prot · G109116 · 1977-12-31 00:00:00 — Genomatt börja ge bistånd lill svenska förelags investeringar tar regeringen ettsteg mot kvalitetsförsäniring av biståndet. Den sistnämnda åtgärden ger så lågkvalitet, alt det enligt de normer som uppställts i DACinte ens får rubriceras som bistånd. Jagkan inte uppfatta Torslen inlägg här på annat sätt än att hanär minst lika nöjd som är med den högervridning avbiståndspolitiken som vi fått uppleva. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. BERTILMÅBRINK (vpk) kort genmäle: Jag sade inte all biståndspolitiken skulle vara opolitisk. Jag anklagade för all försöka göra den opolilisk. Jagsade alt vi har uppställt vissa mål för biståndsverksamheten och de ärpolitiska. Jagfrågade om Torslen ansluter sig lill de målsättningar som regering ochriksdag har ställt upp. Jag fick dock inget svar på den frågan. När jag tog uppförhållandena i och -jag kan ta upp Sri Länka och Pakistanockså - svarade han: Men om de fattiga ändå får en del av de många hundramiljonerna, skall vi väl vara nöjda och glada. Det är inte svar på min fråga.Om Torslen är överens med oss om målsättningarna, förklara i så fallför mig och kammaren och dem som befinner sig utanför kammaren om dessamålsättningar uppfylls i och . Man får ju akta sig för altsäga att vi bara skall ge lill de fattigaste länderna, för det finnsytteriigare en viktig sak, , nämligen att biståndet måste nå ultill de fattigaste i de här länderna. Del är vad vi är överens om. Menbiståndet kommer aldrig fram till dem i dessa länder. Jag efterlyser fortfarande ett svar av TorstenBengtson om hur han ser på RRV:s studium av och landanalysen avBangladesh. Anser alt den utveckling som presenterats i dessatvå studier slår i överensstämmelse med de målsättningar som med om all fastställa här i ? Tycker alt vi ipraktisk handling skall leva upp lill dessa målsättningar eller skall del baravara en pappersprodukt som vi fullständigt struntar i och som vi över huvudtagel inte skall diskutera? kanske tycker att det står påpapperet och att vi kan tala om det men att vi i praktiken inte skall tillämpadet. Jag tycker att det är en mycket viktig bit när vi talar ombiståndspolitiken och i framliden. Det är en oerhört avgörande och väsentligfråga. Förste vice talmannenTORSTEN () kort genmäle: Om man intefår det svar man vill ha är del klart all man kan hålla på och upprepa sigoch säga att man inget svar har fått. vad gör.Jag har avgivit ett svar, men så är han inte nöjd med detta utan säger om igenatt han inte fått något svar. Nej, i så fall blir del aldrig något svar, för del blirinte del svar som vill ha. Jag tror dock alt jag flera gångerhar betygat att jag står bakom de bedömningar som finns, nämligen all man skallmedverka till en social och demokratisk utveckling med mänskliga rättigheteroch all man måste reagera om de kränks. BertilMåbrink nämnde något om att biståndet bara skulle vara något på papperel. Nej,jag kan inte inse att ett bistånd på närmare 4 miljarder, varom det lillstörsta delen är myckel stor enighet, bara skulle vara en hjälp på papperel.Del är en högst väsentlig insats. AnnaLisa säger alt del kan finnas skäl för att också de som inte harde lägsta inkomsterna kan få hjälp. Ja visst, men det är svårare att uppbringaskäl för att ge u-hjälp lill ett land med en inkomst per capita om 860 dollar.Om socialdemokraterna vill sälla gränsen för beviljande av u-hjälp i närhetenav tusendollarsstrecket per capita, är det en helt ny politik som de tänker sigalt börja tillämpa. Då anser jag att det är fråga ombiståndspolitik utan att det måste finnas andra motiv än biståndspoliliska förförslagen. StureEricson sade att jag var obekymrad över del ekonomiska lägel. Nej, vi fick ioktober 1976 ett myckel stort bekymmer för det ekonomiska lägel som dennuvarande regeringen fick överlä från socialdemokraterna. Jag kan ändå varaganska belåten med att regeringen nått avsevärda och goda resullal, som i dagalltmer börjar göra sig märkbara. Bara dagens rapport om prisutvecklingen, somför uppvisar prishöjningar medan i övrigt har fållstora ökningar, visar alt vi börjar nå resultat. Jag är inte obekymrad om detekonomiska läget. Delpåstående om högerpolitik i denna fråga som Slure sländigt upprepar ärlitet svårt att begripa. Det får väl mera anses höra lill del retoriska planetän till de realiteter som bör behandlas i denna debatt. Det finns ingen störreanledning att ta upp del. Jaghar redan i början av milt anförande deklarerat vilka riktlinjer hararbetat efter hela tiden. Jag tror mig också kunna säga att del ifortsättningen blir så alt regeringen kommer att arbeta efter de riktlinjer somjag angivit här . Vi får tillfälle alt diskutera detta då vi skall dra uppde stora riktlinjerna för u-landspolitiken i fortsättningen. Jag tror att delär mycket svårt för oppositionen att göra några väsentliga anmärkningar mot delsom föreslagits från regeringspartiernas sida. Talmannenanmälde att anhållit all lill protokollet få antecknat att haninte ägde rätt till ytteriigare replik. Först några ord till . Hon log upp ett parfrågor som vi senare får tillfälle all återkomma till i , nämligenmultibibiståndet, de särskilda programmen och industribislån-det. Beträffandemultibibiståndet och de särskilda programmen vill jag till följande. En utredning har gjorts gemensamt av SIDAoch UD, och den har redovisats i , där var med. Denskrivelse som SIDA riktade till regeringen med anledning härav finns omnämnd iprincipproposiiionen, nr 135, som skall behandla senare i vår. Vi imajoriteten kan inte finna något skäl till att inte skulle utnyttja desamarbetsmöjligheler som finns med de internationella organisationerna. Varförskulle vi inte ge dem resurser lill arbete på områden som är väsentliga föru-ländernas utveckling men där dessa inte har eller inte har tillräckligtmed resurser? Vi vet alla hur epokgörande insatser en gång i lidengjorde och ännu gör på hälsovårdens och familjeplaneringens område. Det skeddemed hjälp av dessa anslag. Det finns också många andra viktiga områden allnämna i detta sammanhang. Jag tänker på utvecklingen inom kvinnoområdel, bl. a.stödet lill kvinnoulbildning. LiksomSIDA tycker regeringen att dessa insatser utgör ett väsentligt komplement lillden bilaterala svenska satsningen. Del är inte fråga om att bakvägen luckra uppkoncentralionsprincipen och placera ut bilaterala insatser litet här och var påjordklotet, vilket i en skräckskildring utmålade. Ifrågavarandeanslag avser också det bredare samarbetet på detta område. Vi härmed vissaländer satt i gång etl samarbete, som ännu befinner sig i en experiment- ochförsöksperiod, och då gäller del alt ha en viss rörelsefrihei. Vi tycker alt de50 milj. kr. som regeringen föreslagit som en högsta gräns för delta ändamål ären lämplig ram. Del gäller att inte göra denna alltför snäv. Vadbeträffar industrifonden vill jag bara säga alt vad del gäller förSverige äralt i enlighet med u-ländernasönskemål skaffa ett nytt instrument isamarbetet med våra mottagarländer. Syftet med della inslrumenl är all hjälpau-länderna all få i gång industrier i enlighet med deras egna planer,prioriteringar och behov, så att vi också bättre kan utnyttja de kunskaper ochandra resurser som vi vet att svenskt näringsliv besitter. Det tycker jag ochmajoriteten är från bislåndspolitisk och u-landspolitisk synpunkt mycketangeläget. StureEricson ondgör sig över att den ekonomiska politiken i har medfört alldel reala värdel av bislåndet liksom annat, som mäts i svenska kronor, harsjunkil. Menar han något allvar med den kritiken, så all han vill göra något ålförhållandel, skulle han yrka på högre anslag, men det har vi inte hörtnågonting om. Däremothälsar jag med tillfredsställelse att socialdemokraterna har blivit litet merfrimodiga när del gäller just volymmålei. Jag kommer ihåg vilken uppförsbackedel var i biståndspolitiska utredningen när man diskuterade om ordet"etappmål" skulle få användas. Del fick man inte göra i utredningen,ulan det talas nu där i stället om enprocenlsmålet som en miniminivå. Sedanregeringsdeklarationen återigen hade spikat fast all enprocenlsmålet bara varett elappmål har alla anslutit sig lill del, och del är bra. Jag tycker ocksåatt del är bra med hänsyn lill vad som slår i den nya princippropositionen, därdel är klart utsagt all en strävan skall vara all öka biståndets andel av vårasamlade resurser. I detbrutionationalprodukttänkande som under tidigare årtionden domi- Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. neradeutvecklingsdeballen vägde den rike 50 gånger så lungl som den fattige, eftersomdel där fästes större vikt vid vad som hände med den rike än med den fattige.Del var naturligtvis fel, inte minst med hänsyn lill ulvecklingsproblemensnalur. Ty varför bekymrar vi oss över huvud laget om utvecklingen? Jo, därföratt vi bekymrar oss om de fattiga. Ändamålet med utveckling och bistånd börvara all minska fattigdomen och, om möjligt, eliminera den. I varje rationellulvecklingsanalys bör därför den fattige i stället anses 50 gånger mer viktigän den rike. Sverigeär ett av de givarländer som försökt följadenna princip, 90 "6 av detdirekt landinriktade biståndet går lill de mycket fatliga länderna - en ökningmed i förhållande till fördelningen , I princip råder politisk enighet om denna inriktning, och vihar i biståndspoliliska utredningen uttryckt det på följande sätt: "Delsvenska bislåndet måste inriktas på ett samarbete som innebär ett direktangrepp på fattigdomen och dess orsaker. Del skall nå ul till de fattigaste ochmest eftersatta grupperna." Närman ser till förverkligandet av den idén upptäcker man att del finns en delmeningsskiljakligheler mellan regering och opposition. En slutsats som vi imajoriteten dragit är att till länder som i ell längre tidsperspektiv fått enpåtaglig förbättring av sin ekonomi bör biståndet avtrappas. Delta gäller Cubaoch , som enligt beräkningar båda hade ungefär850 dollar i medelinkomst per invånare. Det är nu tid att i de fallen avveckladet rena biståndet och i stället inrikta sig på all utveckla ell bredaresamarbete, präglat av större ömsesidighet. Utskottetsäger klart ut alt för skall biståndsinslaget vara avslutat i och med1979/80 - men socialdemokraterna vill uppenbarligen av politiska skäl att Cubaskall få utgöra ett undantag från regeln, eftersom de vill höja anslaget,!, o.m. fördubbla det, till 70 milj. kr. fördel kommande budgetåret. Ändå utgör, somdet här har sagts, den kubanska biståndsverksamheten i andra länder enindikation på ökade resurser som häri dag. Jag har haft förmånen allbesöka ell par gånger - nämligen och i slutet av 1976-och jag villsäga all mitt myckel klara intryck vid en jämförelse mellan de två besöken varalt gjort betydande ekonomiska framsteg. Det fanns enligt min mening klaraskäl för alt gå in och hjälpa då såbeslöt. bojkottadesjudå.och delärett faktum att knappast några andraländer eller internationella organisationer gav något bistånd till viddenna tidpunkt. Denna inställning har vi hjälpt lill att luckra upp. Men denekonomiska utveckling som skett, och som är otvetydig, var också etl gott skälnär beslöt alten nedlrappning skulle ske. Den nedlrappningenbör ta sig ordnade och planerade former, och det är därför som vi efterriksdagsbeslutet inriktat oss på en nedlrappning . Biståndetskall ju inte betraktas som en kran. som man bara efter det politiskastämningsläget kan skruva av eller på - nej, både ökningar och minskningarmåste planeras i samråd med mottagarlandet! Det kan inte vara i gi variandelsintresse alt en period av biståndssamarbete avslutas abrupt, med uppförstorade politiskameningsmotsättningar och utrikespolitiska förvecklingar; det som skulle varanågot positivt har i så fall vänts i något negativt. Faliigdomsskälelhar däremot använts av socialdemokraterna för all neka en ökning avanslaget vilken motsvarar ungeflir inflalionen. Då skall man ha i minnelattKenya bara haren medelinkomslpå per capita, alltså långl under Cubasoch , Vårt bistånd till inriktas främst på landsbygdensutveckling, vattenförsörjning, landsbygdshälsovård, familjeplanering ochjordbruksutveckling. Det skulle främst drabba de fatliga grupperna pålandsbygden om vi skulle följa socialdemokraternas förslag, och sådanakonsekvenser är vi inte beredda att ta. Vi tycker att deras förslag på den härpunkten är ogenomtänkta och alls inte hänger samman med deras resonemang omCuba. budget som föreläggs fortsätts och förstärks satsningen på defattiga . Majoriteten av mottagarländerna tillhör denna grupp. Isatsningen ingår också den skuldavskrivning till de fattigaste somhar annonserats och som regeringen nu begär att skall bekräfta. Tillsatsningen på de faltiga länderna hör även vårt stöd till , denInternationella utvecklingsfonden, där vårt anslag nu uppgår till 413 milj, kr,. Jagvill bara säga all något alternativ till inte skymtar . Visst vore detbra om andra länder ökade sina bidrag till , menrealistiskt sett kan denna fond aldrig förväntas ersätta . Jag vill ocksåbetona alt etl utmärkande drag i IDA:s verksamhet har varitjust en strävan att öka stödet till de fattigasie befolkningsgrupperna. Omden här inriktningen på att angripa fattigdomen och dess orsaker är det lättatt hålla med; det är svårare - som del också har sagls i lalarslolen - all ipraktiken verkställa den inriktningen. Det gäller de "mjuka" länderna,bl. a. och , med sin massfattigdom, och det gäller många avvåra afrikanska mottagarländer, även om utgångspunkten där väsentligt är enannan. Prioriteringen av eftersatta grupper i landets utvecklingspolitik kanskeinte är tillräckligt klar, eller man kan där ha en ytterst bristfälligadministration, illa fungerande kommunikationer eller över huvud taget saknautvecklingsplan. Jag kan här nämna exempel på sådana länder: , ,- och andra också för den delen. Vivet att det är svårt alt bistå de socialt utstötta och underprivilegierade ivårt eget samhälle. Hur kan man göra nomaderna ilorkdrabbade områden i eller mer produktiva? Vilka insatser kanhjälpa landsbygdens fattiga i , främst då de jordlösa, som ökar såsnabbt i antal? Vilken struktur, vilket system, vilket sätt behövs för att ökajordbrukets produktivitet och ge sysselsättning åt så många sommöjligt på landsbygden? Frågorna är många, men de goda och praktisktgenomförbara lösningarna är svårfunna och resurserna för att genomföra demlikaså. Enav de praktiska slutsatser jag tror all man måste dra är att insatserna måstetäcka en relativt vid sektor och alt definitionen av begreppet "de Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. fattiga"inte får göras alltför snäv. På landsbygden berör ju fattigdomen i regel myckelstora befolkningsgrupper, småjordbrukarna inte minst. Principerna bakomintegrerade landsbygdsprogram, som visat sig så framgångsrika - vi kan tänka påCADU-experimentet i och den efterföljd del programmet fått - är juockså att utvecklingssatsningen i de programmen måste vara mycket bred ochtäcka alla för området vikliga sektorer och behov. Därigenom kan man få i gången omfattande ekonomisk och social utveckling, som ger helt andra och nyautkomismöjligheier för stora grupper av faltiga människor. Meddenna inriktning menar jag att man kan nå resullal också i ochIndien saml i rader av . Men det är klart all del är angelägelalt mottagarlandets regering är intresserad av alt lyfta fram de eftersattagruppernas problem. Vi har på svensk sida sett att en otillräcklig vilja attreformera ägande- eller inkomslslrukluren på landsbygden försvårar sådanabiståndsinsatser, och del tycker jag också skall klart sägas. Detär viktigt att peka på möjligheten till insatser via frivilligorganisationer.Genom dem kan man nå direkt ut lill fatliga och eftersatta grupper. är enväsenllig orsak lill den ökade satsningen på stöd lill frivilligorganisationernasverksamhet; höjs anslaget från 70 till 90 milj. kr. Eftersomadministrationskostnaderna ofta är låga blir utdelningen stor på varje krona. Påtal om de svårigheter vi möter i mottagarländerna vill jag säga några ord omEtiopien och . 1 della avseende har hela utskoiiel enats om skrivningarna- frånsett ett särskilt yttrande om av . I fråga om Etiopienuttrycker utskottet allvarlig oro över det flagranta åsidosättandet av demänskliga rättigheterna - och de senaste rapporierna vittnar ingalunda om attdödandet och terrorn upphört. Man pekar på de svårigheter som konflikten mellanSomalia och saml striderna i skapar. Dessa ullryck för ängslaninför vad som skall hända i - som är osedvanligt starka för att slå iett utskottsbetänkande - har inte nu lett utskottet till all förorda ellavbrytande av del svenska biståndet. Närdet gäller är det Bai som slår i förgrunden. Det slås fast attSverige bundit sig för alt medverka till all projektet slutförs, och utskottetutgår ifrån all regeringen i vanlig ordning redovisar vilka yllerligare medelsom från svensk sida avses bli ställda till förfogande för projektet. Kostnadsfördyringarnaoch förseningarna är besvärande och beklagliga, 1 skärningen mellan tvåekonomiska system och två olika besluisystem haren del av dessa svårighetervisat sig vara ofrånkomliga; del gäller nu all söka begränsa dem och dralärdomar för framliden. Jag tror det är viktigt för medborgarna i attha klart för sig alt det är vietnameserna som lill slut får betalafördyringarna - eftersom del inte är så att fördyringarna lett till ökadebiståndsanslag för , utan tvärtom så att andra biståndsinsatser får makaål sig, då det blir trängre inom den ram som svenska uppsatt förbiståndet till , Enspeciell profil i regeringens förslag är satsningen på det fria Afrikasutposter i södra och på befrielsen av de områden som styrs av vita Ibudgeten får fronisiaterna sammanlagl 635 milj. kr., en ökning med 85 milj, kr.jämförl med anslagei . , och får de störstahöjningarna. Stödet till flyktingar och befrielserörelser går också upp - från60 lill 85 milj. kr. - efter all under innevarande år ha fördubblats. Detmedger större långsiktighel och större insatser i och ,speciellt inför perspektivet att dessa områden kan gå mot självständighet inomkort. Dellaär helt andra belopp än de vi rörde oss med under den socialdemokratiskaregeringen. Jag kommer ihåg hur svårt det var i början alt hos den dåvaranderegeringen få gehör för rejäla satsningar på den frontstat som då fick göra destörsta uppoffringarna, nämligen . Jag minns att stödet lillbefrielserörelserna i , och fick räknas i tiotusentalskronor-inte i miljoner som . ZAPU-ledaren hade märkvärdigtsvårt att få stöd, medan ett relativt större belopp gick lill dåtidaZANU,leddavSilhole,som gör upp med idens. k. inre lösningen. Höjningaravvisades som orealistiska. Mankan säga all intresset för alt höja anslagen till södra hos de svenskasocialdemokraterna märkbart ökat sedan man hamnade i opposition. Det gällerockså , när man framlägger ett överbud i fråga om anslagen till ,och , liksom lill befrielserörelserna. Eftersom regeringenär beredd att lill kalastrof- och fiyktingändamål i södra användakatasirofmedel, om del skulle behövas, är del egeniligen bara fråga om altsocialdemokraterna har flyttal pengarna från ett anslag lill ett annat. Iverkligheten är det behovens omfattning i södra som i hög grad kommeratt avgöra insatsernas storlek. Delta utsägs också klart av utskottet, t. ex.beträffande och . Motden här bakgrunden är det viktiga i södra den bredapolitiska enighet som råder om alt öka biståndsinsatserna och att ta lillvara realistiska öppningar för långsiktiga och humanitära insatser. Detär sant, herr talman, alt vi inte skall överdriva vår roll i världen. Men viskall inte heller underskatta den moraliska kraft våra ord och handlingar kanfå. Jag tror att detta i hög grad gäller södra , Våra insatser förfrigörelsen i södra spelar en viktig roll. Vi var i vårt land först medatt humanitärt stödja befrielserörelserna i södra med anslag viastatsbudgeten. Andra länder har följt efter - , , ochHolland, Inom FN och dess fackorgan har liknande bistånd kommit i gång - oftapå svenskt initiativ. Alla dessa insatser kan mycket väl ha bidragit lill allgöra den förhandlingssituation möjlig som tycks vara inom räckhåll i Namibiaoch möjligen i . Inte ens de som litar till vapen tycks uteslutaatt förhandlingar i ell visst skede är möjliga när det gäller alt åstadkomma enförändring. Vi skall därför, herr talman, akta oss för att skapa konstlademolsältn ingår-sådana kommer bara alt bidra till alt undergräva kraften i densvenska positionen. Jag yrkar bifall lill utskottets hemställan i betänkandet på allapunkter. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. () korl genmäle: Jag skall anstränga mig all inle la så myckel mera lid i anspråk i denhär debatten, men jag vill ändå bemöta . Förstvill jag markera all jag inle har ullryckt någon molvilja mot att diskutera -och genomföra - någon typ av industristöd. Del är inte del det gäller, ulan delär fråga om hur del skall ske och när vi skall ta lid för alt diskutera detta. HerrWirmarks inlägg om olika problem i biståndspolitiken är i och för sig i långastycken myckel intressant. Del har visat alt vi behöver använda mycken lid iutskottet för alt tränga in i de problemen. och jag har haft mångatillfällen att diskutera dem med varandra i olika sammanhang. Men är del juandra i som skall tränga in i problemen. Jag gör den gissningen alldel kommer alt bli väldigt litet tid för del. Vad vi nu kommer att få lov attanvända tid på är en helt annan fråga, som är dåligt förberedd, och det är detjag tycker är besvärande. Ifråga om de särskilda programmen är del rimligt all vi skall stödja sådanaprogram som är anknutna lill FN-organen. Men skall vi nå framgång, så måste vigöra intensiva, koncentrerade attacker mot ett begränsat antal problemområden.Del är därför vi har vunnit framgång när det gäller kvinnoprogram,familjeplanering o. d. Om vi nu skall arbeta över vida fäll, i olika småsammanhang - seminarier här, möten där, etc. - så kommer vi att splittra dekrafter vi har. Dessutom blir det omöjligt att avläsa effekten av sådanverksamhet. Vi skall inle försöka dirigera FN-systemet med små anslag här ochdär. Jagtycker alltså all del är beklagligt att vi inte har fått diskutera detta. Nusäger alt delta omnämns i proposition 135. Ja, det är precis vadjag har försökt säga här . Det omnämns i proposition 135, men det är i dagvi ställer stora pengar lill förfogande - innan vi har diskuterat hur de skallanvändas. Tillsist vill jag i fråga om södra verkligen säga att vi frånsocialdemokratiskt håll inte har någon anledning all profilera oss i förhållandellill folkparliei i del avseendet Vi är lillfredssiällda med att ochregeringen numera ställer upp, eftersom det är en ytterst viktig fråga. Våraförslag är inle överbud. Vi har med hänsyn lill biståndsramen gjort enavvägning och bestämt var vi vill placera pengarna. Därvid har vi funnit altdel går alt frigöra 50 milj. kr. på andra anslag, och dessa pengar har vireserverat för södra , Del tycker jag man kan ha respekt för, varför jagvidhåller min åsikt. () kortgenmäle: konstaterade all den ekonomiska poliliken sänklrealvärdel på bislåndel med fiera hundra miljoner. Sedan sade han att om visocialdemokrater nu menar allvar med kritiken bör vi göra någonting åt saken.Men det är ju de borgerliga som för den ekonomiska politiken, och det är ju denborgerliga politiken som lett lill en sjunkande nationalprodukt och storadevalveringar. Vi har hela liden föreslagit en annan ekonomisk politik. Del har jag f ö. redandebatterat med Torslen och . Vår ekonomiska politik skulleha lett till ett annat realvärde på vårt bistånd till . Att i deteländiga läge som vi nu har hamnat föreslå ytterligare flera hundra miljonerkronor vore inte ansvarsfull ekonomisk politik, detta bl, a, med hänsyn lillvåra stora underskott i förhållande till utlandet. Vimåste alltså få en annan ekonomisk politik för alt realvärdel av vårt biståndpå nytt skall kunna växa på det sätt som vi tidigare tänkte oss.