prot · G109150 · 1977-12-31 00:00:00 — Endast en generösforskningspolitik kan ge den. Annars blir forskningen beroende av anslag frånprivata källor och blir manipulerad av ett kommersiellt näringslivsintressen, för där finns det resurser. Dagens njugga forskningspolitik öppnartyvärr vägen för en sådan ulveckling. och forskarutbildningens grundtankar om hursamhället skulle kunna utnyuja en fri och vital forskning vid våra universiieiför all lösa centrala frågor för samhällets utveckling, då kunde vi få upplevanågot verkligt spännande på det här områdel. Men vill inte universiteten varamed och föra en dialog med samhället kring de frågor som är centrala församhällets utveckling, då finns bara en utväg, och det är alt skapa speciellaforskningsinstitut. Det vore olyckligt, för det skulle självfallet innebära attresurser måste las från universiteten. I ett litet land kan vi aldrig ha rådmed forskning både vid universiiei och vid speciella institut. Detbehövs, herr lalman och hen statsråd, skärpning på det här området frånstatsmakternas sida. Det betyder större resurser. Har vi en regering som kansatsa uppemot 20 miljarder för atl hålla företag vid liv som de s. k. friamarknadskrafterna annars skulle ha slagit ut, då borde vi också kunna satsa dejämförelsevis måttliga resurser del här är fråga om för atl få fram kunskap fören bättre framtid. Självfallet,herr talman, yrkar jag bifall till de socialdemokratiska reservationerna somfogats till utskottets belänkande. Anslagtill högskola och forskning Anslagtill högskola och forskning KARLHALLGREN (vpk): I detta betänkande, som avhandlar inte mindre än 79 molioner, är delnaturligt alt varje moiion får en mycket knapphändig och ofullständigbehandling. Det borde alltså ha delats upp i fier betänkanden. Att samtidigtdebattera slöd lill de fria samfundens teologiska seminarier,preventivmedelsforskning och forskning på arbelsmiljöområdet måsle anses bådeolämpligt och ogörligt. Arbelsmiljöforskning och arbetsmedicinsk forskning ärfrågor med så stor aktualitet och betydelse alt de borde ha behandlats för sigi ett särskill betänkande. Detsamma gäller andra viktiga avsnitt inomforskningen. Om man lägger upp behandlingen och debatlord-ningen på det sättsom nu skett, är det nära nog omöjligt att få till stånd en seriös debalt omvarje fråga som i sig kan vara väsentlig. Jagskall här beröra motion nr 744 från vpk, som av någon anledning har hamnat idel här betänkandet. I denna motion yrkar vi all skall hemställa hosregeringen, att det möjligt kommer till stånd en arbetsmedicinskforskning belräffande truckförares och andra arbetsmaskinförares arbetsmiljöoch hälsorisker. Detär inte precis någon liten grupp del här rör sig om. finns del enligtgjorda beräkningar mellan 40 OCX) och 50 000 människor som är sysselsatta medtruckkörning eller som förare av andra arbetsmaskiner. Arbetsmaskinerna - dåsärskilt truckar - sattes in i första hand för alt effektiviseraarbetsprocessen och därmed minska det tunga arbetet. Därmed kundeantalet arbetare kraftigt minskas, vilket betydde en ekonomisk vinst. Mekaniseringenmottogs på många håll med tveksamhet och skepsis. Från arbetarhåll befarade mannya typer av olycksfall och hälsonsker i samband med maskinernas intåg påarbetsplatserna. Dessa arbetsmaskiner är i regel dieseldrivna och framkallarstora arbelsmiljöproblem i lagerlokaler och farlygslastrum och vid arbetenunderjord, exempelvis i gruvor och tunnelbyggen. Dieselgaserna är bådeskadliga och oerhört besvärande för dem som tvingas atl arbeia i dem. Denöverväldigande delen av arbetsmaskinerna är s. k. gaffeltruckar, som användsvid nära nog all godshantering av någorlunda stor omfattning. Det har sedanmånga år tillbaka varit känt att dieselavgaser inte är det endaarbetsmiljöproblemet med dessa arbetsmaskiner. Många av truckförarna drabbas avallvarliga ryggskador, av näck- och halsmuskelbesvär, av bröst-och ländryggsbesvär och av onormal trötthet på grund av kraftiga skakningar,vibrationer och buller. De farhågor som framfördes från arbetarhåll harbesannats. Dessasjukdomssymtom ger sig till känna efter fyra arbele vid maskinerna. Viden uppföljande undersökning av elt betydande antal truckförare som arbetat iGöteborgs hamn och drabbats av olika besvär, har del kunnat konstaterasavsevärda förändringar på bröslkotorna hos flera av Iruckförarna. Man harkonstaterat atl besvären med slor sannolikhet härrör jusl från truckkörningen. Om inte dessa väsentligaarbetsmiljöproblem med det snaraste uppmärk- sammaspå etl mera markant sätt och snabbt åtgärdas, kommer med all sannolikhettusentals unga människor som är sysselsatta all drabbas av yrkesskador avdet slaget atl omskolningar lill andra jobb och i värsta fallförtidspensioneringar måste vidtas, vilket naturligtvis är bekymmersamt. Vi harju tillräckligt med förtidspensionärer i delta land. Enligtvår mening är delta etl ytterst allvarligt arbetsmiljöproblem, som kräversnabba åtgärder innan alllför många människor har drabbats och stötts ut urproduktionen. Ettsätt att effektivt motverka dessa problem är atl en arbetsmedicinsk forskningkommer lill slånd beträffande maskinförares arbetsmiljö och hälsorisker. Utskottetbehandlar vår motion på etl sätt som måsle betraktas som anmärkningsvärt ochnonchalant. På fem rader i ulskottsbelänkandet, överst på s. 84, står följandeatl läsa: "Utskottetföreslår också atl avslår motionen 1977/78:744 i vilken yrkasforskning om truckförares arbetsmiljö och hälsorisker. Utskottet erinrar om denuppbyggnad av del arbetsvelenskapliga områdel som pågår vid universitet ochhögskolor och om atl medicinska forskningsrådet stöder bl. Delär allt man säger i ulskottsbelänkandet. Denna fåordighet och knapphändigabehandling visar atl utskottets ledamöter nära nog helt avstått från atlrealbehandla denna, enligt vårt sätt alt se, vitala fråga. Eftersomvänsterpartiet kommunisterna inte har någon representant i utskottet har viinte haft möjlighet att påverka behandlingen. Enligt vår mening är det avyttersta vikt all arbetsmedicinsk forskning med del snaraste kommer till ståndpå delta område. Del rör sig ju om en slor grupp människor, som är utsatta företl hol om allvarliga yrkesskador som kan medföra men för livet. Ingenav de tidigare talarna har med ett ord berört denna fråga som vi har tagit uppi vår motion. Det är möjligt att man allmänt anser arbetsmiljöproblemen ochhälsoriskerna vara av mindre betydelse jämfört med övriga frågor som behandlasi della betänkande. Eller också har man bedömt alt denna fråga inte rikligt hörhit och helt gått förbi den. kommunisterna anser dock att delhandlar om elt avsevärt arbetsmiljöproblem som måsle åtgärdas. Del borde intevara omöjligt all prioritera ell sådanl område för alt snabbi kunna vidtaåtgärder i förebyggande syfte. Jag vill kortoch gott yrka bifall till vpk-motionen 744. Anslagtill högskola och forskning Påförslag av förste vice talmannen beslöts all kammarens förhandlingar skullefortsättas . §6 Anmäldes och bordlades Skatleulskotlets betänkande 1977/78:55 med anledningav proposilionen1977/78:181 om ny taxerings-organisation i första instans, m. m. jämte motioner 1977/78:30 med anledning av propositionen 1977/78:142 om avbetalningsköp mellan näringsidkare m. fl., jämte motion 1977/78:32 med anledning av moiion om enpresumlionsregel vid förfaran-depalent 1977/78:28 med anledning av propositionen1977/78:92 om åtgärder för att förbättra lokal och regional kollektivpersontrafik jämte motioner 1977/78:34 med anledning av propositionen1977/78:154 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. jämtemotioner 1977/78:38 med anledning av propositionen1977/78:179 om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring jämte motion 1977/78:32 med anledning av propositionen1977/78:175 med förslag till hyresförhandlingslag m. m. jämte motioner 1977/78:33 med anledning av motioner om ändring ilagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m. m. 1977/78:34 med anledning av motioner om ägar- ochupplåtelseformer för bostadshus m. m. 1977/78:35angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden § 7 Meddelande omfrågor Meddelades atl följandefrågor framställts 1977/78:502av (apk) lill statsministern om Volvoaffärens betydelse försysselsättningen i : Enligt länsarbetsdirektören i kommer somen följd av Volvoaffären enbarl all förlora 7 000-10 000arbetsplatser. Kanstatsministern redogöra för hur många arbetsplatser som går föriorade förlandel i dess helhet som en följd av denna affär? 1977/78:503av /l//'Löve/7/;o/;(f (apk) till statsrådet om ekonomisk hjälp åtbolivianska flyktingar som önskar återvända till hemlandet: Som en följd av att den bolivianska regeringen utfärdaten omfallande amnesti vill många av de politiska flyktingar från sombefinner sig i återvända till sitt land för atl kandidera till ochdelta i de föreslående pariamentsvalen, men de hindras av ekonomiska skäl. som högste ansvarige för flyktingärenden atl i enlighet medGenévekonventionen bekosta dessa politiska flyktingars hemresa, och i så godtid att de kan delta i pariamentsvalen detla år? 1977/78:504av (vpk) lill utrikesministern om ålgärder för aU hjälpapolitiskt förföljda i : I råder enfascistisk diktatur. Politiska partier är förbjudna liksom facklig aktivitet.Där finns ca 7 000 politiska fångar, vilket innebären på var400;e innevånare.65 000 personer har passerat fängelser och häkten, I innevånare av 60 harutsatts för tortyr. Den ekonomiska krisen förvärras ständigt, och avnationalbudgeten går till militära ändamål. Barnentill de politiskt förföljda drabbas värst. Det har därför genomförtsinsamlingar av kläder och annat för deras räkning i . Liknande kampanjerpågår bl. a. i , och . Menmilitärdiktaturen i tillåter inte alt det skickas någon hjälp utifrånlill . Jag vill därför frågautrikesministern; Vill den hjälpa till så attdenna humanitära insats kan genomföras? 1977/78:505 av BirgerRosqvist (s) lill statsministern om nedläggningen av Björkshults glasbruk: På Björkshulls glasbruk arbetar 47 människor.Häromdagen kom beskedet: läggs bruket ner. Glasbruket är ortens enda industri. Någon annan form av industriellverksamhet vet man ingel om. Dagliga resor till andra arbetsplatser påandra håll är ingen lösning. Inga arbeten finns. Människornai Björkshult har kunnat trivas med sitt samhälle. De har byggt hus, skolor,fritidslokaler samt den service som människor på småorter kan acceptera. Detfanns hopp för framliden. Mennu skall ugnarna i bruket släckas. Därmed släcker man ocksåframtidsförutsältningen för hela orten. Barn, ungdomar, föräldrar och gamla iBjörkshult har annat att länka på än den blomstertid som kommer. Statsministernspartikollega för industriärenden har gett beskedel alt de marknadsmässigaoch företagsekonomiska förutsättningarna inte är sådana alt en statlig salsningär försvarbar. Därför skulle stöd inte utgå och den förnyade ansökan lämnasutan bifall. Bruket stod och föll med denna låneansökan om 4milj. som människorna i Björkshult ända till trodde på ochsatte sitt hopp fill. Jag vill nu frågastatsministern: Motbakgrund av vad som skett i exempelvis Björkshull, vad har statsministern attsäga till människor som inte längre tror på tidigare utfästelser från styrandepolitiker? 1977/78:506av }'/v'a,4«/7e;-5/É'(/? (fp)till arbetsmarknadsministern om åtgärder för atttrygga erforderlig forskning på arbetarskyddets område: Arbetarskyddsstyrelsens uppgifter är atl meddelaföreskrifter, alt kontrollera alla yrkesinspektionsdistrikt i landet, attbedriva forskning inom arbetsmedicin och arbetshygien samt alt meddelaundervisning till t. ex. företagsläkare och skyddsingenjörer. På flera av dehär områdena stärks styrelsens ställning avsevärt efter dä den nyaarbetsmiljölagen träder i kraft. Denforskningsverksamhet som arbelarskyddssiyrelsen bedriver är viklig för att geunderlag för styrelsens handlande i olika avseenden. Men är delnödvändigt atl del också finns en mer fristående arbetarskydds-forskning, bl.a. för att ge slörre bredd när del gäller att bedöma behovel av insatser påområdet. Påsenare tid har man från flera håll uttalat oro för den friståendearbelarskyddsforskningens framtid. Jag vill därför frågaarbetsmarknadsministern: Vilkaåtgärder avser arbetsmarknadsministern alt vidta för att trygga forskning päarbetarskyddets omräde även utanför arbetarskyddsstyrelsens ram? 1977/78:507av 'isi (s) till jordbruksministern om regeringens syn påstrandskyddet: Enligt uppgifter i massmedia har regeringen molnaturvårdsverkets uppfattning beviljat en rad dispenser från strandskyddet. Detgenerella strandskyddel infördes för att på ett effektivt sätt förhindrabebyggelse vid våra stränder och därmed öppna stränderna för friluftsliv ochrekreation. I riksdagsbeslutet anges att man skulle se ytterst restriktivt pådispensansökningar. Medanledning av uppgifterna i massmedia om att regeringen har en generösinställning lill ansökningar om dispens från strandskyddet vill jag frågajordbruksministern: Har den borgeriiga regeringen en annan syn påstrandskyddet än den som kom till uttryck i riksdagsbeslutet när det generellastrandskyddet infördes? 1977/78:508 av SvanteLundkvist (s) till jordbruksministern om regeringens inköp av högsvavlig olja: Regeringen beslöt idecember att råolja Nr 150 med en svavelhalt av 2,4viktprocent skulle inköpas för beredskapslagring. har beslutat althögsta tillåtna svavelhalt i eldningsolja fr. o. m. skallvara i hela upp lill och Med anledning av detlavill jag fråga jordbruksministern: frågor Varför beslutar regeringen inköpa en olja som inte uppfyller de av fastlagda miljökraven? Avser regeringen också i fortsättningen inköpa högsvavlig, miljöfariig olja?