prot · G109145 · 1977-12-31 00:00:00 — Minfråga till är därför: På vad sätt framgårdel av direktiven, såsomutskottet vill uttolka dem, att utredningen - som ulskollel anför - äroförhindrad all i delbelänkande framlägga förslag lill sådana ändringar? Längresemester för gruvarbetare, m. m. Detfinns alltså krav på att semesterkommittén skall lämna snabbt besked när detgäller tillämpningen av semesterlagen. 1 avvägningen mellan de båda frågorna omforlängd semester för vissa utsatta grupper resp. tillämpningen avsemesteriagen tycker i varje fall jag att det är angeläget alt det förraproblemet för belysas först och tillämpningen av den ikraftlräddalagen far komma i andra hand. Jag anser all del är rimligt. Vihar inte kunnat finna någonting i direktiven som säger atl vi inte skall läggafram ell belänkande om hur man skall förenkla den lag vi f n. har, men denträdde i kraft , och vi bör väl först se hur den verkar. Jagtycker alltså atl de andra frågorna bör komma före. STENSVENSSON (m): Jag lackar för svar på denna punkt, även om jagfortförande vill hävda motsatt uppfattning när det gäller prioriteringen; detär många företag - i synnerhet småföretag - som är angelägna om beskedbeträlTande tolkningen av de många regler som innefattas i semesterlagenstillämpningsföreskrifter. Jagförstår atl vi inte kan vara överens om prioriteringen, eftersom jag företräderarbetarna och är moderat. STENSVENSSON (m): Även de anställda är betjänta a v att man har ett syslem som är lättatt tolka när man skall räkna ut semestern, så all de kan vara säkra på altuträkningen av semesterlön verkligen är riktigt gjord. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavspå bifall till dels utskottels hemslällan, dels motionen nr 295 avAlfLövenborg, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller socialulskoUels hemställan i betänkandet nr 34 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 295 av AlfLövenborg. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då AlfLövenborg begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 294 Nej - 13 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. 1977/78:40 beträffandepropositionen 1977/78:134 med anledning av beslut fattade av internationellaarbetskonferensen vid dess sextiotredje Nordiskradio och television via satellit §17 Nordisk radio och television via satellit Föredrogs kulturutskottets belänkande 1977/78:25med anledning av propositionen 1977/78:171 om 1979års verksamhetsbudget fördelnordiska kultursamarbetet m. m. jämte motion. Sedanregeringen i propositionen 1977/78:100 bilaga 12 underpunkten G 5 (s. 647)beräknat medel till Nordisk kulturbudgel m. m. hade regeringen i propositionen1977/78:171 (ulbildningsdepartementet) föreslagil att till Nordiskkulturbudgel m. m. för /79 under nionde huvudtiteln anvisa eltförslagsanslag av . Idet ingångna avtalet om nordiskt kulturellt samarbete ingickbestämmelser om en gemensam verksamheisbudgel för kultursamarbetet. fastställde elt förslag lill budget för år 1979.1 detta budgetförslag hade bl. a. upptagils medel för en fortsatt utredning avfrågan om nordisk radio och television via satellit. I propositionen begärdesmedel för att täcka den svenska andelen av denna budget. I della sammanhang hade behandlats motionen1977/78:1947 av m. fl. (vpk), vari yrkats 1. atl uttalade att planerna på en nordiskradio- och TV-salellit borde avskrivas och utredningsarbetet stoppas, 2. atl beslutade att lill Nordiskkulturbudgel m. m. för /79 under nionde huvudtiteln anvisa etli förhållande lill proposilionen med . minskal belopp och allanslaget fastställdes lill 1. atl skulle avslå motionen 1977/78:1947,yrkande 1, 2. att med bifall till proposilionen1977/78:171 och med avslag på moiionen 1977/78:1947, yrkande 2, till Nordiskkulturbudget m. m. för /79 under nionde huvudtiteln anvisade ellförslagsanslag av Nordiskradio och television via satellit (vpk): I regeringens proposition 1977/78:171 om nordiskt kultursamarbetegömmer sig en av de väsentligaste kullurpoliliska frågor har atl laställning till, nämligen frågan om en nordisk radio- och TV-salellil. till en fortsatt utredning av f*rågan om en sådansatellit. kommunisterna har tidigare förklarat sitt principiellamotstånd mot detta projekt, och vi lär tyvärr få ålerkomma lill det vid fleratillfällen. Utskottethävdar visserligen i sitt betänkande att etl avslag på vår moiion om attriksdagen inte skall anvisa medel till ett fortsatt utredningsarbete inteinnebär ett ställningstagande för satelliten och atl man därmed inte bundit sigi frågan. Men jag delar inte riktigt den uppfattningen. Redan det fakium atlman ställer sig positiv lill etl fortsatt utredande gör att man trots alltfinner projektet värt all satsa närmare tre kvarts miljoner ytterligare på, pengarsom kunde ha använts för att stärka den nordiska kulturgemenskapen på andrasätt. Vidarefinns - som jag framhållit tidigare här i kammaren - långt framskridna planerinom industrin, där man redan utgår från all beslut är fattat i positivriktning. Bakom kulisserna-bortom demokratiska beslutsfattande - harman dragit upp riktlinjerna för satellil-TV-marknaden. Del har t. o. m. gått sålångt atl ett av försäljningsargumenlen i radio- och TV-affärer är att TV:n haren satellilknapp. Del är alltså i elektronikindustrins direktionsrum sombesluten nu fallas. Fråganhar ulretls av Nordiska rådel. Frågan harockså varil ute på en bred remiss.Remissvaren visade all så gott som samtliga kulturpolitiska instanser,invandrarorganisationer och fackföreningsrörelsen ställde sig starkt kritiskaeller direkt avvisande till projektet. Men det räcker tydligen inte för alt manfrån de övriga partiernas sida skall kunna ta ställning-ylleriigare utredningarkrävs, allt medan elektronikindustrin gnuggar händerna. Dehuvudskäl som angetts för satellilprojeklel, nämligen all "stärka dennordiska gemenskapen", all "öka individens valfrihet" ochslutligen "att ge de nordiska invandrarna en möjlighet atl sehemlandsprogramen" har samtliga effektivt torpederats av de tunga berördaremissinstanserna. De enda som är odelat för projektet är belysande nog i stortsett och tillsammans med . Remissinstanserna, bl. a. , har ju ocksåpåvisat att kostnaderna för projektet är betydligt större än vad som anges iutredningen. Det är främst konsumenterna som får betala kalaset i form av höjdaTV-licenser och koslnader för tekniska tillsaisprylar. Visstbehövs etl ökal kulturutbyte inom , men del befrämjar man inte genomdella dyrbara projekt. Det befrämjar man genom ökade resurser till SverigesRadio/TV, genom fler och bättre program för och om invandrarna i samtgenom atl utöka Nord visionen. För de kostnader Nordsat skulle medföra skulledessutom en rad andra åtgärder kunna vidtas. En fast finsk teaterensemble ärbara elt exempel på etl ställt krav från de finska invandrarna.Listan skulle kunna göras lång. Var och står i frågan vet vi. Under sken avökad valfrihet vill de i själva verket minska valfriheten till all omfattahuvudsakligen dåliga anglosaxiska serier för folkflertalet. Var centernsledande man i kullurulskottel står vet vi också. Men var slår resten av cenlernoch var står framför alll socialdemokraterna i denna mycket vikligakulturpolitiska fråga? Det lycker jag man kan kräva ell klarl besked om. Hållerman med TCO och LO sami alla tunga kullurinslanser om deras krilik ellerställer man sig på sida? Med deltayrkar jag bifall till vpk-motionen 1947. Nordiskradio och television via satellit stark kritik mot tanken på en nordisk TV-salellil, och hon är inteensam om dessa kritiska åsikter. Den övervägande delen av den svenskaremissopinionen var kritisk mol förslagen i den ulredning som gjorts i dennafråga. Jagvill bara markera alt inte har alt la slällning till ellgenomförande av detta projekt. Hade så varit fallet, tror jag alt kulturutskottetinte hade redovisat ett enhälligt belänkande. Vad frågan nu gäller är fortsattutredningsarbete i enlighet med de riktlinjer som angavs vid Nordiska rådetssession av dess kulturutskott. Det fortsatta och utvidgadeutredningsarbetet skall belysa flera av de problem och farhågor som EvaHjelmström pekade på. svenska delegationens berättelse angående 26:e sessionredovisas i sammanfattning de uttalanden i frågan som gjorts av Nordiska rådetskulturulskotl. Det kan kanske vara av intresse all här citera några avsnilt urden redogörelsen. "Ulskolleluttalade med anledning härav att det utförda utredningsarbetet måslefortsätta samlidigl som utskottet pekade på atl del fortsatta utredningsarbetetsärskilt måste beakta vissa problemkomplex. Vidare framfördes atlutredningsarbetet kring radio- och TV-samarbetet hade genomförts påämbetsmannanivå med biträde av teknisk och juridisk expertis. Ett fortsattutredningsarbete skulle behöva en bredare förankring. Utskonelbetonade vikten av atl det i utredningsarbetet beaktades de upphovsrättsligaproblemen samt att det etablerades en kontakt med de nordiska upphovsmännensorganisationer. Ulskollel framförde vidare dl angelägna i att man i detfortsatta utredningsarbetet särskilt beaktade de kultur- och programpolitiskafrågorna. Utskottet fann det angeläget att verkningarna av etl väsentligtstörre programutbud studerades ingående i den fortsatta utredningen. Härigenomskulle man fö en betydligt klarare uppfattning om hur ell större utbud avTV-program påverkade dels den enskilde tittaren och dennes inställning tillandra massmedier och kulturella aktiviteter, dels utvecklingen av dessa andramassmedier inom kulturlivet. Ytterligareborde utredas hur barn och yngre tonåringar påverkades av ett brettprogramutbud med många valmöjligheter." Nordiskradio och television via satellit Jag vill tillägga i anledning av inlägg atl jagpersonligen anser att den här frågan skall bedömas ur kulturpolilisk ochprogrampolitisk synpunkt och att den inte får göras till en induslripolitiskfråga. Jag tror därvid all jag lalar för socialdemokratins uppfattning. Medhänvisning till det nu anförda vill jag yrka bifall till kulturutskotlelshemslällan. EVAHJELMSTRÖM (vpk): När jag hör blir jag än allvarligare oroad överinställningen lill . framhöll alt fortfarandeflnns en rad oklara punkter - man har t. ex. inte utrett upphovsrätten - ochdet pekar på att man är positivt inställd lill atl så småningomgenomföra projektet. Sedansade alt han /ra/-sig ha socialdemokraterna bakom sig när hansäger att frågan skall bedömas ur kulturpolilisk synpunkt och att detta alltsåinte skall vara en sak för induslrin. Men för det första kan ju inte GeorgAndersson förneka all del finns långt framskridna planer inominduslrin på alt tillverka komponenterna till . För det andra gårdel inte alt förneka det kompakta motstånd som redan den förra utredningenmötte från samtliga tunga kullurpoliliska instansers sida, fråninvandrarverket, från ABF, från LO och från TCO. Jagkan inte uppfatta inlägg som något som helst klarl besked omvar man står i den här frågan. Snarare försiärkles mill inlryck av alt man kantänka sig en nordisk TV-salellil. Jag vill än engång betona atl kullurutskottels ställningstagande inte innebär eltställningstagande för genomförandet av . Del har vi särskiltmarkerat i betänkandet. Utskottets ställningstagande är alltså inte etlullryck för vare sig positiv eller negativ uppfattning till projektet i sig.Jag sade atl hade så varit fallet så hade del inte blivit elt enigtutskoitsbelänkande. Vadvi hargjort är alltså all vi har i enlighet med en bred opinion i Nordiskarådel tillstyrkt att utredningsarbetet skall fortsätta i en rad av de oklarafrågor som del här projektet uppvisar. Ganska många också i den svenskaremissopinionen har uttalat sig för den inställningen. EvaHjelmström märker ord, och del kan hon väl ha rätt atl göra. Jag sade atl jagtror alt jag uttalar mig på socialdemokratins vägnar. För mig är tro offa likamed en mycket stark övertygelse och ett velande. Vill haylleriigare en skärpning på den här punkten, så kan jag uttala en försäkran omall jag här tolkat socialdemokraternas uppfattning. Lålmig slutligen säga att del här ärju en nordisk fråga. och jag äröverens om tolkningen av den svenska remissopinionen, men frågan kan ju pånordisk basis inte behandlas uteslutande utifrån den svenska remissopinionen.Vi vet alt remissopinionen i de övriga nordiska länderna, framför alll Norgeoch , har varil mycket positiv. (vpk): Till det sista villjag säga atl det inte finns någon anledning för ossalt falla undan för andra nordiska länders eventuella positiva inslällning lilldetta projekt, som jag menar inte har några som helst positiva kullurpoliliskaeffekter. Det finns, , möjlighel alt säga ifrån atlman inte vill ha ett fortsatt utredningsarbete på detta område. Mångaremissinstanser framhöll detta mycket starkt. Delfinns också möjlighet atl använda dessa pengar på etl klart bättre sätt. Vi vetalt del finns många områden inom kullurlivet som är starkt eftersatta och däralltså delta beloppp på tre kvarts miljon kunnat komma till användning. Nordiskradio och television via satellit Överläggningen var härmedslutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels moiionen nr 1947 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr 25röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmotionen nr 1947 av m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då EvaHjelmslröm begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 1977/78:26 med anledning av proposilionen1977/78:125 med förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1977/78 såviu gäller kullurändamål och inlernationellt-kuliurellt samarbete Kammarenbiföll vad utskottet i detta belänkande hemställi. §19 Kompetensprov för jägare Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1977/78:28med anledning av propositionen 1977/78:141 om kompelensprov för jägare jämtemotioner. ROLFDAHLBERG (m): Del är ingen överdrift all säga all det är en historisk dag för landetsalla jägare, när nu står i begrepp atl besluta om införandel av dens. Jakimarksutredningen1974 behandlade frågan om kompetensprov för jägare och föreslog inrättandet avdylikt prov. har därefter utarbetat etl närmare förslag iärendel, varvid berörda parter har beretts tillfälle all delta. Föredömligtsnabbt har regeringen lagt fram en proposition. Detråder inte minst bland jägarna själva stor enighel om att man har rätt attslälla stora krav på jägarnas kunskaper, färdigheter och omdöme vidjakiutövandei. motiveras ursåväl jakt- och vilivårdssynpunkl som frånallmänna säkerhetssynpunkter. Därför bör när kompetensprovei skall utformassärskild vikl läggas vid kunskaper om jakt- och viltvård, lagar ochförordningar, arlkännedom, djurskydd och säkerhetsfrågor. För atl kunnauppfylla dessa krav är del nödvändigi alt provet, som också har föreslagits,delas upp i en praktisk och en teoretisk del. Vidall jakt är det av slor betydelse atl jakluiövaren har vad man brukar kallaskogsvana. generalioner fick i slor utsträckning denna skogsvana redani ungdomen, men av naturliga skäl har tälortsungdomarna oftast intemöjligheter eller tillfälle alt fö dessa insikter. Med hänsyn härtill skullejag personligen helst ha sett att en del av del prakliska provet hade förlagtsute i skogen i samband med verklig jaktutövning. Jag har dock förståelse föratt etl sådant provförfarande skulle medföra stora praktiska problem. I moiionen 1977/78:1884 harjag inledningsvis med tillfredsställelsenoterat alt departementschefen föreslagil förenklingar av administrativ, organisatoriskoch praktisk art i det av framlagda förslaget. På det sättethar man nu fått en god balans mellan den målsättning som uppställts och dekoslnader som kan anses rimliga för genomförandet för såväl den enskilde somför statsverket. På ett par punkter i nämnda moiion harjag dock ifråga.sait ominte en viss komplettering borde göras i regeringens förslag. Denförsta frågan gäller huruvida avlagt prov skall tidsbegränsas eller ej. Jag hari likhet med många remissinstanser föreslagil alt avlagt prov med skjutvapenklass I borde tidsbegränsas lill . Med hänsyn lill den tillgång påmateriella och personella resurser som skulle krävas för genomförande av dettaförslag, har jag dessutom föreslagit att tidpunkten för starten av tidsbegränsadeprov får bestämmas med hänsyn till möjligheten alt anskaffa dessa resurser.Trots denna mjuka skrivning har utskottet inte funnit skäl att biträda dettaförslag. Regeringen har dock möjlighel atl senare pröva denna Denandra frågan jag har aktualiserat är huruvida utländska jägare som arrenderarjaktmark och jagar i skall avlägga åtminstone den praktiska delen avkompetensprovei. För mig förefaller del helt naturiigt atl så sker. Däremotharjag den uppfattningen all det inte är lika angeläget med kompetensprov förutländska medborgare som under någon enstaka dag som jaktgäsl jagar undersvensk jaktvärds ledning. Såväl i propositionen som i utskottsbetänkandel harutländska jägare helt undantagils från kravet på jägarexamen, vilket jag ochsäkert många andra finner märkligt. Men även på denna punkt kan naturligtvisändringar ske i ett annal sammanhang. Av någon oförklariig anledning brukar det bli våldsamma debatter såsnart någon jakjfråga skall diskuteras, oavsett om del sker här i riksdageneller någon annanstans. Så verkar inte bli fallet . Stor enighel råder omdet nu framlagda förslaget, vilket är en slor styrka. Med hänsyn till detta ochmed den respekt jag har för det gedigna kunnande som finns bakom det enigajordbruksutskottet, avslår jag från alt ställa något särskilt yrkande medanledning av de frågor jag tagit upp i min moiion. FILIPJOHANSSON (c): Jag skall verkligen inte dra i gång någon jakldeball i denna fråga,eftersom del råder full enighel, utan jag har begärt ordet främst för alt yrkabifall till utskottets belänkande. Jag vill bara helt kort nämna att när vi intehar funnit anledning atl tillstyrka motion ärdet framför allt pågrund av alt vi inte tycker denna fråga skall läggas upp på etl sådanl säll attdel innebär orimligt mycket byråkrati och krångel, som det faktiskt skulle bliom vi tillstyrkte motionen. Naturvårdsverkelsförslag innebär inte att samtliga jägare som jagar f n. skall genomgå dessaprov. Man har inskränkt del till atl provet skall gälla den som köper vapeneller förändrar sill vapeninnehav lill andra sorter än han f n. äger. Del göralt del kommer alt la innan samtliga jägare har genomgåtl dettaprov. Eftersom provet avses avläggas i samband med inköp av vapen har vi inteheller ansett att man kan begära prov av utländska jägare. Vi är också medvetnaom alt det i de flesta europeiska länder råder starka restriktioner när detgäller inköp av vapen. Vi tror att de flesta har genomgått sådana prov som dethär skulle bli fråga om. är anledningen till att man från utskottets sidahar funnit skäl atl helt bifalla förslag som har blivit enregeringsproposition. Jag ber, herr talman, atl få yrka bifall tillhemställan i jordbruksutskottets belänkande nr 28. De förslag jag framfört i min moiion skulle inte ha inneburit någonorimlig byråkrati, om de hade genomförts. Detena förslaget gällde atl avlagt prov skulle tidsbegränsas lill , vilketskulle betyda alt man skulle förnya provet. Jag skulle tro attvi , när vi har kommil in i det här systemet, kommer att gå övertill etl (, Rilr-:dnapn': nrnlnknit 1977n8l4S-l46 Denandra fråga jag tagit upp gäller huruvida utländska jägare som bedriver jakt ivårt land helt skall undanlas från bestämmelsen om skyldighet atl avläggakompelensprov. På den punkten ärjag fakliskl mera förvånad över ulskoiletsställningstagande. Vi brukar ju när vi diskuterar sådana här frågor se på hurförhållandet är i våra grannländer i . Jag kan nämna alt om en svenskjägare vill jaga på , så räcker det inte med atl han säger att han köptvapnet i och atl han är betrodd att jaga där, ulan han är tvungen atlavlägga den åländska jägarexamen innan han för börja jaga. Vi kommer att fåolika bestämmelser inom de nordiska länderna, och jag tror all del också på denhär punkten kommer alt bli en ändring, så att de utländska jägarna får lov att avläggaexamen om de skall jaga i vårt land. FILIPJOHANSSON (c): Nog skulle del vara rätt märkligt om vi för det här provet hade enlidsbegränsning, när någon sådan inte gäller för körkortet. Sedan man en gångtagit körkort får man ju köra hela sitt liv. Frågan om tidsbegränsning hardiskuterats i samband med körkortet, men vi har inte ansett all entidsbegränsning varit nödvändig, och det kan rimligen inte vara mera nödvändigtatl införa en sådan när det gäller det här jägarprovel. Överiäggningenvar härmed slutad. 1977/78:29 med anledningav motion om åtgärder för alt öka sysselsättningen inomskogsbruket 1977/78:30 med anledning av propositionen 1977/78:143 omgodkännande av överenskommelse mellanSverige och om ömsesidiga relationerpå fiskets område och protokoll om vissa gränsfrågor 1977/78:31 med anledningav propositionen 1977/78:147 om godkännande av överenskommelse mellanSverige och omfiske 1977/78:32 med anledning av proposilionen 1977/78:149 om godkännande avöverenskommelse mellan om fiske 1977/78:33 med förslag omuppskov med behandlingen av vissa till utskottet 1977/78:59 om uppskov medbehandlingen av vissa ärenden 1977/78:42 angående uppskovmed behandlingen av vissa ärenden Kammaren biföll vadutskotten i dessa betänkanden hemställt. § 21 Vidgning av denkommunala kompetensen Föredrogs konstituiionsutskollets belänkande1977/78:44 med anledning av motion om vidgning av den kommunala kompetensen. I detta belänkande behandlades motionen 1976/77:433av m. fl. (s), vari yrkats att hos regeringenskulle anhålla om förslag om en vidgning av kommunernas ochlandstingskommunernas kompelens i enlighet med vad som anförts i motionen. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1976/77:433. Reservation hade avgivits av ,, , , , och (samtliga s) som ansett atl utskottet borthemställa 1. med bifall till moiionen 1976/77:433 i denna delhos regeringen begära utredning av frågan om utvidgning av den kommunalakompetensen i enlighet med vad reservanterna anfört, 2. med anledning av moiionen 1976/77:433 i denna delge regeringen till känna vad reservanterna anfört om behovet av sammanföringlill en lag av vissa speciallagar beträffande den kommunala kompetensen. HANS (): 1 motionen1976/77:433 har vi hemställt att hos regeringen anhåller att förslagframläggs som möjliggör för kommuner och landsting au della i internationellasolidaritetsaklioner. Undersenare år har kommuner och landsting vid skilda tillfällen känt behov av attmanifestera sin solidaritet med människor i andra länder. När beslut harfattats i delta syfte har de, om besvär anförts, upphävts därför alt de ansettsinnebära ett överskridande av de gällande kompetensreglerna. Motionärerna anseratt kompetensreglerna på detta område bör anpassas till den förändradeinslällning lill dessa frågor som ett stort antal beslut och debatter ikommunala församlingar ger ullryck för. Enanpassning av kompeiensreglerna har pågått . Dessa ändringar harmedfört att uppgifter som tidigare ansågs oförenliga med kommunallagensbestämmelser legaliserats som kommunala uppgifter. I allmänhet har dessaändringar avsett ändamål som varit väl förenliga med den s. k.lokaliseringsprincipen, men har också sådana ändringargenomförts som haft internationell anknytning. Sålunda har kommunerna medgivitsrätt alt lämna s. k. katastrofhjälp och rätt att under vissa förhållanden biståutländska studerande.