prot · G109160 · 1977-12-31 00:00:00 — Det ligger ett förslag i komrnunikalionsdeparlemenielomdetla,ochdetvorebraom vi kunde fl ett besked här om att den frågan kommer att behandlas iden kommande propositionen, eftersom del otvivelaktigt är en mycket viktig sak,inte minst i glesbygdsområdena, att man får ett klargörande av om det blir ensådan samordning. Denandra frågan - och det är kanske den viktigaste -, som kommunikationsministerndock inte hade någon kommentar till, gäller hur SJ skall ersättas när man skallsamarbeta med SJ ute i regionerna. Jag finner del anmärkningsvärt attkommunikationsministern inte hade någon kommentar lill den heller. Jag skallinte upprepa mina argument, men vill bara än en gång understryka vikten av atten sådan normering kommer till stånd, så att det inte blir ett sådantsammanbrott i de regionala trafikförhandlingarna med SJ som del vi har upplevti län. Åtgärderför att förbättra kollektiv persontrafik () kortgenmäle: Jag skallfatta mig mycket kort. Kommunikationsministernsäger alt remissammanställningen är ganska utförlig. Det kan jag gärna hållamed om. Men eftersom kommunikationsministern i sitt anförande nämnde att delkan bli problem i andra delar av de berörda länen i , fann jag migföranlåten påpeka att samtliga landsting i på den här punktenfaktiskt helhjärtat har tillstyrkt att man skall utarbeta en särlösning förVästsverige. Dessa yttranden är utomordentligt intressanta på grund av att degjorts av de blivande huvudmännen, men de yttrandena finns tyvärr interedovisade i proposilionen. Det var delta jag fann migföranlåten atl påpeka tidigare. I föreliggande utskottsbetänkande från trafikutskottet, 1977/ 78:28,behandlas förutom regeringens proposition 1977/78:92 även ett antal motioner. Imotionen 1824 av tre socialdemokratiska ledamöter från behandlas vissaproblem som speciellt rör samt andra problem som rör hela landet. Närdetgäller problemen för har vi i vår motion pekat på de särskildaförhållanden som råder där på grund av alt länsgränsen går snett igenomlandskapet, där trafikströmmarna i såväl de sydöstra som de nordvästra delarnaär starkt infiltrerade med varandra. 1 motionen kräver vi vissa möjligheter attbilda ett enda huvudmannaskap för hela landskapet, vilket torde vara det mestrationella. belänkande har detta förslag emellertid inle beaktats, utanman har hänvisat till det inierkommunala samarbete som bör råda vidlänsgränserna. Jag anser emellertid alt del är särskilt skrämmande attutskottsledamöterna tydligen inte har satt sig in i de problem som råder ochsom kommer alt uppstå, speciellt i de nordvästra och sydöstra delarna av Skåne.Del torde vara bäst att ha endast en huvudman i en provins som , och deltatorde vara till fördel för båda länens invånare. Jag beklagar därför att dennasynpunkt inte beaktats av utskottet. Jagskulle vilja ställa frågan till kommunikationsministern - som visserligen nuhar lämnat kammaren, men som kanske kommer tillbaka -om han är beredd attbifalla en framställning från de båda länen om elt gemensamt huvudmannaskap. Imotionen har vi också lagit upp frågan om koncessionen och krävt att den sombetalar trafiken skall äga den. Utskottet har inle beaktat detta utan avstyrkermotionen i den delen. Man påpekar att det enligt utskottets uppfattning skullevara bättre med enlreprenadförfarande där trafikulövaren innehar tillståndetoch alt det borde tillgodose båda parters intressen. Jagkan inte dela denna uppfattning, utan del självklara borde vara att den somåtagit sig betalningsansvaret också skall ha tillståndet till trafiken för attdärigenom kunna planera den och disponera personal och fordon på rationellt sätt inom sitt område.Utskotlels uppfattning an det skulle vara tryggare för personalen omtrafikulövaren hade hand om koncessionerna än om huvudmannen har del delar jaginle. Del torde vara tryggare för personalen om huvudmannen hartrafiktillståndet och anlitar de olika trafikföretagen som entreprenörer eller,det allra bästa, driver trafiken i egen regi. Jag förutsätter alt denna fråga kommerall lösas framöver genom att de olika huvudmännen övertar koncessionerna efterhand. Imotionen föreslås också att ersätlningsnormerna skall överarbetas så attersättning kan utgå även för linjer från sammanstötningspunkler till slörreorter. Ipropositionen har man lagt fast ett system för ersättning baserat på kördvägslräcka. Det synes vara enkelt och rationellt, men det skapar problem inomkommuner där man driver trafik med inriktning mot centralorterna. Och detkommer att skapa problem för de nya huvudmännen då de genom delta förfarandetappar ersänning i form av statsbidrag. Det föreslagna systemet innebär därmeden slor övervältring av kostnader från staten till kommuner och landsting i detnya huvudmannaskapet. IUlskottsbetänkandel framhålls det emellertid som väsentligt att enkostnadsövervältring ej blir följden av del nya systemet. Det hade varitvälgörande om utskottet hade ägnat någon rad åt atl bevisa att det inte blirnågon överföring, men så har ingalunda skett. Jagvill här, herr talman, peka på att i kommuner där jämförelser gjorts innebärdel nya statsbidragssystemet en övervältring av mycket pengar. Räknat på denlokala trafik som har statsbidrag blir det en övervältring på mellan 17och 18 96 från staten till kommuner och landsling. Jag betraktar det som iallra högsta grad anmärkningsvärt atl utskottet inte har beaktat detta. Altdepartementet och kommunikationsministern velat vältra över bördorna frånsiaten på kommuner och landsting, de nya huvudmännen, är kanske inte såförvånande. Men att utskottet inte beaktat detta är anmärkningsvärt. De nyahuvudmännen, som har att bygga och överta trafik, kommer alt drabbas hårthärav. Men utskottet har inget intresset för detla. RolfDahlberg pekade på att det inte skulle bli någon överföring. Jag tycker atl hanbör visa någol exempel på all så inte blir fallet - det vore välgörande. Somjag nämnde tidigare borde del ha stått i ulskottsbetänkandel. Men jag tror detblir svårt alt komma med bevis här. Enannan viktig fråga gäller den trafik som bedrivs regionalt av de olikatrafikbolagen. Vi har i motionen krävt att den trafik som finns skallbibehållas intill eller den dag då de nya huvudmännen tar övertrafiken. Utskottet har inte beaktat eller visat intresse för detla, ochföljden kan bli all irafikföretagen framöver drar in regionala linjer som inteär lönsamma, så alt när de nya bolagen skall överta trafiken slörre delen avdet regionala irafiknäiet är nedlagt och de måste bygga upp det på nytt. Detlakan väl knappast vara meningen. Jag vill fråga utskottets talesman om man ärberedd alt medverka till åtgärder som förhindrar att indragning av regionalalinjer sker, till skada för den trafik som skall komma. Åtgärderför att förbättra kollektiv persontrafik Åtgärderför att förbättra kollektiv persontrafik Enannan del som också måstebeaktasärdet som framhålls i reservationen 3, nämligenvikten av alt det finns normer för hur avtal skall träffas mellan SJ ochhuvudmännen, för att man skall kunna klara de köp av kollektiva trafiktjänsiersom är oundvikliga för att få en samverkan när del gäller trafiken i regionen. ROLFSELLGREN (fp) kort genmäle: Jag vill bara på någon punkt kommentera anförande. Hanoroade sig över att det inte går atl fl till stånd en trafiksamverkan i ,men det är precis vad det gör! De båda huvudmännen i kan helt naturiigtklara sin trafikplanering inom sitt område och sedan bilda elt driflbolag somsköter hela Skåneområdet. Detär också intressant att notera att när man inom den regionala trafikplaneringenvill redovisa de linjer som hör samman gör man det bäst genom atl visa en bildav hela . I övrigt ute i landei visar man länsvisa illustrationer av deregionala och interregionala bussrutterna, men för atl illustrera trafiken iSkåne visar man en figur över hela Skåneområdet. Det är det område där det ärlättast att skapa det här samarbetet. behöver alltså inle varaoroad. Närdet gäller övervältring av kostnaderna vill jag helt kort säga atl utskottetuttryckligen har slött tanken alt del här inle flr innebära övervällringavkostnaderna på kommunerna-i synnerhet inte närdet gäller irafiksamarbetet medSJ. JOHNJOHNSSON (s) kort genmäle: säger att det inle finns någol hinder föratt ha tvåhuvudmän och ett trafikbolag för . Jag är väl medveten om det. Den frågasom jag ställde till kommunikationsministern var om han är beredd att medverkatill en sådan lösning om framställning görs om en huvudman. När det gäller övervältring av kostnaderna, herrSellgren, framgår det inte på vilket sätt man skall undvika del. Utskottetsäger all en övervältring inte flr ske, och därmed är det slul. Jag tycker altdet hade varit bättre om ulskottet hade sagt klart ifrån atl man skall ha fullkostnadstäckning för den trafik man skall ta över. I min motion 1977/78:462 harjag framhållit önskvärdheten av att enresenär som anlitat SJ:s låg i en färdriktning skall ha möjlighet att göraåterresan med någon av GDG:s bussar och därvid som betalningsmedel kunnaanvända tågbiljetten om vederbörande har löst tur- och returbiljett. Detta gårinte , utan i dylikt fall måste resenären betala extra biljett på bussen.I motionen harjag därför hemställt att skall ge regeringen till kännaatl den s. k. snittaxan borde upphöra atl gälla. Det skulle innebäramöjligheter till samverkan mellan SJ och del av siaten belagda dotterbolagetGDG, vilket skulle vara lill stor fördel för trafikanterna. harhänvisat till sitt belänkande 1977/78:18, i vilket uttalas att vad avsertaxeberäkningen för trafiken på riksnivå och regional nivå bör så långt möjligtenhetlig taxa komma till användning, oavsett om olika trafikmedel ochtrafikföretag ombesörjer resa eller frakt för viss sträcka. Det uttalandetanser jag vara bra, och det bör vara grundläggande för elt samarbele mellanolika trafikföretag. Isamma betänkande uttalar utskottet att en ökad samordning mellan järnvägs- ochlandsvägstrafik måste komma till stånd, vilket jag också anser vara mycketpositivt. Ett praktiskt exempel på vad en dylik samordning skulle kunnainnebära för allmänheten kan jag lämna från mitt hemlän, . Påsträckan går även efter nya tågtidtabellens ikraftträdande den28 maj, alltså , följande tre tåg: 1. från Boriänge 9.25 2. från Boriänge 11.25 3. från 19.25 Observeraatt finns alltså en tågförbindelse kl. 9.25 och en . Delär således mellan dem. Resenärerfrån Västerdalarna som besöker Boriänge och anlitar del enda förmiddagståg somavgår, nämligen 6.25 från , flr måndagar-fredagar vänta ända lill kvälleninnan återresan kan ske. har flera av GDG:s bussar avgått tillolika orter i Västerdalarna. Turister från på väg till Salensom anländer med middagstågel lill Boriänge måndagar-fredagar tvingas ocksåvänta innan de med tåg kan resa vidare. Följden blir atl båda dehär nämnda trafikantkalegorierna för att undvika långa väntetider tvingasanlita bussarna, vilket medför extra kostnader. Om resenärerna hade möjligheteratt använda tågbiljetten även på bussarna vore detta mycket bra. Det skulle ökaallmänhetens intresse för att använda kollektiva trafikmedel. Minmotion 462 behandlas i utskoltsbetänkandet /78:28 tillsammans med motionen578, vilket göratt kammaren kan få uppfattningen attjag med yrkandet om den s.k. snittaxans borttagande skulle avse införande av någon form av rabattsysiem.Del kan vara önskvärt föratt främja kollektivtrafiken på vissa trafikavsnill,men det är icke detta som åsyftas med min motion. Som även ulskottet påpekatfrämjas ett samarbete mellan olika trafikmedel och trafikförelag bäst genom enså enhetlig taxa som möjligt. Folkets valda ombud i riksdag kan på sina "SJ Årskort förriksdagsledamot" åka även med GDG:s bussar. Det slår på kortets baksida!Del som gäller för folkets representanter i borde även gälla förfolket. Det är ell rältvisekrav! har ej varit berett atl tillstyrka mitt motionsyrkande.Min uppfattning är dock att biljettsamverkan mellan möjligtbör komma till stånd. Jag yrkar därför bifall till motionen 1977/78:462. Åtgärderför att förbättra kollekliv persontrajik LENNARTNILSSON (s): Även om kommunikationsministern ser lycklig ut efter allt beröm han harfått här vill jag framföra några saker som speglar litet av Åigärderför att förbättra kollekliv persontrafik denoro som många människor, inte minst de anställda, känner inför det beslut somriksdagen skall fatta. Dethar talals om att järnvägen skall vara ett alternativ till bussen genom att manäven på den delen kan utge statlig ersättning. Då dyker naturligtvis de problemsom och andra socialdemokratiska talare tidigare berört upp:Det gäller atl klara ul på vilket sätt man skall utge dessa ersättningar. Jaghar i annal sammanhang varit invecklad i diskussioner med kommunikationsministernom detta. Kommunikationsministern har då sagt atl huvudmannen själv skallavgöra delta. Del skall föreligga valfrihet mellan att åka på landsväg med bussoch att åka med järnväg. Det där med den finas. k. valfriheten låternaturiigtvis bra. Men då stöter man genast på problemet att en kostnadsjämförelsevisar att del blir billigare att resa med buss, eftersom busstrafiken intebehöver räkna med kostnaden för underhåll och drift av banor - del ärjusamhället som svarar för motsvarande kostnader när det gäller vägarna. Därförblir det naturiiglvis billigare för huvudmannen all ha busstrafik än att verkaför atl människorna reser med låg. Detfinns typiska exempel som visar hur vansinnigt det härar. När jag reste upp isöndags blev tåget försenat. Det berodde på all man inväntade bussar frånStrömstad och . Orsaken till att bussarna blivit försenade var att dethade uppstått trafikstockningar på vägarna när alla människor som harsommarstugor i de här trakterna skulle resa hem i sina bilar. Bussarna blev dåstående i bilkön. Detfinns alltså här många problem, och man llr därför hoppas att det någon gångblir klarlagt hur det skall bli med normerna för ersättning. Detta har härlidigare framhållits av socialdemokraliska talare. Imin motion 1828 harjag tagit upp frågan om kollektivtrafiknämnden. Utskottetskriver att eftersom nämnden enbart skall syssla med ersättningsfrågor såbehövs det inte någon facklig representation. Utskottet visar en ganska otäcksyn på de fackliga organisationerna när man skriver att del har ansetts varasvårt att inom ramen för en rimlig storlek på nämnden finna de lämpligaformerna för facklig representation och sedan fortsätter: "Utskottet kan dela denna uppfattningsärskilt då nämndens sammansättning bör främja en snabb behandlingav frågorna." Om jag har tolkat detla uttalande rikligt innebär del attutskottet anser atl de fackliga organisationernas medverkan skulle medförabekymmer och innebära alt ärendena förhalades. Nuär det emellertid så att ersättningsfrågorna i grunden gäller tryggheten föralla de människor som arbeiar inom denna verksamhet. Jagtycker dessutom att det är ett ganska svagt skäl för avslagsyrkandel närutskottet anför alt antalet ledamöter i nämnden bör vara begränsat. har manfastnat för fem ledamöter. Om nämnden hade utökats med ett par ledamöter är jagövertygad om att den dessutom hade kunnat arbeta bättre. Sedangör utskottet emellertid en kullerbytta när man utgår ifrån alt företrädare för fackliga organisationer vid behov skall kunna beredas möjligheteratt införnämnden framlägga sina synpunkter. Det rimliga hade naturiigtvis varit att defackliga representanterna även på del här området hade fltt möjligheter altdelta i verksamheten, eftersom ersättningsfrågorna är av avgörande betydelseför tryggheten för de människor som jobbar inom denna verksamhet. är enigt på den här punkien finner jag det meningslöst att yrkabifall till motionen. Det blir väl anledning atl återkomma i annat sammanhang. Åtgärderför att förbättra kollektiv persontrafik Medeltidens landskapslagar var skrivna på ett så klart och tydligtspråk att den som är intresserad fortfarande kan läsa dem med god behållning.1734 års lag innehöll i vissa delar många kapitel och paragrafer som än i daganses vara litterära mästerverk. När landskapslagarna och lag skrevskunde de fiesta svenskar inte läsa, men om lagmannen föredrog lagen högt vardet inte svårt för någon att förstå innehållet. Nukan alla vuxna svenskar läsa. Däremot är det inte säkert atl de verkligen kanförstå innehållet i de lagtexter som författas . Jag vill påstå, herrlalman, att det inte beror på dumhet hos svenskarna. Delbehöver inte bero på dumhet hos lagstiftaren heller. Än så länge i varje fallhittar man både subjekt och predikat i alla lagparagrafer, men man tvingas oftaleta länge innan man finner vad man söker. Orsakenkan inte heller vara ovilja hos lagstiftaren att uttrycka sig begripligt.Frågan blir då om det är oförmåga eller bara fantasilöshet. Eftersom jag äroptimist i fråga om människors förmåga att genomföra någol de verkligen vill,måsle det vara fantasilöshet. Lagstiftaren glömmer att ett av syftena med justskrivna lagregler är atl alla medborgare genom atl läsa lagtexten skall kunnata reda på vad som är gällande rätt på ett visst område. Lagtexten skall varaskriven för läsare med olika kunskapsbakgrund. Därför måste den vara lättläst.Men det ärden inte om meningarna är långa samt har många inskjutna bisatser,dubbla negationer, oklara syftningar och elt flitigt bruk av sådana uttryck som"särskilda skäl" och "äga motsvarande tillämpning" isatser, där det inte alls framgår vilka skäl som kan anses vara särskilda ellervad som skall motsvara vad. Förordningenangående yrkesmässig aulomobilirafik m. m. är inte lättläst. Jag villinte göra gällande att den är helt obegriplig, men den är just på grund av sittkrångliga och omoderna kanslispråk myckel svårläst och därmed orationell.Daniel Tarschys och jag har denna vår motionerat om atl få bort detdåliga språket i yrkestrafikförordningen och begärt en fullständig översyn avlagtexten. Första gången höll utskottet med oss i sak men svarade att man"förutsatte" atl regeringen hade sin uppmärksamhet riktad påproblemet. Även nu delar utskottet vår uppfattning atl en fullständigförfatlningsteknisk revision behövs, och den här gången kan ulskottet dessutombevisa atl regeringen "har uppmärksamheten riktad på problemet".Departementschefen har nämligen i den tredje proposilionen om yrkestrafikenefter vår första motion ägnat språk- och Åtgärderför att förbättra kollektiv persontrajik lagleknikfrågorna en vissuppmärksamhet. Det är naturligtvis bra alt vi nu har kommil så långt i den härföljetongen alt regeringen inle bara sitter där och är uppmärksam utan också iall sin uppmärksamhet har förstått alt något måste göras. Det harju vi tycktlänge. hoppas vi bara att regeringen faktiskt också visar sina förslag fören språkexpert, innan får nästa ändringsförslag - det 36:e tror jagdel blir - på sitt bord. Språkexperten kan ju börja med alt fråga regeringenhur den har tänkt sig att del skall gå till när man utför linjelrafik med etttillstånd till beställningstrafik. Själv harjag alllid troll atl man gör detmed en buss eller med en större bil. Men enligt det lagförslag som just skallantas ärdet tydligen meningen atl vi alla skall ut och åka med ett nytt ochhittills okänt kommunikationsmedel, som heter "tillstånd tillbeställningstrafik". Det blir spännande. Närvi skrev våra motioner var vi inle så ofina att vi uttryckligt skulle visa påsådana här underiigheter. Vi hade hoppats att utskottet självt skulle märka democh säga ifrån. Egentligen harju utskottet också gjort del, eftersom utskottet"delar" vår uppfattning och "understryker vikten" av enöversyn. Utskottet använder då, som man kan vänta sig, ett annal språk,nämligen det som är vanligt i och som kan förstås av alla ledamöter.Utskottet vill vara artigt både mot föredragande statsråd och mot ossmotionärer. Men i vårt sinne undrar vi vad alla svenskar som intekänner till det politiska språket i skulle tro om , ifall deläste utskotts-belänkanden som slutar: "Utskottetvill emellertid understryka viklen av att en förfatlningsmässig revision avyrkeslrafiklagsliftningen möjligt genomförs. Mot bakgrund av vad nu haranförls finner utskottet någon åtgärd i frågan från sida f n. inlevara påkallad." Del är turalt så fl människor läser utskottsbetänkanden. I della anförandeinstämde (). Det är väldigt län att ironisera och försöka göra sig lustig. Ikommunikationsdepartementet har vi länge tyckt att yrkestrafikförordningenfrån 1940 är mogen fören revision. Del är bara det all del är ett väldigt Slortarbeie. Vi har inte haft tid atl göra det . Vi har inte resuf-ser till det,men vi skall göra del så fort som möjligt. Föratt förenkla handhavandel av förordningen kommer vi atl göra en nytryckning såall man far in alla ändringar, för de har verkligen varit många under dessa 38år, och man får alltsammans i en text. Men atl en förfatlningsteknisk revisionmed modernisering av språket behöver göras kan vi vara helt överens om. KarinAhrland rådde oss att visa våra förslag lill ändringar för en språkexperl. Jagvill då meddela atl del är vi skyldiga all göra. Det finns istatsrådsberedningen elt par språkexperter som granskar alla nya texter, och dehar uttryckligen den principen för författningsskrivning atl vid ändringar av äldre författningarskall man hålla sig till det språkbruk som gäller för författningen i övrigt. 1annat fall skulle det bli en förfliriig rappakalja med olika liders språkbruk isamma författning. Detlaär vad vi har atl rätta oss efter. För att kunna komma ifrån del i fråga omförordningen angående yrkesmässig aulomobilirafik får vi skriva om den helt ochhållet. Det är ett slorl arbete, men vi är beredda all göra det. BJÖRNMOLIN (fp): Frågan om organisationen av kollektivtrafiken i har varitföremål för debatt här i kammaren och också föranlett en reservation lillutskottets betänkande och ett under kammaröveriäggningen framfört säryrkande. Påden här punkien har ulskottet gåll lill mötes de önskemål som framförts frånkommunala företrädare från regionen genom vad som sägs i utskoltsbetänkandetpå s, 24 och 25. Man säger där alt det för utskottet framstår som väsentligt"att del samarbete på trafikområdet som redan inletts i regionen och somvisat sig fungera väl i praktiken får möjlighet all bestå ochvidareutvecklas", och så pekar man på en tänkbar lösning. Ulskottetsäger vidare: "Även andra lösningar som i allt väsentligt bibehåller ochvidareutvecklar den i sagda område redan fungerande uppläggningen av trafikensynes möjliga inom ramen för regeringens förslag." Kommunikationsministernhar i debatten givit uttryck för samma mening. Deltaär, som jag ser det, en tillräcklig garanti för att de speciella organisations-och indelningsproblem som finns i beaktas och alt del nufungerande regionala samarbetet på trafikområdet ej bryts sönder. Mot dennabakgrund synes både reservationen och del särskilda yrkandet överflödiga. Jagansluter mig således lill utskottets belänkande. Åtgärderför att förbättra kollektiv persontrajik Meddetta anförande, i vilket ()och ()instämde, var överläggningen slutad. Mom.] a och b Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1834av LarsWerner m, fl,,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandet nr 28 mom, 1 a och bröstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1834 av m. fl. Åtgärder för att förbättra kollektiv persontrafik Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då Inga Lantzbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avSven m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandet nr 28 mom. 1 c röstar ja, den det ej vill röstarnej.