prot · G10914 · 1977-12-31 00:00:00 — Han anser lydligen all ingayllerligare ålgärder behövs, men jag lycker alt de fakiiska omständigheternaändå talar för alt en skärpning är nödvändig. Svarel ger mig anledning atlkonkretisera frågeställningen lill all gälla om man är beredd alt utarbetasådana instruktioner all invandrarverkel regelmässigt kopplas in innanavvisning sker. Jag håller nalurliglvis med om all invandrarverkel harbätlre möjlighel än polisen all göra de politiska bedömningarna. Del är ocksådärför lagen är skriven som den är skriven, och den innebär i klartext och utanreservationer all polisen icke skall göra några politiska bedömningar. Delavgörande är givetvis här vilken lag vi har, vilka poliliska intentioner somligger bakom lagen. Vi har alltså en lag som säger atl den poliliskabedömningen skall göras av invandrarverkel, inte av polisen. Fråganom vilken myndighel som i olika avseenden har att verkställa ålgärder medanledning av lagen är trots alll, som jag ser del, en administrativ lämplighetsfrågai första hand. Misstag kan begås av alla myndigheler - av polisen, avinvandrarverkel, renl av av regeringen själv. Hur man än ordnar lagstiftningenoch vilken ärendefördelning man än bestämmer sig för mellan myndighelerna kanmisslag alllid iniräffa. Delsom jag lycker är del viktiga här - snarare än all diskuiera den administrativafrågan - är all peka på behovel av alt den personal som har ansvaret för de häruppgifterna har ulbildning. Del är naluriigtvis också vikligl att se lill, allde myndigheler som skall sköta uppgifterna har resurser. I båda de häravseendena är vi beredda atl vidla åtgärder och har också redan gjort del. F.ö. bör kanske ändå nämnas att såvitt regeringen är bekant har del ännu inleinträffat att någon, som har avvisals vid den svenska gränsen och säntslillbaka lill sitt land, har drabbals av någon oförrätt i del landel. Vi haringa uppgifter om sådani vare sig från våra ambassader, frånflyk-tingorganisalioner eller från flyktingarna själva. (vpk): Det sista sade tycker jag nog all han behöver konlrollerayllerligare. Del finns uppenbarligen fall då personer som avvisals lill Chileförsvunnil där. Jagtror inte heller all del räcker med att hänvisa lill vad utlänningslagen sägerom uppgiftsfördelningen mellan polisen och invandrarverket. Del är enbedömningsfråga om polisen lycker all skälen är uppenbart oriktiga. Jag menarall när del gäller flykiingar från borde vetskapen om den brutala terrornmol poliiiski och fackligl verksamma personer - som f ö. utrikesminister här i kammarenhar beskrivii - vara elt tillräckligl skäl för atl den som flyttifrån alltid borde få sill ärende prövat av invandrarverket. Polisensförsök all pröva sannolikheien i de skäl som enskilda flykiingar har åberopathar inle framstått som övertygande från rättssäkerhetssynpunkt, och därför harväl också avvisningar skell i fall som borde ha prövats av den centralaullänningsmyndigheten. Det kan väl ändå inle vara rimligl all begära atlpolisen skall göra en bedömning av exempelvis den poliliska silualionen iChile? Vad som åsyftas med "uppenbart orikligl" i uilänningslagenlorde väl ändå vara om en person kommer från ell land där förhållandenaulesluier risk för förföljelse. Men så är ju inle fallet när del gäller dagensChile. Omålgärder för att trygga rättssaker- . Även i de fall då polisen fattar avvisningsbeslul föreligger rätt tillöverklagande, vi/ket innebär att beslutet inte verkställs utan alt ärendelprövas på nytt. Del är f ö. också på del viset all överklagande kan ske även ombeslutet verkställts. Saken prövas i så fall i efterhand. Jagkan alltså inle se att utlänningslagstiftningen, som den är utformad f n.,lämnar så mycket kryphål alt den skulle vara ofullständig när del gäller alttillgodose flyktingars rättssäkerhetskrav. Icke förty överses helautlänningslagstiftningen f n. Det är möjligl all del flnns olika saker som börses över närmare. Framför alll kommer vi med ell förslag sominnebär all handläggningsliden för utlänningsärenden förkortas avsevärt,vilket ock.så i flera avseenden är ett rättssäkerhelskrav. Jag vill igen upprepa - med lanke på vad herrBerndtson sade om - all del inle är polisens uppgift all bedöma omuppgivna poliliska skäl är otillräckliga - del är invandrarverkets uppgift, ochdel känner polisen till. (vpk): Skillnaden mellan och min synsält är väl all rätten till överklagande av polisens beslut medan jag tycker atlärendet obligatoriskt borde prövas av invandrarverkel. Del är föga tröst alltala om att man även i efterhand kan få en avvisning, prövad när man redanhamnat i Chilejunlans terrorinrättningar. Jag skall gärna geylleriigare exempel på händelseförioppel i Norr- Nr 14 , som jag tycker talar för en bättre rällssäkerheisprövning. Tisdaeen den 'nämnt hur invandrarverket fick agera sedan flygplanet redan lyft " "" °' avvisades var enligl uppgift medlem i kommu- --------------- nistiska parti, och jag har svårt all förslå hur man kan göra bedömningen Om avvisningen av attrisken för politisk förföljelse i det fallel var en uppenbart oriktig uppgiftflyktingar från - när man vet hurdan situationen är i . Jaghar också observerat polismästarens utialanden i pressen om silualionen iChile. De viiinar knappasi om den insikl som är nödvändig för alt göra enbedömning av flyktingarnas situation. Han tyckte exempelvis atl de poliliskaskälen blivit mer urvattnade eftersom det gått omvälvningen. Allldetta visar att det finns en risk för rättssäkerheten och all man därför bordeha en dubbel kontroll så all invandrarverkel alllid fick etl avvisningsärendepå sitt bord innan avvisningen verkställdes. Överläggningenvar härmed slutad. §15 Om avvisningen av flyktingar från Statsrådet erhöll ordel för all besvaraOlle i Slockholm (fp) den 4 okiober anmälda fråga, 1977/78:30, ochanförde; i Slockholm har frågal mig om regeringens praxis gentemotflykiingar från har förändrats. Den som löper risk atl bli ulsatl för politisk förföljelse i sillhemland eller i övrigt på grund av de politiska förhållandena där har lunglvägande skäl mol atl ålervända får stanna här i . Detla gäller i principoavsell vilkei land vederbörande kommer ifrån. Föralla asylsökande sker en prövning av varje enskill fall. Regeringen har inlehaft någol av den senasle lidens chilenska flyklingärenden lill prövning ochhar således inle kunnal göra en individuell bedömning av dessa fall. Allmäni gäller all enbart del faklum atl en personkommer från inte kan vara skäl nog för asyl i . Den som har lämnatChile på grund av arbetslöshet eller försörjningssvårigheter kan givelvis inieanses vara poliiisk flykling. i Slockholm(fp): Jag vill lacka för svarel, som i sin grundlon är myckeltillfredsställande - praxis har inle ändrats. Bakgrundentill frågan är en rad avvisningar av chilenare . en grupp där flera uppgav sig vara poliliska flyktingar. I mitten avaugusti skedde uppmärksammade avvisningar i . Den 1 okioberavvisades chilenaren från . Fallet blev omskrivet, inteminst därför att Ariandapolisen med sedvanlig psykologisk finess grep in mot endemonstration som Chilekommitién anordnat Trots alt HectorEslays ombud kommit in med besvär mot avvisningsbeslutel och trots all hanuppgivit klara poliliska orsaker gick beslutet i verksiällighet Han släpptesinle in i Perii, dit han sändes, utan han kom tillbaka. har nubeslutat att han skall få stanna. Motden här bakgrunden är det naluriigt att fråga om regeringens praxis ändrats,och svarel är alliså nej, vilkei är mycket glädjande. Då återstår frågan: Harpolisens eller invandrarverkels praxis skärpts? Många lycker uppenbarligendetta. Förra invandrarministern sade i ett tal atthon fruktar att man nu skärpt kraven för B-flyklingar från . Amnesty,Svenska Flyktingrådel och har på olika säll proieslerai molvad de betraktar som skärpningar. Mycket lyder också på atl flyktingar fått delsvårare all komma in i och atl polisen ingalunda överiämnar alla fallav trolig eller misstänkt politisk flykting lill invandrarverkel. Föralt anknyta lill debatten , säger den ansvarige beslutsfattaren,polismannen i , om de här avvisningarna: Hos dem vi avvisat har vi inågra fall funnit vaga skäl, alt de målat slagord t ex., somvi bedömer all de inle skulle göra. All måla politiska slagord skullealltså inte vara tillräckligt, säger polisen, och anser inle della vara skälnog för all fallen skulle underställas invandrarverkel. Vidarehar det i en rad fall hänl alt regeringen upphävt både polisens ochinvandrarverkels beslul, och del har skell sedan flyklingarnas ombud ellerideella organisationer slagit larm. Detskall inle behöva vara så all solidarilels- och flyktingorganisationer måsleordna jour på gränsorterna för att flyktingarna skall få rättssäkerhet. Jaghoppas därför på invandrarminislerns besked om att regeringens praxis äroförändrad och atl, som sade till , invandrarverkelupplyser polisen om detla. Jag hoppas alltså att della får en god effekt Överläggningen var härmedsluiad. S16 Föredrogs och hänvisades Proposition 1977/78:1 bil. B till näringsutskottel i övrigttill lagutskottet §17 Föredrogs och bifölls interpellalionsframsiällningen 1977/78:53. §18 Anmäldes och bordlades 1977/78:44 om godkännande av överenskommelse mellanDanmark, , och om kommunall samarbete över nordiskariks-gränser 1977/78:45 om inriktningenav den ekonomiska politiken 1977/78:49 ominflationsskydd för inkomslskatteskalan, m. m. 1977/78:1 med anledningav motioner i vissa rundradiofrågor 1977/78:3 med anledning avmoiioner om avfallshanlering 1977/78:4 med anledning avmoiioner om nalurvårdslagen m. m. 1977/78:1 med anledning av regeringens skrivelse1976/77:152 med överlämnande av årsredovisning för 1977/78:1 med anledning av moiion om löneförmånernaför slatligl anslällda med uppdrag som riksdagsledamot 1977/78:2 med anledning av moiion omijänsteårsberäkning vid anslällning ulomlands 1977/78:3 med anledning avmoiion om tjänsteulmärkelser 1977/78:1 med anledning avproposilionen 1976/77:151 med förslag till m. jämte motion 1977/78:2 med anledning av moiioner om räddningstjänst m. m. §20 Meddelande om frågor Meddelades all följandefrågor framställts 1917/18:95av i Slockholm (fp) lill budgeiminislern om beskattningen avkoncernbidrag: Regeringsrätten har - med ändring av tidigarepraxis - beslutat vägra inkomsiskatiebefrielse för mottagnakoncernbidrag. Följden av della torde vara alt företagens villighet all satsa ikrisorter och på problemföretag yllerligare minskar. Avser budgeiminislern all framlägga lagförslag somgör koncernbidrag befriade från inkomsiskalt? 1977/78:96 av BörjeNilsson (s) lill socialministern om förbättrad handikappersättning: I etl lill socialministern överlämnatutredningsförslag har föreslagit en del förbättringar ireglerna för tillämpning av Förslaget grundar sig på en översyn av bestämmelserna,vilken har genomförts inom veiket med anledning'av vårens krilik mot deförsämringar som skett av handikappersättningen. RFVföreslår att förbättringarna skall träda i kraft Någonproposilion i frågan är dock inle upplagen i pro-posilionsförieckningen lillriksdagen. Molbakgrund av del anförda får jag lill socialministern ställa följande fråga: lägga fram förslag för om förbättringar av handikappersättningeni enlighet med ulredning? 1977/78:97av () till jordbruksminisiern om jakträtten på norrländskafjällägenheler; På s. k. norrländska fjällägenheler, numeraslalliga jordbruksarrenden, i bl. a. upplåies älgjakt enligl kontraktlill arrendalorerna på den mark som tillhör arrendet Arrendatorn erhållertilldelning av älgar enligt gällande bestämmelser. Inom renbetesfjällenbehåller samerna jakträiien på dessa områden som de kanbedriva jakt på övriga renbetesmarker. Enligt uppgifter leder della till attsamerna under älgjaktsliden koncenlrerar sin jakt lill dessa arrendeområden och"sparar" älgarna på de områden där de har ensamräll att jaga. Dettaleder till osämja mellan samer och arrendatorer. Under hänvisning härtill villjag fråga jordbruksministern: beredd all vidla åtgärder för all under gällande jaktlid förarrendatorerna reservera älgjakt enligt tilldelning på s. k. norrländskafjällägenheler? 1977/78:98av () lill kommunikationsministern om förbud mol omkörning avskolskjutsar; Villkommunikationsministern medverka till all man i inför elt absolut förbudför omkörning av skolskjutsar - pä samma sätt som skell i vissa andra stater? 1977/78:99 av OswaldSöderqvist. (vpk) till utbildningsministern om studieförbundenssvenskundervisning för invandrare: Del existerar etl ston behov av undervisningi svenska för invandrare. En slor del av denna undervisning sker nu viasliidieförbundens "fria kvoi" för invandrarundervisning. Den senasleliden har uppgifter cirkulerat om att invandrarundervisningen på den friakvoten drastiskt kommer att skäras ned. Om delta är riktigt skulle det innebäraen avsevärt försvårad situation för invandrarna. Deras möjligheler all lära sigsvenska skulle minska, och som en följd därav skulle invandrarna i än högregrad drabbas av språkliga och sociala problem. sysselsälier ocksåålskilliga lärare, vilkas arbeten skulle hotas vid en eventuell nedskärning avden "fria kvoten". Såvälinvandrarorganisalioner som lärarnas fackliga organisalioner känner djup oroinför en eventuell nedskärning av invandrarundervisningen i svenska. Jag vill därför frågaulbildningsminislern: Planerasnedskärningar av svenskundervisningen för invandrare hos sludieförbunden, ochvilka är i så fall moiiven? 1977/78:100av () lill budgeiminislern om rätten lill avdrag vidinkomsttaxeringen för fördyrade levnadskostnader vid tjänsteresa: Enligl riksskalleverkels anvisningar för avdrag förökade levnadsomkostnader vid tjänsteresa i enskild tjänst beräknas anlalelförrättningar på så sätl, alt resa som varil förenad med övernattning anses havarat del antal dygn som motsvarar antalet övernattningar. I praktiken innebärdella att traktamente för hemresedagen inte medger motsvarande avdrag. Så är tex. inte fallet inom den statliga sektorn, där avdrag medges för utbetalattraktamentsbelopp. Är budgeiminislern beredd medverka till atl avdragsmöjligheternaför fördyrade levnadsomkostnader vid tjänsteresa blir lika för anslällda i privatoch statlig ijänsl? 1977/78:101 av RolandSundgren (s) till statsrådet om utbyggnad av den yrkesinriktadegymnasiala utbildningen i : För att klara den yrkesinrikiade gymnasialaulbildningen i är det alldeles nödvändigl all Wensirömskaskolan byggs utan dröjsmål. Skolmyndigheterna på såväl som regionalnivå har planerat för au lillgodose industrins behov avarbetskraft med grundläggande yrkesutbildning. Enligt dessa planer skulle en yrkesinriktadgymnasieskola, Wensirömska skolan i , stå klar att la emot de sloraungdomskullar som nåll åldrarna 1980. Trotsall enhälligt beslutade bemyndiga regeringen all /78 öka investeringsramen för skolbyggnader skar regeringen nedinvesteringsramen. Detta har skapat allvarliga konsekvenser för många angelägnaskolbyggnader, bl. a. för . Då såväl behovel avgrunduibildning av yngre arbeiskrafl som behovet av sysselsättning avbyggnadsarbetare är mycket stort i vår region är det angeläget atl Wensirömskaskolan kommer i gång möjligl. Ärstalsrådei beredd att vidta extraordinära ålgärder för atlWensirömska skolan skall komma i gång snarasl möjligl? 1977/78:102 av AntonFågelsbo (c) lill jordbruksminisiern om rällen lill statsbidrag förgödselvårdsanläggning: Enligt beslul i skall lantbrukare sombedriver animaliepro-duktion vara skyldiga atl anlägga gödselvårdsplalla ochurinbrunn. Siats-bidrag har besluiais all ulgå med 25 96 av beräknad koslnad. Dådella inle lillämpas i alla fall, om inte djurproduklionen varav den omfattning som flnns på gården, har statsbidrag avstyrkts avlantbruksnämnd. Ärjordbruksministern beredd att medverka lill en sådan lillämpning avförfattningen alt, om myndighet ålägger jordbrukare med animalie-produkiion attanlägga gödselvårdsanläggning, jordbrukaren då också ges rätt lill statsbidrag? 1977/78:103 av Wivi-AnneCederqvist (s) uW industriministern om en plan för ersättningsindustrier iGästrikland: i har i sill yttrandeöver handelsståls-och specialsiålsuiredningarna visal på vilka allvarligakonsekvenser del skulle få för bruksorterna i Gäsirikland om en neddragning isysselsällningen skulle ske. Det gäller bl. a. och men berörockså . IHofors har redan varslats om nedläggning av hyllan. Ytterligare inskränkningari denna ettföretagson kommer att få katastrofala följder för samhällel. Fråganom ersättningssysselsätlning måsle lösas innan en sådan neddragning fär ske. lovade industriministern att lägga fram en plan förersättningsindustrier för orter som drabbas av strukturförändringar. Närkommer indusiriminisiern att lägga fram denna plan och vad kommer den aubetyda för ? §21 Kammaren ålskildes .