prot · G10970 · 1977-12-31 00:00:00 — Osäkerheteni de tunga delarna av länels näringsliv, framför allt stålindustrin, är stor.Det har påpekats i särskilda motioner under allmänna motionstiden. Vidarekommer motioner i anslutning lill proposilionen om handelsslålet. Jag skalldärför inte uppehålla liden med all lala om del. Nusviktar också länets byggnadsindustri. Bostadsbyggandet av flerfamiljshussjönk oroväckande , och någon ljusning kan man inte spåra för deltaår. lämnades lån till 912 lägenheter i flerfamiljshus. hade densifTran sjunkit till 275. I fråga om ombyggnader var antalet låneärenden 1 495år 1976. hade antalet sjunkit till 748. Därför är del så angeläget altpåtala situationen för riksdag och regering. En ökad byggnation skulle i vårtlän innebära ett gott stöd även för de mindre och medelstora företagen i derasroll som underleverantörer. Kreditsvårigheterna är det främsta hindret, och detblir inte bättre sedan bankernas likviditetskvoter ånyo har höjts. Detav socialdemokralerna föreslagna ränte- och amorteringsfria tilläggs-lånet på10 96 av låneunderiaget vore en myckel god hjälp. Del måste paras med allregeringen tillser atl bankerna har pengar alt låna ut. Någraord om sysselsättningen i vidare bemärkelse. När den socialdemokratiskaregeringen skrev direktiv till sysselsätlningsutredningen hette delbl. "Godasysselsätlningsförhållanden innebär aktivt deltagande i samhälls- processenoch en allmänt stabil livssituation. Arbetslöshet kan omvänt leda lill minskadsjälvkänsla och lill en försämrad ekonomisk situation. kan i sin tur ledalill ytteriigare svårigheter all komma tillbaka lill arbetslivet. Rätten lillarbele måste därför vara en avgörande utgångspunkt för del politiskareformarbetet." Riktigheteni denna beskrivning behöver inle ifrågasättas . När man nu besökermöten och sammankomster blir man ständigt påmind om människornas oro förframliden; grunden för tryggheten och välfärden är skakad. Industrins anslälldaär starkt kritiska inför den borgeriiga regeringens ålgärder, eller brist påsådana, när del gäller alt skapa sysselsättning och få slut på oron. Detfinns stora grupper människor i vårt land som i produktionen förvärvat högyrkesskicklighet parad med stor erfarenhet. I de flesta fall, det vågar jagpåstå, las inte dessa människors kunskaper om produktion och arbetsme-loderlillvara. Del främjarsanneriigen inle företagens utvecklingsmöjligheter och det kanvara elt hinder för de anställdas önskan om delaktighet och engagemang iarbetet. Molden här bakgrunden upprörde del mig verkligen när Jag läste ellreferal av ett tal som , ordförande i ,hållit vid elt symposium i . Det var enligt tidningen inför 500näringsrepresenianler från alla hörn. Han lär ha sagt bl. a. alteuropéerna har myckel att lära av japanerna. I finns viljan allåstadkomma resultat, där finns viljan all arbeta och en förståelse för detnödvändiga i alt samarbeta. I finns inle några "morötter för ökadearbetsinsatser". Ännu så länge är vi inte mogna för atl ändra vårt socialasyslem i , så att vi kan fl fram dessa morötter. Men vi lär knappastkomma undan. Del sade alltså , allt enligl tidningsreferatet. Indirektär ju detta ett angrepp på de anslällda i . Enligt Arbetsgivareföreningensordförande saknar de alltså vilja atl arbeta och åstadkomma resultat. Delsociala systemet uppmuntrar inte till arbele. Han kan gå ul och säga del. Defyra femtedelar av den svenska pressen som är regeringstrogna står lydigt tillförfogande för atl föra fram budskapet. Inget journalisluppbåd trängdes påArianda för alt kommentera hans utmaning när han återvände. Han får helleringen kritik för all han som styrelseordförande i bidragit till att vifåll en regering som är föga intresserad av energipolitik. Ingen kriti.serarhonom heller för att han, kanske som en av de främst ansvariga, inte i tid-just från - skaffat resurserna och tekniken för att producera s. k.orienterad plåt i ASEA-gruppens eget stålverk i . Den plåten är enbetydelsefull komponent vid transformatorbygge. Det här slöseriet med tid ökarriskerna för arbetslöshet både i och i . Det är enkelt för enföretagsledare atl gå ul och tala om all de anslällda tjänar för mycket, atl deinte är tillräckligt effektiva i sitt arbele. Men vilka möjligheter har deanställda att flytta på en styrelseordförande i ett aktiebolag? Detfinns säkert mycket att lära i . Det betygas också av styrelsen i Metallsavd. 41 i , som gjort elt studiebesök där. Hur skulle det vara om desvenska företagen sökte la till vara de anställdas Torsdagenden 2 febmari 1978 yrkesskicklighetoch erfarenhet för atl nå bättre produktionsmetoder - Ja, kanske t. o. m.föratt hitta nya artiklar. Del vore säkerligen meningsfullt atl låta grupper avde anslällda resa utomlands för all med ögonen öppna hitta nya uppslag. Detberättas t. ex. från att ett stort och känt företag bad en rad av detekniska högskolorna alt lämna förslag på länkbara nya produkter. Det blev ettöverraskande svagt gensvar - bara några få idéer framkom. Då gick man i ställetut till de anställda, och det kom massor med goda förslag. Detligger nära till hands all i anslutning till ASEA och också säga någraord om en av ASEA:s slörre arbetsplatser i landet, Ludvikaverken. Situationendär är besväriig. blir del ingen nyrekrytering som skall ersätta dens. k. naturiiga avgången. Det kan betyda atl förlorar 300 ä 400arbetstillfällen . Det här visar Ju all företagsledningen bedömer svackan iverkstadsindustrins konjunktur som djup. Arbetsmarknadssituationeni var den att antalet kvarstående arbetssökande var676, medan antalet lediga platser endast uppgick till 36. Vidare har kommunen15 96 av länets byggarbelslöshel. Detvore rimligt att den hårt drabbade kommun i fortsättningen kundepåräkna något större förståelse för sina problem hos regeringen än vad somhittills varil fallet. Jag syftar på vad som hände när vi påtalade vad enhögspänd likströmsöverföring till Golland skulle ha betytt arbelsmässigl ellernär man skrev bestämmelserna för erhållande av bidrag till industrilokaler, därden s. k. grå zonen, i vilken ett par Dalakommuner ingår, helt lämnadesutanför. Nuväntar vi faktiskt på alt få bygga polishus och atl regeringen lill slutvälvilligt prövar framställningen om extra skatteutjämningsbidrag. Årets allmänpolitiska debatt här i kammaren dominerades under gårdagensom väntat av vårt ekonomiska läge - energipolitiken ochsysselsättningsfrågorna. Ända sedan regimskiftet för snart ell och elt halvt årsedan har dessa ämnen debatterats med förkärlek. kom vid den liden in ien svår lågkonjunktur, som blev mera utdragen än någon kunde ana vid dellatillfälle. Det har medfört slora påfrestningar på vårt ekonomiska läge och påsysselsättningen. För all undvika avskedanden och permitteringar vid framförallt de slora förelagen har miljardbelopp salsals på lån, garantier och stödlill branscher och enskilda förelag. Regeringen har också genom en rad stimulansåtgärderförsökt stärka småförelagarnas ställning. Småföretagarna spelar en viktig rolli näringslivsulvecklingen. Därför måste deras utvecklingsmöjligheterunderiättas om vi skall kunna stärka del svenska näringslivelskonkurrensförmåga. 1 vårt land är det mer än en miljon människor som är direktverksamma inom småföretagsverksamheten. InomKalmar län har småföretagen betytt och betyder alltjämt oerhört mycket. Landetsutveckling i sin helhet är inle liktydig med de olika landsändarnas ellerlänens utveckling var för sig. län är elt län som tyvärr inle utvecklatsvare sig befolkningsmässigt eller industriellt i takt med landeti dess helhet. Detta är sagl tidigare och kommer med allsannolikhet atl ånyo upprepas. Genom alt länet domineras av jordbmk ochsmåindustri har framför allt den snabba rationaliseringen inom jordbmket lidvisförorsakat rätt slora utflyttningar från länet. Den här utvecklingen har gjortalt många yngre människor - inle minst på 1950- och 1960-lalet -tvingats sökasin utkomst på annal håll i landet. Länels befolkningssamman-sältning hardärmed påverkals, så atl vi ligger tvåa vad gäller antalet invånare över70 år. Man brukar säga att det ena ger det andra, och i del här fallet kan maninte låta bli att ställa sig frågan om detta månne kan vara en bidragande orsaktill att län toppar landets landstingsskatteuttag med sina 14kronor. Vissakommuner i länet har drabbats hårt av utflyttningar, framför alltinlandskommunema. begärde alt , ochHullsfreds kommuner skulle hänföras lill den grå zonen. Regeringen meddelade ihöstas alt endast hänförs lill den grå zonen. Eftersom man tycksfästa stort avseende vid elt företags belägenhet inom grå zonen vid bedömningav lokaliseringslåneärende, är det av vital betydelse att även ochHullsfreds kommuner hänförs till grå zonen. Av delokaliseringslåneärenden som del aktualiserats har, vad jag kanminnas, endast Eds Bruk, Kök och Bmk fltt sina ansökningartillstyrkta. Just inom och kommuner har vi företag, som nuär helt beroende av utgången av dessa ärendens behandling. Underdel har vi, såväl som landet i övrigt, fått vidkännassysselsättningsproblem från norr lill söder i vårt avlånga län. harde arbetssökandes antal ökat betydligt. Man skall därtill lägga det faktum atlinte mindre än ca 10 96 av de ca 100 000 förvärvsarbetande i länet är föremålför arbelsmarknadspolitiska åtgärder. Länels arbetsförmedlingar har underhösten haft ca 6 000 personer som sökt arbele. Under årets sistamånad ökade detta antal med ytteriigare ett tusental personer. Mest oroande äralt kvinnornas och ungdomens antal är så stort bland dem som står utan Jobb. Avden nämnda siffran 6 000 arbetssökande var inle mindre än3 350 kvinnor och 2 600 ungdomar . Englädjande tendens är emellertid alt såväl enskilda företag som kommuner ochlandsting i slörre utsträckning än tidigare intresserat sig förarbetsmarknadsorganens förslag till sysselsättningsskapande åtgärder. Trots enlång och svår lågkonjunktur verkar del som om näringslivets folk ånyo vågarsatsa och se framåt med tillförsikt. Men vi har myckel all la igen. Det vi hartappat i form av statlig verksamhet anser vi att vi måste få statens stöd föratt fl igen när tillfälle ges. Det är därför jag vill peka på möjligheten avlokalisering av statlig verksamhet i former som jag här vill utveckla någol.Lål mig, herr lalman, endast helt kort beröra ell par områden, där vi anser delmöjligt för vårt län alt ifrågakomma. Föralt arbelsmarknadsmässigt neutralisera verkningarna av F 12:s nedläggandefordras det ersättningsverksamhet i . Under den allmänna motionstiden harjag i en motion aktualiserat dessa frågor. För snart tio år 3 protokoll 1977/78:70-71 Torsdagenden 2 febmari 1978 sedantillsattes en havsresursutredning. tillsaues även organisationskommitténför havsresursfrågor. Kommittén överiämnade förta året ett belänkande.Samordning av havsresursverksamhelen. Jag anser del helt motiverat atl fråganom en placering av ett havsforskningsinslitul i prövas seriöst. Här ärdet inte fråga om att utlokalisera ell statligt verk eller en statligverksamhet - här är det fråga om alt lokalisera en statlig verksamhet. Sammasak gäller mikrofilmningen av den svenska dagspressen.Tidnings-filmningskommiltén har avlämnat två rapporter , därman anför att bästa produktionstekniska förulsätlningama för utförande avfilmningen finns i Slockholm och . Vi har noga granskal kommitténsanalyser och inte funnil skäl för atl man i del slutliga ställningstagandetskall gå förbi . Det aren verksamhet som skulle passa bra i , därman vid landstingels reproduktionsanstall redan har lämpliga lokaler för verksamheten.Den här verksamheten skulle dessutom i viss utsträckning skapa meningsfullsysselsättning för ett antal handikappade personer. Menett län står och faller med kommunikationerna. Våra vägar är i stort av hyggligklass, även om undantag finns - riks-I5:s ombyggnad förbi är ellarbete som vi länge väntat på. Däremot är vi oroliga för våra jämvägarsframtida öde. Skall vi även i fortsättningen fl behålla vår Jämvägstrafik ellerskall det naggas på turtätheten som går? De här problemen är välkända, och Jag skall inte trötta kammaren med atl vidare utveckla dessa frågor.Vi hoppas att även i fortsättningen fl ett någol så när fungerandekommunikationssystem inom vårt län. Får vi del, och får vi litet mer förståelsefrån statsmakternas sida än vad vi tidigare kunnat röna, tror Jag all ävenKalmar län skall ha en framlid. Debatten har pågått avsevärd tid. Mycket har sagts om landelsproblem. Om de speciella svårigheter vi upplever i inland har dockknappast någol blivit sagl. För övrigt noterar jag med förvåning atl inte fleraledamöier på Norriandsbänkarna deltar i den allmänpolitiska debatten. Minaborgerliga bänkkamrater var under tidigare mandatperioder rätt flitiga italarstolen och utnyttjade dessa debatter lill att ställa krav på densocialdemokratiska regeringen. Dessa kamrater har tystnat. De ställer inlelängre krav vare sig i debatten eller i motioner. Förnöjsamhetens tystnadkännetecknar nu de borgeriiga Norriandskollegerna,trots alt problemen nu ärstörre . Industriministerntröstar oss med talet om "stabilisering i den regionala befolknings- ochsysselsättningsutvecklingen". Men jag vill då för del första framhålla altdet är en stabilisering på en otillfredsställande låg nivå. För det andra ärutvecklingen inom Noulandslänen mycket ojämn. I en motion konstaterar vi atlfolkmängden har minskat i praktiskt laget alla kommuner i inland-även . En negaliv utveckling som pågått under många årfortsätter. Andelen åldringar växer, medan gruppen i åldern minskarkraftigt. Denna utveckling sker i ett område som redantidigare är mycket glest befolkat och där avstånden mellan serviceortema ärstort. I många områden har utvecklingen nått den gräns som inte kan underskridasom rimliga krav på service, arbete och trivsel skall kunna upprätthållas. Problemeni riket är stora. Det gäller i fråga om sysselsättning, investeringar,strukturomvandling osv. av framgång och utveckling i vårt landfanns del möjlighet atl väcka uppmärksamhet på problemen i stödområdet. ärdel svårare - nästan omöjligt. Men del förhållandel alt flera delar av vårtland har drabbats av utvecklingssvårigheler innebär inte alt svårigheterna idet inre stödområdet minskat. Tvärtom: problem som redan tidigare var stora hardär ytteriigare förvärtals. Jagvill än en gång upprepa: Den negativa befolkningsutvecklingen har i mångakomuner nått den gräns som inte kan underskridas ulan alt allvariiga störningaruppkommer. Samtidigtsom jag ger denna dystra bild av lägel kan jag hävda att Norriands inland arenrik del av landet. Jag vädjar därför till landels regering inte om allmosor.Jag vädjar om insatser för att rätt la till vara naturrikedomarna i deltaområde. Det är vad som krävs av regionalpolitiken. Men tyvärr har denborgeriiga regionalpolitiken mist sin udd. Den har tunnats ut. Några särskildainsalser i inre stödområdet görs inte. Den s. k. IKS-verksamheten går tillbaka.Utlovade särskilda insatser i Vindelälvsområdet har strukits i budgeten.Servicen försämras. SJ:s planer på all dra in siyckegodstrafiken blir, om degenomförs, ett hårt slag mot tidigare svaga orter. Bensinprishöjningen slårhårdast mot glesbygderna. Allt del här gör att löftet om den levande landsbygdennu måste betraktas som glömt. Enoffensiv politik måste ha som mål att rädda sysselsättning och boende också iNortlands inland. Elt primärt syfte måste därvid vara atl ta till varaNorrlands rika naturtillgångar. Det måste ske med beaktande av samhällsekonomiskaaspekter. I den långsikliga politiken kan inle kortsiktiga företagsekonomiskaintressen få vara de avgörande. Malmtillgångarnai skogs- och fjällområdet har varit av oskattbart värde för vårt landsutveckling. De är inle uttömda på långt när. Ökade insalser för prospekteringbehövs nu för att kartlägga de stora dolda tillgångarna. Jagtänker nu främst på de urantillgångar som vi vet finns i betydande omfattningbl. a. i , , och Tåsjö. Jag anser att prospektering avdessa uranfyndigheler bör ske. De är beklagligt att regeringen när del gällerdessa ålgärder "lagt locket på". Befolkningen i området kannaturiiglvis inte ha förståelse för en politik som går ut på atl drivakärnkraftverk med importerat uran som arbetslösa människor måsteflytta från bygder där rika egna uranfyndigheler skulle kunna tas lill vara.Från sysselsättnings- och regionalpolilisk synpunkt är detla obegripligt,liksom det naturiiglvis är oförsvariigt från nationalekonomisk synpunkt. socialdemokratisk partimotion krävs nu att prospekieringsarbetet fårfortsätta. Ett par folkpartister ochell par representanter för moderata samlingspartiet harlagt motioner med förslag i samma riktning. En av motionärerna, ,är ledamot i näringsutskottel. Del bör väl därför vara möjligt atl snabbt fl enbehandling av frågan i ulskoitet och ett majoritetsförslag omuranprospektering, trots att det går mot intressen. Jag villvädja om en snabb handläggning av denna fråga ulan onödig förhalning. Vattenkraftenär en annan värdefull naturtillgång. Opinionen för utbyggnad av vattenkraftväxer. Förden akuta sysselsättningsplaneringen för byggnadsarbetare i miltlän är det nu ytterst angeläget att få besked om utbyggnad i . Somjag anförde i en motion så borde man redan då fltt klartecken.Nu brådskar del ännu mer. Friställningarna i Juktan måste följas av fieraobjekt - i första hand . Jag vill fråga energiministern om han i dagkan ge något besked om planeringsläget. Jag hoppas att villkommentera den här frågan, som Jag under hand överiämnat fill honom i går. Slutligenvill jag också säga några ord om utnyttjandet av skogsråvaran. En intensifieradskogsvård är nödvändig. Därtill behövs en ökad förädling av iräråvaran. Inomträbearbetningen är utbildningen elt eftersatt område. För all i någon mån rådabot på della pågår sedan en lid elt i ntensivt arbete för att bygga upp enhögre träleknisk utbildning i . Det är en utbildning som skulle bliriksunik. Utbildningsministern lovade att denna utbildning skulle kommalill slånd. Tyvärr har vi ännu inle fltt de pengar som behövs för atl kunnastarta. Jag hoppas emellertid atl löftet uppfylls senast i nästabudgetproposition, så atl start kan ske . är en viklig frågaför träbranschen och för skogslänen. Till utbildningen bör en forskningsresursknytas. Jag hoppas alt den frågan kan föras ett steg framåt i industriministemskommande proposition om stöd till teknisk forskning och utveckling. Iårets budgetproposition anvisas som nya medel 500 000 för att stimuleraIräforskningen. Medlen ställs lill förfogande för iStockholm. Det är litet förvånande, tyckerjag, alt utbildningsministern inte idetta sammanhang kom atl länka på den utlovade verksamheten i . Jaghoppas atl utbildningsutksollel tillmötesgår vårt motionskrav om atl Luleåhögskola, som skall vara huvudman för utbildningen i , flr vara medvid fördelningen av dessa medel. Avslutningsvisvill Jag än en gång betona alt del behövs extra insalser för all klarautvecklingen i Nortlands inland. Del behöver inte ses som en uppoffring avnationen i övrigt. Del bör i stället ses som insatser för atl i hela landetsintresse ta lill vara rika naturtillgångar. Där finns värden som kan tillföralandet slora exportinkomster och som kan bidra till landets försörjning avviktiga råvaror. I delta anförande instämdeFrida (). KARINANDERSSON (c): Som politiker måste man ha en vision av det samhälle man vill arbetaför att förverkliga. Jag vill ha ett samhälle som utgår från människors behov,inte bara materiella utan också behov av gemenskap, medmänsklighet ochinflytande, ett samhälle som underiällar för alla all della i produktionen ochsom stimulerar personlig utveckling och skapande verksamhel för alla människor- kvinnor, män och barn - ett samhälle byggt på solidaritet via samhället menockså på personlig omtanke om varandra. Det samhället kan aldrig bli verklighetutan jämställdhet mellan kvinnor och män, och det ger också i sigfömtsättningar för jämställdhet. Därför går arbetet för detta samhälle för mig parallelltmed arbetet för jämställdhet mellan kvinnor och män. Begreppet jämställdhet harför mig också en djupare innebörd än millimetertättvisa mellan könen. Densamhällsutveckling som vi haft har egentligen inneburitatt fömtsältningarna för jämställdheten har försämrats. Att den ändå trotsdella har ökat starkt beror på att allt fler kvinnor -och påsistone också män - har insett vidden av de orättvisor som framför alltkvinnorna har varit utsatta för i vårt samhälle. Men det beror också på allkvinnorna har accepterat jämställdheten på de villkor som gällt i det samhällesom i så hög grad styrts av kortsiktiga ekonomiska överväganden som vårtmanssamhälle har gjort och gör. Och detla har inneburit en stark press på kvinnorna.Jag skall inle fördjupa mig i den saken . Istället skall jag gå in på en samhällssektor som skulle kunna fungera som enspjutspets i riktning mot det jämställda samhället men som i stället genom helasin stmktur faktiskt motverkar jämställdheten, nämligen skolan. Om vi skalluppnå jämställdhet mellan kvinnor och män behövs del ålgärder på många plan,åtgärder för att undanröja hinder för kvinnornas förvärvsarbete och för attförändra arbetslivets villkor, åtgärder för atl förändra arbetsfördelningen ihemmet och ge männen tillgång till sina bam, ålgärder för att ge kvinnor ökatinflytande i samhället etc. Vi har ofta talat om detla här i . behövs också -och kanske framför allt -att vi kommer fram till en situationdär kvinnor och män utan att hindras av gamla fördomar som hänger medgeneration efter generation kan utveckla alla sidor av sin personlighet. Och idel arbetet har skolan en nyckelroll - eller borde ha del. Under ,för flertalet , har skolan en stor del av ansvaret för barnoch ungdom, och det är i den åldern de är mest mottagliga för intryck ochpåverkan. Skolan skall ge kunskapsunderiag för elevernas självständigaställningstaganden. Men i tre avseenden har skolan enligt läroplanen lill uppgiftatt påverka eleverna i viss riktning. Skolan skall främja en demokratiskhållning, verka för internationell förståelse och verka för att jämställdhetskapas mellan kvinnor och män. Pådel sista områdel har del inte hänt så myckel trots atl intentionerna i och försig varit goda. Och man har med rapporten , som varitute på bred remiss, initierat en debatt om skolans roll iJämställdhets-arbetet. Skolöverstyrelsenhar nu på basis av detla arbele formulerat och antagit ell handlingsprogram.Det är ett program med många friska grepp som skulle kunna ge resultat - om detfick slå igenom ute i skolorna. Skolöverstyrelsenhar också slutfört den läroplansöversyn för gmndskolan som beställt,och i detla har hänsyn lagils till samhällets alltmer uttalade uppslutningkring jämställdhelsianken. Deförändringar som föreslås berör i huvudsak högstadiet och innebär bl. att maskinskrivning blirett obligatoriskt ämne, atl teknik blir ellobligatoriskt ämne, atlslöjdundervisningen för alla elever omfattar såväl textilslöjd som trä-ochmetallslöjd, alllillvalssyslemet utvecklas i riktning mol ell mer sammanhållet högstadium, samt atten styrd pryoverksamhet införs - man föreslår att alla elever skall geserfarenhet av tre arbelslivssektorer på ett sådant sätt alt de sammanlagt gerpojkar inblick i kvinnodominerade och flickor i mansdominerade yrken. Alltdetla är bra. Elt sammanhållet högstadium kommer att bidra till att ge flickoroch pojkar en gemensam referensram som det motverkar en alltför tidigstudiedifferentiering, vilket från Jämställdhetssynpunkt är viktigt. Ungdomamaär osäkra med sin könsroll, och om de tvingas välja framlidsväg för tidigtfaller de lätt in i traditionella roller och yrkesval. Detär bra att teknik blirett självständigt ämne. Flickor som trotsat trycket ochvall otraditionellt kan berätta att det inneburit ett starkt handikapp att inteha de tekniska vardagskunskaper som pojkar i hemmet automatiskt lärs in i. Det är också bra alt allaflr lära sig maskinskrivning. Förslagetom en styrd pryoverksamhet är viktigt.