prot · G10933 · 1977-12-31 00:00:00 — något tvivel om att mängakonsumenter efter 1971 har handlat och sedan sökt byta i tron atl de hade fullbytesrätt, alt ångerveckan gällde vid alla köp. /ut de fiesta affärer tillämparen vidsträckt bytesrätt har naturligtvis bidragit till alt stärka denmissuppfattningen. Delär således inte bara teoretiskt tänkbart ulan det förekommer också i detpraktiska livet atl konsumenterna lider rättsförlust därför att de har förliten kännedom om rättsregler. Föratt komma lill rätta med de här svårigheterna fordras inte bara konsumentupplysninggenom försorg - det vill jag gärna understryka. Del fordrasockså, som har sagts här , klara och entydiga regler. Vidarefordras att reglerna överensstämmer med det allmänna rättsmedvetandet på ettsådant sätt att de för konsumenter och näringsidkare framstår som naturligaatl tillämpa. lagstiftningsärende som vi behandlar har utskottet i full enighetbeslutat om ett antal justeringar i regeringens förslag, samtliga syftande lillatt åstadkomma en bra konsumentkreditlag. Handläggningen av detta ärende visarhur betydelsefullt det är att aktivt engagerar sig i syfte attåstadkomma en lagstiftning som är lätt att tillämpa och överensstämmer med defaktiska behoven. De förändringar som utskottet föreslår har kommenteratsutföriigt, och jag behöver därför inte gå in på dem i detalj. Trotsdet stora arbete som ulskotlet har lagt ned pä detta ärende kvarstår en delfrågetecken. Det finns punkter i delta lagstiftningsärende där det konkretabehovet av nya regler inte är fullt ul dokumenterat. I det särskilda yttrandesom och jag avgivit har vi velat markera viklen av attkonsumentlagstiflningen i framliden blir klar och entydig. Jag inledde med att säga all konsumenirätten slår inför stora framtidaförändringar. Inom några är får vi bl. a. ta ställning till huruvida regler omkonsumenlköp skall föras in i den allmänna köplagen eller om vi skall hasärskild lagstiftning för dem. Även andra nya rättsregler pä konsumentområdetvet vi kommer att föreslås. Det är mot den bakgrunden betydelsefullt alt vi idenna kammare har den klara uppfattningen att reglerna på delta område skall gekonsumenterna ett bra, enkelt och användbart skydd. Först då tror jag all viverkligen gynnar dem som vi avser all skydda, nämligen konsumenterna. De anföranden som har hållils här ger mig inle anledning att göra någraytteriigare kommentarer utom pä ett par punkter. Ifråga om behovet av information och angelägenheten av atl utnyttja denytteriigare tid som det senarelagda ikraftträdandet ger utrymme för delar jagLennart synpunkt. Den är mycket berättigad och tillmötesgår intebara motionärens synpunkt utan även de önskemål som har framförts frånnäringslivet. Det är ju värdefullt att såväl konsumentintressen somnäringslivsintressen kan tillgodoses. Delandra instämmandel som jag gärna vill göra avser och JoakimOHéns synpunkter på att den framtida konsumentlagstiflningen skall bli klaroch entydig. Alt så blir fallet får kanske betraktas som en from förhoppning,men önskemålet härom bör vi, herr talman, beakta. Överläggningenvar härmed slutad. §5 Föredrogs Lagutskottels betänkande 1977/78:7 med anledning av propositionen 1977/78:16om ändring i trafikskadelagen (1975:1410) m. m. Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1977/78:1med anledning av berättelse om Nordiska rådels 25:e session. Del torde ickevara fel att påstå alt verksamheten inom är för den svenskaallmänheten och även för svenska riksdagsmän ganska okänd. Delsamma kanbeklagligt nog sägas även om andra organ, utanför , t. ex.Europarådet och In-terparlamentariska unionen. Hur mänga läser t. ex.resolutioner från dessa institutioner? är emellertid den bristande kännedomen särskilt beklaglig delsdärför att rådet behandlar frågor av näraliggande och konkret natur - lät varaalt frågorna kan vara av mindre betydelse -, dels därför att ärett de nordiska pariamenlens eget organ, sammansatt av pariamentariker och valtav parlamentariker. Det är ett organ som dessutom nära samarbetar med denordiska regeringarna. är visseriigen inget beslutande organ,men rådets beslut i form av rekommendationer har en utomordentlig tyngd när desedermera prövas av regeringarna, eftersom dessa regeringar i de nordiskademokratierna måsle ha stöd i pariamenten. Låt mig anföra ett exempel: Av 600 antagnarekommendationer har 60 96 genomförts helt eller delvis, 23 96 är underbehandling och endast därför atl sakfrågornabedömts som alltför obetydliga. 18ledamöter och lika många suppleanter utgör den svenska inslag bland de 78 valda ledamöterna. denna delegation avsvenska riksdagsmän och rådets verksamhet över huvud tagel av iövrigt? Därom synes uppfattningarna vara delade. Jag minns en riksdagsledamotsom betecknade delegation i som engenom resor särskilt gynnad grupp. En annan bedömde delegationen som ettslutet sekret sällskap, tyst som Aegypli präster. Delegationens rykte harnaturiigtvis icke heller förbättrats av sådana uppgifter som alt det till detsenaste mötet i medfördes inte mindre än papper -internationella institutioner är som bekant ganska papperskrävande - eller avatt televisionen visat bilder från gemensamma mållider och att bilderna iblandvarit beledsagade av kommentarer av riksdagsmän frän vpk, som uttryckt sittogillande av dessa samkväm som de själva med glädje och lust deltagiti desamma. ISveriges riksdag har ärenden knappast någonsin behandlatssärskilt ingående. Rådets äriiga redogörelse behandlas av ut rikesuiskottel ochläggs därefter till handlingarna i enlighet med utskottets yrkande, och sedanär det inte mer med den saken. Ett och annat inlägg har ibland förekommit men iså fall mera av pliktskyldig natur. Ärdet sä i övriga parlament? Nej, knappast. I och ägnas verksamhet ofta dagslång debatt, och även i är uppmärksamhetenstörre i fråga om vad som sker i än hos oss. Varförhar del blivit så här i ? Ett är klart: det övervägande ansvaret därförligger hos delegationen själv, hos de svenska riksdagsledamöterna i som icke har gjort nog PR för sig själva och inte heller gjorttillräckligt myckel väsen av sig för alt verksamheten skall bli känd liksomarbetet i rådet. Iär har, herr talman, ett enhälligt utrikesutskott närmast med anledning av fyllt gått litet annoriunda till väga och lillredogörelsen frän rädsdelegationen fogat en kortfattad berättelse om vad somhar inträffat under de 25 åren och om hur rådet en gång kom till. Del skeddesom bekant i samband med att de nordiska försvarsförhandlingarna misslyckades,och det var närmast på danskt initiativ - även om en svensk riksdagsman, , sedan gav den formella ramen och skrev de stadgar under vilka rådet istort sett fortfarande verkar. Utskottetredogör också i detta belänkande för en del av de frågor som har behandlats avrådet och de resultat som har uppnåtts. Där finns med stora saker - jaghänvisar till s. 5 i betänkandet - t. ex. överenskommelsen om passfriheten,överenskommelsen om en gemensam nordisk arbetsmarknad, kulturavtalet,samarbetet på transportområdet, den nordiska invesleringsbankens tillkomst ochinte minst den nordiska miljöskyddskonventipnen. Del finns också mindre saker,som inte är att förakta för alt de är små, t. ex. det studiesociala slödel, somkan utnyttjas i de andra nordiska länderna, lentamensgiltigheten ochsjuk-vårdssamarbelel i gränsdislriklen. Kundedet inle ha blivit ännu mera? Jo, naturligtvis. En begränsning ligger i altutrikes- och försvarsfrågor icke skall behandlas av rådet, och dennainskränkning har i stort sett iakttagils. Diskussion har ägt rum, men ingelbeslut har fatlats i sådana angelägenheter. Detta har varit en förutsättningför att skulle kunna ansluta sig till rådet, vilket skedde . Enannan iakttagelse har gjorts av den finländske socialdemokratiske politikern,förutvarande talmannen och statsministern . i hans nyligenutgivna bok . Han skriver där: "Jag är helt övertygad om,att hade blivit någonting mera än del tills vidare blivit omregeringarna och enkanneriigen dessas högre tjänstemän varit positivt inställdatill rådet. Detta gäller i hög grad den . En av orsakerna vartydligen den all man, pä grund av en princip vars riktighet jag aldrig kunnatacceptera, ansåg att oppositionen skulle besätta den svenska presidieposten.Samma galna linje gick danskarna in på." fortsätter någrarader längre ned: "Allt del här ledde till, alt den svenska regeringenvisade en trumpen uppsyn och del gjorde i sin tur, att de svenska ämbetsmännenansåg det vara deras rätt och skyldighet alt vara ännu surare. Nordiska rådetanses vara en besvärlig institution, som ideligen kommer med nya initiativ ochger ämbetsrfiännen 'onödigt' extrajobb." Delligger kanske något i K.-A. har del emellertidskett ett byte mellan regering och opposition i , och en förutvarandestatsminister är uppskattad ledare för den svenska delegationen . Hurkommer det då alt bli ? har man atl emotse en rapport frånNordiska ministerrådet, som enligt uppgift kommer alt innebära ganskadjupgående förslag om industriell samverkan och beträffande t. ex.energiproblemen. Vi får väl höra mer därom, eftersom den nordiskeministern i vår regering står på talarlistan. Ännulängre fram kommer rådet atl behandla ett projekt, som om det genomförs blirepokgörande, nämligen en nordisk television, dvs. möjlighet för varje inbyggarei att på sin TV-apparat ta in vilket som helst av de nordiskaTV-programmen. Genomförs detta projekt, är det fråga om en hel revolution i delnordiska samarbetet. Det här tål verkligen all väl diskuteras både i rådet ochi de olika parlamenten. Jag hoppas alt detta projekt kommer att bli föremål fören ingående debatt, innan beslut fattas. Få ting har givit upphov lill så mycken retorik som den nordiskasamarbetstanken. Särskilt blommade denna under skandinavismens dagar på1800-talet. Den politiska samhörigheten mellan de nordiska länderna har dockicke varit så utpräglad; en politisk enhet i har icke existerat sedanKalmarunionens dagar på 1300-ialet. finns en annan form av nordisk politisk samverkan; t. ex. i Förentanationerna, vid den pågående europeiska säkerhetskonferensen och mångenstädeseljest, en samverkan som lar sig uttryck i gemensamma rådslag, ofta i gemensamtuppträdande utåt och i gemensamma röstningar. Denna samverkan som väcktomvärldens respekt och beundran tillskrivs av utländska iakttagare icke minstNordiska rådets verksamhet och det faktum alt nordiska politiker inom rådetsram så ofta möts och diskuterar. Mendet finns också en annan och djupare samstämmighet i , vilken grundar sigpå långvarig kulturtradition och gemensam sagohävd, pä likhet i andligavärderingar och stämningar och på överensstämmelser i fråga om rättslig grundoch lagbunden ordning och utveckling. LIpp-fatlningen om människovärdet ochindividens rättigheter och skyldigheter har under århundraden varit likartad,och en folkets gemenskap har skapats genom kontakter över gränserna, iblandunder ofredens dagar men numera . Nej,herr lalman, nu får jag akta mig för atl för egen del hemfalla till retorik.Låt mig blott konstalera all denna samstämmighet har ell naturiigtforum och uttryck i . I hopp om att rådets verksamhet skall blimer allmänt känd - icke endast bland pariamen-tarikerna utan också inom bredafolklager - ber jag att få yrka bifall till utrikesutskottets hemställan ibetänkandet nr 1. Jag har begärtordet för alt något kommentera arbetet inom pä det område därjag under en följd av år haft tillfälle all mer ingående följa verksamheten. Allraförst vill jag i anslutning till anförande erinra om allpolitiskt samarbete på det juridiska området inte är något nytt i och medNordiska rådels tillkomst. Initiativet därtill togs viddel första i . Man kan väl säga att dettaresulterade i de samnordiska lagkomplex som tillkom omkring , men jagskall ej närmare gå in på bakgrunden eller den historiska utvecklingen. Redanvid starten av förelåg ett omfattande program för det nordiskalagsliftningssamarbetet, som hade antagits av de nordiska justitieministrarna1940. Behandlingen av detta program har satt påtagliga spår i Nordiska rådelsarbete under dess första . En rad lagar har harmoniserats i anslutningtill införandet av den nordiska arbetsmarknaden. Programmetför del juridiska samarbetet pekade på reformer som gav samarbetsuppgifter avsådan karaktär all behov av ett nytt program med nya perspektiv ochmålsättningar på detta område blev aktuellt först . Under åren1972-1974 blev del utarbetat ett nytt nordiskt lagstiftningsprogram i närasamarbete mellan juridiska ulskotlet och de nordiska justitieministrarna. Denfrämsta nyheten på detta område när tillkom var attpariamentarikerna frän de olika länderna fick tillfälle att följa arbetet ochmöjligheter atl framföra förslag och synpunkter. Det var i mindre grad fråga om att startaett samarbete på området. Det var mera fråga om all utbygga, förstärka ochinspirera till ytterligare insatser på detta fäll. Iinledningen till samarbetsöverenskommelsen mellan de nordiska länderna, det s.k. Helsingforsavlalel, fastslås bl. a. att man är enig om "atl i så mångahänseenden som möjligt sträva lill att genomföra ensartade rättsregler".Det är en för hela det nordiska samarbetet och dess inriktning betydelsefulldeklaration, en deklaration som i mycket hög grad varit avgörande för arbetet irådets juridiska utskott. En annan riktlinje för arbetet i utskottet har varitoch är att de frågor som föreligger för utskottets behandling haft direktbetydelse för de enskilda medborgarna i de nordiska länderna. Man måsle ocksåla hänsyn lill opinionslägel i de olika länderna när man har att ta ställningtill olika förslag. Samarbetet får heller inle hindra ett fortsatt reformarbetei de enskilda länderna. Detfinns som synes många svårigheter i arbetet på harmonisering av lagstiftningen,men vi måste finna vägar alt överbrygga dessa. Det kan ta lid, och man måstesom medlem i vara utrustad med ett visst tålamod. Låt mig, herrtalman, ta ell aktuellt exempel. Påden svenska bord ligger ett regeringsförslag om en överenskommelsebeträffande gränskommunalt samarbete, en s. k. konvention. Rekommendationen omen sådan överenskommelse antogs av rådet 1969 efter medlemsförslag 1967 och1969, där jag var en av undertecknarna. Det gränskommunala samarbetet harhittills vilat på ett oklart rättsligt underiag. Kommunerna har ej kunnatträffa rättsligt bindande avtal över gränserna. Blandsvårigheterna kan nämnas att kompetens och lagstiftning är olika i deolika nordiska länderna. Även de administrativa traditionerna är olika. Avhistoriska skäl har och likartade system. och harav samma skäl kommit att ha en annan ordning. Närvi - , hoppas jag - antar förslaget om gränskommunalt samarbete,återstår det att föra ut detta i det praktiska arbetet mellan gränskommunernasom i sin tur har att föra ut det i medborgarnas vardag. Det är ell stort ochomfattande arbete, och även om naturiigtvis ett samarbete har pågått mellangränskommunerna så är det min starka förhoppning att den här konventionenskall leda lill ytterligare framsteg, till gagn för de olika kommunerna. Menvad jag vill fästa kammarens uppmärksamhel på är att det tagit ca 10 är frändet atl tanken väckts i till alt den förs ut i det praktiskalivet. Juslnu föreligger det ett medlemsförslag om en översyn av Nordiska rådelsorganisation och verksamhetsformer. I detta ägnas särskild uppmärksamhel ätrådets och utskottens kontrollerande funktioner. Syftet är atl ytterligareutveckla denna sida av rådets verksamhet. Delär och bör vara en central uppgift för utskott att följagenomförandet av de av antagna rekommendationerna, granskaministerrådets artiga rapport och övriga samarbets- 2 protokoll 1977/78:33 organs berättelser ochföreslå eventuella åtgärder i anledning av dessa; delta sistnämnda sagt ianledning av utrikesutskottets uttalande om årets berättelse, där det sägsföljande: "Ijämfärelsemedandra internationella samarbeisorgan hårde nordiska klarat sig med enförhållandevis blygsam administrativ apparat. För den fortsatta effektivitetenär det emellertid av vikt atl också framgent ge akt på faran för onödigansvällning av administration och dokumentproduktion. Rådets nyabudgetkommitlé har härvidlag ett särskilt ansvar. I samma syfte bör man likasåoavlåtligt sträva efter att arbetet koncentreras på huvudsaker och att detkoordineras på bästa sätt." Somjag erinrat om är detta föremål för uppmärksamhel genom elldirekt medlemsförslag som behandlas inom juridiska utskottet och som jaghoppas kommer upp lill behandling vid nästkommande session iOslo. Jag vill gärna uttala tillfredsställelse över att utrikes-utskotiet harägnat berättelse en mera utförlig behandling än vanligt ochäven avgivit ett betänkande i utskottets namn som är mera utförligt äntidigare. Medden uppgift jag nu har som nordisk samarbetsminister kan jag också dela desynpunkter som utskottets ordförande framförde om önskvärdheten av en meraengagerad debatt i den svenska kring de nordiska frågorna. AllanHernelius har alldeles rätt, när han säger att det i de andra ländernasparlament förekommer mycket mera av debatt kring det nordiska samarbetet. ordförande och har här blickat tillbaka, och jag skalldärför begränsa mina allmänna reflexioner till några få konstateranden. Detförsta - och det är inget originellt i och för sig - är all vi skall observeraatt numera är ett begrepp inte bara i de nordiska länderna utan måhändaännu mer i andra delar av världen, där man ofta inte skiljer pä de nordiskaländerna utan ser som en enhet. Samarbetetvore det mycket att säga om. Men jag konstaterar bara att sompariamentariskl organ är unikt i internationellt perspektiv. Man kan väl sägaall det inle finns någon annan ländergrupp i väriden som har ett så utvecklatsamarbete som de nordiska länderna, dels genom ochministerrådet, dels genom det allmänna samarbete som förekommer mellanländerna. Del är sålunda nolabell att ingen annan ländergrupp i världen medbibehållen nationell suveränitet har utvecklat ett så nära samarbete som justde nordiska länderna. Jagtror för egen del atl de pragmatiska formerna för samverkan har varit en avhuvudanledningarna lill de resultat som bl. a. utskottets ordförande räknadeupp. Vidare tror jag alt institutionaliseringen i och för sig aldrig har variten förgrundsfråga i värt arbete, utan arbetsuppgifterna har alltid styrts avuppenbara behov som har gjort sig påminda. Enannan styrka har varit samarbetet mellan pariamentarikerna och och ministerrådet är, som alla vel, basen för denna samverkan.Det har här erinrats om atl som institution är 25 är, menNordiska ministerrådet tillkom . Eftersom jag harsuttit på parlamentarikersidan och sitter pä regeringssidan vill jag ocksågärna säga atl jag upplever de initiativ och rekommendationer som rådet ochparlamentarikerna gör som en drivkraft i ministerrådets arbete. Jagvill tillägga alt rådets kritiska granskning av ministerrådets arbete ger dettaen djupare politisk förankring. Allteftersom det nordiska samarbetet utvecklasoch fördjupas skapas ytterligare behov av nära kontakter mellan Nordiska rådetoch ministerrådet. erfarenhet synes det mig som om vi nuhar funnit formerna för dialog och samtal mellan pariamentarikerna ochministerrådet. Låtmig därefter, herr lalman, gå över till de mera praktiska uppgifterna ochnotera att ministerrådet har funnit det angelägel alt upprätta ettarbetsprogram - ett arbetsprogram som man kan säga är av medel fristig karaktärperspeklivmässigl sett. Programmet omfattar för det första del ekonomiskasamarbetet, för det andra arbetslivets problematik, för det tredjetrygghetsfrågorna där socialpolitiken och lagstiftningssamarbetet kommer in,för det fjärde arbetsmiljön, som gäller många viktiga ting, och miljöfrågorna iallmänhet, och för det femte naturligtvis kultursamarbetet. Jag tror också attvi har funnit formerna för dialogen om ministerrådets budget och över huvudtaget den allmänna ekonomiska satsningen pä del nordiska samarbetet. Vidden senaste sessionen lade ministerrådet fram handlingsprogram för samarbetetpå tre mycket viktiga områden: för det första det socialpolitiska området, fördet andra arbeismiljöområdet och för del tredje byggsektorn. Genomdet förslag till avtal om gränskommunalt samarbete som talade omförmenar jag att grunden lagts för ett närmare samarbete i gränsregionerna.Jag kan redan nu göra del påslåendet atl vi för litet har ägnat intresse åtdels samarbetsbehovel, dels vad man kan vinna med samarbete i gränsregionerna.Jag hoppas alt vi får tillfälle att utbyta åsikter när propositionen härombehandlas i . Jag har vidare somsamarbelsminisler tagit initiativ i ministerrådet till en kartläggning av deexisterande samar-belsområdena i det gränskommunala samarbetet. Allmäntsett vill jag.instämma i vad som här har antytts, nämligen alt de mestnäraliggande och väsentliga uppgifterna för samarbetet rör frågorna om energi-och resurshushållning. I ett läge där man internationellt för en energi- ochresursdebatt, vars innehåll vi känner, är det myckel angeläget att vi försökersamordna de resurser vi har i . Ett treårigt program för forskning, utvecklingoch teknologiförmedling på energiområdet har påbörjats i är. Den nordiska råvaru- ochresursutredningen har avslutals. delad i två etapper: delsföreligger nu en bred allmän redovisning om den faktiska situationen påresursområdet i , dels har utredningen avslutat den andra delen av sillarbete där man har vall ul en rad möjliga samarbetsområden och föreslår flerakonkreta samarbetsprojekt. Tiden medger inle att jag går in på det. Den förstadiskussionen om dessa förslag kommer att äga rum nu iställföreträdarkommittén, och frågan står också på dagordningen för de nordiskastatsministrarnas och samarbetsminislrarnas möte här i den 9december. Jagvill gärna påpeka, som också har skymtal i de tidigare anförandena, särskilthos utskottets ordförande, att den nordiska samverkan inom internationellaorgan är ett mycket betydelsefullt led i våra samverkansuppgifter. Delär väl bekant för de flesta att de nordiska länderna samråder om relationernaoch politiken gentemot exempelvis EG dels inom Nordiska ministerrådets ram,dels genom kontinuerliga underhandskontakter mellan regeringarna. De olikareglerna för CECA:s prisregleringssystem har kunnat utformas nära nog identiskti , och . De nordiska länderna har också tagit initiativinom ECE och agerat i samförstånd - och agerar förhoppningsvis även iframtiden i samförstånd i många frågor, bl. a. i Förenta nationerna.Internationella valutafonden, Väridsbanken och . Fårjag sä, herr talman, mycket kort nämna några ord om budgeten för . Förprojektverksamhet under budgetåret har de olika äm-belsmannakommitléerna ochvissa andra samarbetsorgan ansökt om . Efteröveriäggningar inom bud-getkommiué beslöt ministerrådet den 24mars 1977 om en totalram på . Med den prisökning manräknar med motsvarar detta en volymökning pä ca 33 96. Ministerrådethar angett indikativa ramar på för enprojektverksamhet på olika områden, och det finns dessutom en reserv som kandisponeras för uppgifter som så att säga dyker upp . Vidfördelning av de här medlen har ministerrådet ställt ökade resurser tillförfogande på tre områden där det lagts fram förslag lill handlingsprogram,som jag delvis antytt. Ramen för arbeismiljöområdet har ökat liksom ramen förbyggsektorn, och för del socialpolitiska samarbetet har ramen ökats och enbetydande utvidgning av verksamheten skett, exempelvis vid den nordiskahälsovårdshögskolan i . En fortsatt satsning har skett på områden därman beslutat om den största ökningen , dvs. arbelsmiljösamarbetel ochsamarbetet rörande forskning och utveckling på energiområdet, 2,8 miljoner. Enram pä har angetls för projekt inomkärnsäkerhetsområdel. Demedel som är avsedda för nordiska institutioner har ökat betydligt. Del hängersamman med alt ministerrådets allmänna strävan är att föra in flerainstitutioner inom ministerrådets budget. Fyra nya institutioner har manbeslutat införa, där verksamheten tidigare finansierats direkt över de nationellabudgetarna.