prot · G10950 · 1977-12-31 00:00:00 — Ulskotlsmajoritelenväljer en annan väg, som enligt vår uppfattning ger en svagare stimulans åtsysselsättningssidan. Den föreslår i stället en höjning av del s. k.introduklionsstödet - som också utgår lill nyanställningar - från 5 lill 10kr. och vidare all bidragstiden -som är begränsad lill sexmånader-skall utsträckas . I pengar räknat betyder detta ettbidrag på sammanlagt ca . per nyanställd och år. Enjämförelse mellan utskottsmajoriletens och reservanternas förslag utfallertveklöst till den socialdemokratiska reservationens fördel. Den ger tillsammansmed oförändrat introduktionssiöd ca . lill varje nyanställdindustriarbetare i hela Norrbollens län. utskottsmajoriletensförslag blir stödet ca . i den del som tillhör inre stödområdet medanden övriga länsdelen, som också har erkänt stora sysselsättningsproblem, fårnöja sig med ca . Vår reservation ger alltså en klartstarkare stimulans för sysselsättningen i hela länet, och den ansluter ocksåhelt till förslaget från AMS, som vi tillmäter stor sakkunskap på detta område. Utskottsmajoritelenanför ett par tre argument mot den socialdemokratiska reservationen. Man ärrädd för att nivåskillnaden mellan inre och yttre stödområdet skall slätas ut.Man säger vidare att reglerna blir svåra att överblicka och att komplikationerkan uppstå med hänsyn lill de överväganden som pågår inomsysselsätlningsutredningen och om den framtida utformningen av deregionalpolitiska medlen. Medanledning av delta vill jag säga, herr talman, alt det gäller en tillfälligkraftinsats för ett helt län, all gränserna för sysselsältningsstödet redantidigare är genombrutna och all principerna för det regionalpolitiska stödetgivelvis får omprövas när sysselsättningsutredningens förslag så småningomskall behandlas av . Delta att reglerna skulle bli svåra allöverblicka förslår jag inte heller. Det är länsarbetsnämnderna somadministrerar sysselsältningsstödet, och vid en förfrågan har man sagt allsysselsättningsstödet är myckel enklare att administrera än introduklionsstödet,både för arbetsgivarna och för länsarbetsnämnderna. Sysselsältningsstödetgrundas nämligen på arbetsgivaravgifter, medan introduklionsstödet däremotkräver månadsvisa uppgifter om antalet nyanställda och antalet arbetadetimmar. Jagär därför förvånad över att departementschefen och utskottsmajoritelen intevelat ge den helhjärtade stimulans till sysselsättningen, som situationen iNorrbotten kräver. Detta hade man kunnat göra om man anslutit sig lill detsocialdemokratiska förslaget. Jag yrkar bifall till reservationen vid punkten 6: Regionalpolitisktstöd: Bidragsverksamhet. Sysselsättningsbidragtill lekoindustrin, m. m. Underdetta anförande överlog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. (vpk): Det är med besvikelse jag ser att endast två av i varje fall de äldreledamöterna av arbetsmarknadsutskottet, f. d. inrikesutskottet, är närvarandei kammaren när vi nu behandlar ett betänkande från detta utskott. Jag harnämligen i samband med delta ärende tänkt återge några minnesanteckningar förledamöterna av detta utskott. Men tydligen har man större intresse förskidtävlingar än för de övningar som pågår i kammaren. Så till saken, herrtalman! Närkammaren under gårdagen behandlade arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 16 omen omorganisation för de skyddade verkstäderna var det ingen måtta påarbetsmarknadsminister lovsånger 8 protokoll 1977/78:50-51 Sysselsättningsbidraglill tekoindustrin, m. m. för denna omorganisation.I ett långt inledningsanförande underhölls kammaren med massor av ord, men delvar ell ordfyrverkeri utan täckning. Gångpå gång slungade arbetsmarknadsministern ut parollen , som om del var en helig rit som begicks, med Per somöversteprästen, eller en seans som kammaren samlats till. Det hela varverklighetsfrämmande, eftersom den omorganisation det var fråga om inte skullekunna skapa ett enda nytt arbete. Ändå förklarade arbetsmarknadsministern alldet var "ett av de viktigaste besluten i svensk arbetsmarknadspolitik påsenare år" som skulle besluta om. Man fick nästan uppfattningenall nu var räddat undan arbetslöshet och kris. MenPer förkunnelse är ord som i likhet med höstens löv med lätthetfladdrar bort för den minsta lilla vindkåre. För de handikappade ute på deskyddade verkstäderna är vardagen lika grå och trist som tidigare - trots PerAhlmarks ordfyrverkeri - och arbetarskyddet, arbetsmiljön ochskyddsutrustningen lika undermåliga. Allt fler tillhör och kommer att tillhörade från arbetsmarknaden utslagna. De blir salta vid sidan om och även utsattaför den starka psykiska press som en sådan situation utgör. Dylikasanningar ville Per inte lyssna till i den debatten -och inte hellererkänna den verklighet där de utslagna vid de skyddade verkstäderna måstetillbringa sina arbetsdagar. När jag i gårdagens debatt tog upp just den fråganvar regeringens försvarare, arbetsmarknadsutskottets talesman, inte hellerbenägen att syssla med den. kanske förhållandet är annoriunda. Just nu skall nämligen frågan omarbetsförhållandena vid de skyddade verkstäderna behandlas i anslutning motion som väckts av riksdagsledamöter från vpk. Det är motionen1977/78:199, som avlämnats med anledning av proposition 1977/78:25, och denbehandlas i arbetsmarknadsutskottets belänkande 1977/78:19. Det gäller medelför anskaffning av i första hand miljö- och skyddsutrustning samt förbättringarav bullerskydd och direkta skyddsåtgärder i produktionen. Och det gäller iförsta hand och . Arbetsmarknadsstyrelsenberäknar medelsbehovet lill totalt 8,4 milj. kr., varav 4,7 milj. kr. förmiljöinvesteringar och 3,3 milj. kr. för förbättringar av arbetarskyddet. EnligtAMS har begränsningar av de tilldelade anslagen under de senaste budgetårenmedfört att komplettering och förnyelse av maskinparken inle kunnat ske iönskvärd utsträckning. Följderna har blivit negativa för framför alltarbetarskyddet vid de olika arbetsplatserna. Ljudnivå och skyddsanordningarsvarar i många fall inle mot dagens krav. På arbetsmiljö och arbetarskydd harkraven på senare lid ökat, vilket enligt medfört attförhållandena vid vissa arbetsplatser kommit att framstå som synnerligenotillfredsställande. Ipropositionen säger arbetsmarknadsministern all del enligt hans mening nu ärnödvändigt att tillgodose vissa krav i fråga om arbetsmiljö Detgäller i första hand miljö- och skyddsutrustning, förbättringar av bullerskyddoch direkta skyddsanordningar i produktionen i första hand vid lokalerna iKramfors och . Dettatycks enligt arbetsmarknadsministern vara särskilt angelägel då -jag citerardirekt ur propositionen - "i avvaktan på ett definitivt ställningslagandetill den framtida organisationen och huvudmannaskapet för verksamheten harunder en följd av budgetår återhållsamhet iakttagits i fråga om nyinvesteringarvid de industriella beredskapsarbetena". Här fick ju den gamla regeringenen verklig känga! Översatt på begriplig svenska skulle det lyda som följer:Numera erkänns att de som arbetar vid dessa skyddade verkstäder har fått arbetaunder icke acceptabla arbetsmiljöförhållanden. Utifråndylika uttalanden av arbetsmarknadsministern kan man dra slutsatsen att hantycks ha fått klart för sig att del råder svåra arbels-miljöförhållanden vid deskyddade verkstäderna, och på s. 70 i propositionen säger han: "Enligtmin mening är det nu nödvändigt all tillgodose vissa krav i fråga omarbetsmiljö och arbetarskydd." Nuskulle ju läsarna vara övertygade om att arbetsmarknadsministern kommer attvillfara begäran att få till stånd ordnadearbetsmiljöförhållanden på dessa skyddade verkstäder. Men så är inle allsfallet, ty i samma andedrag säger arbetsmarknadsministern: "Med hänsyntill del ansträngda budgetlägel är jag emellertid f n. inle beredd all hellbiträda AMS förslag lill investeringar." Varefter arbetsmarknadsstyrelsensäskanden raskt prutas till 3 milj. kr. Varfördenna ständiga kluvenhet, herr arbetsmarknadsminister? Förhållandena är juföljande: de pengar det här är fråga om skall las ur vissa överskottsmedel ochalltså inte direkt belasta budgeten. Dessa överskottsmedel uppgår lill 9,6milj. och täcker väl den summa har begärt. Det äralltså inle fråga om att belasta budgeten. Eftergårdagens tal av Per , som jag inledningsvis knöl an lill, och vad jagciterat ur propositionsskrivandet verkar Per tal om det ansträngdabudgetläget något malplacerat i detta sammanhang. Eller har det med den allmäntbekanta kluvenheten all göra? PerAhlmarks futtiga 3 milj. kr. får sin rätta relief då de jämförs med de många,av skattebetalarnas pengar som lättvindigt slussas övertill storfinansens företag i form av generösa gåvor. Då, herr talman, gällerinte längre "del ansträngda budgetlägel"! k. ansträngda budgetläget används som ett tillbygge då det gäller att skapanågoriunda trivsel och en acceptabel arbetsmiljö för de ur arbetsmarknadenutslagna som hamnat på de skyddade verkstäderna. Menvad säger då arbetsmarknadsutskottet? Där har man tydligen enats om att PerAhlmarks motivering för avslag är alldeles för "tjock" för att kunnasväljas. Utskottet använder inte formuleringen "det ansträngdabudgetläget" som motivering, utan går en annan väg. Motiveringen finnslängst ner på s, 6 i betänkandet. Tillåt mig, herr talman, att till debatl- Sysselsättningsbidragtill tekoindustrin, m. m. Sysselsättningsbidraglill tekoindustrin, m. m. protokollet få inläsa dekorta raderna. "Medhänsyn till att överläggningar om organisatoriska frågor m. m. nu skall inledasbeträffande de industriella beredskapsarbetena och då departementschefenutlovar att i samband med budgetproposition återkomma lill frågan omytieriigare medel för förbättringar av arbetsmiljön i de industriellaberedskapsarbetena anser sig utskottet kunna godta propositionens förslag pådenna punkt. Molionsyrkandel avstyrks således." Dettaarbetsmarknadsutskottels utlåtande över vår motion är ju ingenting annat änett uttryck för den obolfärdiges förhinder. Även om ullalandet, alt utskottetanser sig kunna godta propositionens förslag, verkar en aning kryslat och intealltför övertygande, är del ändå ett godkännande av att de olidligaarbetsförhållandena på dessa skyddade verksläder skall äga bestånd in i enoviss framlid. Arbetsmarknadsstyrelsenbör få den relativt futtiga summa det här är fråga om för all därmed skapabättre arbetsmiljöförhållanden vid de skyddade verkstäderna, varför jag, herrtalman, yrkar bifall till motion 199. Slutligen,herr talman, finner jag det mer än underligt att just arbelsmarknadsulskoltelställer sig så negativt till ett fall som detta. varinrikesulskottel - som heter arbetsmarknadsutskottet - på besök iKramfors och på den skyddade verkstaden i Nensjö, som är aktuell. Flera avledamöterna i nuvarande arbetsmarknadsutskottet var med vid det besöket, ochnågra av dem sitter i denna kammare just . Den allmänna uppfattningen var dåatt arbetsmiljöförhållandena för dem som arbetade där - och som i storutsträckning var utslagna från SCA-företaget i - var undermåliga ochunder all kritik. Det var vi överens om när vi var där.Metallindustriarbeta-reförbundels avdelning i har utdömt dennaarbetsplats för länge sedan. Nuskall den här verkstaden flyttas lill lokaler där ett nedlagt företag haft sinverksamhet - och vi har som bekant gott om nedlagda företag i . Mendessa lokaler måste grundligt iordningställas för att del, som Metallsavdelning uttrycker del, inle skall bli samma olidliga förhållanden där som vidNensjöfabriken. Enligtden preliminära undersökning som gjorts kommer dessa kostnader att belöpa sigtill närmare 5 milj. kr. Beräkningarna är dock mycket preliminära, ochkostnaderna kan bli högre. Då arbetsmarknadsutskottet säger sig godtaarbetsmarknadsministerns prutningar ned till 3 milj. kr., gällande såvälKramfors som , förstår ju var och en att arbetsmiljöförhållandena iKramforsverkstaden inte kommer att bli stort bättre än i de gamla och för längesedan nedslitna lokalerna i . Därför ställer jag mig mycket frågandetill de äldre i arbetsmarknadsutskottet som varit med om det belänkande somhär föreligger i kammaren och som också var med och tog del av de miserabla förhållandensom råder vid den skyddade verkstaden i . Jag yrkar, herr talman,ytterligare en gång bifall till motionen 199. Under gårdagens plenum hade vi att behandla frågan om stöd lill dengrundtextila tillverkningen, och redan i den debatten anmälde vi frånsocialdemokratiskt håll att det är hög tid att presentera en samlad plan förtekoindustrins framlida struktur. Vi anser nämligen att vi har nått den nedregränsen när det gäller konfektions- och trikåindustrin och att vi avberedskaps- och sysselsältningspolitiska skäl inte har råd att förlora mer. Ivår reservation nr I till detta betänkande konstaterar vi också att denborgerliga regeringens politik på tekoområdet präglas av improvisationer ochkortsiktiga lösningar och all det är nödvändigt att med det snaraste laställning till hela branschens framtid. Delsysselsättningsbidrag lill tekoindustrin som vi nu behandlar infördes våren1977. För anslällda som är utbetalas generella lönesubventioner med15 kr. Bidraget får dock inte översliga av företagels totalalönekostnader, inkl. sociala kostnader, under bidragsliden, och företagel fårinle varsla om uppsägning av anslällda . T. o. m. oktoberi år har bidrag beviljats med 101 milj. kr. för sysselsättning av II 000anslällda vid ca 530 företag. Det totala antalet anställda vid dessa förelaguppgår till drygt 32 000 personer eller mer än tre fjärdedelar av den totalasysselsättningen inom tekoindustrin. Närsysselsättningsbidraget lill tekoindustrin behandlades i under vårenriktades från socialdemokratiskt håll en rad invändningar mot utformningen avdet föreslagna stödet. Vi vände oss framför allt mot den generella utformningenoch föreslog alt stödet endast skulle komma de företag lill del som behöver detför alt undvika väsentliga sysselsätlningsminskningar. Däremot ansåg vi allstöd inte borde utgå till vinstgivande förelag eller förelagsenheter i vinstgivandekoncerner. Vi föreslog därför all som särskilt villkor för stöd bör gälla altdel beviljas först sedan företagets ägare beslutat att inställa ellerväsentligt reducera utdelning av vinst i stöd företaget eller i förekommandefall i övriga förelag i koncernen. Vi ansåg det dessutom orimligt attlönestödet skulle utgå även för personal som är verksam med import av tekovaroroch föreslog alt slödel skulle schablonmässigt minskas för sådana förelag.Avsikten var att sysselsättningen här hemma skulle premieras, inteimportörerna. Jagvill i delta sammanhang, herr talman, påpeka all de svenska lekoförelagensjälva står för mer än en tredjedel av den tekoimport som formligenöversvämmar vårt land. Somytterligare stödförutsättning ansåg vi alt med de strukturförändringar som kanväntas bör gälla all slödförelagel är skyldigt att förhandla med staten omöverlagande, hell eller delvis, av företaget. Inget av dessa s-förslag biföllsav vårriksdagen. föriängs alltså stödperioden, och stödet höjs. Motbakgrund av de många varslen och den besväriiga situation många av företagenbrottas med och i avvaktan på en samlad plan för leko- Sysselsättningsbidragtill tekoindustrin, m. m. Sysselsättningsbidragtill tekoindustrin, m. m. industrin har vi inlemotsatt oss all bidraget utgår även för och inte helleratt det höjs. Från den tidpunkten anser vi dock att det bör vara möjligt atttillämpa mer långsiktiga lösningar, eftersom vi förutsätter att regeringenframlägger en sådan plan till vårriksdagen. Närdel gäller villkoren för stöd är vi dock minst lika kritiska som undervårriksdagen, inte minst på grund av de praktiska erfarenheter vi fått underden tid slödel har verkat. Underremissdebatten konstaterade jag att ett av våra större tekoförelag hade haftbolagsstämma och höjt utdelningen med en krona till . Iårsrapporten /77 redovisar företaget ett resultat som är 6 96 bättre änföregående år. Företagel uppger att tillgången på likvida medel är god osv.Samtidigt med den höjda utdelningen förutser styrelsen en avsevärd försämringav resultatet men räknar dock med ett överskott. Man bedömer dockatt försämringen av överskottet kan bli av måttlig karaktär - och här kommerdel intressanta - om de betydande statliga stöden inräknas i årsresultatet. Inästa andetag talar man om att de beslutade stödåtgärderna inte kommer althindra en krympning av produktionen och antalet anställda inom företagetstekosektor. redovisar man att en inle oväsentlig del avförsäljningen utgörs av handel med inköpta färdigvaror och att en ännu störredel baseras på bearbetning av halvfabrikat på lekosidan. Dettaföretag har liksom de flesta andra lapat i sig äldrestödet detfunnits. Man har gjort det i så hög grad att även förelagets VD, som ärmiljonär och har en laxerad inkomst på . , har fått . itimmen till sin egen lön. Han är inle ensam om detta bland lekodirektörerna.Företaget har f ö. tillgodogjort sig statligt stöd även i andra former, ochgenom gårdagens beslut får man åtskilliga miljoner inpumpade i företaget,eftersom det sysslar med både grund-lextil, tillverkning och konfektion. Dettaexempel belyser i allt väsentligt de farhågor som uttalades från vårt håll vidinförandet av äldrestödet: vinslen som ökas ytterligare genom bidrag, den höjdautdelningen, den höga lönen som las ut av VD. Man tar ut fullt lönebidrag trotsden stora importandelen. Samhället subventionerar således importen genom attbetala ut lönebidrag till dem som sysslar med den. Ettannat av de större konfektionsföreiagen har många tjänstemän plus några enstakasömmerskor. Egentligen rör det sig om ell rent handelsbolag med lönsömnadutomlands men med administrationen här hemma. De få sömmerskornas uppgift äratt sy upp modeller som skickas utomlands plus all de kollar plaggen som kommerin från utlandet. De syr förmodligen också i varumärken på vilka del står"Svensk design". Ägaren tar ut en utomordentligt hög lön, men hanplöjer ner den i en stor egendom som han köpt i och gör såledesförlustavdrag. Även detta företag utnyttjar äldrestödet. Ettskinnföretag i syr skinnjackor i , och syr i blixtlås och fixarjackorna, som är av mycket dålig kvalité, här hemma. Till detta behöver mannågra sömmerskor samt en stab tjänstemän som syss- lar med importen. Ävendetta förelag åtnjuter äldrestöd för sina anställda. Jagskulle kunna fortsätta den här uppräkningen, men det här får räcka som exempel. Utskottelsborgerliga majoritet har inle heller funnit anledning att biträdade socialdemokratiska motionsförslagen. Motionärernas förslag om villkor närdet gäller vinstutdelning avfärdar utskotts-majoriteten med att stödet börfungera konkurrensneutralt. Men fungerar verkligen stödet konkurrensneutraltmellan de företag som endast producerar varor hemma i och dem som haren stor andel importerade varor eller helt handlar med importvaror? Jag kaninte finna annat än att de förstnämnda har en mycket besvärligarekonkurrenssituation än de sistnämnda förelagen, oavsett om de får bidrag ellerej. Men genom att bidrag även utgår till vinstgivande imporlföretag förstärkskonkur-renssilualionen ytterligare. Detär därför med viss skepsis som vi kan konstatera alt majoriteten nu är bereddalt undersöka frågan om reducerat stöd till importföretagen. Som skäl anför manatt bidraget också kan komma alt utgå , På denna punkt harman således litet halvhjärtat gått oss till mötes, vilket belyses av att mananser au regeringen bör vara oförhindrad att ge föreskrifter härom, om detfinns skäl att för ifrågavarande företag begränsa stödet. Vi anser fortfarandeatt det verkligen finns skäl att stoppa en subventionering till import- ochlönsömnadsföretag och i synnerhet för dem som är rena handelsbolag. Meddetta vill jag yrka bifall lill reservationen 1 i det belänkande som vi nubehandlar. Sysselsättningsbidragtill tekoindustrin, m. m. Några ärenden i tilläggsbudgeten har hänvisats till arbetsmarknadsutskottet,och vi har att ta ställning till några åtgärder på arbetsmarknadens område. Påett par punkter har utskottet fört en diskussion där man redovisar skildaståndpunkter. Den ena är sysselsättningsbidraget inom tekoindustrin och denandra är sysselsältningsstödet till . Pågrund av det besvärliga arbetsmarknadsläget inom teko föreslårarbetsmarknadsministern att bidragsperioden skall förlängas, i första hand tillden men med rätt för regeringen att besluta om ytterligareförlängningar om arbetsmarknadslägel så skulle fordra. Det här förslaget är enuppföljning av tidigare infört stöd, som löper ut . Det är därförsom departementschefen har begärt godkännande för en fortsättning.I dag utgår sådant stöd med /timme, och det kommer att höjas till 20kr./timme. Inomkort kommer en lekoproposition, och det bör kunna medverka lill att vi får euännu bättre underiag för att kunna ta ställning lill denna industris framtid.Det är ett av skälen lill att utskottet inte finner anledning alt stödja densocialdemokratiska motionen, som dels vill förkorta bemyndigandetill regeringen när det gäller att ge stöd, dels Sysselsättningsbidraglill tekoindustrin, m. m. vill ha en s. k. samladplan, dock ulan all närmare precisera sig på den senare punkten. Somjag redan har sagt tror jag alt del i den kommande lekopropositionen kommeratt redovisas ett så pass gediget underlag, att vi får möjlighet att göra en -låt oss kalla den så - samlad bedömning för teko. Sedanhar ulskotlet dessutom den bedömningen att bekymren inom hela tekoområdet intelär vara upphävda genom dessa insatser . Därför finns det allanledning att redan nu ge regeringen ett bemyndigande att fortsätta iförekommande fall också under . Densocialdemokratiska motionen innehåller ett yrkande om alt det skulle varaspeciella villkor för alt kunna få lekostöd, t. ex. att någon vinstutdelninginle skulle få äga rum. Först och främst kan man väl säga att det knappast ärnågot företag som gör en vinst av betydelse. Vidare är skälet för all inte gåin med föreskrifter i det här avseendet all man vill bibehålla enkonkurrensneutralitet som är av stort värde när det gäller både denna och andranäringar. Utskottethar uppmärksammat ett problem som kan uppslå då ett företag till väsentlig delsysslar med importverksamhet. Därvidlag har vi blivit ense om all detta börnärmare ses över, särskilt då om stödet utgår . Om enöversyn ger vid handen att ell sådant förelag borde drabbas av en begränsning,bör regeringen ha frihet att utfärda föreskrifter om detta, och i den delen ärvi ense om alt föreslå att tillskriva regeringen. sägeratt detta är ett halvhjärtat tillgodoseende, men låt mig ändå konstatera utskottetsställningstagande. Närdet gäller frågan om sysselsältningsstödet till , som upp, utgår vi från en mycket bred enighet i ulskotlet om behovet av ettsärskilt stöd till detta landskap. I fråga om metoden har utskottet inte kunnathålla samman, och jag skall redovisa varför utskottets majoritet valtpropositionens framgångsväg. Medpropositionens förslag kommer inlandet att vara klart prioriterat,medan reservationens förslag innebär att kusibygd och inland är jämställda närdet gäller stöd. Vi menar att de s. k. fyrkaniskom-munerna inle har en likaproblematisk ställning som inlandskommunerna. Del är trots allt svårare alletablera sig i eller än i och . Majoriteten harbyggt på alt kommer att la ställning för ell sådant uttalande, då mansäger alt inlandet skall prioriteras. Därför skulle jag vilja fråga BirgerNilsson om man på den socialdemokratiska kanten gjort en helomvändning utifrånandra uttalanden om att en sådan här prioritering bör äga rum? Detandra är all genom alt välja en ökad satsning på introduklionsstödet uppnår manadministrativa fördelar. a. försvårar man inte de överväganden som skallgöras när vi senare diskuterar nya regionalpolitiska medel. Jag tror all delfinns anledning all utgå från all sådana överväganden innebär alt stödgivningi framtiden i allt större omfattning kommer att kopplas tilljust sysselsättningseffekterna. Motionärernasoch reservanternas förslag innebär verkningar framåt, och endel samordningsproblem kommer då att uppslå. Där har reservanterna inteutvecklat hur man skall klara denna typ av problem.