prot · G109103 · 1977-12-31 00:00:00 — Fördet andra borde det inte vara tillätet med ett privat monopolföretag av typEsselte på läromedelsområdet, varför vi föreslår alt Studium överförs isamhällets ägo. Motbakgrund av bl. a. de förändringar som förhoppningsvis kommer alt följa avSIA-skoIans genomförande med en förändrad elevroll och en förändrad lärarrollär det nödvändigt alt fö lill stånd en fömlsältningslös debatt om läromedlenoch deras framlida funktioner i skolan. Vpkhar i andra sammanhang hävdat att läromedlens karaktär måsle förändras till altbli av uppslagsbokstyp. Då skulle läromedlens styrande roll på undervisningenkunna minska, och eleverna skulle också stimuleras till att själva forska efterkunskap. Det är självklart att läromedlen i vissa ämnen, där rena baskunskapertränas, måsle ha karaktär av inlärningsböcker, t. ex. i matematik. Det är regering och riksdag som fastställer utbildningens inriktning,men det är de privata profitintressena som genom sin utgivning svarar för atttolka och därmed i praktiken styra en stor del av undervisningen i värt land.Den privata kontrollen av läromedelsproduktionen leder till att borgeriigavärderingar befästs. Vi vet att t. ex. svensk historia är historiaom svenska kungars öden och leverne. Arbetarrörelsens historia och dessideologi har fortfarande ett alltför litet utrymme i skolböckerna. Inte hellerförhållanden i det moderna samhälls- och arbetslivet har del utrymme del bordeha i läromedlen. Läromedlenhar en stor betydelse för undervisningens innehåll och för dess praktiskautformning. Det är därför märkligt alt just läromedelssektorn totalt saknarinflytande från "konsumenterna", dvs. elever och lärare. Vpk menaratt man bör pröva hur ett demokratiskt inflytande för elever och lärare skallkunna åstadkommas över läromedlens tillkomst och hur man anskaffar och använderdem. Förkommunernas del upptar kostnaderna för läromedel en stor del av skolbudgeten.Man har beräknat att kommunerna köper läromedel för 700 milj. kr. Imånga kommuner kostar gåvoläromedlen betydligt merän halva läromedelsbudgeten.Det gör alt lill komplettering och förnyelse blir del alltför små resurserkvar. För alt motverka sådana risker menar vi alt staten skall la överkommunernas kostnader för läromedlen. betänkande nr 16 behandlas tre partimotioner av vpk. Detär motioner i betygsfrågan, i läromedelsfrägan och en motion som berörskolsystemet som helhet. Samtliga motioner avstyrks med myckel knapphändigamotiveringar. Och eftersom vpk förvägras att arbeta i utskotten pä ett normallsätt så har jag heller inte kunnat argumentera för dessa motioner iutbildningsutskottet under utskottsbehandlingen - en arbetsordning som gällerför alla andra partier i utom för vpk. Det är viktigt att det blir ensaklig diskussion kring skolfrågorna, och eftersom jag inte kan föra dendiskussionen i utskottet hoppas jag att jag för diskutera motionerna här i kammaren med den som företräder utskottet. Jag yrkar bifall till motionen 456, där vi yrkar alt betygen avskaffas,till motionen 757, där vi yrkar att uttalar sig för en ny demokratiskinriktning av och gymnasieskolan, och slutligen till motionen 455,där vi föreslär all läromedelsproduktionen förstatligas. Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. Till utbildningsutskottets betänkande nr 16 har vi socialdemokraterfogat en reservation,där vi än en gång betonar vikten av att resurser tilldelaslänsskolnämnderna, för att de regionala planeringsråden när det gällerkontakten skola-arbetsliv skall kunna komma i verksamhet. Redan i Ool uttaladesig för att denna organisation borde byggas ut. Därförmotionerade vi om att kravet med skärpa skulle återupprepas . Vi kan intefinna att utskottsmajorilelens motiv för att inte biträda vårt förslag ärsärskilt övertygande. Man framhåller nämligen att erfarenheterna frånverksamheten inom Stockholms-, bör avvaktas,innan en utbyggnad sker i övriga landet. Men är det sä att länsskolnämndernai övriga landet redan har tillsatt regionala planeringsråd. Förvånande i allrahögsta grad är att inga resurser dä ställts till dessa räds förfogande. Vikan ha förståelse för att den ekonomiska situation som den borgeriigaregeringen försalt sig i kan resultera i att man måsle spara in på anslagen.Men alt så till den grad göra inbesparingar att inte en enda krona anslagitsför en uppbyggnad av de regionala planerings råden utanför de tre nämnda storstadsområdenakan vi inte acceptera. Skall del bli en verksamhet regionalt församarbete skola och arbetsliv fordras det också litet mera av god vilja hosregeringen och den borgerliga majoriteten i . Altgöra som den borgerliga utskottsmajoritelen nu gör - åberopa otillräckligaerfarenheter - ställer de tre regeringspartierna i en ohållbar situation. Vidfjolårels behandling var vi helt eniga om att göra ett uttalande om en snarutbyggnad av de regionala planeringsräden. Med en snar utbyggnad menade vi, vadjag kan förstå, att man också skulle ställa resurser till förfogande för deregionala planeringsråden. Del var - har samma borgeriiga ledamöteruttalat sig för att man skall vinna mer erfarenhet och ställer inte upp påfjolårets uttalande. Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. Vi socialdemokrater vill fullfölja den enhälliga viljeinriktning somriksdagen uttalade , blev vi ensamma. Det är minst sagtförunderiigt. Jag yrkar bifall lill vår reservation under punkten 7 i utbildningsutskottelsbelänkande nr 16, Sånågra ord, herr talman, om del särskilda yttrande som och jagsjälv avgelt vid behandlingen av punkten 6 i betänkandet. Redan under fjolårelsbehandling av forlbildningsfrågorna uttalade vi - också då i ett särskilt yttrande- vår tveksamhet över att den föreslagna ordningen skulle fungera praktiskt. Vihar ju utvecklat vår syn på svagheterna i den nuvarande konstruktionen avfortbildningen och anser alt länsskolnämnderna, som slår verksamheten närmast,bör ges den roll i fortbildningssammanhang som föredragande statsrådetföreslagit. Vi menar alt så inte har blivit fallet. Rent praktiskt har vikunnat konstatera hur det gått lill . Vi ifrågasätter därför iår liksom om den föreslagna uppdelningen i en formell del underlänsskolnämndens ansvar och en saklig del under SÖ:s ansvar kan vara den bästa.Vi befarade att i den uppdelningen kunde ligga en konfliktska-pandedualism. Vi ansåg även att den uppdelningen inte kunde stå i överensstämmelsemed de allmänna strävandena pä arbetsrättens område som beslutat.Tillkomsten av det avtal som blev följden av beslut som reglerarpersonallagsutbildningen har också visat alt och min tveksamhetvar berättigad. Avtalet har kommit lill stånd utan all länsskolnämndernaberetls tillfälle all avge några synpunkter. Delta oaktat att man ipersonallagsutbildningen avtalat om medverkan av länsskolnämndernasfortbildningsledare. Genomdet sätt på vilket avtalet tillkommit har länsskolnämnderna undandragits ettreellt inflytande på personallagsutbildningen när det gäller såväl planeringoch ultagning av deltagare som genomförandet av den här utbildningen.Fortbildningsledarnas ianspråklagande för utbildningen griper också in i länsskolnämndernasverksamhetsplanering på ett oförutsett sätt. Nämnderna måste kunna utgå ifrånatt de självständigt förfogar över den personal som tilldelals dem. Vi menaratt vad som skett visar hur angeläget det är alt den dualism som ligger iverksamhetens uppdelning i en formell del och en saklig del bringas allupphöra. Det är mot denna bakgrund som vi har upprepat vårt särskildayttrande lill den här punkten. Vi har utvidgat det någol för alt klargöra vadsom hänt sedan föregående år. I detta anförandeinstämde (). När jag nu går alt något kommentera vad och skall jag ålägga mig största möjliga restriktivitei vid tidsanvändningenoch framför allt inte föriänga en debatt som närmast hör framliden lill, dåregeringsförslag föreligger, Betygsfrägandras åter upp av -jag vet snart inte för vilken gäng i ordningen.Del finns ingen som helst anledning an nu i kammaren hålla i gäng en betygsdebatt ellerännu mindre att fatta något beslut i betygsfrågan, betygsutredning ärpä remiss. När remissomgången är över, för vi en proposition. Då må vislutgiltigt debattera betygsfrågan. Detfinns inte heller anledning alt nu avhälla en skoldemokratidebalt. Promemorior,läroplansförslag och utredningar sysselsätter sig med frågan. Promemorian ommedinflylande i skolan remissbehandlas just . Ett förslag om en ny läroplankommer vilken dag som helst. Om ger sig lill tåls har vi snart påriksdagens bord ett underiag för den av henne önskade skoldemokralideballen.Vpk-motionen ensam är elt alltför ensidigt underiag. Fråganom förstatligande av läromedelsproduktionen - som om del skulle lösa allaproblem - är gammal. Liknande yrkanden har av avslagits tidigare.Motiveringarna härför står alt läsa i tidigare betänkande frånutbildningsutskotlel, och de gäller i tillämpliga delar fortfarande. Därtillkommer-och det vet mycket väl -att läromedelsmarknaden f n.kartläggs av en särskild utredningsman. Resultatet av kartläggningen kanmöjligen tillföra debatten något nytt, men till dess för debatten anslå. Jagvill härefter säga några ord i anslutning till frågan om regionalaplaneringsråd som nu talade om. Socialdemokraterna har här lagten reservation, och man yrkar alt den regionala planeringsrädsorganisa-lionensnart skall byggas ut. Jagtycker att det i den här frågan inte är myckel som skiljer mellan de önskemålsom framförts från utskottets majoritet resp, dess minoritet. Majoriteten villnågol avvakta resultatet av den pågående försöksverksamheten, som börjatalldeles . Efter vad jag kan förstå är del klok politik alt vilja samlanågon erfarenhet, även om den är begränsad som sä riktigtframhöll, innan man går vidare i utbyggnaden. Man för dä möjlighet alt om såskulle visa sig nödigt företa de eventuella förändringar som förhoppningsvisskulle göra den slutliga utbyggnaden hållbarare och kanske ännuändamälsenligare. Utskottets uttalande frän om en utbyggnad snarastmöjligt står fast. Det är utskottets mening, och "" kan betydaockså nästa är, I reservationen talas om en snar utbyggnad. Skall"snar" vara mer påskyndande än det från kvarstående""? Jag tycker inte det. Vi är egentligen eniga, BengtWiklund, Fortbildningsavdelningarnassorterande under såväl länsskolnämnderna som kan man förvissoha synpunkter pä. Man kan verkligen ifrågasätta det ändamålsenliga i det.Förhoppningsvis kommer lärarutbildningsutredningen, LUT 74, inom en ej alltföravlägsen framtid med ett förslag till lösning. Till dess för vi ha det som detär. Frågan är emellertid - det vill jag understryka - inte särskilt lätllöst.Den är helt enkelt besväriig. Jag yrkar bifall till utbildningsutskottets hemställan i alla delar. Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. Nr 103 INGA (vpk) kort genmäle: Onsdagenden " talman! säger att det intefinns någon anledning att diskuterabetygsfrågan här i kammaren. Det är självklart alt Han vill över huvud tagel inte ha någon diskussion Anslås till skolvä- 'betygen, eftersom han vill ha betygen kvar, och helst också utvidga sendetscentrala betygssystemet, och regionala myn- ''' debatt som förs utanför den här kammaren har man begripit de dieheter m m negativaverkningarna som betygen har. Vi vet all del i stor utsträckning är föräldrarnasutbildningsbakgrund och barnens hemmiljö som bestämmer vilka betyg barnen för. Vivet också vilken betydelse betygen har för en Eftersombetygsdiskussionen är så aktuell utanför det här huset vore det väl angelägetatt också här diskutera betygsfrägan. Närdet gäller ett förstatligande av läromedelsproduktionen säger del inte löser alla problem. Nej, det gör det förvisso inte. Men eftersomläromedlen har en styrande effekt pä utbildningen och eftersom del är regeringoch riksdag som fastställer utbildningens mål borde man hindra privataprofilintressen alt styra den utformning som utbildningen för. Vpk menar inte kan acceptera del förhållandet och föreslår därför förstatligande av iförsta hand , Vpkhar en helt annan inriktning när del gäller skolpolitiken än de övrigapartierna - del må sedan gälla betygsfrägan, hur man skall demokratisera skolanmed ökat elevinflytande, med värvning av teori och praktik, med sludiesocialaåtgärder som studielön och med förändringar av läromedlens styrande roll iundervisningen. Jagtycker att drar sig undan debatt i dessa mycket väsentligaskolfrågor genom alt skylla på sittande utredningar. Jag är ledsen om jagbesvärar med att debattera de här frågorna i kammaren, men det är, som OveNordstrandh också vet, vpk:s enda möjlighet att föra debatt, eftersom vi intekan delta i utskottets diskussioner. BENGTWIKLUND (s) kort genmäle: inlägg i denna fråga övertygade inte på något sätt.Jag tror alt del snarare stärkte del påstående jag gjorde, dä jag uttryckte minförvåning över utskottsmajorilelens uttalande att man vill vänta päerfarenheter från den regionala verksamheten inom de tre storstadsområdena.Jag har väldigt svårt att förstå vilka erfarenheter man väntar på all föredovisade' från den verksamheten. Jag är också förvånad av den anledningen aldrig har sagt någonting annat än alt samtliga länsskolnämnder skallinrätta regionala råd. Detta är i stort sett gjort, men inga resurser hartilldelats dem, Ulskottsmajoritetenförsöker nu vrida det till att meningen var att detta skulle vara enförsöksverksamhet. Del är en efterhandskonstruktion. ju, , helt eniga om att uttala oss för att de regionala planeringsråden snarastskulle byggas ut. Man kan klyva hårslrån på längden 242 när man skall tolka vad ordet innebär, men min tolkning är attdenna verksamhet successivtskall byggas upp. Vi har inte sagt all det skall ske över Nr 103 en natt i hela landet, menskall verksamheten någon gäng börja fungera måste man visa litet vilja alt geden resurser. Det är alltså fråga om en stegvis uppbyggnad.Utskottsmajorilelens motivering för alt inte gå pä uttalandet omatt ge resurser till länsskolnämnderna för denna verksamhet är minst sagtförunderiig. OVENORDSTRANDH (m) kort genmäle: Utskotiei säger till regeringen att utskottet vill ha en utbyggnad avde regionala planeringsräden . Den socialdemokratiska reservationen villge regeringen till känna all den vill ha en snar utbyggnad av sammaplaneringsråd. Jag kan inte finna all del är någon skillnad mellan deuttalandena. På förslag av talmannen beslöts att kammarensförhandlingar skulle fortsättas vid morgondagens sammanträde, §6 Talmannen meddelade alt på föredragningslistan för morgondagens sammanträdeskulle skalteulskoltels belänkande nr 38, trafikutskottets betänkanden nr11,16,17 och 19, socialförsäkringsutskottets betänkanden nr 18-20 samtfinansutskottets betänkande nr 19 i nu angiven ordning uppföras närmast efterutbildningsutskottets betänkande nr 16, §7 Meddelande om fråga Meddelades att följande fråga framställts den 29mars 1977/78:368 av PaulJansson (s) lill industriministern om villkoren för privat förelags förvärv avaktierna i kraftförelag: Det privatägda AB har avindustriverket meddelats tillstånd att förvärva en betydande post aktier iGullspångs Kraftaktiebolag, Skandinaviska ambitioner tycks vara attskaffa sig aktiemajoriteten i Kraftakliebolag, ett kraftförelag somtidigare dominerats av kommunall ägarinflytande. Nuhar fyra kommuner, nämligen , , och , hosregeringen besvärat sig över industriverkets beslut, I besvärsskrivelsen harkommunerna bl. a, hänvisat till förvärvstillståndslagen, som trädde i kraft den1 och som är gmndad pä följande tre huvudpunkter: a) Underlätta för statens industriverk att följa ochpåverka strukturomvandlingen inom eldistributionen, b) öka del kommunala inflytandet övereldistributionen. Nr 103 c) förebyggakonkurtenssituationer och spekulativa förvärv som är ägnade den '' ''" "PP prisnivån till nackdel för konsumenterna, '" ''" industriministern är: Anserindustriministern att ett privatägt företags förvärv av aktier. Meddelandeom syftande lill total dominans i kraftföretag, slår i överensstämmelsemed fyAan huvudprinciperna i förvärvstillståndslagen? § 8 Kammaren åtskildes kl,23,48,