prot · G109105 · 1977-12-31 00:00:00 — De studerande har i landsomfattande aktioner och uttalanden ställt kravpå förbättringar, och i viss mån har också centrala studieslödsnämnden stött endel av de krav som de studerande fört fram. Regeringen har i avvaktan påstudiestödsutredningen, som beräknas bli färdig , ochtill följd av det statsfinansiella läget inte varil beredd atl tillmötesgånågot av de krav som från olika håll förts fram. Äktamakeprövningen är, trotsatt fattade beslul om avveckling , skjuten päframtiden. Några höjningarav studiemedlens totalbelopp eller bidragsdel kommerinte all ske. Barntillägget, fribeloppel och bidragsdelen kommer inte helleratt förbättras osv. Dennasociala nedrustning av studiestödet sker i ett läge, då tillströmningen avstuderande lill högskolorna ökar och då sammansättningen av de studerandeändras till att omfatta allt fler vuxenstuderande med familj och barn. Fördessa grupper är det oerhört svårt att klara sig med nuvarande studiemedel. Deknappa ekonomiska anslagen lill utbildning och den sociala nedrustningen påstudiestödets område är inte bara elt hot mot hela högskoleutbildningen utanäven ett allvariigt hinder för alla människors möjlighet alt skaffa sig enhögre utbildning. Den sociala snedrekryteringen till högre utbildning kommerinte att kunna brytas, och det blir arbetarklassens barn som kommer altförlora mest på att nedskärningar görs på högskoleutbildningens och detstudiesociala stödets område. Detnuvarande statliga studiestödet består av tre delar, nämligen studiehjälp,vuxenstudiestöd samt studiemedel. Hela systemet karakteriseras av att det ärkrångligt, oöverskådligt och näst intill obegripligt såväl när det gällerutnyttjandet som beträffande konsekvenserna. Ett enhelligi utformat studiestödsom är lätt att överblicka och som gäller för alla är nödvändigt.Ett sådant system skulle också gynna dem som genomgår s. k.trappslegsulbildning, dvs. en komplettering på grundskolenivå, följd avgymnasium för att därför avslutas med högskoleutbildning. Förden enskilde har kraven på utbildning ökat. Längre utbildning, återkommandeutbildning och omskolning blir allt vanligare. Utbildningen kan ses inteenbart som en rättighet utan också som en skyldighet, som någol av elt tvångför atl över huvud taget få möjlighet till arbete. Delstatliga sludiehjälpssystemet har sedan det initierades 1918 haft två uttalademålsättningar, atl underiätta tillträdet lill studier för studerande frånmindre bemedlade familjer och alt allmänt förbättra de studerandes ekonomiskavillkor. När det nuvarande studiemedelssystemet infördes, sade man att måletgenomgående skulle vara att bryta den sociala snedrekryteringen lilluniversitet och högskolor. Trotsall allt fler människor, framför allt unga människor, nu har formell rätt lillökad utbildning, är den sociala snedrekryteringen lill den högre utbildningenoch särskilt den längre sammanhållna utbildningen stor. Detta visar fleraundersökningar, t. ex. den som publicerade 1976 ochdär det konstateras: "Av samtliga akademikerbarn födda under andra hälftenav 1940-lalet påbörjade uppskattningsvis ca 80 96 studier vid universitet och högskolor (av traditionell typ). 1samma undersökning påvisas den sociala snedrekryteringen till olika typer avutbildning: "Olika studieinriktningar har olika social rekrytering. Denstörsta förändringen av den sociala rekryteringen har skett vid de filosofiskafakulteterna, medan rekryteringen till många spärrade utbildningar har varitrelativt oförändrad. Utbildning med slor andel av akademiker- och högretjänstemannabarn är bl. a. medicinsk, odonlologisk och teknisk utbildning samtcivilekonomulbildning. Andelen arbetarbarn är störst vid socialhögskola ochämneslärarutbildning." Tillviss del beror snedrekryteringen på ulslagningseffeklerna i den grundläggandeutbildningen - i förskolan, i och i gymnasieskolan - och till endel beror den på all barn med akademiskt utbildade föräldrar i sin hemmiljöstimuleras lill studier på ett annat sätt än arbetarbarn. Förall ge biirnen från arbetark hissen en "andra chans" lilluniversitets- och högskoleutbildning har bestämmelserna om vidgat tillträdetillkommit. Men också denna möjlighet lill högre studier har framför alltutnyttjats av andra skikt än arbetarklassen; endast 10 96 av dem som fått sådanbehörighet till högre studier kommer från arbetarklassen, och bland samtligavuxenstuderande är endast 2 96 arbetare. Allt detta visar med besvärandetydlighet att den sociala snedrekryteringen är kraftig och attmålsättningarna med det nuvarande studiemedelssystemet inte alls har uppfyllts. Mankan förmoda att ett lånesystem är en avskräckande faktor för de studerande somhar dålig sludievana och därmed riskerar atl få både ett studiemisslyckande ochen sludieskuld. En undersökning gjord av 1975 bekräftardelta. Del heter i den att kvinnliga studerande är mer oroade än manliga förstudieskuldbördan och att studerande från socialgrupp 3 är mer oroade än defrån socialgrupp 1. Dagenslånesystem innebär inte enbart alt den studerande drar på sig stora skulder.Under studietiden måste den studerande leva på en standard långt undergenomsnittet. Dagens maximala studielån, inkl. bidragsdelen, motsvarar en lönpå . Studiemedelsbeloppet utgör 140 96 av basbeloppet.Del skulle i dagens läge krävas en höjning av studiemedlen till avbasbeloppet för alt de studerande skall få del av samma slandardökning somlåginkomsttagare fått under det årtionde som studiestödet varit i funktion. Studiemedlenmåste också konstrueras på ett sådant sätt att de bätlre än vad som ärfallet följer slandardutvecklingen. Bidragsdelen, som aldrig varil fixerad iförhållande till totalbeloppet, har gradvis, trots en del uppjusteringar,minskat från lill 14 96 av lotalbeloppet. En omedelbar höjning till 25 96av totalbeloppet skulle återställa standarden till den nivå som var meningenfrån början. Rädslanför skuldsättning utgör för många människor elt stort och kanske iblandavgörande hinder för att skaffa sig högre utbildning. Ettsätt att minska skuldbördan är förstås att höja bidragsdelen till avtotalbeloppet. Detta skulle då bli en generell förmån som tillkommer alla. Ettannat säll atl minska skuldbördan är atl kraftigt förbättra återbetalningsreglerna.Återbetalningsskyldighet inträder vid ett avgiftsunderlag på 37 500 kr.En förbättring av återbetalningsreglerna bör göras så att en"normalinkomst" för en heltidsarbetande fastställs och attåterbetalnings-skyldighet inträder först sedan denna inkomstgräns överskridits.Återbeial-ningsskyldigheten ökar sedan i takt med ökande inkomst. Förändringav återbetalningsreglerna på detta sätt skulle därmed bli en selektiv förmånsom gynnar betalningssvaga och man skulle också kunna uppnå enfördelningspolitisk effekt. Systemet innebär i praktiken att inkomstsvagagrupper ges studielön, medan betalningsstarka bibehåller studielånet imodifierad form. Del skulle medföra ökad trygghet för såväl ungdoms- somvuxenstuderande och speciellt gynna dem som genomgår trappslegsulbildning. Inomden gruppen är rädslan för skuldsättning ett verkligt hinder för att skaffa sigen högre utbildning. Studiemedlenhar varit föremål för en i stort sett obruten utredningsverksamhet sedan deinfördes och vissa förändringar har också genomförts. En av de viktigasteförändringarna var all 1976 beslutade om atl successivt avskaffa dens. Avvecklingen skulle ske . 1årets budgetproposition har avvecklingen lagts på is fören okänd framtid. Detkan inte accepteras. Äktamakeprövningen hindrar särskilt kvinnorna att påbörjastudier som ett första steg på väg till yrkesverksamhet. Vi menar från vpk:ssida att rätten till att studera skall inte vara avhängig makes eller makasbenägenhet all ekonomiskt medverka till den andres studier. Vpk kräver atläktamakeprövningen avskaffas. Fribeloppethar sedan studiestödet infördes och fram till den varit avbasbeloppet per läsår. 1976 beslutade all höja fribeloppel till 11096 av basbeloppet per läsår. Denna gräns är dock fortfarande för snävttilltagen och utgör elt hinder för många vuxenstuderande. En höjning avgränsen till 200 96 av basbeloppet är här nödvändig. Enannan slor orättvisa i del nuvarande syslemet är all barntilläggen är äterbelalningspliktigaoch behovsprövade. Enligt den allmänna synen alt staten bör ta ell växandeansvar för kostnaden för barnens uppehälle bör givetvis inte denna delvara ett lån. Vi föreslåratl barntilläggen utgår i form av Nr 105 Studiestöd m. m. ickeåterbetalningspliktiga studiemedel och att de också höjs till 50 96 avbasbeloppet. Föratl överbrygga de utbildningsklyftor som finns är det viktigt atlvuxenstudiestödet får en mer central roll inom del utbildningspolitiskaområdet. För att ge reella möjligheter till studier för arbetarklassen spelarde studiefinansiella frågorna en myckel stor roll. Samtligaformer av studiehjälp måsle åriigen justeras för att kompenserakostnadsökningar orsakade av inflationen. Vpk föreslår alt inackorderingstilläggetskall utgå med . och all hänsyn skall tas till faktiskakostnader för inackordering. Vpk anser också att inkomstgränsen för detinkomstprövade tillägget bör höjas till . och för det behovsprövadetill . Båda tilläggen bör höjas till maximalt . Jämförtmed situationen vid 1960-lalets mitt har de studerandes ekonomi försämratskraftigt. Även om ingen utvärdering gjorts av studiemedelssystemets effekter,pekar tillgängliga uppgifter ändå mot all nuvarande system långt ifrån skaparnågon jämnare social rekrytering till högre studier. Tvärtom hindrarförmodligen studiemedelssystemets utformning en sådan utveckling. Efter enviss uppgång i mitten och slutet av har andelen ungdomar frånarbetarhem som går från gymnasieskolan till fortsatta studier successivtminskat. Med andra ord har den sociala snedrekryteringen bland yngre studerandepå högskolenivå ökat i takt med atl det sludiesociala systemethar försämrats. Vpk-motionen367 avstyrks med motiveringen all en utredning arbelar med denna fråga.Siudiestödsulredningen har till uppgift all göra en "övergripande"översyn av del sludiesociala stödet. Men dagens studerande har ingen glädje aven utredning vars förslag kan bli verklighet först långt in på 1980-lalel. 1väntan på an utredningens förslag blir verklighet - om del nu är bra förslagsom kommer fram - måsle de studerande få sådana förbättringar av studiestödetalt de åtminstone kommer upp till den standard som det var tänkt att de skullefå då systemet infördes . Jag yrkarbifall till vpk-motionen 367. Vadbeträffar de reservationer som socialdemokraterna har avgelt kommer vi atlstödja reservationerna 4,5 och 6, men kommer att avstå från atl alt rösta ivoteringar om reservationerna I, 2 och 3. Visserligen förslås vissaförbättringar i reservationen I, men reservanterna motsätter sig uttalanden omall hela studiestödet måste få en annan utformning , och del ärnågot som kommunisterna anser vara helt nödvändigt. Vad gällerreservationerna 2 och 3 vill man finansiera visserligen nödvändiga och braförbättringar inom vuxenstudiestödel med direkt nedskärning av antalet stöd.Del kan vpk inte acceptera, och det är anledningen lill atl vi kommeratl avslåfrån att rösta i voteringar om delta. Jag yrkarånyo bifall till vpk-motionen 367. Underdetta anförande överlog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. CHRISTINAROGESTAM (c): Det nuvarande sludiestödssyslemet tillkom . Underden tid som stödet har fungerat har betydande förändringar skett i samhället.Utbildningsväsendet har pä samtliga nivåer varit föremål för genomgripandeförändringar. På familjepolilikens område har omfattande reformer genomförts.För atl anpassa studiestödssystemen till ändrade förutsättningar har en raddelreformer genomförts. Detla har lett till att det studiesociala regelsystemethar blivit mycket svåröverskådligt. Betydandeförändringar har också skett på arbetsmarknaden, och den situation som möter destuderande efter avslutade studier har i många avseenden förändrats. Ettav de viktigaste syftena med studiemedelssystemet när del infördes var att göradet möjligt för studerande från familjer med svag ekonomi alt bedrivahögskolestudier. Studiemedelssystemet skulle på det sättet främja en jämnarerekrytering till högre utbildning frän olika socialgrupper. En viss utjämningskedde också och början av 1970-talel. Men det råderingen tvekan om att del fortfarande finns en social snedrekrytering, och atlden när det gäller vissa hårt spärrade utbildningar är ganska slor. Detta märksredan i gymnasieskolan. Det här var en av de faktorer som drev framsiudiestödsulredningen. Atl arbeta med denna problematik har också ingått somen mycket viktig del i utredningens arbete. Studiestödsutredningenöverlämnade elt betänkande. Studiestöd -alternativautvecklingslinjer. Belänkandet har remissbehandlats , ochnågot senare i vår kommer utbildningsministern alt genom tilläggsdirektiv geutredningen fortsatt uppdrag att arbeta fram konkreta förslag till förändringarav det studiesociala stödet. Med det arbete som redan nedlagts bör del inte laalltför lång lid all fö fram elt förslag till ett nytt studiesocialt stöd. 1väntan på utredningens arbete är regeringen f. n. inte beredd atl föreslå någramera omfattande förändringar i det nuvarande systemet. 1 åretsbudgetproposition föreslogs därför endast förändringar som är motiverade medhänsyn till kostnadsutvecklingen. Närdet gäller studiehjälpen föreslås i budgetpropositionen att det inkomstprövadetillägget skall höjas från högst . Vidareföreslås en höjning av del behovsprövade tillägget liksom avinackorderingstillägget. I fråga om resetilläggel föreslås såväl en justeringav avståndsintervallerna som en uppräkning av beloppen. föreslås enhöjning av inkomslgränsen för de inkomstprövade och behovsprövade tilläggenfrån 35 000 till . Utskottelanser att de förbättringar som föreslås i propositionen på studiehjälpensområde och som är motiverade av kostnadsutvecklingen i del nuvarandestalsfinansiella läget får anses vara skäliga. inte biträda de yrkandenpå ytteriigare förbättringar som framförts av socialdemokraterna ochvänsterpartiet kommunisterna. Fråganom fria hemresor har tagits upp i ett antal motioner. har i sitt slutbetänkande. Kommunerna - utbyggnad, utjämning,finansiering, anslutit sig lill studiestödsutredningens uppfattning altkommunerna bör ta över ansvaret för gymnasieelevernas inackordering och resor.Med hänsyn till detta räknade utskottet med atl frågan snabbt kommer alt fö enlösning under studiestödsutredningens fortsatta arbete. Dessutom kommercentrala att göra en utvärdering avsystemet med de fria hemresorna för inackorderade elever. Idetta sammanhang skall man särskilt uppmärksamma problemen för de elever somstuderar långt från hemmet och vilkas möjligheter an resa hem väsentligt skulleförbättras om de fick ersättning för flygresor. Man kommer dessutom att se påproblemen för de elever som inte har möjlighet alt fö täckning för sinakostnader därför atl allmänna kommunikationsmedel saknas. Utskottet säger klartifrån att det är angeläget atl den här utvärderingen sker pä ett sådant sättatt syftet med de fria hemresorna kan uppnås även för de eleverna. Utskottetbegär också elt förslag till nästa års . Denviktigaste frågan på studiehjälpens område är att klara situationen för18-19-åringarna. Här har studiestödsutredningen lagt fram ett förslag som harvarit ute på remiss. Regeringen har dock ännu inte lagt något förslag. Som bl.a. betonade har socialförsäkringsutskottet understrukit somsin uppfattning att delta är ett område där förbättringar är angelägna atlgenomföra. Med anledning av en centermotion föreslår nu ett enhälligt utskottatt uttalaratten reformering av studiestödet till 18-och 19-åringarnabör prioriteras framför andra studiesociala åtgärder. Del är ett viktigtställningstagande, och det är glädjande att det är elt enigl ulskolt som gördet. Någraändringar av studiemedelssystemet föreslås inte i propositionen. Regeringenföredrar att avvakta ett mera slutgiltigt förslag från studiestöds-utredningen.I motionen 367 av m. fl. tas det upp ett antal långtgående krav påförändringar i studiemedelssystemet. Utskottel avstyrker motionen medhänvisning till del arbete som pågår i studiestödsutredningen och medhänvisning till del statsfinansiella lägel. Att genomföra alla de förbättringarsom föreslås i vpk-motionen skulle kosta åtskilliga hundra miljoner. Jagskall bara kommentera en av punkterna i vpk-motionen, nämligenäktamakeprövningen. Härvidlag föreslog föredragande statsrådet , ochriksdagen godkände det, att man skulle ta bort äktamakeprövningen under en treårsperiod.Del första stegel togs också . har man på grund av detstatsfinansiella läget inte ansett det vara möjligt att ta steg nr 2.Programmet har alltså förskjutits , men målet att den skall bort stårkvar. Vuxenstudiestödel hälsades,när det infördes , med stor tillfredsställelse avsamtliga partier. Det var ett steg i rätt riktning. Med det markerades enviljeinriktning att inte bara formellt öppna möjligheter för vuxna att studerapå högskolor, i vuxenutbildning eller i studieförbundens regi utan attäven ställa ekonomiska resurser lill förfogande för att göra det praktisktmöjligt. Tillårets riksdag har det väckts ett antal motioner med förslag om ändringar ireglerna för tilldelning av studiestöd och om storleken av stödet. 1 moiion 540föreslås all vuxenstudiestödet skall utgå även under julferierna och att detskall finansieras genom ett mindre antal årsstudiestöd. 1 andra motionerföreslås att åldersgränsen skall höjas till . Regeringen har prövat de härfrågorna vid beredningen av budgeten men inte ansett sig kunna prioritera dem iår. Utskottet följer här regeringens förslag. Isamma moiion föreslär också socialdemokraterna att beloppet för tim-ochdagstudiestöden skall höjas. Delta skall finansieras genom att antalet stöd minskas.Regeringen hargjori den bedömningen att man bör föreslå en höjning av tim-ochdagstudiestöden till . resp. , och redan det är en avsevärdförbättring för de studerande. I stället har regeringen gjort den avvägningenalt det är viktigare att inom ramen för de resurser som finns öka antalet tim-och dagstudiestöd än att ytterligare öka beloppen. Utskottet delar också härregeringens uppfattning. Förslagetom vuxensludieslöd under sjukdom behandlas f. n. inom , ochdet finns därför ingen anledning atl nu göra något speciellt uttalande ifrågan. Vi förutsätter alt förslaget kommeratl föreläggas närberedningen är avslutad. Hur bestämmelserna utformas får vi också anledning attdiskutera när propositionen har lagts fram. Föregåendeår beslöt alt bidrag lill uppsökande verksamhet på arbetsplatserskall utgå också till , fiskares riksförbundoch hantverks- och industriorganisation. Bidraget skulle utgå enligtsamma grunder som för andra fackliga organisationer som har fått delav bidraget. föreslår också departementschefen atl de härorganisationerna skall fö bidrag för administration och information omvuxenstudiestödet. Avsiktenmed bidraget lill uppsökande verksamhet på arbetsplatserna var alt ökamöjligheterna att den vägen nå människor med kort, bristfällig utbildning ochatt stimulera dem till studier. Det finns bland lantbrukare, fiskare,hantverkare och hemarbetande många som har en kort utbildning och som behöveren puffföratt komma i gång med studier, precis som närdet gäller rhånga andragrupper. I reservationerna argumenteras inte heller emot del rikliga ochrimliga i all även dessa grupper omfattas av den uppsökande verksamheten. 1reservationerna 5 och 6 tar man avstånd från förslaget tills finansiering skeri en annan form än genom arbetsgivaravgifter. Anslaget består nu dels avvuxenutbildningsavgifier, dels av skattepengar som har kommit in via debeskattade vuxensludiestöden. Under dessa bägge anslag rör del sig kanske omnågra miljoner, som skulle kunna komma de här tre organisationerna och derasmedlemmar till del. Under andra anslag inom utbildningsdeparte- menlel anslås ungefär 120milj. av dessa pengar till andra ändamål, t. ex. bidrag tillstudieförbunden, sludiecirkelverksamhet m. m. Denhär ordningen är ingenting som den nuvarande regeringen har infört. Del skedderedan under den socialdemokratiska regeringen i samband med allvuxenulbildningsavgiften infördes. Jag kan därför inte betrakta socialdemokraternasresonemang som annal än bristfälligt, logiskt sett. Man accepterar att 120milj. används till allmän studiecirkelverksamhet oberoende av vilka somdeltar, men man accepterar inte att några fö miljoner kommer dessaorganisationers medlemmar till del under del här anslaget. Föregåendeår beslöt om en plan för hur man skulle kunnautnyttja hela vuxenutbildningsavgiften plus de beskattade medlen enbart tillsludiesociala åtgärder. En sådan överföring beräknas ske nästa är. Och jagförutsätter att man i samband med den orhiäggningen av finansieringen ocksålöser frågan om hur bidraget till uppsökande verksamhet till de härorganisationerna skall finansieras . Jag ber att fö yrka bifall till socialförsäkringsutskottetsföreliggande betänkande i dess helhet. INGA (vpk) kortgenmäle: började med att säga atl del viktigaste syftet medstudiestödssystemei när det infördes var alt förbättra för ungdomar som kommerfrån familjer med svag ekonomi. Det är riktigt. Men om vi tittar på densituation vi har finner vi att det här studiestödssystemet harkapitaltmisslyckats. Alla undersökningar som gjorts pekar på den socialasnedrekryteringen, att den kvarstår och att den t. o. m. ökar. Del om någolborde tas till intäkt för att vidta omedelbara åtgärder. Del förhållandet alt80 96 av de högskolesiuderande kommer från socialgrupp 1 och bara 10 96 frånsocialgrupp 3 - trots att övervägande antalet ungdomar kommer från socialgrupp3 - borde föranleda att fatta beslut om en förbättring avstudiestödet. Deförbättringar man har gjort, alt pytsa pä litet här och där, är väldigtmarginella. 1 praktiken är det fråga om social nedrustning på det sludiesocialaområdet. Det behövs ett helt nytt system. Och det skall bygga, menar vpk, på enallmän studielön. Vi har i vår moiion krävt att man höjer bidragsdelen till 2596. Om jag inte tar alldeles fel var , och framförallt ChristinaRogestam, för bara överens med oss om att det måste ske enuppjustering av bidragsdelen. Vi har också i vår motion krävt andra konkretaförbättringar. Jagtycker att man åtminstone skulle kunna se till att stödet återställs till sammanivå som närdet infördes , men inte ens det härsken. Del är endirekt nedrustning på det studiesociala området som man föreslår frånregeringens sida. Sedansäger atl det statsfinansiella läget inte medger att man gerde studerande från framför allt arbetarklassen möjligheter till en högreutbildning. Men det finnsju faktiskt resurser i det svenska samhället. Jagskall bara nämna alt man utan alt blinka tillåter en kapitalexport på nära Detär litet att ta av nar man skall förbättra på det här området! Ellerförsvarskoslnaderna, som lär uppgå till . eller 35 miljonerper dag. Det finns alltså resurser på bl. a. de här områdena att ta av för alttillförsäkra de studerande en rimlig ekonomisk standard, och det finns ocksåmöjligheteratt bryta den sociala snedrekryteringen -om man bara hade denpolitiska viljan att genomföra det. CHRISTERNILSSON (s) kort genmäle: Utskottsmajoritetens företrädare i debatten har inte lyckats förklaravarför löntagarnas medel förbrukas för företagarnas ändamål. Den borgerligaregeringens linje vore logisk om egenförelagarna hade atl erläggavuxenutbildningsavgift. Attdelta är ett problem och inte bara en budgetteknisk fråga visar LO:s och TCO:sbrev till regeringen. Vi ser här ett mönster, en linje i regeringen . På sludiestödsområdel som pä mänga andra områden i politiken gynnarregeringen de egna grupperna pä löntagarnas bekostnad. Närdet gäller vuxensludieslöd under sjukdom konstaterar jag bara atlulskottsmajoriteten inte vill ha en snabb lösning av frågan. Elt förslag finnsframtaget, men ulskottsmajoriteten vill avvakia. Ävennär de gäller särskilt vuxenstudiestöd under julferier intar utskottsmajoritetenen passiv hållning och följer i utskottshandlingen departementschefen ulan atttala om varför.