prot · G109149 · 1977-12-31 00:00:00 — Förmin egen del misstänkerjag-och jag tror att det är pä goda grunder-atlkostnaderna kommer atl bli högre än de mer optimistiska räknar med. Å andrasidan är det övergångskostnader. De kommer att främst beröra /79och i viss mån också de därpå närmast följande budgetåren. Påden här punkten vill jag peka på den s. k. dragningsrätten - som föreslåshöjd från 15 till 30 milj. kr. Om omständigheterna så kräver bör -enligt minmening - reglerna för dragningsrätten kunna ges en generös tolkning. Frågan ommedelsanvisningen för de kommande budgetåren har diskute- Radionsoch televisionens fortsäita verksamhet, m. m. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhel, m. ni. räls ingående inomulskottels majoritet. Därvidlag har hell rätt. Del är klart inom en grupp - elt utskott - på det här viset noga diskuterar en viktigfråga och atl olika åsikter och värderingar bryts mot varandra. Men vi harstannat för att föreslå atl godkänner de förslag tillmedelsberäkningar som läggs fram i propositionen. Vidberäkningen av medelsanslagen har departementet utgått från innevarandebudgetårs anslag, på vilket man lagl en automatisk kostnadsökning på 8,3 96. Deltabelopp kan komma alt öka om ulvecklingen av konsumentprisindex blir snabbare änberäknat. Denna form av kostnadsökningskompensation föreslås bli regel förframtiden. Invändningarhar riktats mot detta, och socialdemokraterna har föreslagil -del framfördes avGeorg fören stund sedan här-att man i stället skall tillämpa enkombination av konsumentprisindex och lönekostnader. Ombåda de här olika reglerna kan sägas att de kan slå olika frän är . Delär omöjligt att förutse vilken som ger del i längden rättvisaste utslaget.Utskottet har stannat för propositionens förslag. har här i talarstolen gjort ett stort nummer av attsocialdemokraterna vill tillföra ylleriigare medel för driftkostnadernästkommande budgetår. De föreslår i sin reservation att anslaget skall höjasmed 24,1 milj. kr. uiöver regeringens förslag. Till det vill jag foga enkommentar. Den sammanlagda lönesumman inom rundradioföretaget ligger på ca 500milj. Socialdemokraterna vill höja arbetsgivaravgiften, den s. k.löneskatten, . Regeringen har genomfört en sänkning . Enkelmatematik ger vid handen att skillnaden är S%. Det betyder för Radiosdel 25 milj. kr. Det slipper betala ut. Hade vi haft ensocialdemokratisk regering hade den föreslagna höjningen på ca 25 miljoner ätitupp sig själv. Radioutredningenföreslog att radioförelagel skulle få möjligheter atl arbeta med rullandetreåriga verksamhetsplaner. Som påpekade har jag framfört den tankegången i vår moiion 1973. Del är också hell rikligtatt och jag hade det förslaget i en moiion . Underhänvisning lill del nuvarande samhällsekonomiska läget anser sigdepartementschefen inte beredd att nu lillslyrka en sådan ordning. hakade sig fasl vid del samhällsekonomiska lägel. Jag hakar mighellre fasl vid ordet nu - inte nu beredd alt tillstyrka en sådan ordning. Påsikt framstår del dock, och därom tror jag atl utbildningsministern ochjagärhelt ense, som angeläget atl en sådan ordning kommer till slånd. Innan jag slutar skulle jag vilja kommentera något av det som sagts avtidigare talare. målade som sagt spöken på väggen.Privatisering av radion anar han någonstans bakom den nu framlagdaradiopropositionen och det nu formulerade ulskottsbelänkandet. Vart är centernpå väg? Mol en reklamradio? Är ni på väg att dra ul i motfolkrörelserna? Jag behöver inte svara på frågorna. Det är för ljust här inneför att diskutera spöken! EvaHjelmström talade om balansen i programutbudet. Också målarspöken på väggen, drar slulsatser som del sanneriigen inte finns täckning förvare sig i propositionen eller i utskottsbetänkandel. Av någon egendomliganledning föreställer hon sig all del någonstans finns inbäddat i texten atldet inte bara är fråga om balans inom samma programföretag utan t. o. m. inomsamma program. Hon säger atl om hon vill göra ett kritiskt program om ochGyllenhammar vägrar att ställa upp, då blir det inget program. Jag skulle föreslåEva Hjelmslröm all informera sig litet mer om vad radionämnden har för praxisnär det gäller de här frågorna. Om någon vägrar medverka i ett program får deli princip ändå sändas, även om del råkar uppstå partiskhet i programmet. EvaHjelmström log också upp den kära frågan om . Jag lycker alldet är roligt all resonera om del, men jag skall inte göra det . Den fråganhör inte hemma här, eftersom den helt riktigt håller på att utredas. Sedanslällde också en direkl fråga lill mig. Jag fattade inte rikliglsammanhangel, eftersom jag råkade nysa hon formulerade frågan. Men detrörde sig om min uppfattning beträffande innebörden av ordet"ungefär". Hon tyckte att del var något misstänkt med det ordet och villersätta det med "allmänna riktlinjer". Jag får be autala om för mig vad "allmän" är för något. som jag än en gång beklagar alt jag har överskridit mintalelid -jag tror alt det är första gången under mina tio är i somjag har gjort det - fär jag yrka bifall till kullurutskottels hemställan päsamtliga punkter. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, ni. Underdetta anförande överlog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. () kortgenmäle: Per talade här om behovet av en prövande och omprövandehållning. Lål mig få säga att det bogar bli något prövande för oss ikulturutskottet att ständigt bevittna Per omprövande hållning. Delvar svårt alt spåra någon entusiasm över proposilionen i Per , som mera var elt pliktskyldigt försvar. "Härtill ärjag nödd ochtvungen" kunde ha satts som rubrik över del. Det var väl också därför hanägnade så stor del ål historieskrivning och skildring av sina privata kontaktermed - intressanta i och för sig men inte särskilt meningsfulla iden här debatten. Jagvet atl Per inte älskar det förslag som han här är satt attförsvara. Han är ledamot av radiostyrelsen och har i den egenskapen avgivit ettremissvar - del skedde - som har blivit heltöverkört i kanslihuset. försvarar han kanslihusels hållning. Det måste varasvårt att på del här sättet dagtinga med sin övertygelse. Jag kan förstå PerOlof plågor. Men skulle inte Per OlofSundman ha kunnat undvika en del av de problem Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. som han nu har försall sigi? Fanns del verkligen ingen möjlighet att komma in i del slutna rum därproposilionen författades för atl i lid slå näven i bordel? PerOlof var en av de ivrigaste tillskyndarna av alt radioutredningen komlill stånd. Men var det verkligen elt sådant här resultat han då tänkte sig?Jag tvivlar på det. Jag har tidigare nämnt hans förslag om treåriga budgeter,som han nu röstar emot. Jag vet att Per OlofSundman har kommit till insikt omatt behöver mera pengar och att omorganisationenkostar, men också på den punkten avser han tydligen att rösta emot sin tidigareinställning . I elt senare inlägg skall jag ålerkomma lillmedelsanvisningarna. Jaghar fält en känsla av all cenlern vill göra någonting för lokalradion ochdärför har medverkat till all häva restriktionerna i fråga om underredaklioneroch begränsningen lill residensstäder - någonling måste man ju göra fördecentraliseringen. Men kan Per nu förklara för oss hurlokalradion skall få resurser lill delta inom den snäva ram som regeringen ochutskottsmajorileten anvisar? (vpk) kortgenmäle: Per OlofSundman vill inte diskutera spöken, säger han. Då vägrar hanatt diskutera med en väldigt bred remissopinion: med de lunga fackligaorganisationerna, med den samlade kulturopinionen, med medarbetarna vidSveriges Radio. De spöksyner som bl. a. jag målade upp här i form av enprivatiserad radio och TV delar vi nämligen med alla dessa organisationer. Viär alltså inte ensamma om att se det här förslaget som etl steg på vägen molhögerns gamla idé om en reklamfinansierad rundradioverksam-het. PerOlofSundman lar över huvud laget inte upp det jag särskilt pekade på i miltförsta inlägg, nämligen närradio och när-TV som elt första sleg pä vägen motatt föra in reklam i etern. Faktum ärju alt det inte finns någonling ilagförslagel om närradio och när-TV som garanterar alt inte t. ex. del lokalaköpmannaförbundet kommer atl slälla utrustning lill förfogande för organisationeroch sedan förvänta sig genOänsler smygvägen. Sedanvar Per OlofSundman åter inne pä delta med opartiskhet, integritet ochdemokrati. Jag kan hålla med om atl det våren väldiglmotsträvig och egendomlig argumentation som Per förde. Den var t.o. m. motsägelsefull i flera stycken. Beträffande opartiskheten sade PerOlofSundman t. ex. att radionämnden har accepterat att hela programutbudetskall bedömas och inte varje kanal och förelag för sig. Därefter sade PerOlofSundman alt del finns tre förelag och alt de skall bedömas försig. Men ett faktum ärju att ell program inom lokalradion kan vägas mol ellprogram inom riksradion. PerOlofSundman försökte också vinna en billig poäng genom all säga alt om vi i daghade haft fyra företag och slagit ihop dem, dä hade integriteten hotats.Varför? Jag pekade tidigare på , där man nu diskuterar just ensammanslagning, därför alt det nuvarande sysiemel lett till en enorm byråkratisering och ökadekoslnader samt därför att man bakvägen fört in reklam. () kort genmäle: Del är klart, , all det är litet knepigt atl förstå detdär med spöken. De ärju svåra alt se. Vad jag menade med spöken var EvaHjelmströms resonemang om att de nya reglerna skulle innebära inte bara vad defakliskt innebär, nämligen balans inom varje programföretag för sig, utan ocksåbalans inom samma program. Det kravet finns inte. Det kallar jag för spöken. Frågorna belräffandenärradion kommer atl tas upp av en annan talare. Jagsade inte alt integriteten skulle bli hotad, om vi hade etl slort anlal förelagoch slog ihop dem. Del beror på hur sammanslagningen går lill och vilka förelagman har haft tidigare. Jag är eftertänksam och vill gärna pröva, ompröva ochtänka efter innan jag lar slällning. Det kanske är ovanligt i en del politiskakretsar. Men jag vill betona att jag gör så. Därför tog jag upp det tidigare imin inlägg. Jagsade att om vi hade haft fyra förelag och föreslagitatt vi skulle slå ihop dem lill ell enda företag, hade vi säkerligen fått - detär en spådom från min sida - en stört.sjö av protester mot detta sätt attförsöka centralisera, styra och påverka företagens programutbud. undrade om jag hade några kanaler till kanslihuset. Bästa GeorgAndersson, skall jag redogöra för min vänskap med och tala omattjag stundom pratar med folk? Det har ju inte alls med sakfrågan alt göra.Georg frågade vidare om jag verkligen hade väntat denna proposition.Nej, inte rikligt. Del som kanske mesl förvånar mig är alt förslagetsutformning är så lik en motion som jag var med om atl formulera 1973. Det varfaktiskt litet oväntal. Radionsoch televisionens Jbrtsatia verksamhet, m. m. () kortgenmäle; Per har varit med och undertecknat myckel. Han harundertecknat radiostyrelsens remissvar också, och där slår det: "Avgörandeför ställningslagande är framför allt alt den nuvarandeorganisationen ger stark integritet, möjligheler till samlat ansvar förprogramverksamheten, bällre förutsättningar för en övergripande planering samtbättre utnynjande av befintliga resurser av skilda slag." Detvar Per ståndpunkt . När kulturarbetare ochandra opinionsbildare har samma mening , då säger i sin högavisdom att nu felbedömer de verkningarna av den nya organisationen. I sitthuvudanförande, tror jag del var, sade sig Per ha stor tilltrolill kulturarbetarna. Varför tar han inga intryck av dem, när de ger sin meningtill känna inför utskottet och på annat sätt? del frågan om medelsanvisningar. erkänner Per OlofSundman alt detuppslår kostnader med omorganisationen, men han säger atl dessa går inte attprecisera. Men radioledningen har ju presenterat en beräkning. Per vidare alt propositionen har avstätl frän atl beräkna Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. koslnader.Del är allvarligt atl man lägger fram ell organisationsförslag där man medvetethar avstått från atl beräkna kostnadskonsekvenserna. Men därtill skall sägasatl del ansvariga statsrådet gång på gång har hävdat att hanräknar inte med alt del uppslår några kostnader. Ni måste samordna er på någotsätt. Föregen del säger alltså Per atl del uppslår vissaövergångskostnader, och han hänvisar då lill dragningsrätten. börjar del bliriktigt virrigt. Dragningsrätten ärju etl lån som får la för attklara överkostnader etl år men som man är skyldig alt återbetala ett annat år.Delar väl inte så den här omorganisationen skall finansieras, förden kommer altkosla pengar näsla år och och . Det uppslår aldrig någonmöjlighet atl återbetala lånet. Den beräknade kostnaden ligger på 20 miljonerper är. Slutligenen riktig fadäs i debatten: Per hänvisar i argumentationen omkoslnadskompensalionen till att socialdemokraterna ju vill höjaarbetsgivaravgiften - alltså går de 20 miljonerna åt till det! Men, Per OlofSundman, i en automatisk kostnadskompensalion måste självfallet kostnader avtyp arbetsgivaravgift och annat sådant ingå. Här har Per hamnatalldeles vilse. Jag beklagar det. Debatten kan ju verka helt förvirrande ominte del här klarläggs. (vpk) kortgenmäle: HerrtalmanlPerOlofSundmansägeratthan äreftertänksam och gärna vill ompröva. Då lycker jag alt han omedelbartskall ompröva sin inställning till det här regeringsförslaget. Efter alt hahört hans andra inlägg ärjag ännu mer förvånad över att han över huvud tagetkunnat slälla sig positiv till det. PerOlofSundman log upp frågan om balansen. Det är möjligt atl jag har lästpropositionen alltför snävt, och dä är det naturligtvis positivt att få höra audet inte är varje program som skall vara balanserat. Men faktum kvarstår ju alli fortsättningen skall varje programföretag för sig, varje TV-kanal för sig,svara för opartiskheten och inte det totala utbudet inom Radio-TV,vilket alltså kommer att utgöra ett hot mot yttrandefriheten. Sedantill de frågor som ställdes i det förra inlägget, när Per OlofSundman nös. Vadjag framhöll om allmänna riktlinjer och detaljregleringar var helt enkeltdetta: Vad skall göra är all dra upp allmänna riktlinjer förverksamheten, exempelvis att skall värna om de demokratiskavärdena. Vad däremot inie skall göra är alt delaljregleraverksamheten vid , lägga sig i de enskilda programmen. Delfinns i proposilionen en rad skrivningar som jag inte kan tolka annat än somdetaljregleringar, och därför frågade jag efter kulturutskottels inställning.Kulturutskottet har nämligen sagt att man skall ha ungefär samma grad avdetaljreglering som f n. Det har varit en av kärnpunkterna att manöver huvud tagel inte skall ha några detaljregleringar från statsmakternassida. Del är verkligen förvånande alt höra Per säger regeringen att man skall satsa på distrikten och se till atl de får egna resurseroch skall kunna gå ut och göra program. Men dä måste man, som jag framhölltidigare, bygga upp en viss organisation. Man måste ha administration,ateljéresurser för TV t. ex. Man måsle ha medarbetare, tekniker, journalister.Del aren organisation som förhoppningsvis kommer atl kvarstå , omman nu bygger upp den, och det måsle automatiskt medföra ökade kostnader ochinte, som Per OlofSundman säger, bara övergångskostnader. Detär den stora miss man gjorde med lokalradion: man trodde all del inie skullekosla pengar. Men det har den gjort och det skall den få göra. Det borde manbeakta också när det gäller distriklsverksamheten. Radionsoch televisionens Jörisatta verksamhet, m. ni. () kort genmäle: tog upp mitt lilla räkneexempel medarbetsgivaravgiften-löneskatten. Men så enkelt är det inte som . Den kostnadskompensalion han lalar om kommer ju först därpå följande år. var lilel överraskad över all jag drog in dragningsrätten här ochtyckte del var förvirrat. Jag vill påpeka att jag där i mycket hög grad uttalaren personlig mening. Jag sade all jag ville peka på alt dragningsrätten fannsoch atl del var min förhoppning att reglerna för dragningsrätten skulle tolkasgeneröst om det visar sig längre fram alt omslällningskostna-dernaskulle bli höga. sade också att radioledningen har preciserat omläggningskostnaderna.Nej, radioledningen har inte gjort det vare sig inför utskottet eller iradiostyrelsen. Däremot har man gjorl översiktliga beräkningar av vad detungefär kan komma att kosta. Tyvärrär det omöjligt alt avgöra hur stora övergångskostnaderna blir. Det berorhelt och hållet på hur man genomför omläggningen, om man finner mjuka och braformer, del tempo som man anslår etc. EvaHjelmström förde pä lal detta med "ungefär", i samband med minnysning. Det gällde formuleringen i ulskottsbelänkandet - "ungefär sammagrad av detaljreglering". Ulskottethar alltid försökt undvika alt göra detaljålägganden eller komma med bestämdasynpunkter till för olika delar av verksamheten. Däremot harkulturutskottet utvecklat en teknik att skriva i sina betänkanden på elt sådantsätt att man ger vissa vinkar till radioledningen hur man tycker alt pengarnabör användas. Man uttrycker alltså en mening utan atl låta den följas av någrabestämda direktiv. Förstevice talmannen anmälde atl och anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker. Läl mig gådirekt in i debatten. I konslilulionsulskotlelhar vi myckel ingående diskuleral demokratibe- Radionsoch televisionens Jörisatta verksamhet, m. m. Jag belraklarden föreslagna ändringen som både meningslös och fariig. Meningslösheten hardemonstrerats av förändringens anhängare. Under behandlingen ikonstilulionsutskoltel försäkrade man mig gång efter annan att man inte avsågalt snöra in demokralibegreppet. Jag lar fasla på della. I olika dokumentförklarar man också att den nya formuleringen inte i sak skall tolkasannorlunda än de gamla formuleringarna i avtalet. Detta har f ö. nyssunderstrukits av utskottets talesman. Mol den bakgrunden är del naturiigt attpå nytl slälla frågan: Varför vill man då ändra ordalydelsen? Mankan inte hävda att den nuvarande ordalydelsen är så oklar alt den vållartolkningsbekymmer. Som bekant har både och radionämnden liksommajoriteten av remissinstanserna avstyrkt ändringen. Vi kan inte här iriksdagsbehandlingen se bort ifrån atl såväl som radionämndenhör till de avstyrkande remissinstanserna. Del har inom båda dessa instanserutbildat sig en praxis byggd på den nuvarande formuleringen. Ändrar manordalydelsen finns del risk för tolkningsproblem. En tid föreställde jag migall del närmast var litterära skäl som dikterade ändringsförslaget. Efter P.O.Sundmans anförande nu kan jag inte förstå att ens detta är fallet. P.O. Sundmankände ingel behov av att ändra. Men sedan föll han in i elt allmänt resonemangav typen: Kan man ändra, så skall man väl ändå göia det. Jag tror att del ärell fariigl sätt alt resonera på när del gäller lagtexter. I varje fall är detsvårt för mig atl uppfatta delta skäl som särskilt starkt. Delfinns i själva verket inga skäl redovisade för ändringarna. Del fariiga liggeri alt man vill ändra ordalydelsen utan att kunna redovisa klara skäl för detta.Somjag redan nämnt kan della ge upphov till tolkningsproblem. Det farligaligger även i att man använder en annan och mer begränsad formulering än densom finns i regeringsformen. Det verkar som om de som skrivit denna paragrafinte har beaktat den av fastställda formuleringen. Där sägs det i 1!i: "Del allmänna skall verka för all demokratins idéer blir vägledandeinom samhällets alla områden." Varför vill man inte använda sig av ensådan formulering? Vad finns del mot bakgrund av denna formulering för motivför att föreslå atl programföretag skall i programverksamheten "hävda detdemokratiska statsskickets grundidéer"? Närman använder dessa olika formuleringar är det lätt alt uppfatta skillnaden pådel sätt som jag en gång giorde, nämligen atl man i della sammanhang vill snöraål demokratibegreppet. har man försäkrat alt delta ingalunda ärsyftet. Men är del då inte riktigt att hälla fast vid den nuvarandeformuleringen - och helst stiga upp här i talarstolen och förklara an vi börhålla fasl vid den nuvarande formuleringen? Enföljd av den valda formuleringen är att man tvingats lägga lill: "samtprincipen om alla människors lika värde och den enskilda människans frihet ochvärdighet". Självfallet ställer vi oss bakom dessa värderingar. De är endel av de grundläggande demokratiska värdena. Men vad har man för garantier föratl man i denna formulering har fält med alla de värden som man vill allprogrambolagel skall hävda? Det är alltid fariigt atl välja en uppräkningsmetod.Dä måste man se till atl uppräkningen blir fullständig. mera allmän formulering avtypen demokratins idéer eller de grundläggande demokratiska värdena, så undgårman denna risk. Videventuella tolkningstvister kan man oavsett alla deklarationer här i kammareninte komma bort ifrån alt man använt formuleringen "det demokratiskastatsskickels grundidéer". I då man fär etl allmännaredemokralibegrepp och då man alltmer lalar om del demokratiska samhällel, knyterman an till det demokratiska statsskicket. Man nöjer sig inte heller med alltala om del demokratiska statsskickets idéer utan snävar ål begreppetylleriigare genom att tala om "grundidéer". Skall man fästa avseendevid ordalydelsen måste väl detta ändå innebära en begränsning av demokralibegreppet.Man har förklarat att man inte avser någon inskränkning när man använder dennaformulering - ändå håller man fasl vid den, och däri ser jag en fara förframliden. Man kan komma aU tolka formuleringen, herr talman, som om den avsågnågonting - och då kan man endasl tolka den som en insnörning avdemokralibegreppet. Jagvet an del i allmänhet är föga meningsfullt atl vädja till någon att bytaståndpunkt under riksdagsdebatter. I det här fallet, när del gäller dennabestämmelse, ligger del någol annoriunda lill. P.O. har ju förklaratatl han vill inta en eftertänksam och omprövande hållning. Använd nu timmarnafram till voteringen för en omprövning på denna punkt i överensstämmelse medvad radionämnden och styrelse har föreslagit! Jag tror detfinns fler än som har denna inställning till problemen. Eftersom man har förklarat alt ändringen inte har någon reell innebördbör man kunna rösta mol den meningslöshet ändringen innebär, för atl undvika deproblem och faror som ligger i denna meningslöshet. har konstitutionsulskoltet även gått in på organisationsfrågorna.Det sker jusl utifrån ell ytlrandefrihelsperspektiv - självfallet är detta etlviktigt perspektiv. Låt mig erinra om att regeringsformens frihetskapitelinleds med en bestämmelse om yttrandefriheten. Det gäller att värna om dennayttrandefrihet i alla medier. Låt mig också få påminna om att regeringsformeninnehåller etl stadgande om informationsfriheten. Det är självfallet likaväsentligt att denna informationsfrihet upprälthälls i alla medier. Företermediernas del ligger i denna frihet ett krav på mångfald i programutbudet.För att kunna tillgodose delta krav på mångfald fordras en skälig balans mellanåsikter och intressen - om detta föreställer jag mig att vi alla är hellöverens. ISverige har vi emellertid även varit angelägna om att åstadkomma reellaförutsättningar för yttrande- och informationsfriheten. Del främsta exemplet pådetta är tidningsstödel. Pä etermediernas område gäller det närmast att formaorganisationen på ett sådant sätt att man får de bästa fönjtsätlningarna för enreell yttrandefrihet och allsidighet. som föresläs i propositionen och som tillstyrktes först avmajoriteteii inom och därefter av majoriteten inomkullurulskottel försämrar enligt min mening den reella yUrandefriheten. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. 6 prolokoll 1977/78:149 Radionsoch televisionens föl Isatta verksamhet, m. m. Organisationsförändringenförklaras gagna mångfalden i programutbudet. Såvitt jag förslår begränsas dennagenom alt vart och elt av programbolagen skall svara för atl kraven påopartiskhet, saklighet och balans i utbudet uppfylls. Del sker inom ett mindreprogramutbud än inom radions och televisionens samlade utbud.