prot · G10920 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag har förståelse för all man måste behandla de olika länsstyrelsersom är berörda av stålulredningen och slålproblemen i ett sammanhang.Självfallet är avsikien inle atl del län som jag själv represenlerar skallskaffa sig förmåner på andras bekostnad. är ändock så--och del vill jag siarkl understryka-atl man inte i detlasammanhang kan lägga en mall över landet eller ens över de län som har dennumera tveksamma fördelen av all ha slålinduslri. De är så olikartade i mängaavseenden, befolkningsslrukiurelll och i övrigl, och del finns därför skäl allinle göra generaliseringar i detla fall utan bedöma varje län efler dessförulsällningar och speciella problem. Men självfallel respekterar jag attdenna bedömning skall ske samlidigt. Jaguppfattar industriministerns uttalande på denna punkt som ett löfte att detblir en, som arbetsmarknadsministern sade , seriös prövning frånregeringens sida. Det är emellerlid också bråttom pä mänga häll, inle minst närdel gäller alt stilla den oro som vi alla vet finns ute bland människorna menockså i många fall med tanke på all de insatser som man vill göra verkligenskall bli meningsfulla och att de i vissa lägen skall kunna bli långsiktigtförebyggande och rikliga. Vikan ju inte rimligen bygga svenskl näringsliv, varken i län ellerannorstädes, på att stanna vid att rädda krisbranscher. Vi måste också utvecklaverksamheter och få i gäng nya på olika områden, induslriella och andra, somkan föra ulvecklingen vidare och långsiktigt irygga sysselsällningen för demånga människorna. Helst bör de också i så stor utsträckning som möjliglgenomföras så all människorna får möjligheler all fortsättningsvis bygga och bopä de ställen som de känner som sin hemort Omen industrialiseringsplan för , m. m. Överläggningenvar härmed sluiad. § 12 Om enindustrialiseringsplan för , m. m. IndusiriminisiernNILS ÅSLING erhöll ordel för atl i etl sammanhang besvara dels (-), dels (vpk) anmälda inlerpellationer,1977/78:12 resp. 13, och anförde: frågal mig dels om regeringen är ömen industrialiseringsplan för , rn. beredd au ge de slalligaförelagen i erforderliga medel för redan planerade och nödvändigainvesieringar, dels om regeringen har för avsikl all lägga fram enindusirialiseringsplan som omfaiiar hela och vars mål är fullsysselsättning. EivorMarklund har frågat mig dels om jag delar uppfallningen alt staten måste gripain för all förmå förelagen au laansvar för följderna av sina handlingar, delsom jag kommer alt ta initiativ till atl utveckla en långsiktig plan förindustrialisering av och om jag i så fall kommer all se lill allfackliga organisalioner och kommuner garanieras full och fortlöpande insyn iplaneringen. Jag besvararinterpellationerna i ett sammanhang. Jagvill försl konsialera all lägel i Norrbollen är bekymmersamt som och AB SlalensSkogsinduslrier brollas med svåra avsällnings- och lönsamhels-problem. Dessaproblem kommer all leda lill minskningar av sysselsällningen vid företagen.Jag ärdock beredd all förorda kraftfulla insaiser för att garaniera de norrbottniskabasindustriernas fortlevnad. LKABförbereder f n. vissa projekt som skulle kun na bidra ti II allhålla sysselsättningen i malmfälten uppe. Jag håller mig under hand informeradom hur arbetel med dessa projekl framskrider. a. att byggaetl apatilverk i . Frågan om statligt slöd för finansiering av dellaprojekl bereds f n. inom regeringen. Pågrundval av de pågående förhandlingarna om handelsslålsindu-sirins framlidavser regeringen att föreslå etl myckel slorl kapitaltillskott lill det nyabolagel. Det är hell klarl atl en beiydande del av delta kapital kommer alttillföras NJA. ASSIhar redovisal omfattande investeringsplaner. Frågan om finansieringen av dessainvesieringar bereds f n. inom regeringen. Jaganser att staten som ägare lill de förelag som svarar för merparten avinduslrisysselsältningen inom länel i rådande läge bör ha ell särskill ansvarför den berörda arbelskraftens sysselsällning. måste ansträngningarnaall skapa ett mer differentierat näringsliv öka. Olika ålgärder i dennarikining samordnas av Norrboltensdelegalionen, i vilken samlligariksdagspartier är representerade med ledamöier. Jag anser alt dettalillgodoser samma syfle som interpellanterna avser med enindustrialiseringsplan för . Delegationenhar lill uppgift att pä sikt skaffa näringslivet och därmed sysselsällningen iNorrbollen en bredare och sålunda stabilare bas, bl. a. genom att slimuleralill ökad spridning av såväl företagens siorlek som deras branschinriklning.Delegationen aren av initiativtagarna lill NJA-invest och är inilialiviagaretill projektet i Norr, i samarbete med högskolan i , och tillatl förstärka företagarföreningens resurser. Slulligenvill jag erinra om atl regeringen har beslutat föreslå althöja del regionalpolitiska introduklionsslödel kraftigi i och all siödjaen uibyggnad av verksamheten inom . ALFLÖVENBORG (-): Jag ber all få lacka för svarel pä min interpellation, men jag kantyvärr inle anse all del är posilivl och lugnande. Del är alllför mångakringgående rörelser, alllför många utgångar och all Iför många lill intet förpliktandeformuleringar i svar. I står det ju all "sådani skalledert lal vara, atl ja är ja, och nej är nej. Vad däruiöver är, del är avondo." Man kan knappasi säga all svar har den otvetydigakaraklären. Industriministernredogör myckel noggrani för redan vidtagna ålgärder och det som måhändaplaneras. Jag känner ingel behov av alt försöka finna invändningar mol en radav dessa saker, men nog måsledet stå klarl för all del inle räcker,att problemen i Norrbollen kommer all förvärras, om inle mycket, myckellångtgående åtgärder vidlas. Sker inle det kommer all drabbas av enny, stor utflytlningsvåg. Vårt lands slörsie resebyråkung, förre generaldirektörenBerlil , besökle och lalade om allnu är det igen. Delar nyttigt au flytta på sig, sade han, den gamlecynikern. Vihar också varil rikt begåvade med statsrädsbesök.Alla har yttrat sig mycket välvilligt och sagt att man skall överväga olikaålgärder, och sedan har de i slörsla allmänhel hänvisal lillNorrbottensdelegationen, som ju mer och mer tycks gå på tomgång. Och f ö. kanman fråga sig: Vad kan den göra även om viljan är god? Ansvarei är och förblirregeringens! Deslora basnäringarna i Norrbollen är fortfarande den livgivande pulsådern försysselsättningen. Alt utveckla dessa basnäringar är den avgörande frågan förlänel. Låter man basnäringarna utarmas, avstår man från en nalurligvidareutveckling, då stryper man långsamt del norrbollniska näringslivet,försiärker den koloniala karaktären och driver i väg kunniga, yrkesskickligaoch arbelsvilliga människor -antingen ul i arbetslöshet eller också ul lill enoviss framlid någon annanslans i landet. Detär vad som håller pä au ske. I inlerpellaiionen påpekar jag atl denregistrerade arbetslösheten i augusli låg 22 96 över fjolårels siffra. Jaghar inle dagens siffra framför mig, men jag kan ändå med lill visshet gränsandesannolikhet säga all silualionen inle har förbällrals . Tvärtom sägeralla prognoser atl det kommer atl bli än värre. Människornai börjar få rädda ögon. Man möter en stor fruktan för framtiden närman reser runl, när man talar med människor, när man deltar i diskussioner ochkonferenser. Brulallkrossades många förhoppningar när ni nu defintivl lycks ha avfört 80frän dagordningen, del projekl som kunde ha blivit utgångspunkten för en bredinduslriell ulveckling i Norrbotien. Omen industrialiseringsplan för , m. m. Omen industrialiseringsplan för , m. m. många lusen nya jobben vidNJA har förvandlats till en deprimerande motsats. Där jobbar man inte nu i denfascinerande känslan av all man häller på alt bygga upp någonting nytt Nuplanerar man för all minska personalen med minst lusen man. Imalmfälten har arbetarklassen slilil fram enorma rikedomar lillden svenska slalskassan. Då var arbetarna bra all ha. betraktas de tydligensom en slit- och slängvara som det slalliga bolaget i slörsla utsträckningskall försöka göra sig av med på olika säll. Länsarbetsnämndeni konslalerar torrt att och har aviserat ålgärdsprogram,som vid verkställighet fär myckel slora sysselsättningsmässiga konsekvenser.Det kan man se vid ell ganska ytligt studium. Dettaär en mycket mild formulering. När de stora basinduslrierna, som betydersämycket i viktiga regioner, minskarantaletarbeislillfällen innebär det inte baraall anlalel anslällda blir mindre i resp. indusiri. Del innebär också all mångaandra arbetslillfällen försvinner, som på ett eller annal säll är knulna tillaktiviteten, all hela kommuners exisiens undergrävs, atl man långsamt tapparlivet ur vikliga regioner. Tabara malmfälten som exempel! Alla vet vi all två stora kommuners väl och vehänger samman med aktivitet Och sätter sig på sparlåga. Vad ämnarregeringen göra? Blir det någol kulsinierverk i - eller skall vi istället bygga del ulomlands? En lanke som inle lycks vara främmande förindusiriminisiern. Någol klarl besked får man inle i inlerpellalionssvarel. Skallman ge medel för alt modernisera maskinpark och annan utrustning, som lillvissa delar är i dåligl skick? Tänker man ge i uppdrag all byggaapatilverk? Ochframför alll: Tänker regeringen salsa de miljarder som måhända behövs för atlbygga upp förädlingsindustrier i malmfälten för all därigenom skapa elldifferentierat näringsliv och trygga sysselsällningen? Vihar också den statliga träindustrin. säger att det behövs en miljard förall koncernen skall kunna leva vidare och expandera. Det behövs en halv miljardför att trygga sysselsättningen vid . Då har man ändockinle räknat med uppbyggandei av en kartongfabrik. Jag vill också fråga herrÅsling om den fabriken - i likhet med 80 - är bortsopad av regeringen. ASSIi präglas inte heller av utvecklingsplanering - tvärlorn. I hösl hardiskussionen gälll om man skall hålla boardlillverkningen i gåpg eller lägganed den och göra flera hundra människor arbelslösa. Diskussionen borde istället ha gälll frågan hur man skall kunna irygga framtiden genom ökadförädling, hur man skall kunna bereda flera rnän-niskor arbele i stället föratl aktualisera frågan hur många som skall göras arbelslösa. Nuslår Piieåfabriken som tillverkare av halvfabrikat, kraflliner -alltsåytterskiktet i wellpapp-men den färdiga wellpappen produceras pä Medregeringens välsignelse investerar utomlands i stället för i , därdet bäst skulle behövas. Närskall den ulvecklingen brylas? När skall ges resurser lill en långtgåendeförädling i Norrbotien? Del finns anledning all ställa den frågan. Slraxföre helgen fick vi norrbollningar också i radio höra hur länets hövding videtl besök hos fåll klara besked om all skall få en halvmiljard för alt kunna klara sina nödvändiga investeringar. I samma radioinslagframhölls atl koncernledningen inle mottagit något sådant besked. Del skapadebetydande förvirring i , inte minst i de bygder som framför allt harberörts av träindustrins utveckling. Detvar mot den bakgrunden som jag med ett visst intresse väntade päinduslriministerns svar på min interpellation - där måsle del väl finnas ettmer exakt besked, var min tanke. Men del fakliskt inte. Och måste manfråga sig: Talade i nattmössan när han pä reporterns fråga,om beskedet från Åsling innebar att får de begärda medlen, svarade ettotvetydigt ja? Om inle förts bakom ljuset, och om dennorrbottniske landshövdingen inte har gjort alltför välvilliga tolkningar avresonemanget med statsrådet, bör detta löfte kunna åberopas i kammaren ochkomma in i riksdagsprotokollet. Sker inte del kvarstår ju osäkerheten, ochbesked via landshövdingen kan i så fall även i fortsättningen betraktas med enviss misstro. INorrbotten har vi också de delar där man kan säga att en katastrofhotar; den är redan ett faklum. Del gäller praktiskt taget samtligainlandskommuner. Det gäller och Överlorneå, som kippar efter andan. IJokkmokks kommun har man det så illa ställt alt man överväger atl ta maten urmunnen pä skolbarnen. I är sysselsättningskrisen så allvarlig att mansnart bara har frisk luft att leva på, och del är ju ganska mager kosl. Norrbottenär etl län fyllt av problem som förvärras för som går. Det ärbakgrunden till de frågor som jag ställde, Induslriminister kan inteliksom en annan Poniius Pilalus tvä sina händer och sländigl hänvisa lillNorrboltensdelegalionen eller pågående utredningar. För att lösaNorrbotlensproblemen behövs åtgärder av dubbelsidigt s|ag; dels måste destatliga basinduslrierna garanteras de medel som krävs för att förbättra ochmodernisera redan befintliga anläggningar och verkställa planerade nybyggnader,dels är del nödvändigl med en totalplan för att garantera full sysselsällningoch ulveckling i varje konirnun. Där hyser jag inte samma förtröstan påNorrbottensdelegationens rpöjligheter som industriministern. Jag tycker attindustriministerns svar på mina frågor är undvikande och att de knappast kanstilla den växande oron i det nordligaste länel. Omen industrialiseringsplan för , m. m. Omen industrialiseringsplan för , m. m. (vpk): Även jag villlacka för interpellationssvaret Iell radioförmedlal meningsutbyte för en lid sedan med som den enaparlen föreföll det som om statsrådet ansåg au det stora bekymret förNorrbottens del egentligen var misslämningen bland människorna där uppe. Nukonslalerar industriministern i sitt svar atl lägel i Norrbotien ärbekymmersamt, och därmed får man väl också anla all han har förståelse förnorrbottningarnas oro. Enfrän annal sammanhang ryktbar kolumnist i en av våra kvällstidningar finneranledning att ironisera över människors oro pä följande säll: "Landel ärtråkigare . Olyckorna staplas.Bedrövelserna packar sig, i lager på lager, elände pä elände. har landelhafl sämre lider. har spöken så hålögda lurat vid knuten. harallvaret och den dödsgrå domedagstonen tutat så djupt i luren." Denhär ironin är nu riktad mol politikerna i della land enkannerligen molpartiledarna, som beskrivs som ena makalösa gnällmånsar. Men liksom när delgäller yttrande i radiodeballen reagerar säkerl en del avkolumnläsarna i sä, all norrbottningarna lydligen gör sig bekymmerdär inga finns. Delär nalurliglvis inie oron bland människor i krisdrabbade områden som är detallvarliga bekymret ulan grunden lill oron. Och den grunden finns i denplanlöshet som präglar hela della samhälle och som särskill åskådligt harillustrerals i Norrbotien , där pendeln har gjort kraftigasvängningar från oplimism och storslagna projekl lill lal om skroining avplanerade ulbyggnader och bol om inskränkningar i lidigare verksamhel. Sådanainskränkningar aviseras i ell förelag som , vars vinsier under gångnaårtionden i inte så lilen mån bidragil till del som brukar kallas "delsvenska välståndet". redovisar man avsällnings- och lönsamhetsproblem,och medicinen som skall bota sjukan skall de anslällda vid förelagel ochberörda kommuner beslå. När Slalsrådel nu hänvisar lill all "LKABförbereder vissa projekt som skulle kunna hälla sysselsättningen i malmfältenuppe" sä må del tillålas mig all i någon mån göra mig lill tolk förstämningarna där uppe. "förbereder". Vad gjorde man då under degoda åren? Gotiade sig ål siffrorna i vinstmarginalen, förstås, men sedan?Varför förberedde och genomförde man inte då projekl som kunde ha hjälptföretaget all undgå den situation som man nu råkal i? Varför byggde man intekulsinterverket? Varför satsade man inle på vidareförädling av råvaran påplatsen? O.K., del där är spilld mjölk. Men allvarligi är all del inle hellernu lalas om ökad salsning på förädling inom malmfälten eller ens inom länel.Där finns ju ändå del som kunde inleda en ulveckling i Norrbotien mol vadindusiriminisiern kallar "en bredare och därmed stabilare bas". Norrboltensdelegalionen kunde gärna också räknas som en resurs -om den hade makl och befogenheter. Det viktiga är nu all Norrbollen änlligenfår en möjlighel all självi vara med och bestämma en ulvecklingulifrån sina förutsättningar. Därtill krävs en långsiklig plan förindustrialisering av länel, och till det räcker knappast delegationensbefogenheter. Det krävs en omfaliande samordning av all slallig verksamhel,inle bara stöd lill finansiering av ell och annal enskill projekl. Del krävseffekliva möjligheler för kommuner och fackliga organisationer att påverkaplaneringen, så att man inte fler gånger råkar ul för det som drabbat länel.Kommuner har fåll vidkännas både ekonomiska och andra smällar för att planeradeverksamheter har måst skrinläggas. Fackliga organisationer har slällts införkrav på att vara med om all bland sin? egna medlemmar ta ut dem som skalldrabbas av kommande arbetslöshet Jagkan inle finna all statsrådet alls berör den fråga i min interpellation somgäller garanti för kommunernas och de fackliga organisationernas insyn i planeringen.Jag vill därför upprepa den frågan och komplettera med en undran om t ex. Piteåoch kommuner har insyn i de investeringsplaner som enligtstatsrådets svar arbetar med. Enväsenilig bil i planeringssammanhang är naturiigtvis all kommunerna får framrikliga grunder för planerandet. Hur mycket råvara kan man ta ul? Hur längesysselsätter man människor i arbete med de råvaror som finns? Hur kommerNorrbotten loss frän råvaruberoendet? Alll della är väseniliga problem som intekan lösas på annat sätt än genom en effekiiv samordning av planeringen och mederforderliga resurser för att undersöka underlaget för planeringen.. Detär samhället som främst har ansvaret för människornas viktigaste sociala fråga,rällen lill arbete. Men även förelag, och i synnerhel sädana på sina orler sådominerande förelag som de statliga i Norrbotien, har ell sådani ansvar. På denpunkien lycks slatsrådet vara överens med mig. Jag vill dock inom parentesvarna för alt en sådan paroll blir någol slags maskering av situationen sådanden är. Jag sälier också frågetecken i kanten för uttrycket "i rådandeläge". Jagvill vidga del här ansvaret lill all gälla även andra delar av kommunernasliv. "Vi är här för alt bryta malm", var en gång en LKAB-ansvarigsbryska besked lill människorna i malmfälten. borde vid det här laget kännaatt del krävs mer, all man också har del i ansvarei för samhällenas fortbeståndi slorl. Tilldet hör i väldigt hög grad frågan om arbetstillfällen för kvinnorna. Delproblemet har varil uppe i den här kammaren åtskilliga gånger. Vid flera av detillfällena har jag själv deltagit i deballen. En ljusning kom när förnågon tid sedan gick med pä en överenskommelse om alt 25 96 av nyanställdaskulle vara kvinnor. Så kom krisen och anställningsstoppet är situationenytterst mörk igen. Iett reportage i tidskriften med rubriken uttrycker föreståndaren för arbetsförmedlingen i Kirunasaken så här: "En kvinna har ingen chans alt leva ett sjävständigt liv iKiruna. Hon måste ha en försörjare för alt klara sig . Det ärfruktansvärt." Omen industrialiseringsplan för , m. m. 7 protokoll 1977/78:20-21 Omen industrialiseringsplan för , m. m. Vadgör kvinnorna då? Ja, i samma reportage säger en ung kvinna sä här: "Härfinns så många unga människor som har barn. Egentligen vel jag inle varför delblir så . . . del är näslan naluriigt atl man skaffar barn när man slutarskolan. Jobb finns ju ändå inle atl få." Det där skulle många unga kvinnori ha kunnat säga. Del hör nämligen lill bilden all del i procent räknalfinns fyra gånger så mänga tonårs-mammor i som i del övriga landet. Men,herr lalman, tillbaka lill induslriministerns interpellationssvar som jag måslebeteckna som förledande i sin allmänna välvilja. Han säger att han är"beredd att förorda kraftfulla insaiser för alt garantera de norrbollniskabasindustriernas fortlevnad". Som jag konstaterat överväger man stödlill för vissa projekl. Vidare säger industriministern atl en betydandedel av det kapital som skall tillföras del planerade handelsstålbolaget kommerall tillfalla NJA. Även lär som sagt ha slora investeringsplaner pä gäng. Nuär del så, , all vi norrbollningar är ganska skeptiska motregeringslöften. Del är en skepsis som bl. a. grundar sig pä den snabba avsågningenav 80. Vi betraktar del fortfarande som etl svek mot sysselsällningeni Norrbotien. Vi har också lidigare fått rund-hänia löften, både av den förraregeringen och av den nuvarande - löften som aldrig har infriats, ulan begravtsi uiredningar eller förverkligats pä etl sådani sätt atl de inle har lell lillnågra pålagliga förändringar. Otryggheten och arbetslösheten i Norrbollen harbesiäii och beslår. När nu indusiriminisiern kommer med nya löften - lika lilelkonkreta som någonsin - kan jag inte befria mig från misstanken atl det är ellnyll försök alt invagga norrbottningarna i en falsk Irygghel. Vadmenar när han säger att han vill "garaniera de norrbottniskabasindustriernas fortlevnad"? Vad beiyder del för sysselsällningen iNorrboiten? Jag kan inie lolka indusiriminisiern på annal sätt än att hanfortfarande kan acceplera sysselsällningsminskningar. All regeringens poliiikär all vidmakthålla nuvarande verksamheter men på en lägre nivå, och all mansåledes fullföljer den politik som inleddes i och med all planerna på Slålverk80 skrotades. Den uppfallningen förstärks om man ser på planerna för del nyahandelsstålbolaget, för såviii jag begriper kommer del alt innebära atlyllerligare förädlingsverksamhel dras bort från Norrbollens . Detfinns, herr lalman, många exempel från andra delar av världen på alt långvarigtförtryck och utsugning av vissa landsändar har lell lill omfattandeseparatiströrelser. Jag vill inte påslå att någol sådant kommer atl hända iNorrbotten, även om gerillakrig i Norriandsskogarna föresvävar en delfantasifulla journalister. Men ett faklum är all det protesteras motkolonialbehandlingen och utsugningen. Del är pä liden all någol av de rikedomarsom under många decennier har strömmat ut från Norrbollen och utgjort ryggradeni del svenska näringslivet nu återförs och kommer norrbottningarna lill godo.Det är inga orimliga krav Försl ochfrämsl gäller det rällen lill arbele för nu levande och kommande generationer.Hur skall regeringen tillgodose den rätten? Talmannen tillkännagav all anslag utfärdals omsammanträdets fortsättande . Lål mig först för de båda interpellanterna klara ul vilkainvesteringsplaner som finns. Delbörjade i och med den nya regeringens tillträde en mycketgenomgripande ekonomisk rekonslruklion av NJA lill en koslnad av 1,8 miljarder.Vi har forlsall med all anvisa speciella resurser för Norrboltensdelegalionen.Vidare har vi gjorl speciella lokaliseringspoliliska insaiser. Del är ändå enrad projekl som har aktualiserats. Det kommer alt investerasmyckel slalliga pengar i del nya handelssiälbolagel. Tyngdpunkien, skulle jagvilja påslå, i delta handelsslålbolag ligger i Norrbollen. Vi bereder iregeringskansliet de investeringsplaner som och harpresenterat för oss. Jag räknar med au vi inom någon månad kan la slällninglill dessa projekl. Manmåsle ju ändå när man för en diskussion la hänsyn lill fakia i målel - annarsär all diskussion meningslös. Del har aldrig lidigare satsals sämyckel som regionalpolitiskt på all försöka lösa de problem som finns iNorrbollen. Vi är medvetna om hur allvarliga de är. Framför alllungdomsarbetslösheten oroar mig. Men man skall ha klarl för sig alt om vifullföljt 80, så hade resurser över huvud taget inle funnits för allfullfölja arbeiei med all differentiera näringslivet i Norrboiten. Denplanlöshet i det förgångna, som lalade om, berodde just på enbristande realism när det gällde näringspolitiken i Norrbollen. 80knöl upp resurserna pä ell sätl som gjorde del omöjligl alt gå vidare meddifferentieringen av näringslivet i Norrbollen, vilket måsle vara del primära. Vadsom pågår är ett segt och målmedvelel arbele för all bygga upp detnorrbottniska näringslivet och irygga sysselsällningen i . Del ärsegt därför all vi har en konjunktur som är myckel besvärlig. Lagren, både avmalm och av stålämnen, växer. Hur man i det sammanhanget förulsällningslöslkan lala om alt det bara gäller all gå vidare med basnäringarna förslår jaginle. Del viiinarom all man inle har någon kontakt med de ekonomiska realilelerna. AlfLövenborg säger alt Norrboltensdelegalionen mal på lomgång. Det är fel.