prot · G109156 · 1977-12-31 00:00:00 — Del är som har gått, en inte alllför kort lid enligt minmening. Medan gräset gror dör kon, brukar man säga. Vi får hoppas att det inteblir så all medan det här samarbetet bara växer och växer, glider detviktigaste-prisinformationen till konsumenterna-helt in i skuggornas rike. Utskottetstalesman anförde emellertid några positiva saker, och han sade sig vara öppenför en forlsalt diskussion. Jag noterar del med stor tillfredställelse därföratt jag troratt vi har anledning all se framåt, tänka oss atl en ändringpå den här punkten ändå kan vara ganska rimlig och atl vi får anledning altålerkomma lill frågan. Tyvärrhar del saknals lillräckligl med konkreta exempel på matnyttiginformation lill konsumenterna i prisfrågor. Del kan vi alla konstatera. Men nuär syftet med min motion inte att klaga på någon viss myndighet. Jag villtillägga atl har många andra viktiga uppgifter som man sköterbra. Tanken är i stället alt skall rätta lill en sak som viriksdagsmän fakliskl själva har skulden lill. Del är den könsliga uppdelningenmellan långsiklig och korlsikiig prisinformalion jag tänker på. Den kan varkenSPK eller lastas för, ulan del är vi riksdagsmän som harskulden. Jagfär när jag läser utskottsbetänkandel en känsla av alt även utskottet innerstinne tycker alt del här är litet galet. Jag noterar med glädje att utskottetalltså inte ställer sig helt och hållet negativt till den propå jag framförde imin motion, utan så all säga lämnar dörren på glänt - man vill bara avvaktalilel lill. Mot den bakgrunden noterade jag med tillfredsställelse vadutskottets talesman här anförde. Jagskulle kunna formulera mina slutord på följande sätt: Anser man inäringsutskoilet att de stora konsumentgrupperna har anledning kännatillfredsställelse med den prisinformalion som samhällel genom dess olika organsvarar för? Detär den ena frågan. Den andra frågan lyder: Anser man i näringsulskottel allprisinformationen blivit bättre eller sämre sedan tog ? Herrlalman!Jag har för dagen inget yrkande. Vi motionärer återkommer i denna fråga. Pris-och konsumentfrågor, m. m. () kortgenmäle: Med anledning av frågor och med hänvisning lill mitttidigare anförande vill jag framhålla alt del är viktigt att verksamheten nogaföljs upp. Vi får anledning alt återkomma till dessa frågor längre fram. Jaguttalar detta inie minsl mol bakgrund av atl vi log slällning tillstora förändringar på varudistribulionens område med anledning av distributionsutredningensförslag. Detla skedde , och anslår vi medel såsom en uppföljning avde åtgärder som vi då beslutade om. Vi måste här avvakta händelseutvecklingen.I det sammanhangel skall vi självfallel uppmärksamma de informationsfrågor somEssen berört. Pris-och konsumentfrågor, m. m. () kortgenmäle: Jag borde kanske ha avstått från att begära ordet, men eftersom jaganser all tolkar in så mycket-dels i de skrivningar som finns iutskottsbetänkandet, dels den personliga uppfattning som utskottets talesmanhär gjorde sig till tolk för- tar jag mig friheten att citera ett stycke på s.4 i betänkandet, vilket hela utskottet slår bakom: "Derikllinjer för prisinformationen som fastställdes har enligt utskottetsmening gällt alltför för att en omprövning av dem skall varamotiverad. Ulskottet utgår från alt ägnar stor uppmärksamhetåt prisfrågorna och alt en fortsatt nära samverkan mellan SPK ochkonsumentverket eftersträvas av båda parter." Påståendeti motionen att den här informationen inte prioriteras särskill högt ikonsumentverkets arbetsprogram ärett uttalande som motionären får stå för. Jaganser atl del är en orättvis bedömning av konsumentverkels verksamhel på dethär områdel. Del är alldeles uppenbart alt det i nuvarande kärva ekonomiskaläge är riktigt atl sätter in resurser på delta område. Utifrånde resurser som har prioriterar man även denna verksamhet. Jaganser alt , när han talar om behovet av insalser, underskattar deresurser som sätler in. De överstiger väsentligt de personellaoch ekonomiska resurser som överfördes från SPK till . Jag yrkar bifall lill utskottets hemställan i betänkandenr 64. () kortgenmäle: Enligt min mening har konsumenterna elt stort behov av en intensifieradprisinformalion. Den uppfattningen delas förhoppningsvis också av ArneBlomkvist. Det har fakliskl blivit sämre . hade viexempelvis lokala prisundersökningar, som var av mycket stort intresse. talade om behovet av service i glesbygderna. Det är inte bara fråga omservice utan också, fråga om priser. Man gjorde jämförande prisundersökningarmellan exempelvis kooperativ resp. privat handel, stormarknader ochnärbutiker, begränsade varusortiment i en del butiker och exklusivadelikatessbuliker, prisjämförelser mellan Norriand och , mellanstäder och landsbygd. E>et var sådana undersökningar som sedanspelade en myckel viklig roll i konsumentpolitiken i vårt land. Dessaundersökningar följdes sedan upp av en intensifierad lokal prisinformalion. Detär mot bakgrund av den försämrade verksamheten som jag tagit upp dessa frågor. Detvore därför enligt min mening etl rationellt grepp, om SPK finge tillfälle atlsvara för den prisinformation till allmänheten som bygger på SPK;s egnaundersökningar. ARNEBLOMKVIST (s) kort genmäle: Jag tycker inte att uttalanden om de insatser somkonsumentverket gör på detta område skall få stå oemotsagda. Delpågår ett aktivt arbete på delta område med lanke på de resurser somkonsumentverket har. Av uttalanden får man intrycket altkonsumentverket har obegränsade resurser. Tvärtom har givitkonsumentverket nya uppgifter. har man inte slällt de personella ochekonomiska resurser som behövs till verkets förfogande. Mennär säger att några aktiviteter inte pågår på detta område,tyckerjag nog all han är orättvis. Del har pågått och pågår en mycket aktivprisinformation. Projekt har startats i olika sammanhang. Det gäller påverkanpå handeln, det gäller ell faktaunderlag om mat och matpengar, ett myckelomfattande arbele, del gäller en rad artiklar i tidningen och Rön jusl omprisfrågor. Del gäller faktablad om kreditköp och om kostnader för livsmedel.Till sisl och inte minst gäller det jämförpriserna. Jagskulle, herr talman, kunna fortsätta men jag slutar uppräkningen här. Jag villbara peka på att med denna redovisning harjag myckel kortfattat visat atl delpågår elt aktivt arbete när del gäller prisinformalion men alldeles uppenbartär att med ökade resurser skulle önskemål kunna tillgodoses istörre utsträckning än . Pris- och konsumentfrågor, m. m. () kortgenmäle; säger gång på gång alt uttalandena farstå för min egenräkning, och jag har inte heller utgått ifrån någol annat. Jagkan i och för sig konstalera att är en skicklig talesman förkonsumentverket och dess styrelse som han själv sitter i - han företräder dembra - men jag skulle vilja fråga om som ledande svenskkooperatör är lika tillfredsställd med den prisinformation som sker f n. Mankan naluriigtvis säga attjag inte har lika stor erfarenhet av det här arbetetsom , men när han säger atl alla dessa uppgifter får stå för minegen räkning, så kan jag ändå säga atl jag inte är ensam om all företrädauppfatiningen att del var en intensivare prisinformation ,när SPK hade hand om uppgiften. WillyMaria torde inte vara alldeles obekant. Hon skrev i Hem ochFritid: "Det stora flertalet familjer i vårt land får ökadesvårigheier alt balansera inkomster/ulgifler. när besvärligaprishöjningar drabbade konsumenterna fanns SPK, statens pris-ochkartellnämnd, med sina brandkårsutryckningar. beslötemellertid atl de årliga 1,5 miljoner som SPK förfogal över lilldirekt prisinformalion åt konsumenterna skulle överföras till Konsumentverket.Tanken var god; koncentrerad konsumentupplysning = ökad effekt." WillyMaria konstaterade emellertid mol den här bakgrunden alt del inte blevnågon effekt. Del blev i stället en försämring, och hon beklagar att dennaförändring kom till stånd. Jag förstår alt man inomnäringsulskottel tycker att ire år är en Pris-och konsumentfrågor, m.m. för att kunna göra endefinitiv bedömning av dessa frågor, men jag tror att tiden arbelar for att manskall återgå till den gamla ordningen. Den var effektivare och bättre än detsystem som vi nu tillämpar. Talmannen anmälde att anhållit atllill protokollet få aniecknai alt han inte ägde rält lill ytterligare replik. OLLEWÄSTBERG i (fp): Efter denna replikväxling mellan en ledamot av konsumentverketsstyrelse och en f d. ledamot av kan det vara intressant attkonslalera alt effekten av alt riksdagsledamöter silter i de statliga verkensstyrelser tycks bli atl dessa ledamöter i blir företrädare förverken. Jagtycker emellertid alt det ligger myckel logik i vad säger om attsamma myndighet bör ha hand om såväl prisövervakning som prisinformation.Naluriigtvis lalar för sig själv, när han gör de mera allmännabedömningarna av hur prisinformationen fungerat. Några sådana bedömningar görinte utskottet, ulan utskottet nöjer sig med att säga alt de riktlinjer förprisinformationen som fastställts gällt under alltför kort lid för atl enomprövning skall vara motiverad. Del innebär att vi myckel väl kan länka ossatt aktualisera frågan igen. Underden fÖrra regeringen skedde en successiv förskjutning av konsumentpolitikenfrån ulbildning och konsumenlupplysning mol vad som brukar kallasproducenipåverkan, dvs. alt myndigheten i konsumenternas ställe skall beslulavad som skall produceras. Fören liberal är konsumenten ekonomins huvudperson. Det är konsumenterna - iSverige och utomlands - som skall avgöra produktionens inriktning och som skallstyra varuutbudet. Av detta följer också atl konsumenten ses som ensjälvständig individ, kapabel all fatta egna beslut. Konsumentpolitikenstyngdpunkt bör därför vara att ge konsumenten verktyg atl på elt rationellt säukunna fatta beslut, alltså atl ge upplysning och ulbildning. Undanlagetfrån detla är självfallet säkerhetsfrågorna. Konsumenterna har räu till varorsom inte är farliga - eller vilkas faror är klart utsagda. Därför ärkonsumeniskyddslagstiftningen ett viktigt instrument vid sidan av konsumentupplysning. Farorna medproducenipåverkan är av tre olika slag: Fördel första innebär strävan från myndigheternas sida att direkl påverkaproducenterna alt myndigheterna - bortsett från de rena säkerhetsfallen -väljeröver konsumenternas huvuden, därför all myndigheterna bättre än konsumenternasjälva tror sig kunna tolka deras behov. Fördet andra är myndigheternas kompetens för producentpåverkan med nödvändighetganska begränsad. Dels kan myndigheterna knappast veta vad konsumenterna önskaroch behöver, dels kan myndigheterna omöjligt ha saklig kännedom och kompetenspå alla varu- och Oänsieområden. För det iredje skaparproducentpåverkan lätt etl beroendeförhållande: de varorsom släpps ul blir så all säga legitimerade av myndigheterna. Det blir svårareatt ingripa i efterhand för en myndighet som har haft chansen att påverkaprodukten redan på planeringsstadiet Självfallet har en vikliguppgift i att förmedla människors önskemål - som verket uppfattar dem - lillproducenterna. Men verket skall vara förmedlare, inte förmyndare. Jag har nöjt mig med ett särskill yttrande i utskottet och har ingetyrkande här. Vad jag nu sagt berör ju inte direkt dagens anslagsfrågor, ulanhandlar om konsumentpolitikens långsikliga utformning och inriktning, nämligenatt svensk konsumentpolitik bör präglas av konsumentmaki, inte avkonsumentverksmakl. Pris-och konsumentfrågor, m. m. ARNEBLOMKVIST (s); Jag vill gärna undersiryka det som i sade. Dendiskussion jag tidigare fört med bygger på de erfarenheter jaghar som ledamot av styrelse - det är ju därför som jag harmöjlighel att påpeka för och för kammaren alt en verksamhel pågårpå della område. Om jag sedan, som ledamot av styrelsen eller inte, borde haavstått från alt ge den upplysningen, ankommer det på att avgöra.Själv tycker jag atl man skall lämna sakuppgifter, om man har sådana atl ge,eftersom ledamöterna i kammaren bör ha inlresse av all la del av deninformationen. Jagvill undersiryka alt jag var noga med att läsa upp det avsnilt i vårtbetänkande som hela utskottet stod bakom. Jagskall inte ta upp någon debatt med om de principiella frågor somhan vidrör i sitt yttrande. Låt mig dock säga att jag liksom utskottet - såvittjag har uppfattat det riktigt står väl också bakom denskrivningen - har den uppfattningen all det är missvisande att, såsommolionärerna gör, sälla producentpåverkan och konsumentupplysning imotsatsställning till varandra. OLLEWÄSTBERG i (fp): Herrlalman!Jag konstaterar att och jag är överens om vad utskottet har saglom prisinformationen, dvs. all del är enbart tidsfrågan som har varit avgörandeför utskottels ställningslagande. Detär självfallet så atl producenipåverkan och konsumenlupplysning inte slår inågol absolut motsatsförhållande till varandra, om man inskränker t. ex.producenipåverkan lill att handla om rena säkerhetsfrågor. Vadjag har lagit upp är den förskjutning i tyngdpunkten i konsumentpolitiken somhar skett från en mer utpräglad utbildnings- och upplysningverksamhet till atldet är myndigheten som skall beslämma i konsumenternas ställe. Detla är enolycklig lyngdpunktsförskjutning. Överiäggningenvar härmed slutad. Sverigesexportråd, m. m. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1305 av KarinNordlander m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärl votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposilion: Den som vill att kammarenbifaller näringsutskottels hemställan i belänkandet nr 64 punkten 12 mom. 1röslar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit moiionen nr 1305 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då KarinNordlander begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 266 Nej - 10 Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa moment hemställt. Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa punkter hemställt. §3 exportråd, m. m. Föredrogs näringsutskottels belänkande 1977/78:66med anledning av proposilionen 1977/78:100 i vad avser vissa anslag inomhandelsdepartementets verksamhetsområde och propositionen 1977/78:161 omfinansiering av handelssekreterarkontor i jämte molioner. Ifråga om detta betänkande hålles gemensam överläggning för samlliga punkter.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas belräffandesamlliga punkter i betänkandet. 1 det följande redovisas endast den punkt vidvilken under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten1 (exportråd) Regeringenhade i proposilionen 1977/78:100 bilaga 14 () underpunkten B 1 (s. 31 f) föreslagit all till exportråd /79 anvisa etl reservationsanslag av . I deUa sammanhang hade behandlals moiionen1977/78:1640 av m. fl. (s), vari såvitl nu var i fråga (yrkandet 8)hemställts alt lill exportråd () /79 anvisade ell i förhållande till regeringens förslag med 3milj. förhöjt reservalionsanslag av . Sverigesexportråd, m. m. attriksdagen med bifall lill proposilionen 1977/78:100 bilaga 14 punkten Bl ochmed avslag på motionen 1977/78:1640 yrkandel 8 till exportråd /79 anvisade ett reservationsanslag av . Reservation hade avgivits av , HugoBengts.son. , , , (samtliga s) som anselt alt utskottet bort hemslälla att med anledning av propositionen1977/78:100 bilaga 14 punkten B 1 och med bifall lill motionen 1977/78:1640yrkandet 8 till exportråd för budgelårel 1978/79 anvisade etlreservationsanslag av . Jag skall fatta mig myckel kort och tänker inte använda den anmäldatiden. Jag tänker endast ta upp punkten I. exportråd inäringsutskottels betänkande nr 66, då punkten 8 i vår parlimolion, nr 1640,berör den delen. I motionen har vi framfört etl yrkande på en ökning avreservationsanslaget till exportråd med 3 milj. kr. Enliten motivering för denna utsvävningar kanske på sin plats, då det ju i övrigloftasl är opposilionen som får föra den återhållsamma budgetpolitiken i dennuvarande . Somvi väl alla är rörande eniga om måsle vi få i gång hjulen igen i våraindustrier och förelag. Vi är också medvetna om all det fordras kraftigt ökadeinsalser i vad gäller marknadsföring på exporlsidan. De fackliga organisationernahar också ägnal slor uppmärksamhet åt dessa problem. Det har bl. a. bedrivitssludiekampanjer i ämnet. Marknadsföring på export skall givetvis skötas avföretagen, men vi anser att företagen i nuvarande konjunkturläge inte klarar avdetla själva, utan exportråd bör ges ylleriigare resurser för attSlödja forskning och ulveckling på marknadsföringsområdet. Vi kan inte förväntaalt exportföretagen framöver skall kunna såsom tidigare strängt tagel bara gåul i världen och tala om all vi har svenska produkter all sälja, och då skallköparna rusa lill. Nej, är konkurrensen på världsmarknaden Nr 156 mördande, och del ställs kanske alltför stora krav på företagensinsatser. Måndaeen den Framgångarnaskiftar också mellan olika förelag på exportmarknaden. 29 mai 1978 " problemet framstod kanske för många myckel klart när vi i TV för någon dagsedan fick bevis på att vår aktivitet är alldeles försvag på expansiva Sverises exportråd marknader. Inslaget som jag vill hänvisa lill gällde i , där svenska företag lydligen lyser med sin frånvaro.Där fanns japanska, tyska och även andra ländersinduslrier väl företräddamen inga svenska, detla trots alt marknaden därefterfrågar en lång rad produkter där svensk induslri tekniskt ligger långtframme. Därför menar vi att det finns starka skäl för staten atl gä in viaExportrådet och ge slöd lill forskning och utveckling inommarknadsföringsområdet. Del bör ske genom att en särskild enhet inrättas. Dåbör det i enlighet med vår socialdemokratiska moiion anslås ytterligare 3 milj.kr. Jag yrkar bifall lill den socialdemokraliska reservationen vidnäringsutskottels betänkande nr 66. SVENANDERSSON i (fp): När jag åkte hem i middags salt jag och läste en tidning. Del stod iden; All exportera eller dö. Det var i och för sig en överdrift, men del fannsmycket av sanning i den. Rubriker som Exportera mera möter man allt oftare, ochsådana är båda angelägna och vikliga. Vi måsle inrikta oss på atl arbeta hårtför alt återta föriorade marknadsandelar och samlidigl skaffa oss nya för attkomma ifrån elt besvärande underskott i våra affärer med utlandet. Dettainnebär alt alll större krav måste ställas på den svenska varuexporten iframtiden. Vi har etl stort underskott i vår bytesbalans. Det är enhuvudvärk som vi haft i . I ett längre perspektiv är det nuvarandeförhållandet ohållbart. Vi kan inte i längden förlita oss på utländska lån föratl behålla vår slandard, som vi får räkna med alt utlandsturismenoch biståndet ökar. Del är i delta perspektiv som den svenska varuindusirin haren nyckelroll och i samband därmed dess exporlframgångar. Densvenska exporten minskade i volym med ca 1 96 medan världshandelnökade med ca 5 96. Föriuslen av marknadsandelar forisatle alltså under 1977.Under Oärde kvartalet påböOades en återhämtning för exporten som fortsatteunder - en glädjande vändning av en negativ trend,eftersom exportföretagen genom lönsam export tryggar förelagens existens ochutveckling och därigenom bidrar lill hög sysselsättning. Underfyra punkter i näringsutskoliets betänkande nr 66 behandlar vi anslagsfrågorsom berör etl vikligl område som har avgörande belydelse för våra exportframgångar,nämligen resurstilldelningen över budgeten lill exportråd,handelssekrelerarorganisaiionen,exporifrämjande åtgärder och utbildning iinternationell marknadsföring m. m. I samband därmed har vi också behandlat sjumolioner. Statensinsalser är självfallet viktiga när del gäller exportfrämjande 174 ålgärder. Men det räcker inte alt enbart förlitasig till statliga åtgärder. Företagenhar sitt självklara ansvar och måsle i egel inlresse salsa på godaexporlakliviieier av olika slag. Men staten kan genorh sin medverkan jämnavägen och underlätta exporlansirängningar med sitt slöd till ochhandelssekreterarorganisalionen. Mankan då med anledningav den socialdemokratiska motionen fråga sig: Satsar intestaten tillräckligt på exporlfrämjande åtgärder? Åretsförslag till exportfrämjande ålgärder belöper sig på drygt 32 milj. kr. Det äralltså inte del anslag som går lill utan del är medel just förexportfrämjande åtgärder. Del är i förhållande till 1976/anslag,som varpå drygt 16 milj. kr. och som den socialdemokratiska regeringen föreslog, näranog en fördubbling. Vi kan alltså konstatera alt väsentliga förstärkningar avanslaget lill exporlaktiviieter gjorts av regeringen. Men det är ocksånödvändigi eftersom den lidigare socialdemokratiska regeringen i alltför höggrad eftersatte och försummade insatser på detta område. Mycket av den negativautveckling vi nu upplever har sill samband med delta. Man har alltså frånsvensk sida inte vidtagit några exportfrämjande åtgärder eftersom anslagen harvarit för tunna. Viär i näringsulskottel överens om att kraftiga åtgärder måsie vidtas för allstödja svenska förelags exportansträngningar. Vi som står för utskottsmajoritetenanser an projektmedlen för näsla budgetår är väl tilltagna; de kan användaslill en lång rad aktiviteter, såväl bransch- som länderinriktade. Del meslposiliva vi har tagit slällning till tidigare är ju jusl satsningen påexporldirekiör all hyra. Det innebär alt sex sju företag inom ungefär sammaområde slår sig ihop och får hjälp av en sakkunnig. På det sällel får de ocksåmyckel av lärdom när del gäller exportarbeiel. Wivi-AnneRadesjö tog upp den socialdemokratiska reservationen under punkten 1.Reservanterna yrkar på ett med 3 milj. kr. förhöjt anslag utöver vad som ärföreslaget till exportråd. Dessa medel, menar reservanterna, skallanvändas till forskning om och ulveckling av internationell marknadsföring. Detär rätt så intressant. Jag har försökt ta reda på i vilken omfattning manbedriver forskning runt om i världen just om internationell marknadsföring. Delhar varil svårl all hilla länder som haren särskild forskningsorganisationnärdet gäller marknadsföring. Marknadsföring ärju någonling som man harexperter för inom resp. organisation, som handelssekreterarna vid Exportrådet.De gör fältundersökningar av vilka marknader som är lämpliga för vissaspeciella varor och sprider sedan resultatet av sina undersökningar lill deförelag som begärt dessa upplysningar. Reservanternahar tänkt sig atl man vid skall ha en lilen grupp som håller idessa pengar. Jag förmodar all ni menar att forskningen skall läggas vid någotuniversitet här i , där man har den kompetens som erfordras jusl för altbedriva forskning på marknadsområdet, så alt man kan vaska fram något praktisktresultat. Mankan, som jag lidigare sade, ifrågasätta om den av reservanterna föreslagnaforskningen är det.mest angelägna projektet alt anslå medel lill.Utskotlsmajoriteten anser det betydligt viktigare att den svenska induslrin Sverigesexportråd, m. m. Sverigesexportråd, m. m. far ett bättreinternationellt perspektiv och bättre marknadsbedömning. Del krävs alltså allvi vel vad som händer i den omgivning som bestämmer vår industriskonkurrensförmåga, om den svenska industrin skall fungera bra i sinaexportaktiviieter. Inom den i årets budget föreslagna anslagsramen finnsutrymme för aktiviteter av olika slag och möjligheter atl slärka kunskapen omolika marknader. Utskottsmajoritelen är därför inte beredd alt tillstyrka enhöjning av anslaget utöver vad regeringen föreslår i propositionen. Idetla utskottsbetänkande tar vi under punkten 2 upp handelssekreterare. Somframgårav rubriken på betänkandet gäller det en framsiällningom all få inrättahandelssekreterarorganisation i . Ulskoitel biträder detta förslag. Undersammapunkt behandlar vi motionen 1287, i vilken man hemställer om förslag tillinrättande av ett handelssekreterarkontor i . Ulskottetanser alt det finns skäl att ta fasta på påpekandet att är ett områdei snabb ekonomisk tillväxt och atl man från svenskt håll mera aktivt börbearbeta det.