prot · G10932 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:32 §1 Justerades protokollet för den 14 innevarande månad. Omrätt till ledighet från ordinarie arbete för verksamhet inom skolan §2 Om rätt till ledighet från ordinarie arbete för verksamhet inom skolan Statsrådet erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1977/78:112, och anförde: har frågal mig när förslag kan föreläggas om rätttill ledighet från ordinarie arbete för verksamheter inom skolan. Fråganär f n. föremål för analys inom . En särskildpromemoria kommer all utarbetas som skall remissbehandlas i vederbörligordning. Vikänner ju alla till hur negativa till SIA-reformen flertalet av är - här i och ute i kommunerna. Därför vill jag lackastatsrådet dels för svaret, dels för atl hon stått pä sig ochstretat emot de krafter som försöker rasera den här för skolan sä viktigareformen. BrittMogård sade att denna fråga är föremål för analys i utbildningsdepartementetoch alt en promemoria, som skall remissbehandlas i vanlig ordning, kommer atlutarbetas. Saken brådskar, eftersom SIA-reformen redan under /78kommer att börja praktiseras i mänga av våra kommuner. Vivel också alt del troligtvis inle kommer att anslås mer pengar frånstatsmakternas sida, och då blir ju organisationernas och föreningarnasinsatser av oerhört slor betydelse. Mänga kommuner måste improvisera och sökasig fram. Enligt min mening är det då självklart att de representanter förföreningar och organisationer som deltar i aktiviteter på skolans område skallha rätt lill ledighet. Eftersom det nu är ont om tid skulle jag vilja ställaytterligare en liten delfråga till statsrådet : Hur länge kan det dröja,innan den här promemorian är utarbetad och går ut på remiss, och när kan enproposition läggas fram? Del är mycket bråttom med tanke på atl vi snart skallsälla i gång det hela. Jag ber all få tacka för de uppskattande orden om minainsatser, men jag vill säga atl uppfattning om situationen i mitt partinär del gäller SIA-reformen naturligtvis inte är riklig. Jag hänvisar lillriksdagsbehandlingen av SIA-reformen, ty det är väl den som man har att utgåifrån och inle från diverse andra teorier. Jagär medveten om alt del är bråttom med behandlingen av en hel del av de inslagsom ingår i SIA-reformen, men del är också oerhört viktigt atl del blir riktigabeslut. Det har uppstått betydligt fler svårigheter än man kunnat förutse dåriksdagsbeslutet fattades. Jag är medveten om atl frågans behandling brådskar,men jag förutsätter all man inte skall behöva åberopa lagstiftning annat än iundantagsfall. Jag hoppas all man skall kunna komma överens med sinarbetsgivare om att den insats man vill göra i skolan är viktig, så att manockså får tillfälle atl göra den. Förögonblicket kan jag inte svara annorlunda än jag redan gjort. Vi har enpromemoria som praktiskt tagel är klar, och den kommer all remissbehandlas.Naturligtvis kan jag inle föregripa en sådan remissbehandling och tala om vadresultatet blir. Min uppfattningom motståndarna till SIA-reformen är inle grundad på några teorier utan byggerpå hela den debatt som har förts ända sedan framläggandet av utredningen ochdärefter propositionen i detta ärende. Självfalletskall en promemoria när den läggs fram vara väl underbyggd, men jag villupprepa att skall börja fungera /78 och att dendefinitivt inte kommer all göra del, om inte organisationer och föreningar fårmöjlighet all göra en insats i detta sammanhang. För att de skall kunna göraett gott arbete, vilket är deras ambition, krävs all rätten till ledighet ärklart fastslagen. Det skall inle behöva bli några diskussioner pä den punkten. Överläggningenvar härmed slutad. §3 Meddelande om interpellationssvar 1977/78:53 om regeringsåtgärder med anledning av NK/Åhléns beslut atlflytta ekonomidriften från Jag får härmed meddela alt interpellationen 1977/78:53 av regeringsåtgärder med anledning av NK/Åhléns beslut att flyttaekonomidriften från kommer atl besvaras torsdagen den 1 december1977. Denna senareläggning har primärt föranletis av alt, på ett sent stadium,vissa underhandsdiskussioner med rörande den formellautformningen av interpellationen varit nödvändiga. § 4 Om åtgärder för attsäkerställa produktionen vid i Industriministern erhöll ordet för altbesvara () anmälda interpellation,1977/78:57, och anförde: har frågal mig om jag är beredd vidta åtgärder somsäkerställer Strands Konfektions AB:s fortbestånd och vidareutveckling. Katrineholmskommun har visat sig vara känslig för svängningar i konjunkturen.Perioder av snabb tillväxt av befolkningen har avlösts av perioder med ennästan lika slor utflyttning. Jusl nu förefaller folkmängdsulvecklingen varaförhållandevis balanserad. Arbetslöshetensomfattning i kommunen har visat stora variationer från lid lill annan. Undersenare år har arbetslösheten dock legat på en i stort sett riksgenomsniltlignivå. påpekar i sin interpellation atl , från atl ha varitensidigt beroende av s. k. tung industri, nu har lyckats åstadkomma en vissdifferentiering av näringslivet. Vi ser nu effekterna av denna differentiering.Den lokala arbetsmarknaden har i varje fall lyckats klara de neddragningar somskett med 300-400 anställda i LM och fabriker ikommunen utan någon större ökning av arbetslösheten eller neltouiflytlningen. Jagär liksom interpellanten orolig över effekten på sysselsättningen i läggs ned. Något av den differentiering avnäringslivets struktur som skett skulle då gå föriorad. Å andrasidan är ju problemen inom hela lekosektorn påträngande. Från regeringens sidaföljs utvecklingen noga. I de olika bedömningar och analyser som regeringentagit fram har de allt sämre avsättningsmöjligheterna förkonfekiionsindustrin betonats. Bland områden med särskilt stora omställningssvårigheterjusl nu har man pekat på den sektor, tung herrkonfektion, inom vilken t. ex.Strands konfektionsfabrik arbetar. En krympning av den nuvarande överkapacitetenförefaller oundviklig. Ifrågan om Strands eventuella nedläggning vill jag anföra följande. Beskedel omatt samtliga anställda skulle varslas för nedläggning lämnades i augusti i år.Beslutet fattades mot bakgrund av de utsikter som då förelåg för branschen.Regeringen har lagt fram förslag om eller aviserat stödåtgärder avstor betydelse för branschen. I den proposition om försörjningsberedskapen påtekoområdet som lades fram redovisas bl. a. detnuvarande försörjningsläget. För all mildra konsekvenserna av en fortsatt,hastig nedgång inom trikå-och konfekiionsindustrin har regeringen beslutat attbl. a. söka få till stånd en mer effektiv handelspolitisk begränsning avimporten från lågprisländerna. Vidare har förslag lagts fram för omatl förlänga och förstärka sysselsäliningsslödet för äldre arbetskraft inomtekoindu- Omåtgärder för att säkerställa produktionen vid iKatrineholm Omåtgärder för att säkerställa produktionen vid iKatrineholm sirin under i första handförsta men med bemyndigande för regeringen alt förlängaslödperioden . Tidigareläggningar av statliga och kommunalabeställningar på tekoområdel har föreslagits. På del induslripolitiska områdethar jag aviserat att förslag kommer all föreläggas om förlängning ochförstärkning av systemet med särskilda strukiurgaranlier för tekoindustriernaunder nästa budgetår. Dessaåtgärder torde komma att få påtagliga effekter på många förelag i en situationav det slag som befinner sig i. motbakgrund härav kan ompröva sina beslut inför framliden ankommer inte päregeringen att avgöra. a. de kontakter som jag harhaft med företagsledning och anställda vid har jagemellertid bibringats den uppfattningen alt förelaget hör till de effektivareoch konkurrenskraftigare inom branschen. Även interpellanten synes vara avdenna uppfattning. Allmänt sett bör förutsättningarna för ett företag avStrands typ ha förbättrats genom det förstärkta åtgärdsprogrammel förtekoindustrin. BENGTGUSTAVSSON (s): Jag ber alt fätacka industriministern för interpellationssvaret. Tyvärr är del i passivastelaget även som ett uttryck för den s. k. Åslingdoktrinen. Varselliden för deanställda vid i - över 300 personer - löper ut i februari.Det innebär att även om regeringens proposition om försörjningsberedskapen påtekoområdet skulle ge den positiva långtidseffekt som statsrådet hoppas på, mensom jag betvivlar, skulle frånvaron av rådrumsåtgärder kunna bli förödande förStrands. Minförsta följdfråga gäller därför korttidsperspeklivet. Har inte statsrådetnågot atl komma med för att genom rådrum ge företaget en chans? Jaghar frågat ur lokal synvinkel, men som statsrådet vel arbetar jag här iriksdagen med försvarspolitik. På grundval av min insyn i del arbetsfältettror jag mig veta all det försörjningspolitiska beredskapslägel, i vad delgäller kläder, är mera pressat än som framgår av regeringens proposition. Denfrågan får belysas ytterligare vid ärendets riksdagsbehandling. Redan nu måsledock sägas all det vore oklokt atl låta förelag falla, som del kanske ganskasnart kan visa sig riktigt all ha kvar. Ävenom statsrådets beskrivning av befolknings- och sysselsättningsläget iKatrineholm inte ger en idealbild vore jag glad om jag kunde verifiera den.Verkligheten är mörkare. Den kommunala befolkningsstatistiken redovisar ennedgående trend. Vidare har man en ogynnsam utveckling i vad det gällerålderssammansättningen. Vid del största företaget i kommunen, SKF, arbetar nuunder 800 man bara . Kvinnor som tidigare berettsarbete på för dem passande arbetstid finner det nu inte lönt att söka arbeteoch kommer därför inte in i statistiken. Att klaga är inle minfavoritsysselsättning. Därför tycker jag att del är bra atl kunna se någonljusglimt även i ett rätt kompakt mörker. En sådan är att regeringen fullföljerden gamla regeringens politik med individuellt arbetsmarknadspolitiskt sysselsättningsstöd.Länsarbets-nämden i utnyttjar delta maximall. På den vägen klarasinemot 10 000 personer, som förmodligen eljest vore arbetslösa. Av de 6 000södermanländska 25-kronorna går inemot hälften till . Ävenom del är roligare att få framhålla sin hembygds företräden än att fä redovisadess bekymmer tycker jag det är bra att problemen i börjar trängaigenom hos centrala myndigheter. Egentligenär det hela så enkelt. är ett industrialiserat län med utsattabranscher, och i dessa finns delbranscher med svag prognos. I varjekonjunktursvacka har en del försvunnit utan alt ersättas. Så har de störrepåfrestningarna satt in. Jag behöver bara nämna metallmanufakturkrisen,trävarubranschen, handelsslålet, specialstålet och - vilket nu är aktuellt -tekoområdel. ,som är en av länets stödjepunkter, baserar sig pä tung industri som styrs frånandra orter. Strands Konfektion har bidragit lill hygglig balans. Del är, somockså statsrådet har funnit, en fin industri med modern produktionsapparat, bramiljö och god anda. Företaget har haft svårigheter atl hävda sig ikonkurrensen, inte bara i utlandskonkurrensen utan också, och kanske främst,från slatsstödda svenska förelag, som förenat produktion och import. DeStrandanslällda har tillsammans med andra katrineholmare gått ut med facklor ihänderna och demonstrerat för att fä behålla sina jobb. Stämningen dämpades avägarsidans pessimism vid ett efterföljande estradsamlal. Den tolkades som attdet nog måsle bli nedläggning om inle förelaget ges samma ställning somkonkurrenterna. Det kan ske på olika sätt. Villkorsbundet stöd är en utväg.Överföring av företaget lill den statsägda företagsgruppen är en annan. tillgänglig för resonemang om långsikiigare problemlösningar efternågon av dessa linjer? Attacceptera nedläggning av Strands, som kunde bli ett av branschens flaggskepp,vore värre än ett brott. Det vore en dumhet. Jag vill gärna vitsorda alt inte gjort sig känd här ikammaren för atl klaga i onödan ulan för att vilja föra en saklig debatt. Jagär därför litet förvånad över att karakteriserar mitt svar sompassivt ulan atl ens vilja göra ett försök all värdera del framlagda förslagetoch de aviserade förslagen till förstärkning av tekostödet. När man bedörnerett enskilt förgtags situation bör man väl rimligen ta med de förslag som haraviserats vjd värderingen av framtidsutsikterna! Härfinns det ett antal nya komponenter, och förelagsgruppen har visat akliviintresse för att utnyttja de stödformer som vi har offererat. Något beslut idel avseendet har ännu inte träffats, men företaget har visat Omåtgärder för att säkerställa produktionen vid iKatrineholm Omåtgärder för att säkerställa produktionen vid iKatrineholm ett aktivt intresse, ochjag tycker att man där värderar framtidsutsikterna litet väl pessimistiskt,liksom också gör här. Närdel gäller rådrumsbeslällningar finns den möjligheten, men det är då närmast enaffär för arbetsmarknadsverket och de militära myndigheterna. Jag är inteberedd att gå händelserna i förväg på del området, ulan dessa ansvarigamyndigheter må själva bedöma möjligheterna lill rådrumsbeslällningar. Jaghar mött en benägenhet från både lokala och centrala förelrädare för branschenalt vilja göra de statliga företagen ansvariga för den situation som bl. a.Strands Konfektion har kommit in i. Jag vill då peka på alt vad som egentligenär orsaken till Strands problem, liksom andra företags inom den tyngrekonfektionen, framförallt aren stagnerande konsumtion och en minskadkonkurrenskraft, som gäller hela värt näringsliv och som vi alla blir påmindaom gång efter annan. Del gäller också en starkt ökad prisbillig import. Men jagvill definitivt ha fastslaget all det inle är de statliga förelagen som haröversvämmat marknaden med prisbillig import, ulan all del är andra företag påmarknaden som bär ansvaret. SweTecos import för t. ex. fjolåret rör sig om ca 5000 plagg. Del är alltså i sammanhanget relalivi obetydliga kvantiteter som manhar kompletterat sin marknadsorganisaliön med. Jagtycker alt de svenska tekoförelagen i den situationen bör ta sig en allvarligfunderare på vad de kan göra för alt utnyttja systemet med strukiurgaranlieroch andra inslag i det förstärkta tekostödet och sedan också göra en analys avde framlida utvecklingsmöjligheterna. Gör de del, tror jag altframtidsutsikterna kommer all le sig något ljusare nu än för någon månad sedan.Genom den utländska konkurrenssituationen, devalveringen och andra saker sompåverkar vår internationella konkurrenskraft är lägel trots allt väsentligtbättre än del var för sedan. HANS NYHAGE (m): Under har jag haft möjlighet alt följa utvecklingen inomStrands . Jag har därvid kunnat konstatera atl företagetutvecklats lill ett effektivt, väl konsoliderat förelag, vilket skapats genomen god samverkan mellan företagsledning och övriga anställda. Delta kunde sketrots de ständigt ökade omkostnaderna, som blev en direkt följd av den förraregeringens skalle- och avgiflspolilik, trots en ökad import frånlågprisländerna och trots den selekliva åtgärds-politik som densocialdemokratiska regeringen drev alll hårdare. finns gränser för vad ett aldrig så bärkraftigt företag tål avpåfrestningar i form av politiskt betingade ökade omkostnader, av konkurrensfrän en ständigt stigande lågprisimport och av en snedvriden inhemsk konkurrenspå grund av riktade statliga subventioner i mäng-miljonbelopp. Konsekvensernaav den ekonomiska politik, som fick föras i del härlandet, är avslöjande uppenbara i fallet Strands Konfektion. Den förda politikenhar direkt lett lill alt ell i sig självt undernågoriunda normala konkurrensförhällanden och ekonomiska betingelserbärkraftigt förelag nu hotas att slås ut, medan under motsvarande betingelser ickebärkraftiga företag bevaras. Det är inte underligt atl man samfällt på Strands- och inom andra företag med motsvarande situation - kraftigt reagerar mot enpolitik av den karaktären. Ävenom industriministern i sitt interpellationssvar hänvisar till en rad konkretaåtgärder av positiv karaktär, som den borgerliga regeringen vidtagit eftermakitillirädei, och uttrycker förhoppningen att delta skall medverka lill allförbällra förutsättningarna för Strands, så är det uppenbart all situationeninte påtagligt förändras, i all synnerhet under förevarande omständigheter,när varsel utfärdats. Vadhjälper del Strands alt sysselsättningsstödet för äldre arbetskraft förlängsoch förstärks, när del är kopplat lill 10-procenlsregeln, vilket gör all delinle medför någon utökning? Vadhjälper del Strands atl importbegränsningar från lågprisländernaavses komma , i all synnerhet som Sindrapporlen visar all importenlikväl kan komma atl öka från nuvarande till 80 9 Vadhjälper det Strands med tidigareläggningar av statliga beställningar, om detill slor del är kopplade till områden som förelaget inte är uppbyggt för? Ochvad hjälper det Strands med slrukturgaranlilån som är bundet lill del egnakapitalel, när del aktuella kapitalbehovet är myckel större? Detbehövs alltså konkreta åtgärder av en helt annan omfattning, och del ärnödvändigt all man får besked . Det är för de mänga människors skullsom direkt berörs av detta ärende angelägel atl industri-deparlementet omedelbartgår i författning härom. Omåtgärder för att säkerställa produktionen vid iKatrineholm BENGTGUSTAVSSON (s): Jag får tackaherr Nyhage för stödet. Del var oväntal, men hans undersirykanden var nyttigaoch välbehövliga. Deanställda varslades om nedläggning av företagel torsdagen den 18 augusti 1977.Produktionen upphör, som jag sade i mitt första anförande, , ominget sker. Somorsak lill nedläggningen angav företagel dålig orderingång /77, sommedför atl det kommer alt fattas underlag för produktionen ,. Man anger flera samverkande orsaker till alt situationen uppstått;konjunkturnedgången och den ökade lågprisimporten har nämnts. De problemenhade nog klarats, anser man, om inte SweTekoförelag bedrivitomfattande lagerförsäljning. SweTeco importerar ju dessutom kläder frånlågprisländer, bl. Det kan inte bestridas. produklionsstöd eller beställningar av något slag 1978 finns stora möjligheter för förelaget att leva vidare. Delmåste vara fel alt ett svenskt rationellt och självbärande konfektionsföretagtvingas lägga ned. 7 protokoll 1977/78:29-32 Om åtgärder för att säkerställa produktionen vid i StatsrådetÅsling hänvisar lill alt de myndigheter som har atl handlägga frågor ombeställningar - både han och jag har använt ordet rådrumsbeslällningar - ärarbetsmarknadsverket och de militära myndigheterna. Men statsrådet och chefenför industridepartementet kan inle komma ifrån all del är statsrådet som hardet övergripande induslripolitiska ansvaret. Det räcker inle om något hotaratt gå snett, att här i bara stå upp och hänvisa till myndighetershandläggning av frågan. Mera kraft i regeringens agerande behövs. Visst måste vi vara beredda atl hanlera de här problemen med all kraft.Den beredskapen har vi. Vi har aviserat en ram för s. k. rådrumsbeställningar,och inom den ramen har ansvariga myndigheter all röra sig. Det är fråga omaffärsmässiga uppgörelser mellan förelag och ansvariga myndigheter - inte enfråga som vi kan la upp här. Del är inte i som affärer av denkaraktären skall göras upp. Vi har inget ministerstyre här i landet utan ettdelegerat ansvar till berörda myndigheter. Det är både och jagmedvetna om. Fårjag sedan svara på en fråga i tidigare inlägg som jag glömdebort i hastigheten. frågade om vi frän industridepartementetssida är beredda all medverka lill långsiktiga lösningar, t. ex. i form av ettstatsförvärv av . Pä den sista delen av frågan vill jagsvara nej. Vi har inle för avsikt att vidga kretsen av statsägda tekoföretag. Närdet gäller långsiktiga lösningar ger de åtgärder vi har aviserat riktlinjerför atl stärka möjligheterna till överlevnad för livsdugliga förelag, lillvilka hör. Jagtycker att borde göra ett försök att placera in Strands i deåtgärder som vi har föreslagit, för del är konstruktiva framålsyftandeåtgärder. som tillhör har uttrycktintresse för stödprogram som vi har offererat. Del vittnar om alt koncernen somsådan värdesätter de åtgärder vi har föreslagit. Närdel sedan gäller importen frän lågprisländer så är från det nu aktuellaföretagets synpunkt sett den mest besvärliga importen den som kommer frånstalshandelsländer, där prissättningen sker företrädesvis politiskt. Del ärinte statligt ägda svenska importförelag som arbetar på den marknaden, ulan detär andra grossister. Här efterlyser man ett medvetande hos svenska konsumenterom värdet av att bibehålla en. Fårjag sedan säga till Hans Nyhage att principerna för strukiurgaranlier ägerriksdagen all fastställa. När Hans Nyhage ifrågasätter om man skall gestrukturgarantier utan koppling till det egna kapitalel, dvs. utan någonkoppling till företagets egen riskbedömning, är han inne pä en helt ny principsom jag inle är beredd atl ge mitt stöd. Om staten går in och gerstrukiurgaranlier och alltså lar en så väsentlig del av risken, måste delkombineras med en riskbedömning av det företag som kommer i fråga för stödåtgärderna.Annars har man inga garantier för att tillskjulet kapital kommer tillanvändning på ell säll som främjar företagels möjligheter till överlevnad. BENGTGUSTAVSSON (s): Vi diskuterar på två plan - minst. Dels gäller del att ge lid ochrådrum, dels gäller del frågans långsiktiga lösning. I den kortsiktiga fråganhänvi.sar statsrådet lill alt det här rör sig om affärsmässiga uppgörelser. Mendet är inle bara en affär, det är politik också, och för politik hardepartementschefen ell ansvar. De anställda vid måsle få ett klartbesked om det rådrum kan komma alt ges som möjliggör de långsikiigarelösningarna. Jagnämnde tvä utvägar. Den ena var överförande till Slalsföretagsgruppen. Jag vetatt man bland de anställda har börjat hysa vissa tankar i den riktningen. Därhar statsrådet svarat klart nej. Den andra möjligheten var om statsrådet medriktade stödåtgärder var beredd all långsiktigt verka för företagets fortbestånd. Omman går lill frågans vidare bakgrund, måste man faktiskt konstatera all denregeringsproposition som ligger på bord ger en alltföroptimistisk bild av försörjningsberedskapen pä tekoområdel. ex. sin lit till ell ransoneringssyslem i kristid som remissinstansernautdömt som krångligt och byråkratiskt. Vidare har man överskattatimportmöjligheterna och likaså den existerande produktionskapaciteten. Lägetär nu betydligt allvarligare än vad regeringen anser. Vi har nätt en gräns, därvår försörjningsberedskap måsle ha ett avgörande inflytande på lekopolitikenoch kraftfulla åtgärder måste till i fredstid för att viktigasamhällsfunktioner skall kunna upprätthållas i kristid. Vi har från socialdemokratiskthåll lagt en motion, och det finns anledning att återkomma till punkterna iden. En av dem har ett givet samband med den fråga vi nu diskuterar: Nödvändigastrukturförändringar skall genomföras i socialt acceptabla former och underhänsynstagande till den regionala balansen. Här är det utrymme för och behovav kraftfull aktivitet. säger att här inte är fråga bara om affärer utan ocksåom politik, och det är rikligt. Men det gäller att hälla de två sakerna isär.Politik är alt dra upp ramarna för lekostödel, och del gör vi Under intryck avden situation branschen befinner sig i har vi också föreslagit väsentligtutökade ramar. Del förslaget kommer atl få ta ställning lill, ochdet är del som diskussionen borde gälla Affärsmässiga uppgörelser inom denramen måsle ändå förbehållas ansvariga myndigheter och vederbörande företag;sådant kan vi inle rimligen diskutera här. Dåsäger att man måste ha riktade åtgärder. Ja, inom ramarna ärdel klart all vi måste få åtgärder som är avpassade Om åtgärder för att säkerställa produktionen vid Strands KonfektionsAB i Omåtgärder för att säkerställa produktionen vid iKatrineholm efter företagens möjlighetall utvecklas. Struklurramarna är ell utomordentligt instrument i delavseendet. Låt oss då i rimlighetens namn, , åtminstone avvaktaden ansvariga myndighetens behandling av del struklurgarantilåneärende somgäller den här speciella företagsgruppen, innan vi värderar framtidsutsikternaeller andra inslag i den bild som gäller . BENGTGUSTAVSSON (s): Det finns väl ändå kontakter mellan statsrådet och handläggandemyndigheter.