prot · G109157 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag hoppas, som sagt, att inte och en del av 1979 skallfa betraktas som den tid då var kommunikationsminister och densvenska handelsflottan försvann. STEN-OVESUNDSTRÖM (s): som det kommer att ta för regeringen att få insikt ochkanske vetskap om vad som är på väg alt hända inom rederibranschen vore det,tror jag, väldigt viktigt för de anställda i att få någonklarhet i vad som kommer att hända. Om jag uppfattar kommunikationsministernssyn på frågan rätt, så har han en positiv inställning till att samhället bör gåvidare med någon form av engagemang här. Kan statsrådet ge ett lugnande besked till de 400anställda som direkt är berörda, som löper risken att mista sina jobb och nuhelt enkelt är på fallrepet? Kan statsrådet ge ett sådant besked här ? Det är rikligt som säger att det är angeläget att viförsöker få den svenska handelsflottan att övervintra. Det är precis det somvarit regeringens argument och skäl för att hos begära godkännandeav kreditgarantisystemet. Avsikten med det var just att rederinäringen skullekunna överleva den här kritiska perioden. Det är inte bara somi dag är i farozonen. Fyra stora svenska rederier med tank- och bulktonnage ärilla ute. Det är för alt försöka åstadkomma en lösning för samtliga dessa fyrasom vi nu gett sjöfartspolitiska utredningen i uppdrag att med förtur arbetafram förslag i detta avseende. Detvore naturligtvis utomordentligt tragiskt om man,som säger, iframtiden skulle kunna förbinda mitt namn med den svenska handelsflottansförsvinnande från världshaven. Men när del gäller den kris som f n. råder fårjag väl trösta mig med att den krisen hade drabbat den svenska handelsflottanoch det svenska samhället med samma kraft och med samma tyngd vilken regering som än suttit vid makten och vilken kommunikationsministersom än suttit på den stol där jag nu sitter. vill jag säga att jag har en så positiv inställning till dehär frågorna som någon kan ha, och den delas av regeringen i övrigt. Problemetär naturligtvis bara att finna finansieringsformer för företagets fortsattaexistens. För min del tvekar jag inte att pröva även okonventionella lösningar. BIRGERROSQVIST (s): Regeringen har inte varit främmande för okonventionella lösningar. Ettexempel är ju slödet till NCB på 400 milj. kr.,som även vi frånsocialdemokratiskt håll ställt oss bakom. Kommunikationsministernsäger också att det kreditsiöd till rederinäringen som vi fattade beslut omförra året infördes just med tanke på att man ville försöka få rederinäringenalt leva vidare. Men det har tydligen visat sig att den utformningen av stödinte var den bästa. Slödet har inte utnyttjats i den grad som regeringen hadeväntat sig. Det blev 200 milj. kr. över, och vi har beslutat alt de pengarnaskall kunna få utnyttjas . Det har stått klart ganska länge attdel behövs andra åtgärder. Vi har inte tid att hålla på att utreda och gräva idetta, utan här behövs konkreta och snabba åtgärder. Kommunikationsministernantyder all han själv är positiv till att sjöfartsnäringen skall finnas kvar,att svenskt sjöfolk även i fortsättningen skall kunna få jobb. Men det ärhandling vi behöver - inte bara ord, herr kommunikationsminister. STEN-OVESUNDSTRÖM (s): Det är glädjande att höra statsrådet säga att regeringen har en positivsyn på frågorna och är beredd att på något sätt ge stöd. Det hör till saken attregeringen har visat en s. k. positiv inställning till övriga viktigaområden i samhället -jag tänker närmast på och andra liknandeområden - men tyvärr har inte det gett de bästa resultaten, sett ur deanställdas synpunkt. Jagtycker alt statsrådet och regeringen i övrigt skall gripa in med kraft ochskynda på utvecklingen. Som statsrådet nämnde rör det inte bara GrängesShipping och dess 400 anställda - även om det i första hand är det företaget vinu diskuterar - utan här rör det sig om betydligt fler människors trygghet ochanställning. Det är därför viktigt att något sker snabbt och att det verkligenblir ett positivt och snabbt resultat, så att det hela inte bara flyter ut ochingenting händer. Vårt näringsliv är alldeles för beroende av rederibranschenför att vi skall kunna acceptera detta. Jag är ledsen att jag måste begära ännu en replik, men får inte stå oemotsagt. Det är inte så att konstruktionen avkreditgarantistödet är olämplig eller att det inte slagit tillräckligt bra. Omåtgärder för att rädda driften vid Karpalunds sockerbruk förhållandet att inte helaramen utnyttjats - det är ingenting att vara ledsen för - beror på att visamtidigt har arbetat med amorteringsbefrielser av stor omfattning. Därigenomhar behovet av att använda kreditgarantin minskal, och det har inte varit tillnackdel för rederierna eller sjöfartsnäringen. hade vi ett erbjudande om en kreditgaranti på 50 milj. kr.,som utan tvivel skulle ha betytt en hel del. Men företaget tackade nej, ochregeringen har faktiskt ingen möjlighet att tvinga på det ett sådant stöd. BIRGERROSQVIST (s): Just detta sista tyder på att utformningen av stödet kanske inte är denallra bästa. Det var 50 milj. kr. som tackade nej till. Jaglyssnade i går till en talesman för ett annat rederi, som haren ansökan inne om45 milj. kr., och man överväger att dra tillbaka den ansökan. Vad jag efterlyst från kommunikationsministern är ett något så närlugnande besked för alla som är sysselsatta inom den här näringen. Jag skallläsa protokollet noga efter det här sammanträdet och se vad jag kan få ut avdet. Jaghar, herr kommunikationsminister, blivit ombedd att fara till ensjöbefälsskola och tala till avgångsklasserna - en sjökapiensklass och ensjöingenjörsklass. Jag hade tänkt att jag skulle kunna få med mig någontingpositivt från dagens debatt att säga till dem. De blir ytteriigare etttillskott till de 1 600 som varslats eller de bland befälen som ligger över 1200 och som snart är utan jobb. kommer ytterligare 50 man ut. Vart skall deta vägen? Var skall de söka sina jobb? Skall de gå till , som harbekvämlig-hetsflaggade båtar, eller har de en chans att få ett jobb på ettfartyg med en svensk flagga i aktern? Jag har inte fått svar på den frågan . Överiäggningenvar härmed slutad. § 10 Om åtgärderför att rädda driften vid Karpalunds sockerbruk JordbruksministernANDERS erhöll ordet för att besvara () den 18 majanmälda fråga, 1977/78:482, till industriministern, och anförde: har frågat industriministern vilka åtgärder regeringenämnar vidta för att rädda driften vid Karpalunds sockerbruk. Frågan haröveriämnats till mig för besvarande. Deav beslutade nya riktlinjerna för jordbrukspolitiken innebär bl. a.att sockerbetsodlingen skall avpassas så att den vid normalskörd ger ettimportutrymme motsvarande av vår totala sockerkonsumtion. Hänsyn hardärvid främst tagits till behov av export. I konsekvens härmedfinner jag det angeläget att importen så långt möjligt avser socker medursprung i sådana länder. överenskommelse som träffats om sockerbetsodlingen harangetts att sockerbetsarealen odling bör uppgå till högst 52 000 ha. Hänsyn har då tagits till den minskning av sockerkonsumtionen som skett under de senasteåren och som i kostsammanhang ansetts positiv. Eventuellt erforderiig kvoteringav odlingen bör inte få drabba de områden som normalt levererar betor tillbruken på och . Jag vill här erinra om att sockerbetsarealen år1977 uppgick till ca 53 000 ha. Därmed har självförsörjningsgraden höjts tillungefär den nivå som till följd av beslut bör bibehållas. Jagvill även betona att det angivna importutrymmet skall ses som ett riktmärke förgenomsnittliga förhållanden under en följd av år. Den faktiska importen harunder legat betydligt högre. beslut togs på dennapunkt av en enig riksdag. Ävenom sockernäringen är reglerad så är Sockerbolaget ett självständigt företag somhar att planera sin verksamhet utifrån normala företagsmässiga grunder. Deprisöveriäggningar som förekommer syftar bl. a. till att bolaget skallfå täckning för sina kostnader. Om inte Sockerbolaget eftersträvar en sårationell verksamhet som möjligt kan detta innebära ökade kostnader förkonsumenterna. Detär också nödvändigt att denna fråga bedöms med hänsyn till de totalakostnaderna för sockerproduktionen, varvid man även måste räkna in de ökadetransportkostnader som blir en följd av en eventuell nedläggning. Detta ärsärskilt viktigt med hänsyn till att bolaget ej står för dessa kostnader. Viddiskussionerna rörande Karpalund har bolaget utgått ifrån att brukets betarealtill sin huvuddel skall kunna tillföras andra bruk. Enligtvad jag erfarit föreligger ännu ej något beslut om att lägga ned sockerbruket iKarpalund. Vad man beslutat är att göra en undersökning av konsekvenserna av eneventuell nedläggning. I ett uttalande har förklaratatt om en sådan undersökning skulle resultera i en nedläggning kommer bolagetatt erbjuda alla anställda vid bruket andra arbeten inom Sockerbolaget ellerdess systerföretag inom Cardokoncer-nen. Avmin redogörelse har framgått att det ännu ej föreligger något beslut omnedläggning av sockerbruket vid Karpalund. Regeringen följer med uppmärksamhetpågående diskussioner och överväganden. Omåtgärder för att rädda driften vid Karpalunds sockerbruk Jag får tackajordbruksministern för svaret. Anledningentill min fråga är att Sockerbolaget har signalerat en nedläggning avKarpalunds sockerbruk utanför . En nedläggning av Karpalundssockerbruk får mycket allvarliga konsekvenser för sysselsättningen ochjordbruksnäringen i östra . En sådan åtgärd medför ett direkt bortfall av165 arbetstillfällen och totalt på av 330 jobb. Härutöver berörs 1100 sockerbetsodlare. Arbetsmarknadslägeti är mycket svårt, och prognosen för framtiden är dålig.Antalet arbetslösa uppgår just nu till närmare 3 protokoll 1977/78:157 Omåtgärder för att rädda driften vid Karpalunds sockerbruk Läget i angränsandekommuner, främst , är också mycket bekymmersamt. Regionen tål inteett ytterligare bortfall av arbetstillfällen. Ennedläggning av Karpalund innebär också en koncentration av sockernäringen.Strukturomvandlingen och koncentrationsprocessen inom Socker-bolaget var istort sett avslutad i början av 1960-lalet. En nedläggning av Ölands- ochGotlandsbruken i början av 1970-lalet förhindrades av staten avarbetsmarknadspolitiska skäl. Jag anser att samma synsätt måste anläggas påKarpalund. Man kan alltså inte bortse från regionalpolitiska hänsyn. Skulleman nu genomföra Sockerbolagets förslag medför det att samtliga fem bruk iMalmöhus län blir kvar, medan det enda bruket i län läggs ned.Ett sådant handlande kan inte accepteras. Sockerbolagetoch har liksom alla andra företag ett ansvar för att sysselsättningenupprätthålls, särskilt i svåra tider och i regioner därsysselsältningssvårigheterna är stora. Sockerbolaget är formellt ett privatföretag men styrs av vissa grundläggande beslut som fattas av staten. Bakombolagets handlande ligger alltså riktlinjer från staten, och det är här somregeringen måste komma in i bilden. Detsvar jag har fått av jordbruksministern betraktar jag som negativt.Jordbruksministern för en diskussion om sockerarealen. Men det är inte det dethandlar om. Detta är en lokaliseringspolitisk och arbetsmarknadspolitisk fråga.Därför hade jag också ställt den till industriministern och hade gärna velat haen diskussion med honom. Jordbruksministernsäger i svaret att sockernäringen är reglerad men att Sockerbolaget är ettsjälvständigt företag. Innebär det att man överlåter åt Sockerbolaget attsjälvt bestämma vilket bruk som skall läggas ned? Är det marknadskrafterna igensom skall verka och själva regera som de önskar? Jag kan inte acceptera detla,utan här måste man ta lokaliseringspolitiska hänsyn. Jordbruksministernsäger allra sist i svaret: "Regeringen följer med uppmärksamhet pågåendediskussioner och överväganden." Innebär det att man ändå läggersig i diskussionen om nedläggning av sockerbruken? Den fråga ställt lyder:Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för att rädda driften vid Karpalundssockerbruk? Jag har svarat att det inte föreligger något beslut omnedläggning av sockerbruket i Karpalund men att regeringen med uppmärksamhetföljer de diskussioner och överväganden som sker. Det är det svar som BörjeNilsson får. Jag tackar naturligtvis för det svaret. Men det hade varit skönt om detav svaret klart hade framgått vilka åtgärder regeringen ämnar vidta och omregeringen är beredd all gå in i diskussionen om vilket bruk som skall läggasned. , som AndersDahlgren tillhör, står ju för en decenlralistisk Jag tycker attdet rimmar dåligt med handlandet i detta fall. Här sker alltså en koncentrationav sockernäringen, som inte är bra. Delstår också inskrivet i regeringsdeklarationen att man vill motverkamaktkoncentration. Även mot den bakgrunden tycker jag alt det föreliggerskyldighet för regeringen att ingripa i det här fallet. Det finns många skälför ett bibehållande av sockerbruket i Karpalund. Jag hade därför förväntat migett mer direkt svar från jordbruksministern om regeringen är beredd att ingripaför att rädda Karpalund och vilka åtgärder man ämnar vidta. Omtidpunkter för racertävlingar med båt Det är riktigt att Sockerbolaget haren monopolställning, men det är -höll jag på att säga - inte mitt fel. Närdet gäller koncentrationen vill jag bara erinra om vad som skrevs ipropositionen om den framlida jordbrukspolitiken. Det angavs där klart att enminskad sockerproduktion inte får gå ut över och . Det innebär ettklart vaktslående av bruken där ur regionalpolitisk synpunkt. Vadsom kommeratt skei Karpalund vet vi inte. Vad jag sagt är att vi med intresseföljer de pågående diskussionerna och övervägandena. Det svaret tycker jag attBörje borde vara lacksam för. Det skulle nämligen inte finnas någonanledning att följa dessa diskussioner och överväganden med intresse ochuppmärksamhet, om vi inte hade någon avsikt med det. BÖRJENILSSON (s): Det är i och för sig bra, men det hade varit skönt om man redan nu hadekunnat ge ett besked. Situationen är naturligtvis mycket oroande för deanställda. Det är uppemot 200 personer som är direkt berörda av detta företag.Jag tycker inte att det är riktigt bra att dessa människor på det här sättetskall behöva vänta på ett besked. Sockerbolagetär ett monopolföretag, och naturiigtvis måste statsmakterna vara med och bedömasockerbrukens framtid. I den bedömningen måste man ta regionalpolitiska ocharbetsmarknadspolitiska hänsyn. Överläggningen varhärmed slutad. § 11 Om tidpunkter förracertävlingar med båt Jordbruksministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1977/78:493, ochanförde: har frågat mig om jag är beredd alt medverka till attracertävlingar med båt i från miljösynpunkt känsliga skärgårdsområden förläggstill tidpunkter då minimal skada åstadkommes på djuriivel. Frågorom tillstånd till motorbåtstävlingar prövas i första hand av lokalpolismyndighet enligt bestämmelserna i allmänna ordningsstadgan. Polismyndighetenskall pröva om tävlingen kan genomföras utan att allmän ordning och säkerhetåsidosätts. Yttranden inhämtas därvid i allmänhet från Omtidpunkter för racertävlingar med båt när delgäller natur- och miljövårdssynpunkter. Länsstyrelsenflr enligt sjötrafikförordningen meddela föreskrifter om bl. a. fartbegränsningeller begränsning i rätt att utnyttja vattenområde för båttävling m. m. I frågaom särskilt skyddsvärda vattenområden har dessutom möjlighet attföreskriva inskränkningar genom tillämpning av naturvårdslagens bestämmelser. Konflikternärdetgällerolikafriluftsaktiviteter på sjöaroch i skärgårdar haruppmärksammats i skilda sammanhang. har tagit initiativ utredning som dels skall kartlägga de olika konfliktsituationer som kanuppstå, dels försöka finna former för hur de skall lösas. Vidare har jagerfarit att en arbetsgrupp med representanter för ,. och Sjösportens samarbetsdelegationkommer att ta upp frågan om vilka begränsningar som från naturvårdssynpunktskall gälla för racerbåtstävlingar. Jagvill inte här gå närmare in på den särskilda tävling som nämns i fråganeftersom den nu prövas av berörda myndigheter. Allmänt anser jag det emellertidsjälvklart att hänsyn måste tas till såväl friluftslivet som djurlivet vidplaneringen av sådana verksamheter som racerbåtstävlingar. Detta innebär bl. a.att det inte kan vara lämpligt att ordna sådana tävlingar inom ömtåligavattenområden under den för djurlivet mest känsliga perioden. Jag utgår frånatt dessa synpunkter kommer att beaktas vid de diskussioner som pågår mellan olikaorgan. Jag får tackaför svaret. Minfråga var föranledd av Nationalloppet, ett raceriopp för båtar ut genomNorrtäljeviken, som planeras äga rum , dvs. just för en sådan båttävling ur sjöfågelssynpunkt. Tidpunkten är dåligtvald, eftersom häckande sjöfågel och fåglar som just fått sina kullar kläcktastörs av båtarna och åskådarna. Regionplanekontoreti skriver t. ex., att de fåglar som häckar på låga hällar kan fåsina häckningsplatser totalt ödelagda av de kraftiga svallvågorna. Manframhåller att ett annat hot mot fåglarna är alla åskådare som går i land påsmåöar och kobbar för att titta på tävlingen. De skrämmer iväg honorna medföljden att äggen kallnar. Ungarna fryser eller svälter ihjäl, skriverkontoret, och ber polisen att flytta på tävlingen till dess fåglarna har häckatfärdigt. Jag tycker det är skandal att beslut om flyttning till senare tidpunktunder året inte har skett. Fårjag lägga till att det inte är fråga om någon opinion skapad av känsligastockholmare jag talar om. I skärgården i med omnejd finns en starklokal opinion mot att loppet skall gå . kräver stopp för tävlingen och samlar in namn. Lotsarnaprotesterar av säkerhetsskäl. Av 100 intervjuade i Tidningville en övervägande majoritet flytta loppet till en senare tidpunkt.Fritidsnämnden säger nej till bidrag, och hälsovårdsförvaltningen i Norrtäljeavstyrker all loppet körs . Kritiska synpunkter har också framförts Detär därför angeläget att tävlingar som denna, som går i känsligaskärgårdsområden, föriäggs till tidpunkter då minimal skada åstadkommes pådjuriivel. Det är därför värdefullt att jordbruksministern nu säger att detinte kan vara lämpligt att ordna sådana tävlingar inom ömtåliga vattenområdenunder den för djuriivel mest känsliga perioden och att hans synpunkter kommeratt beaktas vid de diskussioner som pågår mellan olika organ. Jag hoppas attjordbruksministern personligen övervakar detta, så att rättelse kommer snart. Jagvill därför för det första fråga när det arbete som pågår förväntas bli klart,och fördel andra om inte jordbruksministern tycker att de synpunkter han gettuttryck åt i kammaren borde föranleda arrangörer och myndigheter i fallsom det här anförda att redan nu se till att racertävlingar förflyttas tilllämpligare tidpunkter? Omregeringens syn på strandskyd det Den första frågan kan jag inte ge ett definitivt svar på. Beträffandeden andra frågan vill jag erinra om att detta ärende, dvs. polisens beslut attge tillstånd till denna tävling, har överklagats till . Därförvill jag inte närmare kommentera den tävlingen. Iövrigt tycker jag att jag i mitt svar gav ett helt klart beskedom hur jag serpå tävlingar arrangerade . Överiäggningenvar härmed slutad. § 12 Omregeringens syn på strandskyddet JordbruksministernANDERS erhöll ordet för att besvara () den 24 majanmälda fråga, 1977/78:507, och anförde: har - under åberopande av uppgifter i massmedia attregeringen mot uppfattning beviljat en rad dispenser frånstrandskyddet - frågat mig om regeringen har en annan syn på strandskyddet änden som kom till uttryck i riksdagsbeslutet när del generella strandskyddetinfördes. Mittsvar är nej. Regeringens uppfattning är självklart att gällande lagstiftningskall tillämpas. beslut innebär att undantag frånbyggnadsförbudet inom strandskyddsområdet flr medges när särskilda skälföreligger. Bakom ställningstagande låg den bedömningen alt det varviktigt att bevara allmänhetens tillträde till landets kuster och stränder.Detta innebär bl. a. att dispensmöjligheten skall tillämpas restriktivt. Vadjag nu sagt innebär naturiigtvis inte att dispenser inte skall kunna meddelas.Enligt rekommendationer för lagstiftningens tillämpning kan dispensermeddelas i ett flertal fall där strandskyddsinlresset bedöms vara av mindrebetydelse. Det är naturiigtvis också så, att olika Omregeringens syn på strandskyddet uppfattningar kan gälla omnär särskilda skäl föreligger. I de besvärsärenden som regeringen har attavgöra föreligger ofta olika bedömningar hos de myndigheter som yttrat sig.Sådana olika bedömningar har bl. a. förelegat när del gällt strandskyddetstillämpning i vissa fall inom Norriandslänen. Vid sina avgöranden måsteregeringen naturiigtvis ta hänsyn inte bara till vad anförutan också till de synpunkter som förs fram av länsstyrelse, kommun ochenskilda. SVANTELUNDKVIST (s): Jag tackar jordbruksministern försvaret. I förberedelsearbetet för denfysiska riksplaneringen kunde konstateras att en betydande del av de mestattraktiva och välbelägna stränderna är spärrade av bebyggelse. Inte minstfritidsbebyggelse har anlagts på strandområden som borde varit förbehållnaallmänheten. Naturvårdskommitténredovisade undersökningar som gav vid handen att strandskyddsförordnanden intekommit till stånd i sådan omfattning att man i önskvärd utsträckning kunnatbevara bad- och rekreationsmöjligheterna för den icke strandägandebefolkningen. föreslog därför att man skulle införa ettgenerellt skydd för strandområden vid havet, våra insjöar och vattendrag.Förslaget godtogs i huvudsak av flertalet remissinstanser. Densocialdemokratiska regeringen fann det nödvändigt att skärpa bestämmelserna omstrandskyddet, om man ville bevara den möjlighet för allmänheten att bada ochidka friluftsliv inom strandområden som allemansrätten ger. godtogden socialdemokratiska regeringens förslag om ett generellt strandskydd, dockmed reservationer från och moderata samlingspartiet som avvisadedet generella skyddet och ville ha förordnande om strandskydd enligtdittillsvarande praxis. Enligtden proposition 1974 som godtog skulle dispensmöjligheternatillämpas restriktivt. Av redogörelser i massmedia har emellertid framgått attregeringen nu mjukar upp bestämmelserna i fråga om dispens från strandskydd.Jag har vid förfrågningar funnit att ett antal ärenden spridda över hela landetger belägg för dessa påståenden. Naturvårdsverketharangett ett antal skäl då dispens bör kunna beviljas. Exempel på detta ärtomt som redan tidigare ianspråktagits för bebyggelse, strandområde som redanär helt avskilt från stranden genom väg eller järnväg osv. Regeringenhar nu infört ytterligare ett skäl. Vid genomgång av aktuella ärenden har detvisat sig att enligt regeringens mening är det skäl att medge dispens frånstrandskyddet om bebyggelse redan finns inom området. Man släpper på dispensfram bebyggelse som täpper till möjligheterna att komma fram till stränderna,trots att vid inspektion på platsen funnit alt sådanbebyggelse hindrar allmänhetens bad och friluftsliv. Andraexempel på hur regeringen mjukar upp strandskyddet gäller bebyggelse vid sjöarsom man mot mening släpper fram med motivet att enklaplanskisser förelåg innan strandskyddet skärptes. Ca 8 000 dispensansökningarhar behandlats under de del Nr 157 skärptastrandskyddet varit i kraft. Ungefär 6 700 av dem har beviljats, visar Tisdaeenden siffror som har sammanställt och redovisat. "Men när -iq iq-7o ",tillägger tidningen, "överklagat tillstånd har regeringen i majoriteten fall intevelat lyssna." Detta är enligt min mening att dispens- q regeringens vägen försämra det skydd för allemansrätten vid våra stränder som <;trnnd beslöt på densocialdemokratiska regeringens förslag. Det är kanske på sin plats att nämna att i den fråga som SvanteLundkvist ställt görs ett oriktigt påstående, nämligen att dispensansökningarnaskulle behandlas >v/e/s/ restriktivt. Något sådant finns varken i propositioneneller i riksdagsbeslutet. Däremot är det riktigt att ansökningarna skallbehandlas restriktivt. Låtmig då säga att länsstyrelserna 1975/76, som var med skärptabestämmelser, beviljade av de då 3 000 dispensansökningarna. Detskedde alltså när var departementschef