prot · G10924 · 1977-12-31 00:00:00 — Lika självklart är att skolarbetet skallanpassas till elevens utvecklingsnivå och erfarenhets- Det behöver viinle diskutera. Minfråga gällde heller inle syn på den praxis som utbildatsbeträffande när och hur ungdomsförbunden medverkar i undervisningen. Jagifrågasatte inle denna praxis i min fråga. Vadmin fråga gällde var häpnadsväckande benämning på politiskaungdomsförbunds medverkan i skolan. Enligt ett pressmeddelande frånutbildningsdepartementet med utdrag ur ett tal av betecknas dennamedverkan som "politisk indoktrinering". Eftersom detta finnsutskrivet i ett pressmeddelande kan det inle ses som ett förfiuget ord. Någotmåsle väl det ansvariga statsrådet ha menat med den beteckningen. Jag - liksomjag förmodar de politiska ungdomsförbunden - skulle bra gärna vilja vela: Vad? Underde har skolan och de politiska ungdomsförbunden närmat sigvarandra. På många håll har ett förtroendefullt samarbete kommit lill stånd.Eleverna har fått möta representanter för de politiska ungdomsförbunden direkti undervisningen, något som är mycket positivt. Ungdomsförbundensmedverkan .syftar till att bidra till en saklig och allsidig information omsamhällsorienteringen, att främja politisk debatt bland eleverna och attstimulera eleverna till engagemang i politiskt arbete. Detär alltså en sådan verksamhet som det ansvariga statsrådet kallar"politisk indoktrinering". Jag tycker det är all föra utvecklingentillbaka åratal. Jag undrar: Var detta avsikten? Iså fall skiljer sig skolministerns syn på de politiska ungdomsförbundensmedverkan avsevärt från gällande mål och riktlinjer för ochgymnasieskolan. Jagmenar nog att bör göra ett nytt försök att besvara frågan vad honmenar med politisk indoktrinering i skolan. Vore det inte lämpligast med ettrejält avståndstagande från den beteckningen? Ominnebörden av uttalande rörande de politiska ungdomsförbundens medverkan iskolan På många håll - inle minst från föräldrar - har man mött SIA-reformenmed utpräglad misstro. Den utvidgade samverkan mellan skolan och samhället, bl.a. med föreningslivets medverkan i skolan, fruktar man skall innebära allbarnet utsätts för obehörig påverkan. Del bådar inte gott för SIA-skolan; utanett förtroendefullt samarbete mellan skola och hem lär vi inte få till ståndden förbättring av skolans inre arbete som reformen åsyftar. Likaväl som jag finner det naturligt och riktigt att ungdomar på högstadiet fårkontakt med och kännedom om den partipolitiska verksamheten i samhället, likaväl anser jag atl läroplanens föreskrifter om alt skolan skall anpassaverkligheten efter elevens ålder och mognad är viktiga. Den uppfattningentorde delas av de allra flesta, och jag uppfattade anförandepå samma säll. Oron bland föräldrarnaförstärks när man i socialdemokratiska kvin- Ominnebörden av uttalande rörande de politiska ungdomsförbundens medverkan iskolan noförbundels tidningMorgonbris får läsa följande: "För det är ju så alt medan man bakarbullar, syr lapptäcken, diskuterar heminredning, fiskar, fotograferar eller vaddel nu är man gör i gruppen - så pratar man ju med varandra.- det kan geeleverna en rejäl chans att lära känna de värderingar vi har inomarbetarrörelsen." Jagerinrar om vad som står i läroplanen, t. ex. om att lära elevernaalt hysa aktning för varje slag av väl utfört arbete och därmed bidra lill attutjämna skillnader i värderingar av olika yrken och av människors olikaarbetsinsatser. Det lika väl som "innebörden av begrepp som rättvisa,ärlighet, hänsyn och tolerans och om konsekvenserna av brott mot lagar ochföreskrifter" står vi i alla partier bakom. Värderingar därutöver inomarbetarrörelsen eller andra partier hör till partipolitisk verksamhet och börenligt min bestämda mening inte i skolan förmedlas till barn, allra minst medanman bakar bullar. Jag hoppas därför att vill ta avstånd fråndet citerade uttalandet. svarar fortfarande inte på den fråga som ställdes - ochdet är ju det ett statsråd skall göra när man ställer frågor i . Enannan diskussionspunkl som nu tar upp är huruvida man kan omge sigmed politiska värderingar när man bakar bullar. Det tror jag visst man kan. Jagtror att vi i våra kontakter med barn ständigt förmedlar en massa värderingar.Vi från arbetarrörelsen har våra värderingar, ni från konservativa partier ochrörelser har era idéer. Dem förmedlar vi vare sig vi vill eller inte. Det skallvi inte på något sätt sopa under mattan - det måste fram, diskuteras ochkritiskt granskas. Jagvill fortfarande ha svar på den fråga jag ställde, . Vad menarBritt Mogård med atl del är fråga om politisk indoktrinering när de politiskaungdomsförbunden medverkar i skolan? Ett förtroende från samhällets sida gentemot föreningslivet, inkl.politiska organisationer, förutsätter ett ansvar från organisationernas sida.Jag tycker att det är oansvarigt alt säga så som man sagt i Morgonbris, och jagnoterar atl inte tar avstånd från del uttalandet. Följandesade jag i : Ett mera systematiskt studium av samhälletsuppbyggnad sker först i årskurs 7, och eleverna kan först då anses mogna altgöra en egen bedömning av de skilda politiska uppfattningarna i vårt land. Förde flesta föräldrar framstår det också som synnerligen stötande att eleverunder i skolan utsätts för någonting som kan betecknas som politiskindoktrinering. Jagmenar all politiska ungdomsorganisationer självfallet kan medverka i skolanäven på låg- och mellanstadiet men då med annan verksamhet, inle medpartipolitisk verksamhet. Jag förstår inte hur del skulle gå lill om människor som har en aktivpolitisk inställning skulle kunna så hundraprocentigt avskärma den all de intepåverkade andra människor vid samtal och i annan verksamhet, som . Det är förvånansvärt all en person som själv har ett politiskt uppdragpå så hög nivå kan ha den inställningen. Detvore välgörande för debatten om kunde ta avstånd från orden"politisk indoktrinering". Med dessa ord har hela verksamheten, inle speciflkt den på låg- och mellanstadietulan även där de politiska ungdomsförbunden vill vara med och skall varamed, nämligen på högstadiet och i gymnasieskolan. Också där har verksamhetenmed medverkan från de politiska ungdomsförbunden blivit misstänkliggjord genomBritt Mogårds yttrande. Omutbyggnad av den yrkesinriktade gymnasiala utbildningen i Överiäggningen var härmedslutad. §34 Om utbyggnad av den yrkesinriktade gymnasiala utbildningen iVästeråsregionen Statsrådet erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1977/78:101, ochanförde: har frågat mig om jag är beredd alt vidta extraordinäraåtgärder för att Wenströmska skolan i skall kunna byggas, eftersombehovet av grundläggande yrkesutbildning för yngre arbetskraft ochsysselsättning av byggnadsarbetare är mycket stort i regionen. Förutomden reguljära investeringsramen för skolbyggnader har regeringen vid tvåtillfällen denna höst ställt medel till förfogande för ytterligareskolbyggnadsobjekt. Dessa extra ramar uppgår lill sammanlagt 130 milj. kr. ochhar tillkommit för alt förbättra sysselsättningsläget för byggnadsarbetare iolika regioner. Härtill kommer en rad byggnadsobjekt på andra områden änskolans. Regeringen har därvid prioriterat regioner där sysselsättningslägetför byggnadsarbetare är särskilt allvarligt. Regeringenföljer ingående utvecklingen pä byggarbetsmarknaden och är beredd att vidtaytterligare åtgärder om så skulle visa sig erforderiigt. Invesleringsanslagetför skolbyggnader för /79 bereds f n. inom idet reguljära budgetarbetet. Enligt vad jag har erfarit prioriterarskolöverstyrelsen Wenströmska skolan högt bland skolbyggnadsobjekt som avsesbli påbörjade /79. ROLANDSUNDGREN (s): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Jag hade dock hoppats attjag skulle ha kunnat få ett klart besked av statsrådet Omutbyggnad av den yrkesinriktade gymnasiala utbildningen i om att tillstånd att sällai gång arbetet med Wenströmska skolan skulle kunna lämnas under den närmasteliden. Del är nämligen riktigt som statsrådet säger,att högtprioriterar den här skolan. Det har den gjort . har ocksåkommit myckel långt i planerings- och förberedelsearbetet, eftersom man varhelt säker på all få starta del här skolbygget under innevarande vinter. Närdel olyckliga förslaget lades fram av regeringen och som innebar skar ned skolbyggnadsramen med 60 milj. kr. - trots alt baranågra veckor tidigare enhälligt gett regeringen bemyndigande att ökaskolbyggnadsramen - blev oron stor i många kommuner, också i . Man sågsig nödsakad att avbryta konsultarbetet, som . Inle heller går det alt få något besked, utanallt del viktiga förberedelsearbetet får ligga nere och oron växer. BrittMogård säger atl man ingående följer utvecklingen av byggar-belsmarknaden ochär beredd all vidta ytteriigare åtgärder om så skulle visa sig erforderligt.Det är erforderligt, därför alt oron växer bland byggnadsarbetarna iVästeråsregionen. Enligt länsarbetsnämnden i befarar man enarbetslöshet bland byggnadsarbetarna i på mellan 500 och 600 personerunder . Den siffran förutsätter att nu kända och medgivnaobjekt kommer till stånd utan större störningar. Man har räknat med att vissas. k. avgiftsobjekt kan få dispens och komma i gång. Om inte det lyckas kan manräkna med ytterligare ca 100 arbetslösa byggnadsarbetare. Det kommer då totaltalt röra sig om 600-700. Motbakgrund av den här förväntade byggarbetslösheien är det alltså angeläget får ett besked att byggandet av Wenströmska skolan får starta.Eftersom statsrådet säger i sitt svar atl man är beredd all vidta extraordinärainsatser där sysselsättningsläget för byggnadsarbetare väntas bli särskiltbekymmersamt borde det inte vara så svårt för regeringen atl besluta i den härfrågan. Fördelningen av byggnadstillstånd tillskolbyggnadsobjekt har vid de två senaste tillfällena skett helt och hålletefter bedömning. Det är självklart atl läget påbyggar-belsmarknaden snabbi kan förändras och försämras. Därför studerar vi fn. arbetsmarknadsläget i olika regioner, inbegripet U-län och . Jag kaninle för dagen säga annat än alt vi är beredda att vidta ytterligare åtgärderom så skulle visa sig erforderligt. Jag har varit i kontakt med länsarbetsnämnden under de senaste dagarna.De bedömningar som man gjorde - och gavarbetsmarknadsstyrelsen besked om - har slagit in. Lägel har kanske t. o. m.blivit ännu sämre än beräknat. Visserligen har del nu varit bra väder föranläggningsarbetare, asfallarbelare m. fl. Det har gjort all de ännu inte inågon större utsträckning anmält sig som arbetslösa. Men man räknar med attredan i december, framåt jul, ha över 200 arbetslösa byggarbetare i . Motdenna bakgrund hoppas jag all del blir enkelt för regeringen atl snabbt fallabeslut i denna fråga. Den här skolan skulle fylla ett mycket stort behov, inleminst med tanke på atl vi i har stora ungdomskullar, som uppnår 16års ålder under de närmaste fyra fem åren. Detta gör del så angeläget atl SÖprioriterar det här skolbygget. Dessutom har vi, som sagt, atl förvänta en högbyggarbetslöshet. Jaghoppas verkligen att regeringen snart kan lämna ett besked om igångsättande av denhär skolan. Omutvidgning av det svenska lerritorialhavet Överiäggningenvar härmed slutad. §35 Om utvidgning av det svenska lerritorialhavet Utrikesministern erhöll ordet för altbesvara Slure () anmälda fråga, 1977/78:109, ochanförde: har frågat mig om regeringen avser alt före årsskiftetutvidga det svenska lerritorialhavet lill . Jagvill till en början erinra om att regeringen efter bemyndigande av riksdagenhar beslutat att utvidga den svenska fiskezonen . Som ett led igenomförandel av detta beslut förs en rad förhandlingar med andrastater. Regeringen har inte ansett det lämpligt alt också aktualiserafrågan om en utvidgning av lerritorialhavet. En sammankoppling av de bådafrågorna skulle nämligen kunna försvåra och försena arbetet med utvidgningen avfiskezonen. Med hänsyn härtill avser regeringen att först senare la ställningtill frågan om en utvidgning av lerritorialhavet. När det gäller sambandet mellan utvidgningen avlerritorialhavet och de svensk-sovjetiska förhandlingarna om avgränsningen avfiskezonen vill jag framhålla följande. har en fiskezon omtolv nautiska mil, bl. a. runt , och denna fiskezon är accepterad ochrespekterad av alla stater,i vår närhet, inkl. . Del är därföruteslutet att det i en sådan grå zon som åsyftar skulle komma attingå något område som ligger innanför tolvmilsgränsen. En utvidgning avlerritorialhavet skulle alltså inte få den betydelse för de svensk-sovjetiskaförhandlingarna som tänker sig. Jag tackarutrikesministern för svaret. Bakgrundenär atl den 16 decernber biföll en socialdemokratisk motionsom rekommenderade pn utvidgning av lerritorialhavet . Ettenhälligt utrikesutskott anbefallde alt Omutvidgning av det svenska lerritorialhavet frågan om en utvidgningskulle bli föremål för regeringens positiva och skyndsamma prövning. skriftliga motiveringen till min fråga hänvisade jag lill de diskussionersom nu förs om fiskezonerna. Sedan riksdagsbeslutet om lerritorialhavetfattades har bemyndigat regeringen all införa svenskfiskezon ut till mittlinjen. Regeringen beslutade alt från den 1januari 1978 etablera en sådan fiskezon i . Formelltär frågan om lerritorialhavet fristående från fiskezonfrågan. Reformen kanvidtas utan förhandlingar med andra stater och kan demonstrera beslutsamhet,om den görs . Det skulle visa atl vi menar allvar. I en ledare i SverigesFlotta för september sägs: "Ett utvidgat territorialhav kommerdessutom all skänka en väsentligt bättre bas för övervakning och kontroll ute ifiskezonen." Nusäger utrikesministern i sitt svar att en utvidgning av lerritorialhavetskulle kunna försvåra och försena arbetet med en utvidgning av fiskezonen.Försena - på vilket sätt? Utvidgningen skall ju ske ! Regeringenavser vidare, säger utrikesministern, atl först senare ta ställning lillfrågan om en utvidgning av lerritorialhavet. En enhällig riksdag har sagtatl man bör göra del skyndsamt. SedanFN:s havsrältsförhandlingar även blivit i det närmaste resultatlösa finnsdel inte skäl att vänta med beslut om lerritorialhavet. Närden gotländska "fiskegränskommittén" , ,uppvaktade regeringen fick de tala med statssekreteraren i jordbruksdepartementetPer . Enligt referat i moderata ställdestatssekreteraren en märklig motfråga till de uppvaktande: "Han undradevad vi skulle göra om ryssarna gick över mittlinjen med kanonbåtar?" Omdet är sådana egendomliga funderingar som sysselsätter regeringen finns det judubbel anledning att se till att lerritorialhavet blir , sä att den grå zonen går åtminstone sä långt frän . Harutrikesministern någon kommentar till statssekreterare myckelmärkliga utspel ? Utrikesutskottetskrev höst: "Det kan också för svenska miljövårdsintressen varafördelaktigt alt ha full kontroll över ett bredare territorialhav än ,särskilt med tanke på de oljeutsläpp som förekommer och riskerna för alltstörre tankfartygshaverier." Denmiljöförstörelse som ett ryskt tankfartyg ställde till med i Stockholmsskärgärd hade, om haveriet skett utanför den nuvarande fyramilsgränsen,förmodligen handlagts ännu sämre från svensk sida. Regeringen lar med stort allvar de uppdrag som den får från ,och det är självklart all vi försöker utföra dem. Men det är också vår uppgiftalt sammanväga de olika uppdragen, så att vi får bästa möjliga slutresultat. Närriksdagen fattade beslutet om utvidgning av del svenskalerritorialhavet hade regeringen redan påbörjat vissa utredningar för attklarlägga skälen för och emot en sådan utvidgning och konsekvenserna av den.Dessa utredningar, som man i utskottsbetänkandel också förulskickade skullegöras, är nu avslutade och vi har alltså en bättre grund för ett beslut än vihade tidigare. Samtidigtmåste vi ta i beaktande den irritation som skulle kunna uppkomma om vi utvidgarlerritorialhavet som vi är inne i så känsliga förhandlingar som enutvidgning av fiskezonen de faclo är. Vi har ansett att det är utvidgningen avfiskezonen som är det mest brådskande, eftersom den är en livsnödvändighet förden svenska fiskerinäringen. Det är den bedömningen vi har gjort. Ävenom vi inle ser särskilt optimistiskt på möjligheterna till framgång vid denhavsrättskonferens som skall hållas , har vi ändå bedömt del så, all detfinns skäl att se vad som kan komma ut av den - om del eventuellt blir en nyhavsrättskonveniion. I annat fall kommer vi atl vidta åtgärder närfiskeförhandlingarna är avslutade. Vibör också ta hänsyn till vår omvärid. Östersjöstaterna har ännu inte gjortdenna utvidgning, med undanlag för som för länge sedan gjordeden. Omutvidgning av det svenska lerritorialhavet STUREERICSON (s): Det besked som utrikesministern lämnar tyder på alt vi får vänta lillnågon gång innan något beslut kommer i den fråga som harsagt skall behandlas skyndsamt. har också uttalat sig om hur manskall bedöma resultatet av havsrätts-konferensens arbete. Det överensstämmersåvitt jag förstår inle med den handlingslinje som regeringen nu har valt. Omvi har tolv nautiska mils territorialhav kommer vårt rättslägeatt vara likvärdigt med , och del är värdefullt. Jag tycker del är egendomligt alt utrikesministerninte lar upp del uttalande som statssekreterare gjorde ,när han undrade vad vi skall göra om ryssarna går över mittlinjen medkanonbåtar. Del måstt väl regeringen ändå ha tänkt över före , dåman bestämde sig för all hävda svensk fiskezon frän mittlinjen.Att göra sådana ängsliga uttalanden som statssekreterare har gjort ärväl ändå att inbjuda till kanonbåtsbesök efter ? Jag tror del är en god regel alt inte kommentera tid-ningsullalanden avpersoner som man inle har fått höra i ett ärende. 7 protokoll 1977/78:24-25 Omutvidgning av det svenska territohalhavet Jag föredrar attkommentera sådant som har blivit verifierat. Närdel gäller övervakningen av våra fiskegränser och ett eventuellt utvidgatterritorialhav är väl medveten om på vilket sätt vi skyddar vårakuster. Så kommer vi också framgent alt handla oavsett andra länderstillvägagångssätt. Vi hoppas all de också kommer atl följa de traditionellaformerna. Jagsade inte all vi kanske måsle vänta med en utvidgning till . Jag sadebara all vi måste beakta vad som eventuellt kommer lill våren. Det kan mycketväl hända all vi, sedan fiskezonsförhandlingarna har avslutats, bedömer detså, atl vi bör göra en utvidgning av lerritorialhavet redan tidigare. STUREERICSON (s): En utvidgning av det svenska lerritorialhavet till kommeralt förstärka den svenska förhandlingspositionen, inle att försvaga den. Detkommer all klargöra all den av föreslagna mittlinjen är heltorealistisk. Vadsom har hänt bör väl påminna oss om hur viktigmiljövårdsaspekten är i sammanhanget. Hade den sovjetiska tankbåten gått pågrund utanför svenska kusten, hade vi haft en miljökatastrof ulanatt svenska myndigheter över huvud taget hade kunnat ingripa. ingrep de försent i alla fall. Överläggningenvar härmed slutad. §36 Anmäldes och bordlades 1977/78:31 om riktlinjer i den fysiskariksplaneringen för vissa s. k. obrutna Qällområden 1977/78:40 om åtgärder för att främja de mindre ochmedelstora förelagens utveckling 1977/78:41 om ändring iaktiebolagslagen (1975:1385) mm. 1977/78:47 om åtgärder för att underiättastrukturomvandlingen inom specialstålindustrin och stålgjuteriindustrin 1977/78:48 omskalteutjämning i landstingskommun 1977/78:50 om ändring ibyggnadsstadgan (1959:612), m. m. 1977/78:57 om riktlinjer i den fysiska riksplaneringenför vattendrag i norra och 1977/78:60 om ändradeskalleregler för aktiefonder, m. m. 1977/78:61om ökat stöd till barnfamiljerna m. m. § 37 Anmäldes ochbordlades 1977:78:29 av HansAIsén m.fi. 1977/78:30 av IngerLindquist och medanledning av propositionen 1977/78:1 om ändring i patentlagen Nr 24 (1967:837), m. m. 1977/78:31av m.fi. med anledning av propositionen 1977/78:30 omskyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering m. m. 1977/78:32av och med anledning av propositionen \911/1S:42om åtgärder för försörjningsberedskapen på tekoområdet §38 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1977/78:65 av Per () till bostadsministern om sammanläggning av statens planverk ochbostadssiyrelsen: lade isitt betänkande , samordning - decentralisering (SOU 1976:26)fram förslag rörande ansvarsfördelning och organisation för uppgifter inombostadspolitik, fysisk planering och byggnadsväsen. Förslagen innebar bl. a.atl bostadssiyrelsen och statens planverk läggs samman till ett verk. Den12 uppgavs i en tidningsartikel all sammanslagningen av verkenskulle komma au skjutas på framliden, bl. a. med hänsyn lill delningen avuppgifterna inom på två statsråd. I senastebudgetpropositionen angavs alt förslagen då bereddes inom bostadsdepartementet.Därefter har veteriigen inte gjorts något offentligt uttalande frånregeringshåll i ämnet. Avlämnad propositionsförteckning tydde inte heller påalt förslag kommer att avges . Bostadssiyrelsenspetita för nästa budgetår innehåller uppgiften all styrelsen under nästa årflyttar lill nya lokaler. Enligt planverkets motsvarande petita stöder verketfortfarande grundtankarna på en sammanslagning enligt utredningsförslaget menföreslår också organisatoriska förändringar för det fall att förslaget integenomförs. Isammanhanget kan erinras om alt på motsvarande grunder ett sammanhålletplanerings- och bostadsdepartement föreslogs i motionen 1972:1430 (fp).Civilutskottel (CU 1972:18) noterade att fördelningen av ärenden departementenemellan inte låg under prövning. Förslaget avstyrktes därför utanprövning av dess sakliga grund. LItskottel anförde dock enhälligt alt"uppfattning i fråga om det bakomliggande samordningsintressethar fått ullryck bl. a. i riksdagsstadgans regler omutskottsorganisationen". Det av föregående regering lill- skapadebostadsdepartementet organiserades efter motsvarande grundtankar. Ettställningslagande i organisationsfrågan är av uppenbart intresse inte endastför berörda verk utan också för . Jag anhåller därför all tillbosladsministern få ställa följande frågor: Avser statsrådet all förorda atl regeringen föreslårriksdagen att statens planverk och bostadssiyrelsen läggs samman till ettverk? Avser statsrådet, för del fall all sådant förslaginte föriäggs , att i samband med budgetpropositionen ändock redogöraför rer geringens överväganden i ämnet? 1977/78:66 av LarsHenrikson (s) lill industriministern om sysselsättnings-situationen iLinköping: Sysselsättningssilualionen i har sedanavsevärd lid varit föremål för uppmärksamhet. Ett skäl härtill har bl. a.varit det stora beroendet av försvarspolitiska beslut som är utmärkande förkommunen. Strävanhar varit alt söka medverka till all öka olika slag av civilaverksamheter. Särskilt angeläget har man bedömt att kunna öka den civilaindustriproduktionen. Den31 tillsatte dåvarande industriministern, statsrådet , enarbetsgrupp med uppgift all bevaka sysselsättningen i samt föreslålämpliga åtgärder för att främja densamma. Landshövdingen i länPer Eckerberg är ordförande i arbetsgruppen och i densamma ingår företrädareför departement och centrala myndigheter liksom för länsorgan och fackligaorganisationer. Arbetsgruppenhar framlagt olika förslag i syfte atl differentiera arbetsmarknaden i områdetoch tillföra området mer civil produktion. En diskussionspromemoria upplagandeett antal förslag har utarbetats. Utgångspunkten för förslagen är att bygga påde särskilda resurser som finns i i form av högkvalificerad tekniskindustri, hög utbildning och en god serviceutrustning. ILinköping har förenade fabriksverken (FFV) utvecklatden s. k. Stiriingmolorn, tills vidare främst för den amerikanska marknaden.Projektet har kommit så långt atl det är dags att starta tillverkning istörre skala. Inom FFV utreds f n. hur projektet skall föras vidare. Dentidigare omnämnda arbetsgruppen har särskilt pekat på de möjligheterSlirlingprojektet erbjuder för att öka civil produktion i området. Arbetsgruppenhar framhållit att Siiriingprojeklei även i fortsättningen bör ha sin ledningförlagd lill . Man har också påpekat att en sådan lösning innebär attFFV:s anläggningar i och kan ges möjligheter att delta iproduktionen.