prot · G10935 · 1977-12-31 00:00:00 — Inom ramen för del s.k. multifiberavial som handelsministern talar om och som reglerar handeln medtextilier har gjort överenskommelser som begränsar importen från vissalågprisländer. Och det jag ville ha svar på av handelsministern var: Har fråganom s. k. frizoner tagits upp inför detta forum, eller står dessafrizoner helt utanför all kontroll? Här är del internationellt kapital somutnyttjar billig arbetskraft, i vissa fall t. o. m. barn. a. , somär en av huvudkonkurrenterna på den svenska texlilmarknaden, opererar på dettasätt. Därför skulle det varaintressant för mig alt få den frågan besvarad. Jag börjar med , eftersom han menade all jag inlesvarat på hans viktigaste fråga. Jag fattade inte att resonemanget omfrizonerna var huvudfrågan. Men lät oss gärna diskutera del! Enligtmin uppfattning är frizoner något som vissa håller sig med precis somvi här i har frihamnar. Del är frizoner i den bemärkelsen att man tilldessa områden kan plocka in råvaror, maskiner etc. utan all betala tull för demi landel i fråga. Del är inte fråga om all man där skulle betala lägre lönereller ha andra sociala villkor, dvs. atl dessa områden skulle slå utanför lagstiftningeni landel i fråga -till den del som del över huvud taget finns lagstiftning. Detinnebär bara all rnan ställer dessa områden utanför de ofta myckel hårdhäntaimportregleringar som finns i och som naturligtvis är en svårighetför industrierna i dessa länder. Jagkan inte se atl industriländerna har någon särskild anledning alt protesleramot att dessa länder så att säga har frihamnsarrangemang. Ett land som jagbesökt hade sådana frizoner som jag har beskrivit. Den erfarenhet man där hadeav arrangemanget var att detta försök att få fart på den ekonomiska aktiviteteninte varit särskilt framgångsrikt. Delär möjligt att menar att rent allmänt är ell slagsfrizoner i en annan bemärkelse, nämligen så lill vida att de har mycket litetav lagstiftning när det gäller arbetsmiljö och sociala villkor, och att man däraccepterar barnarbete på ett säll som i ter sig mycket motbjudande. Omdet är del särskilda problemet som vill att jag skall kommenteravilj jag göra det på följande sätt. Sverigeanser alt framför allt den internationella organisation som sysslar medarbeislivsfrågor, , skall föra en debatt som går ut på att man i denna typav länder skall söka förbättra arbetslivsvillkoren. Vi får naturligtvis drivade kraven med förståelse för att man inte i fattiga länder kan ställa sammakrav på låt mig säga arbetsmiljö som vi har i - lika litet som ,när det var ett industriellt litet land, hade en arbetsmiljö av den typ som vinu tar för given. Om t. ex. skulle anslå så myckel resurser tillarbetsmiljön i textilfabrikerna som vi gör skulle man inle ha råd att betalalöner som räckte till frukost ens. Sä hög är nämligen inte produktiviteten där.Dä skulle dessa företag gå omkull; det skulle vara alternativet och det vore enförsämring för arbetskraften. Omvi inom ramen för vår egen handelspolitik uppställde importhinder, t. ex.motiverade av att vi anser att i det eller det landet är arbetsmiljön så dåligatt vi inte vill köpa varor från det landet, skulle vi snart försätta oss iomfattande svårigheter. Jag hade en debatt om det problemet medCarl . Den fråga jag ställde lill och som jag kan upprepa nuär denna: Antag alt man t. ex. i har sämre arbetsmiljö i gruvorna än vihar i - antag alt dét t. o. m. är så, vilket jag tror altjag har läst om, att del förekommer dödsfall vid gruvolyckor - skulle vi då tadet till utgångspunkt för att säga atl vi vill inte importera polskt kol? Vikan inle pä del sättet börja ställa krav utan all mycket snart försätta oss iutomordentliga svårigheter. GretheLundblad undrade om man kanske borde stödja de svenska företagensmarknadsföring i och inte bara på exportsidan. Det anser jag förvissoatt vi skall överväga. Del har ju framställts krav atl fä användainvesteringsfonder även för marknadsföringsåtgärder, och de behöver då intesärskilt gälla exporten. Över huvud laget anser vi, åtminstone inom del partisom jag tillhör, alt marknadsföringen är lika betydelsefull om man skall fånågot uträttat i ekonomin som atl tillverka. Menolika politiska motståndare fnyser ofta åt detta att företag skall göra reklamoch bedriva marknadsföring. Den socialdemokratiska regeringen införde t. ex.annonsskall för all försvåra marknadsföringsåtgärder i . Den drabbarvisseriigen också utländska förelag, men del vittnar i varje fall inte om någonsärskilt stor förståelse för detta med marknadsföring. Anledningentill att man har speciella program för marknadsföringen utomlands, särskiltkanske för mindre och medelstora förelag, är att det är arlfrämmande atl säljautomlands jämfört med atl sälja i det egna landet - andra kulturella villkorgäller, andra sätt att uppträda, andra språk talas där, osv. Det har därföransetts atl man skall försöka underiätta särskilt för mindre och medelstoraförelag an göra sig gällande. Jagkan tillägga att när det gäller de svenska företagens verksamhet här och utomlandshar regeringen gjort avsevärda satsningar inte bara för all anpassaproduktionen utan också för all anpassa marknadsföringen. Närdet gäller kravet på vidareförädling i är del inte lätt alt ge nägoientydigt svar. Våra möjligheter att med framgång vidareförädla är olika i olikabranscher. Vi har påstälsidan ett talande exempel i 80. altförirra mig alltför långt ifrån den inlerpellationsfråga som riktals till migvill jag påminna om de problem som vi där har att på ett enkelt sällvidareförädla. Man måste ändå räkna på kostnaderna och undersöka justmarknadsföringsmöjligheterna innan man ger sig in på sådant. Delhar sagts mig - och jag tror all det är riktigt - all en av anledningarna lillatl vi f. n. har stora exportsvårigheter när del gäller järnmalmen och därmedsysselsättningsproblem för i ar att man, när man höll på med degrandiosa stålverksplanerna, beordrade LKAB-ledningen att per det och det åretfriställa så och så mycket malm leveranser, som skulle gå till denna planeradevidareförädling. Mitt under den högkonjunktur som dä rådde tvingades allbryta affärskontakterna med ett antal kunder, som varit beredda att ingålångtidsavtal och som del nu hade varit mycket bra att ha. fick därigenomett dåligt namn pä väridsmarknaden, vilket f n. är en svårighet. Handelssamarbetet i Nordentycker jag att man skall göra alla möjliga ansträngningar för atlfördjupa. Men man får väl ändå säga alt handeln mellan länder är såpass intensiv att de nordiska ländernas marknader nästan kan anses vara enhemmamarknad. Handeln med dessa länder är per capita mycket högre än handelnmed andra länder. Det är inte sä snkelt att göra ytterligare ansträngningar föralt öka denna handel; mänga har funderat på hur man här borde gå till väga. Närman väl har avskaffat tullar och andra handelshinder är det inte så enkelt allta ytterligare konkreta steg för alt driva pä handelsutbytet. Frizoner är intenågra frihamnsarrangemang. Jag vill rekommendera handelsministern all studerafrågan om frizoner litet närmare. Del tror jag att vi kommer atl få nytta av,om han skall fortsätta som handelsminister. Vivel alt kapitalet är internationellt. Det har inga gränser och skall inte hadet. Man har börjat inrätta ell slags frizoner i vissa låglöneländer, ochdet betyder atl man kan operera fritt och fä stora förmåner av vänskapligaregimer, ofta högerregimer och militärdiktaturer. Det är detta jag har frågalom ulan atl få något svar. Jagsade tidigare att jag känner en viss oro för utvecklingen i vårt land, och jagmåste erkänna atl jag efter handelsministerns utläggningar här inle har blivitlugnare på den punkten. Vi kommer all möta många svårigheter i form avkonkurrens från länder som tidigare inle kunnat konkurrera med oss men som nukan göra det. Vi kan då inle bara lita lill marknadskrafternas fria spel, somni säger, och lill självläkande krafter. Samhället och industrin måste pä etthelt annat sätt spela tillsammans. Jag kan inte komma lill någon annanslutsats. Jaghar blivit styrkt i min uppfattning atl vi för all klara oss måsle få enregering som inte är rädd för all la itu med dessa problem, en regering som ivarje fall inle sysslar med en inbördes dragkamp. Handelsministernsvarade inte pä en fråga som jag ställde, och jag vill därför upprepa den.Frågan berör bl. a. oron för sysselsättningen inom vissa exportindustrier. Jag frågade: Har man inte möjlighet atl förhindraalt exportförelag som får speciellt statligt stöd lill sin produktion säljerfabrikalionsrättigheter och patent lill andra länder? Har regeringen verkligeningen möjlighet all förhindra atl sådant sker? Också handelsministern, somgärna vill stödja vår export, torde se på den här frågan med mycket stor oro. Herr lalman!Lagstiftningen när det gäller handel med patent har jag inte alldeles klar för migjusl , men jag skulle gärna vilja påminna om attSverige f n. importerar fier patenträttigheier än vi exporterar. Vårautgifter i betalningsbalansen för royalties på patent är större än vårainkomster. Omvi i det läget skulle få gehör för den särskilda typ av nationalism som fruLundblad gav uttryck för, nämligen att vi skulle försöka hindra export avpatent, dä får vi vänta oss att omväriden kommer att göra motsvarande tillbaka.Jag är inte alldeles säker på att vi skulle vinna på en sådan åtgärd. Detta börsärskilt ses mot bakgrunden av att anledningen till alt man i en del fallsäljer patent är att det är omöjligt att ha tillverkning av de produkter detgäller i alla olika länder. Man kanske inte heller får exporttillslånd - detkan ju t. ex. gälla ett u-land -, och då har man i stället valt atl överlåtapatent. Dessutom är pa-tenlförsäljningar - del tror jag i varje fall, herrtalman - ofta arrangerade så att det blir ett dubbelt fiöde; man har utbyte avpatenträttigheter mellan olika företag. Exempelvis United Stiriing, etthalvstatligt företag med utvecklingsarbete på stiriingmolorn, harinternationella avtal om utbyte av de forskningserfarenheter som görs i olikaländer. Jagvill emellertid upprepa att det grundläggande här är att vår import av patenlerför att hålla liv i vår egen industri och fä den tillräckligt modern är störreän vår export. Såhar det inte alltid varit. En anledning till att det är på det viset - omjag nu skall börja som gjorde och bli väldigt politisk i denhär debatten - är att den socialdemokratiska skolpolitiken har lett lill att vifått en avsevärd kvalitetsförsämring i jämförelse med andra länder när detgäller forskningsarbetet. Det är bra att socialdemokraterna f n. säger att viskall salsa på forskning och utveckling så att vi kan ta oss ur denäringspolitiska svårigheter vi har, men det är väldigt illa atl PUKAS ochandra byråkratireformer pä universitetsområdet och del motstånd som rått motforskningsarbetet inom företagen har skapat de problem som troratt man nu kan bota genom att införa några slags hinder på det här området. Sedanvill jag vända mig till , som efter att ha börjat med att ha ettsom jag tycker vänligt och måttfullt tonfall när vi diskuterade en ganskainvecklad fråga helt plötsligt blir vådligt polemisk. Får jag påminna herrAugustsson om att ordet frizon, som han nu trummar upp till någonting alldelesofantligt som om det skulle skaka i sina grundvalar, säviti jag kanpåminna mig inle förekommer i den interpellation har väckt.Jag kan den inte utantill, men del skulle vara intressant att höra om herrAugustsson verkligen kan ha nämnl detta ord i sin interpellation, eller om detär någon extra liten tanke som har dykt upp för att han över huvudtaget skall ha någonting att gräla om i den här debatten. Huvudproblemetligger faktiskt inte, herr lalman, f n. i om det finns några frizoner i del enaeller del andra landel. Om man tror att det är de näringspolitiska ochhandelspolitiska svårigheterna som står inför kommer man att vilseledasvenska folket när det gäller att resonera om vad vi skall ta oss (ore. Dethelt avgörande är att har konkurrenskraft gentemot andra länder. 4Riksdagens protokoll 1977/78:34-36 derna står inte i någrafrizoner i , eller i vilka länder det kan finnas sådana. Vibedriver en mycket liten del av vår utrikeshandel, både på export- ochimportsidan, med dessa länder, och alldeles särskilt orn vi räknar bort denråvaruimpori som kommer från de länderna, som jag antar atl även GillisAugustsson vill ha kvar. Heltavgörande för hur kommer att reda upp sin situation vad beträffarbetalningsbalans och sysselsättning i exportindustri och im-portkonkurrerandenäringar är hur vår konkurrenskraft utvecklar sig gentemot de andra storaindustriländerna och gentemot de nordiska länderna, som talade omför . Om vi ens skall värdigas all la de slängar som mot regeringen måste jag säga att när man tittar igenom de förslag somsocialdemokratiska företrädare har framlagt pä del politiska området hittillsi år, finner man atl det skulle ha varit mycket allvarligt ställt i det svenskanäringslivet f n. om man hade följt dem. Ni har varit motståndare lill att göraen växelkursändring som var absolut nödvändig med hänsyn till den lättsinnigaekonomiska politik som hade drivits under föregående år. Ni har framlagt allamöjliga förslag med ytterligare höjningar av arbetsgivaravgifter, som skulleha allvariigt försämrat konkurrensläget för svenskt näringsliv, både vad gällerexportmarknader och importkonkurrens. Omman inte har klarare för sig var egentliga problem ligger och vad deinnebär för vår handelspolitik än vad hade när han skulleförsöka bli elak på slutet, är läget mera oroande, för då kommer svenska folkelicke att få en klar bild av den utomordentligt stora utmaning och denmycket stora svårighet som vi har framför oss. Jag vill sägatill handelsministern all jag av naturen icke är elak. Jag är bara i dagensdiskussion förvånad över handelsministern, därför att han har tagit för lätt pådet problem jag har försökt belysa. Jag har aldrig påstålt alt väriden står ochfaller med dessa frizoner, jag har bara begärt att få handelsministerns syn pådetta i samband med textilkrisen - jag har inget annat begärt. Jag tycker inte att jag har fått något besked, ochfår det väl knappast . Därför är jag litet förvånad. När handelsministern tar upp den socialdemokratiska skolpolitiken finnsdet anledning atl påminna om all det faktiskt var en god politisk uppslutningkring denna skolpolitik, både när del gäller grundskole- ochgymnasieskolestadierna, men också när det gäller hög-skolestadiel, och att enhel del av regeringsbröder stödde dessa reformer. Ändåbedrivs det mycket forskning i , därför alt vi delshar dukliga forskare, dels har en duktig arbetstagarkär som kan vidareutvecklade forskningsresultat vi får här. Men tyvärr kan jag ocksåpåminna mig exempel, inom den bransch som jag känner mycket nära lill, på bedrivit forskning i men när den blivit färdig och man fått framprototyperna, går man till utlandet och lägger fabrikationen där, hosmultinationella förelag. Menbortsett från del skulle jag till slut vilja säga att handelminislern nogsamtundviker att svara pä min fråga. Han tar inte avstånd frän del exempel jagnämnde, nämligen de förelag som får näringspolitiskt stöd men som tydligen heltostört kan undandra sig sitt ansvar för sysselsättningen i och med att desäljer fabrikalionsrättigheter lill länder som vi tidigare exporterat till. Detverkar inte som om handelsministern är angelägen atl la reda på om del kangöras något åt detta problem. tror jag vid det här laget har gett sig i väg, och delär kanske lika bra. Jag ser honom inte här längre. Hanlyckades inte ge tillstymmelse till svar i fråga om de frizoner som han pratadesä myckel om i den här debatten och försökte få till något huvudnummer. Han varså orolig över att handelsministern inte hade något rikligt svar, som hantyckte, om dessa frizoners vara eller icke vara. Men det är faktiskt på detsättet att när jag roar mig med all läsa om den här interpellationen som herrAugustsson väckt så ser jag alt det inte finns ett ord om frizoner i den. Det enda som står är: "Hurskall se om sitt hus gentemot en omvärid som tenderar att bli alltmerprotektionistisk?" Ochom frizonerna är någonting så är de i alla fall inte protektionistiska. Del äri stället ett försök att förbilliga exporten från de här länderna. Jagvill säga lill den frånvarande , som tydligen inte anser att deproblem som han tagit upp och använt sådana brösttoner om på slutet är värdaatt fullfölja debatten om, atl del verkligt oroande är om man försöker göra delså intellektuellt lätt för sig att man tror att de frågor som slutet tog upp på något sätt skulle vara det som fick oss ur de svårighetervi har f n. Om man inte tror atl del grundläggande är alt fundera på hur viskall ordna till det så att vi har konkurrenskraft gentemot de länder där vihar vår verkliga utrikeshandel - då är det myckel oroande. TillGrethe vill jag slutligen säga: Det är naturiigtvis från densocialdemokratiska sidan nyckeln till allting att lägga fram ytteriigareregleringar, restriktioner och förbud och tro att byråkrater, statsråd ellernågra andra, skulle kunna avgöra exakt vad som skall göras och inle göras. Jagställer motfrågan: Tror att del halvstalliga företagel UnitedStirling, som under den socialdemokratiska regeringen skrivit på olika avtal ompatent- och forskningserfarenhetsutbyte, skulle ha gäll bättre om man inle haflrätt att göra del? Och kom ihåg att United lever på statsbidrag - lillskillnad från i al|a fall de flesta företag som under de här nödåren fåttpengar. Det skulle vara intressant att höra det konkretasvaret på om det skulle vara rimligt att förbjuda dem att säljapatenlrättigheier utomlands. Jagkänner inte till United , men rent principiellt vill jag säga all jaggärna stöder forskningsutbyte där man ger och tar. Menvad jag vänt mig mot och vad handelsministern inte vänder sig mot är när svenskexportindustri som delvis arbetar med stöd frän den svenska staten säljerfabrikalionsrättigheter lill utlandet, som den egentligen borde exporteratill. Det är tacknämligt att notera att handelsministern ime vill uttala sigpå denna punkl. Jagtycker det är myckel viktigt med hänsyn till sysselsättningen alt det inle blirsådana tendenser inom industrin. Om blir gladare pä den punkten skall jag säga: Jag tyckerabsolut att företag - vare sig de får statsbidrag eller inle - bör låta bli altsälja fabrikalionsrättigheter där, som sade, de egentligen bordeexportera. Lustigt nog är det pä det viset att jag dessutom tror atl om förelaghar möjligheter alt hälla en lönsam tillverkning i så säljer de inteheller några patenträtligheter. Vad är del för någonting som får tro att de skulle göra det? Tror atl företagare i ärså asociala eller låt oss säga anlikapilalistiska att de - om de skulle kunnatjäna mer pengar på atl hälla i gång en tillverkning i och exportera -skulle hålla på och sälja patent? Ärdet inle på det sättet att vi på nytt är tillbaka vid det påstående jag gjordefor , alt del gäller all hälla en rimlig kostnadsnivå i Sverigeså atl det går alt driva tillverkning här? I så fall gör man det också. Även omvi skulle föra en sådan ekonomisk politik atl vi hade balans i vårautrikesbetalningar och alltså hade ett högst rimligt konkurrensläge, skulledet ändå förekomma export av patent eller fabrikalionsrättigheter. Det skulledet göra därför alt det inle alltid går att exportera lönande till något annatland, t. ex. därför att ett u-land har sådana importhinder att man över huvudtaget inte kommer in pä marknaden och därför atl det finns - som också erkände - utbyte över gränserna av patent. Dendag som företag - vare sig de har statligt stöd eller inte - börjar få denregeln pä sig alt de över huvud taget inte får ha någon försäljning av patent,den dagen kommer de inte heller att få köpa några. Tror att detbehövs mer eller mindre av statliga skattepengar i de förelagen dä? Del är juinget självändamål att lägga på regleringar i alla fall. Ochlåt mig säga atl skulle man följa princip skulle det gå väldigtdåligt i med hänsyn till alt vi nu - oavsett för- klaringen lill fenomenet -faktiskt importerar mycket mer patenträtter för att kunna sätta i gängfabrikation här hemma än vi exporterar. Jag vill gärnapå nytt understryka atl jag är positivt inställd lill alll forsknings- ochpatenlutbyte som innebär all både får och ger, men jag är mycketnegativ till ett ensidigt utbyte av del slag jag talade om. Somavslutning skulle jag viljasäga attjag hoppas atl handelsministern liksom jagtycker att handelspolitiken i ell för bekymmersamt ekonomiskt lägeockså måste gynna sysselsättningen. Det är helt klart att detta måste vara ettmål för handelspolitiken. Överläggningenvar härmed slutad. 1977/78 1977/78 1977/78 1977/78 1977/78 1977/78 1977/78 1977/78 1977/78 §4 Föredrogs och hänvisades Motioner 121 och 122 lill socialförsäkringsutskoltet 124 till finansutskottet 125-127lill civilutskottel till näringsutskottel 136 punkten 1 lill socialutskottetpunkten 2 till socialförsäkringsulskottei punkten 3 till civilutskottel § 5 Föredrogs ochbifölls Interpellationsframställningar 1977/78:79-81 § 6 Anmäldes och bordlades 1977/78:1 med anledning av justitieombudsmännensredovisning av sin verksamhet till 1977/riksdag jämte motion 1977/78:9 med anledning avmotioner om rösträtten för invandrare m. m. 1977/78:11 med anledning av förslaget 1976/77:17 omarkivsladga för jämte motion 1977/78:12 med anledning av motion om begränsningeni det offentliga uttaget av avgifter 1977/78:13 med anledning av motion om ökadinformation rörande arbete 1977/78:15 med anledning av propositionen1977/78:44 om godkännande av överenskommelse mellan , , ochSverige 5 protokoll 1977/78:34-36 omkommunalt samarbete över nordiska riksgränser jämte motion 1977/78:17 medanledning av motion om begränsning av det kommunala serviceansvarelför fritidsbebyggelse /78:18 med anledning av riksdagensförvaltningsslyrelses förslag (1977/78:6) till vissaändringar i ersätlningsstadgan (1971:1197) för 1977/78:13 med anledning av propositionen1977/78:28 om särskilda be-. stämmelser om insättning på skogskonto jämtemotion 1977/78:6med anledning av motion om vårdnaden av barn 1977/78:7 med anledning av motioner om tekniskahjälpmedel för handikappade 1977/78:9 med anledning avmotioner om barn- och ungdomsvård 1977/78:10 med anledning av motioner om ändringar ilagen (1964:143) om bidragsförskott 1977/78:11 med anledningav motioner om vissa abortfrågor 1977/78:13 med anledningav motion om inventering av byalag 1977/78:14 med anledning av motioner omfritidspolitiken och om en socialt inriktad rekreationspolitik 1977/78:6 med anledning av motioner om grundskolansoch gymnasieskolans läroplaner m. m. 1977/78:7 med anledning av motion omkonsumtionsutbildning vid landstingskommunal gymnasieskola m. m. 1977/78:8 med anledning av motioner om utbildningoch forskning om datateknik 1977/78:3 med anledning av motion omkommunikationerna mellan och Arianda 1977/78:11 med anledning av propositionen1976/77:155 om ändrat huvudmannaskap för vissa av de tvälterier som drivs avförenade fabriksverken jämte motioner 1977/78:17 med anledning av motion om översyn avleasingsystemet för perj;onbilar 1977/78:19 med anledningav motion om registrering vid inköp av pre- Nr 35 1977/78:20 medanledning av motion om försäkringspremierna för mo- 25november 1977 1977/78:10 med anledning av motion om upphävande avlagen om begränsning av samhällsstöd vid arbetskonfiikt 1977/78:11 med anledning av motion omminoritetsorganisationers ställning enligt vissa arbetsrättsliga lagar 1977/78:12 med anledning av motion om obligatoriskarbetsförmedling, m. m. 1977/78:13 med anledning av regeringens skrivelse1977/78:56 med redogörelse för tillämpningen av terroristlagstiftningen §7 Anmäldes och bordlades Motioner 1977/78:137av 1977/78:138 av m.fl. med anledning av propositionen 1977/78:14 omutbildning på musikområdel 1977/78:139av m.fi. 1977/78:140 av och medanledning av propositionen 1977/78:20 med förslag till ändrad organisation förbesvärsprövning inom socialförsäkringen m. m.