat i vårt moderna samhälle. Det gäller orsaker tillsåväl fysiska som psykiska skador. Utvecklingen inom arbetsmarknaden med kravpä ständigt ökad produktivitet har inneburit stressjuk-domar och ökadutslagning, som lett till långtidssjukskrivning eller förtidspensionering.Ökad användning av kemiska medel inom vissa yrkesområden och vid tillverkningav olika produkter har fått samma inverkan på sjukdomsbilden. I stället för alldiskutera och komma till rätta med de grundläggande orsakerna till mångasohälsa koncentreras sjukvårdspolitikernas intresse till de stigandesjukvårdskostnaderna. Men verkligheten ärju tyvärr sådan, all man inte minskarsjukvårdskostnaderna med ett avgiftssystem som hindrar sjuka alt söka vård itid - det förlänger tvärtom sjukförioppet. Förebyggande hälsovård ochrehabilitering är däremot vägen till sparade sjukvårdsplatser, vilka medför destörsta kostnaderna inom sjukvården. Utskottetfinner inga skäl att ändra sin uppfattning i frågan om avgiftssystemet inomsjukvården. Vpk vidhåller emellertid sin uppfattning alt det är vårdbehovet somskall avgöra sjukvärdsinsatserna och planeringen av sjukvården, inle ekonomiskaeller sociala faktorer. Det mänskliga lidandet och beroendet av samhälletsomsorg är tillräckligt stort utan atl ekonomiska problem skall bli följden.Enligt vpk:s mening är slopandet av patientavgifterna också av grundläggandebetydelse för att alla samhällsmedborgare skall tillförsäkras samma möjlighettill sjukvård. Med detta, herr talman,yrkar jag bifall till motionen 365. PER-ERICRINGABY (m): De frågor som här tas upp av motionärerna torde inte vara av sä stordignitet atl de kan föranleda någon längre debatt. Vadgäller reservanternas problem skulle jag vilja påstå att dessa faktiskt ärtillgodosedda i utskottets skrivning. Reservanternatar upp ett problem som har två sidor, nämligen dels de ulförsäkrades - oftapensionärers -, dels vissa aktivas, särskilt låginkomsttagares, kostnader försjukhusvård. Utskottetuttalar i sill betänkande atl de ulförsäkrades problem skall prövas inomsocialdepartementet efter samråd med och säger vidare:"Vid den nämnda prövningen förutsätter ulskottet att man inomregeringskansliet också beaktar de lågavlönades situation vid sjukhusvistelseroch framlägger de förslag lill ändring av gällande regler som kan ansesmotiverade." Vi förutsätter alltså attregeringen verkligen tar upp dessa problem. Nr 131 måste väl ändå tro, ärade socialdemokratiska vänner i kammaren, när Onsdaeen den utskottetnu har begärt en översyn av effekterna för lågavlönade av 26 aoril 1978 sjukpenningavdrageivid sjukhusvistelse, att regeringen då också kommer att undersökaom garanliregelns utformning är riktig och om skatteavdraget på Avgifter för siuk- sjukersättningen har någon betydelse i dessa sammanhang. Jag undrar vad ,j..j regeringen annars skall la upp i delta sammanhang.Självfallet kommer den också att undersöka omändringar i dessa bestämmelser kommer att få några ekonomiska konsekvenser förlandstingen. Jag tycker därför att motionärernas krav är till 100 96 tillgodoseddamed utskottels skrivning. Närdel gäller vpk-motionen om en helt avgiftsfri sjukvård kan man verkligenifrågasätta om en sådan reform skulle vara till gagn för de sjuka. Den skulleskapa etl efterfrågetryck, , som skulle göra köerna ännu värre.Det kan verkligen inte vara någon särskilt angelägen reform med nuvarandeknapphet på pengar. Svensk sjukvård är dock den kanske förnämsta och billigastei väriden. Jaguppfattade så att hon nästan lät påskina att det finnsmänniskor som av kostnadsskäl inte kan söka sjukvård. Jag vill starkt betvivladet. Del finns icke någon i som av kostnadsskäl hindras alt sökasjukvård. Dessutomhar ju de som verkligen ofta behöver söka sjukvård genom landstingens medverkanmöjlighet att utnyttja det s. k. åltakorlet, som innebär alt patientavgifterinte uttas för fler än älta läkarbesök. Därutöverhåller sociala samordningsutredningen på att utarbeta ett högkoslnadsskydd förflera olika områden, där man verkligen skall slå vakt om patienternasintressen. Därigenom skapas ett syslem som garanterar att ingen får onormalthöga kostnader vid besök i sjukvård. Det är dessutom en ganska dyr reform. Meddet anförda, herr talman, ber jag att få yrka bifall till socialförsäkringsutskouetshemställan i dess belänkande nr 28. SVENASPLING (s): Det är gott och väl att den borgeriiga majoriteten anser att man skall pröva dessa frågor. Vi har i vår reservation direkt vad del konkret gäller, och vi har också anvisat vägar för hur frågan bör lösas. Det " finns ju inget direkt samband mellan den ersättningde utförsäkrade betalar för sjukhusvård och detsjukpenningavdrag som de försäkrade får vidkännas vid sjukhusvård. I lagen omallmän försäkring finner bestämmelser om hur det skall förfarasdå del gäller försäkrad som åtnjuter sjukhusvård. Då skall sjukpenningenminskas med . per dag, dock högst med en tredjedel av sjukpenningensbelopp. Och vidare i texten: Därvid skall det belopp varmed minskningen sker avrundastill närmast lägre krontal. Sjukpenningen vid sjukhusvård skall dock alltidutgå med lägst . Del är framför allt tvåfrågor som här anmäler sig. För det första handlar det om garantiregelnsutformning och för det andra om förfarandet när del gäller skatteavdraget, som nusker på den utgående sjukpenningens bruttobelopp. 150 De effekter som uppstår för låginkomsttagare är enligt vår åsikt inle Därför bör enöversyn komma lill stånd på del sätt som vi har Nr 131 föreslagiti den socialdemokratiska reservationen. Även om vi vidvoteringen, herr talman, som vanligt får räkna med att den -j/- , n-jo borgeriiga övervikten ikammaren fäller utslaget, kommer man pä det sakliga planeti fortsättningen inte förbi de synpunkter och det konkreta förslag vi AveifterfÖr <:iuk framlagt i reservationen. Därom ärjag helt övertygad. KARINNORDLANDER (vpk): befarar att det skulle bli ett stort efterfrågetryck, omman slopade patientavgiften. Det bekräftar ju den antydan som hörts, nämligenatt även icke sjuka söker vård. Om man söker sjukhusvård eller läkare, måsledel finnas någon anledning till att man gör det. Då borde vi också la reda påorsakerna. Ingenkan heller förneka alt den debatt som förs om sjukvården ochsjukvårdskostnaderna har en reaktionär inriktning. Påen konferens om sjukvård och nationalekonomi i iLandstingsförbundels regi fanns det självutnämnda experter som på fulll allvartalade om införandet av en självrisk för all sjukvårdskonsumtion, alldeles somnär det gäller andra typer av försäkringar, exempelvis hemförsäkringar ochbilförsäkringar. Inledarenpå den här konferensen menade atl etl ökat betalningsansvar försjukvårdskonsumenterna skulle ge ett bättre kostnadsmedvelande pä såvälefterfrågesidan som ulbudssidan. Han föreslog konkret ett självriskbelopp på . per person och år med ett avgiftstak bestämt som en högsta andel avinkomsten. Budgeldeparlementetsrepresentant kom också med hårda budskap. Han sade alt reformer i form avstandardhöjning, personalförtätning etc. borde skjutas ochuppmanade landslingen att se upp med oplanerad personalförtälning mellanbudgetbesluten. Personaltätheten borde emellertid inte bereda några bekymmer,eftersom man aldrig har det fulla antalet anställda i tjänst. Enundersökning av Spri visar tvärtom att personalomsättningen är så stor alt detskulle bli billigare att anställa bara fast personal i stället för att anlitavikarien Vpk kan alltså inte godtaall sjukvården i högre grad självfinansieras. PER-ERICRINGABY (m): Personalomsättningen inom sjukvården är ett stort problem som Spri f n.sysslar med. Det är inget lätt problem att komma till rätta med, men jagförnekar bestämt alt det skulle vara något problem för medborgarna atl sökasjukhusvård med de avgifter som tillämpas och med det högkostnadsskyddsom finns för alla människor, ett högkoslnadsskydd som dessutom kommer att förbättras. Utskollsmajoritetenär faktiskt helt enig med om att man skall se på de här problemeni departementet. Skulle det finnas några problem för