prot · G10968 · 1977-12-31 00:00:00 — Förste vice talmannenTORSTEN (): Vårt land har 8 miljoner invånare, vi har vissa naturtillgångar, ochdessutom har vi yrkesskickliga arbetare och duktiga företagare. Detla ärgrundläggande för hur vi skall få det i . Därmed harjag inle glömt bortdel lika nödvändiga arbete som utförs inom utbildning, handel, servicenäringaroch övriga områden av vårt näringsliv. Grunden för hela vårt välstånd kansammanfattas i två ord, och del är effektivt arbete - helst effektivare än vadvåra konkurrenter kan prestera. ord "Du skall äta ditt bröd i dillanletes svett" gäller , det består än . Del hjälper intemed aldrig så fina teoretiska politiska system - vi återfaller alltid på deneffektiva produktionen för att nå elt välstånd. Detarbetas mycket i vår värid, men del arbetas i många fall ineffektivt, inteminst i de länder där man tillämpar det antikverade systemet socialism. Jagvill således understryka att del är ett gemensamt intresse för hela svenskafolket, oavsett partitillhörighet och andra åsikter, aU genom effektivt arbeteskapa ett produktionskraftigt näringsliv, som är grundläggande för vårtvälstånd. Atl fördelningen av arbetets frukter sedan skall ske så rättvist sommöjligt har alltid varit en grundläggande princip för . Vårt lands ansträngningar inriktas nu på atl skapa effektivkonkurrenskraftig produktion, så att vi kan få en sund ekonomi på lång sikt. Regeringen har utfört ett berömvärt arbete för allsanera vårt lands ekonomi och åstadkomma en effektiv produktion. Någolegentligt allernaliv till regeringspartiernas politik finns inte. Kommunistpartiernabefinner sig mest i fablernas värid, och socialdemokraterna har inte lyckatsprestera något verkligl allernaliv, om del nu beror på oförmåga eller på derasovana atl arbeta som oppositionsparti. Det senare kan dock botas med övning ocherfarenhet. När socialdemokraterna har varit i opposition några tiotal år, såkanske man funnit formen bättre än . Dåman lyssnade på tal fann man en massa attacker mot regeringspartierna,men det var ytterst litet av konstruktiv politik som han presterade. Påbudgetens totalsumma har ju socialdemokraterna endast föreslagit avvikelser somrör sig om några procent. Mycket av detta är vad socialdemokraterna, när de vari regeringsställning, brukade beteckna som överbud. Finansieringenav de socialdemokratiska förslagen sker genom avsevärda skaltehöjningar, somnämnts tidigare här . En av dem är höjningen av löneskatten, somsocialdemokralerna kallar arbetsgivaravgift. innebär ju att man lägger enskatt på svenskproducerade varor som inte finns på importvarorna. Man försämrardärmed de svenska företagens möjlighet alt konkurrera, vilket i sin tur kanmedföra arbetslöshet. I det svåra läge som svensk produktion nu befinner sig iinnebär det socialdemokratiska receptet detsamma som all erbjuda en drunknandeelt glas vatten. Av alla skaltehöjningar som socialdemokraterna föreslår ärdetta den mest obegripliga - man utformar en skatt på ett sådant sätt all manbeskattar den svenska produktionen och lämnar den andra åsido. Om man läggerf)å en omsättningsskatt träffar den i varje fall både importerade varor ochsvenskproducerade varor, men det gör man inle här, ulan man lägger på en skattsom bara träffar de svenska varorna. Nuhar ju socialdemokraterna försökt driva linjen all fram tillregeringsskiftet var det, för alt säga som det hette i del gamla bröllopstelegrammen,"endast sol på stigen ideligen" i vårt land. vill man ha detdithän, alt när del kom en ny regering blev del stora orosmoln, då blev deldåligt i vårt land. Men del går inte atl argumentera på det sättet. talade om årsresultatet sade han beiräffandeinstri-invesleringarna alt de hade minskat, men han glömde bort all säga att deminskade också 1975 och 1976. Del var ingenting nytt att de minskade 1977. GunnarSträng talade även om bosladsinvesleringarna och sade atl de minskade också.Men han sade inte atl de har minskal ända fram lill . Dådel sedan gäller bytesbalansen, som det talats om här , är naturiiglvis enav de viktigaste sakerna att åstadkomma balans därvidlag. Det är fråga om desvårigheter vi har alt upprätthålla vår konkurrensförmåga i prisavseende påvärldsmarknaden. Jag skall inle gå in på orsaken lill vårt höga prisläge, menfaktum kvarslår, dvs. all vi föriorar marknadsandelar och atl vår bytesbalansnu visaren underskott på . brukargärna vilja analysera, men han tog inte alls itu med att analysera varför viinle kan sälja svenska varor på världsmarknaden mer. Varför säger inte GunnarNilsson: Vad är orsaken till delta? Jagskall inle anklaga vare sig arbetare eller andra när del gäller orsakerna. Mendet är nödvändigt alt analysera varför vi har svårigheter att sälja svenskavaror, och vi måste på något sätt få besked: Vad skall vi göra för atlåtervinna marknadsandelarna? Föralt vi skall kunna bemästra deficitel i bytesbalansen har vi nödgals lånaavsevärda summor utomlands. Under den socialdemokratiska regeringens sista åruppgick dessa lån till . Från socialdemokratiskt håll har delvid olika lillfällen lämnats missvisande siffror. Man har sagt atl den statligaupplåningen inle var så stor under den socialdemokratiska regeringens tid. Detkan man ju säga all den inle var, men del viktiga är inte bara hur mycketstaten lånar ulan hur myckel landet lånar. När den socialdemokratiskaregeringen lämnade in, hade redan lånat 20-25 miljarder. Det är sammasak där: Vad man nu klandrar hade man själv påbörjat. Detär klart alt vi måste sträva efter alt få balans i utrikeshandeln, så all vikan sluta låna pengar utomlands. Naturiiglvis kan det inte ske , utandet kräver sin tid. För atl nå denna balans i utrikeshandeln måste vi kunnaproducera varor av hög kvalitet och lill konkurrenskraftiga priser. Del kaningen bestrida. I det fallet har vi naturiiglvis elt gemensamt intresse. Varesig vi är löneanslällda, företagare, tjänstemän eller andra inser vi Ju all gårdel inte alt sälja svenska varor står vi inför nedläggning av förelag och arbetslöshet. Sverigeshöga kostnadsläge jämfört med andra länders föranledde en devalvering av densvenska kronan vid två lillfällen. Till följd av valutasamarbete mednågra andra länder, däribland , hade de svenska valutakursernakommit på en nivå som knappast var tillfredsställande. Devalveringen varsålunda delvis ett resultat av en på grund av sambandet med den tyska D-markenalltför starkt uppskruvad kurs på den svenska kronan. Därför var ocksådevalveringen delvis endast elt återställande till en för den svenska kronanmera välanpassad kurs. Utvecklingen senare visar också alt det nya syslem somnu tillämpas har fungerat på elt fullt tillfredsställande sätt. Densocialdemokratiska oppositionen har varil svag på den punkten, men man har dockvelat framhålla atl man motsatt sig delvalveringarna. Jag undrar just hurutvecklingen skulle ha blivit om vi inte företagit devalveringarna. Vi har fåttsamma besked som vanligt, eller egentligen inget besked alls, frånsocialdemokratin på frågan: Vad skall man göra? Del är lätt atl anmärka, mendet är inle lätt all visa vad man skall göra i stället. Jagvill också tillägga all utträde ur orm-samarbetet var nödvändigt,särskilt med hänsyn lill D-markens starka ställning, som gjorde det omöjligtför atl i längden följa med med dess allt högrevalutakurs. Avdet som diskuterats i dagens debatt är det särskilt en sak som jag vill la upp.Jag skulle önska all vad Jag säger vidarebefordras av de socialdemokrater somnu är närvarande i kammaren. Man har talat om sysselsättningen och de 400 000nya Jobben. påstod helt frankt; har lovat 400 000 nya jobb.Nu vill vi ha besked från socialdemokratins sida: När har statsministern ellernågon annan i ansvarig ställning sagt att lovar 400 000 nya jobb? Vihar sagt atl det fordras 400 000 nya jobb, om man skall nå det resultat somsysselsätlningsutredningen ansåg vara ett riktigt mål. Vi har alltså sagl atldelta aren målsättning, men vi har icke gett några löften om att skaffa 400 000nya jobb. har socialdemokralerna i denna kammare så mycket valsat runt medden här siffran att det är atl de lar fram del citat som bevisar atlvi har lovat 400 000 nya Jobb. Det har inte getts något sådant löfte, såsocialdemokraterna borde sluta påstå att vi har lovat någonting sådant. Man kanockså fråga sig vilket mål socialdemokraterna har när del gällersysselsättningen. Det får vi inga besked om. Möjligen säger man att man vill hafull sysselsättning, men då hamnar man Ju på samma linje som . Skall vitro på sysselsättningsutredningens uttalande behövs det nu 380 000-400 000 nyajobb, och då blir det alltså fråga om samma mål som centerns.Socialdemokralerna ger myckel dåliga besked om vad de egentligen menarbeträffande sysselsättningen. Jagförvånar mig över anförande. Han talade om att det var näraelt misslyckande när regeringen skulle bildas. Han luftade också en hel delkritiska synpunkter mot regeringen. Ja, det är klart att socialdemokraterna ärmyckel missbelåtna. De sade i valrörelsen atl de borgerliga inte kunde blieniga om alt bilda en regering. Men del bildades en regering, och man skrev ettulföriigt regeringsprogram, längre än vad som utarbetats någonsin tidigare.Socialdemokraterna sade vidare att man, om det skulle bildas en regeringgrundad på de icke-socialistiska partierna, skulle riskera att de socialaförmånerna skulle försämras. Det kunde vara risk för att folkpensionerna skullesänkas, barnbidragen urholkas osv. Man kan konstatera vad som har skett:folkpensionerna har förbättrats, barnbidragen har höjts och de socialaförmånerna i allmänhet har förbättrats. Icke någon av de olycksprofetior somsocialdemokratin kraxade fram innan den borgeriiga regeringen kom lill harinfriats. Jagförvånade mig också över de anmärkningar som gjorde omregeringens arbete. Vi var i opposition , och vi tyckte vid mångalillfällen inle om vad den socialdemokratiska regeringen gjorde. Men virespekterade det demokratiska spelet. Om socialdemokralerna hade en majoritetoch stöd i , fick de arbeta på det sätt som de ansåg vara lämpligt. Delförefaller som om nu icke accepterar en sådan ordning. Om enregering har stöd i , må den väl utforma sill arbele som den önskar,ulan alt utsättas för kritik från tidigare statsråd, som har skett nu här . Detsaknas politisk ledning, sade . Ändå gör man en mängd påståendenom alla de fel som den nuvarande regeringen har gjort - det förefaller ändå somom regeringen är så aktiv atl man kan hitta en hel del fel i det som den gör. Man har rättintensivt diskuterat energifrågorna, och man är mycket den 1 febmari 1978 8 protokoll 1977/78:68-69 Onsdagenden 1 febmari 1978 ivrigatl få besked. Vi har sagl att energipolitiken skall fastläggas , mendet har ännu bara gått en månad av detta år. säger vidare alt det finns väljargrupper inom och andrapartier, som har egna uppfattningar om kärnkraften. Del var skada alt hanglömde bort det socialdemokratiska möte som hölls i , därsocialdemokrater bildade en grupp som är mot kärnkraften. Han kunde också hafullsländigat redogörelsen med alt säga ifrån atl de socialdemokratiskapartierna i många andra länder är emot kärnkraften. Vi kan konstalera alt dennuvarande regeringen har utfört elt utmärkt arbete i den situation vi har, ochdel är väl alt den finns. Den har möjligheter att komma till rätta med desvårigheter som vi just nu har att kämpa med. På förslag av andre vice talmannen beslöts atlkammarens förhandlingar skulle fortsättas . §7 Anmäldes och bordlades Motion 1977/78:1722 av AlfLövenborg med anledning av propositionen 1977/78:89 omsärskild ersättning till kommun §8 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1977/78:125 av () lill budgetministern om skatlebestämmelserna för vissa anslällda iflygförelag: Den luftburna personal, sammanlagt ca 150 personer,som är bosatt i men arbetar i har blivit hårt drabbad av ickeförutsedda konsekvenser av den nuvarande skattelagstiftningen. Dengrupp det är fråga om, piloter, stewardar, purser, flygvärdinnor m. fl.,eriägger B-skatt i , och de får som enda grupp anslällda själva betalaavgiften till ATP och folkpension, men slipper numera efter beslut avriksförsäkringsverket betala sjukförsäkringsavgiften. Densom bor i men arbetar i i internationell lufttrafik skallenligt gällande regler beskattas i . Eftersom arbetsplatsen är i fleraländer än gäller inte'avtalet mellan och för undvikandeav dubbelbeskattning, vilket medför ändrade regler i fråga om de socialaavgifterna. Enligl uppbördslagen kan man inte dra preliminär A-skatt förvederbörande i eftersom inkomsten betraktas som intjänad i ,dvs. där arbetsgivaren har sill säte. I kan man vidare inte göraskalleavdrag eftersom skatt skall betalas i . Resultatetblir alt lill den debiterade preliminära B-skatten kommer de sociala avgifternaför ATP och folkpension trots alt den skatlskyldige har inkomst av tjänst. Fördem som inle lämnat preliminär självdeklaration har den preliminära B-skattengenom kraftiga kommunala skaltehöjningar och högre socialavgifter blivit förlåg. Påföljande år har i flera fall den samlade skatten, preliminärskati,kvarskall och behov av fyllnadsinbetalning av preliminärskatt, betydligtöverstigit den sammanlagda årsinkomsten. Uppenbariigenerfordras en översyn av gällande lagstiftning så att dessa här relateradeölägenheter undanröjs. Ärbudgetministern mot bakgrund av vad som här framförts beredd vidta en översynav gällande skattelagstiftning för luftburen personal? Onsdagenden 1 febmari 1978 § 9 Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1977/78:272av () till kommunikationsministern om kommunikationsradiopå fjärtlåg: Även om järnvägen är ett förhållandevis säkertirafikmedel, inträffar med jämna mellanrum olyckor i anslutning till enlågresa. Det kan exempelvis vara en kollision mellan låg och bil, människor somkastar sig av tågen eller akuta sjukdomsfall av typen hjärtinfarkt ombord påtåget. Omliv skall kunna räddas i sådana fall är beroende på om personen ifråga snabbt kommer under läkarbehandling. I andra fall kan snabbainstruktioner från läkare fälla utslaget mellan liv och död. Trots detta harstatens järn vägar fortfarande inte skaffat sig någon kommunikationsradio påfjärrlågen, så att tågpersonalen snabbi kan komma i kontakt med läkare ochpolis. Det är helt klart att människor härigenom har fått sätta livet till ionödan. Moldenna bakgrund ber Jag alt få fråga kommunikationsministern följande: Anser kommunikationsministerndet tillfredsställande att SJ:s fjärrlåg uppvisar sådana brister i sinsäkerhetsutrustning som påtalats? Ominte, vilka åtgärder avserkommunikationsministern att vidta för att se till atl SJ skaffar sigkommunikationsradio på sina fjärrtåg? l9nnS:213av () lill statsrådet om direktiven förutredning rörande integrationen av handikappade elever i del allmännaskolväsendet: Enligt direktiven lill omsorgskommittén, utfärdadeI977-08-II, skall såväl en ändring av huvudmannaskapet för särskolan som enorganisalionsmässig integrering mellan särskolan och övriga skolformerövervägas. Iutbildningsdepartementets budgetförslag aviserar föredragandestatsrådet atl en kommitté skall tillkallas med uppgift alt kartlägga och föreslåålgärder för den fortsatta integrationen av handikappade elever i det allmännaskolväsendet. Även frågan om specialskolans framlida organisation skall ingå ikommitténs arbetsuppgifter. Istora delar sammanfaller omsorgskommitténs uppdrag med den aviseradekommitténs. I motiveringen lill del direkta förslaget i proposilionen antydsdock atl det nya uppdraget även kan komma all omfatta särskolan. Motdenna bakgrund hemställer jag att lill statsrådet få ställa följande fråga: Avvilken anledning avser statsrådet att uppdraga åt den aviserade kommittén allöverväga integrering av specialskola som även kan omfatta särskola iprimärkommunala skolväsendet, med hänsyn lill att motsvarande direktiv redanutfärdats för omsorgskommitlén? 1977/78:274 av PaulJansson (s) till bostadsministern om tidpunkten för regeringens beslut i visstexpropriationsärende: Vid frågestunden i den 15 december 1977fick jag av bosladsministern det muntliga beskedet att regeringen inom enmånad skulle fatta beslut om Hjo kommuns begäran om all fl exproprieraSigghusbergs gård i kommun. Vid förfrågan från Hjo kommun har i dagarnabesked lämnats från bostadsdepariementet att ärendet är föremål förberedning. Mina frågor tillbostadsministern är följande: Vadär orsaken till alt regeringens beslut i detta ärende ytieriigare fördröjts? Närhar regeringen nu för avsikt att fatta beslut beträffande Hjo kommuns ansökanalt få expropriera Sigghusbergs gård?