prot · G10970 · 1977-12-31 00:00:00 — sidan,inle bara i fråga om minskade materiella resurser ulan också då det gällersamhällets uppskattning i olika avseenden av de insalser som sker inom dennasektor. Därför krävs nu en ny inriktning av samhällets insalser för forskningoch utbildning. I de yttersta av har intresset för det här områdelökat påtagligt, inte minst från socialdemokraterna. Diskussionens vågor harinte gått lika höga tidigare. Uppvaknandet är intressant. Enrehabilitering av den högre utbildningen, forskningen och forskarrollenförutsätter inle enbart alt resursflödet ökar ulan också all forskarnatilldelas en viklig roll i arbetet på atl klara det svenska näringslivels kris. Enangelägen fråga gäller innovationernas utnyttjande och innovatörernas ställningi det svenska samhället. från idé lill framgångsrikt produktivt utnyttjande i full skala kan liknasvid en kedja, som med hänsyn till det samhälleliga resultatet inte är starkareän den svagaste av sina länkar. Del är därför angeläget alt samhället skaparförutsättningar för atl hela processen kan genomföras på ell sådant sätt alt desvenska möjligheterna lill innovationer tillvaralages på bästa sätt. Dessamänniskors insatser är ofta beroende av om de hell kan ägna sig ål uppfinnandetoch därmed direkt förknippad verksamhel. Uppfinnares sätt alt angripa problemskiljer sig ofta från etablerade teknikers och forskares mera systematiseradearbetsmetoder. Formell organisation upplevs ofta som ett hinder. Frihet iarbetsförhållandena utgör ofta en stimulans för uppfinnaren, under i övrigtgynnsamma arbetsbetingelser. Enidé som bör prövas i delta sammanhang är all samhället ger en inkomsigarantitill elt antal innovatörer. Denna inkomslgaranli skulle medföra atlvederbörande fick arbetsro . Ettvikligl led då del gäller innovationernas utnyttjande avser samhällets förmågaalt la till vara dessa. Av intresse är härvid inte bara statens direktasiimulansinsatser genom styrelsen för teknisk utveckling, de nyinrättaderegionala utvecklingsfonderna. Del är också viktigt aukartlägga hur de instanser som faktiskt skall omsätta innovationerna ipraktiskt utnyttjande handlar. Detär väl helt klart atl vi måste avsälla betydligt mer resurser för forsknings-och utvecklingsarbete än vad som tidigare skett; det kommer också enproposition längre fram i vår som tar upp de här frågorna. En tanke värd atlpröva är enligl min mening att koppla samman statens regional- ochinduslripolitiska satsningar för stöd åt näringslivet med just forsknings- ochutvecklingsarbetet. Det finns ju ett ovedersägligt samband. En långt avanceradproduktutveckling, en driven marknadsföring osv. måste öka näringslivelskonkurrenskraft och därmed minska behovet till mera normala ekonomiska åtgärderfrån statens sida. kostar naturligtvis pengar och kräver kunskaper. Enavsättning av exempelvis någon eller några procent av statens industri- ochregionalpoliliska satsningar lill forskning och utvecklingsarbete vore ettsäll alt ha denna koppling. En sådan avsättning skulle då inte vara begränsadlill den dagsaktuella produktionsinriktningen, utan inriktas på au utvecklaalternativa produktionsmöjligheter för au långsiktigt Nr 70 Vi har väckt en motion i della ämne som lar uppspörsmålet därför att flera bedömer atl här ryms slora delar av grunden förhela vår ekonomi. Det uppges på flera håll där man har experter på delta områdealt många innovatörer har försvunnit i och med den omstrukturering avnäringslivet som vi har fått och som lett till ell stort bortfall av de mindreföretagen, inom vilka myckel nytänkande och nyskapande sker. Vi hoppas kunnareparera den skadan. Vi ser också detta förslag och denna motion som komplementlill den av regeringen aviserade proposilionen om teknisk utveckling ochforskning, där de stora riktlinjerna på delta område kommer alt dras upp. Underdelta anförande överlog andre vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. ÅKEGILLSTRÖM (s) kort genmäle: säger atl socialdemokralerna har haftansvaret för utbildningspolitiken i del här landet. På den punkten har hannaturiiglvis rätt. Han tycker därför att det är för mycket begärt atl kräva borgeriiga regeringen nu skall ha hunnit vrida missförhållandena rätt underden korta tid den suttit vid maklen. Jagfrågar mig då om man med "vrida rätt" menar alt ta ifrån de redanresurssvaga de utbildningsresurser som socialdemokratin har försökt tillskapaåt dem. Vad jag har påvisat i anslagen i den senaste budgetpropositionen sägerJu en del om hur man har skurit ner anslagen lill vuxenutbildningen på olika fronter,inte minst när del gäller studiecirklarna. ÄrdetClaes Elmstedts uppfattning all del är på della vis man skall rätta lill feleni en socialdemokratisk politik på utbildningsområdet? Då tyckerjag inle del ärmycket atl stå efter! Det är f ö. första gången sedan 1962eller 1963 som anslaget till pedagogisk forskning och utveckling har stagnerat-jag tror del är mindre nu än vad del varit tidigare; man stannadedå på samma tal som man gör under del år som vi är inne i . Det innebärenminskning med den procent som inflationen kommer all utgöra. Med tanke på detakter som den här regeringen har visat när del gällt atl försöka stävjainflationen kan man Ju hysa farhågor för vad som kan komma alt hända. ClaesElmstedt har också tagit upp precis vad jag redovisade från SCB:s statistik,nämligen vuxenstudierna, och håller med om all del är de redan välutbildade somflr möjlighet till vuxensludier på ett hell annat säll än de som egentligenborde fl sådana möjligheter. Då frågar jag: Ärdet här säll attdecentralisera ut vuxenutbildningen till glesbygden? En del av resultaten pekarnämligen på att glesbygden kommer i direkt strykklass i förhållande lillstädema när del gäller denna lyp av utbildning. CLAESELMSTEDT (c) kort genmäle: Jag sade atl socialdemokraterna haft huvudansvaret förutbildningspolitiken här i landet, men del innebär inle att de ensamma harangett tonen. Vi har fått igenom en hel del synpunkter och förslag vid olikatillfällen, även om huvudansvaret naturiiglvis har legat på detregeringsbärande partiet, lika väl som del ligger hos de regeringsbärandepartierna. Sedanvill jag gärna säga all vi av de undersökningar som har gjorts och som skallgöras när del gäller resultaten av satsningarna på vuxenutbildningssidan hoppasfå fram sådant underlag alt vi med utgångspunkt i de erfarenheter som vi härvinner skall kunna sälla in resurserna där de är avsedda alt vara. De skallkomma de människor till del som har den svagaste ungdomsutbildningen. Jagvill än en gång notera atl det i den budgetproposition som är framlagd görsen ökad satsning över praktiskt laget hela fältet och att det när det gällerden kommunala vuxenutbildningen satsas hårdare på grundskolebilen, eftersom viutgår ifrån att det är till den sektorn som människor med svagungdomsutbildning först söker sig. Det är alltså en klar satsning ål rätt håll,som förhoppningsvis skall ge bättre resultat än vad den undersökning visar somstatistiska centralbyrån har gjort. Närdet gäller utvärderingen av den uppsökande verksamheten både i bostadsområdenaoch på arbetsplatserna räknar vi med atl den skall kunna ge oss den vägledningsom gör del möjligl all satsa räll. ÅKEGILLSTRÖM (s) kort genmäle: Tyvärr har ni kommit i den majorilelssituationen atl ni inle bara flrigenom en del förslag, utan ni får igenom alla förslag. Med den inriktning dehar på utbildningssidan är del beklämmande atl del går på det viset. Manplockar fram en ny uiredning för att se över del här, när vi vet atl det finnsmängder av utredningar på området, t. ex. SVUX och FÖVUX. Vi vet all del finns enhel del statistik som vi redan nu kan lita lill och bygga upp en utbildning på,som skulle passa de människor som verkligen behöver den. Det kan väl ändå intevara så att man från den borgerliga sidan satsar på rätt människor som behöverutbildning, när man t. ex. vägrar alt räkna in alfabeliseringsundervisningen,dvs. gmndutbildning i svenska, i poängun-deriaget för skolenheten. Del är denenda specialundervisning som finns inom vuxenområdei. Den vill man alltså läggaåt sidan trots alt för har begärt atl fl in deni budgeten. Del är en vridning av vuxenutbildningen som Jag inle kan acceptera,och del kan givetvis inle heller socialdemokratin. Mangår dessutom ganska hårt åt den kommunala vuxenutbildningen. Man tar t. ex. bortett statsbidrag ulan all diskutera med kommunema och räknar kallt med attkommunema skall kunna ta fram pengar för atl täcka de hål som uppstår. Jagbegriper inle hur det skall vara lättare all la fram pengarna vid deltillfället än vid alla andra lillfällen, när de borgeriiga statsråden försökertillhålla kommunerna atl hålla igen på sina utgifter. måsteföreligga en tankelucka, men del ärju inte så ovanligt på den borgeriiga Torsdaeen den '''ä"- () kortgenmäle: Jag noterar än en gång att sammanlaget är det en betydande ökning avanslagen till vuxenutbildningsfältel. Att del sedan inle ell visst givetbudgetår går alt tillgodose alla önskemål är, , ingen nyhet i denhär kammaren. Det har vi varit med om åtskilliga gånger tidigare. Jagnoterar alltså att det är en ökning och att del finns en positiv inställninghos regeringen till alt lösa problemen, även om alla problem inte kan lösasunder det här året - alltså efter regeringens tillträde. vice talmannen anmälde att aU till protokollet fl antecknat atl han inle ägde räll lillytieriigare replik. (apk): Det svenska folkel har bereits det tvivelaktiga nöjet attstudera den framlagda budgeten. Av den framgår att den borgeriiga regeringens"höga visa" Just nu handlar om alt svenska folkel måste vara sparsamtmed statens utgifter. Med del argumentet saboterar den borgerliga regeringengenomförandel av angelägna sociala reformer och försämrar vad som redan finns.Av samma föregivna skäl predikar regeringen och dess uppdragsgivare, densvenska storfinansen, att löntagarna måste vara "återhållsamma" isina lönekrav. är falska sånger man sjunger. Del handlar inte om brisl på resurser. Delhandlar om hur resurserna används. Tysamtidigt som den borgeriiga regeringen talar om sparsamhet öser mansubventioner över de kapitalägande genom en enorm fiora av stödåtgärder av demest varierande slag. Det sker genom en snårskog av olika anslag, som totalt ärsvåra att uppskatta och döljer sig under flera departements mbriker. Men mankan i alla fall komma fram till all redan beslutade och aviserade ålgärder inomindustridepartementet handlar om stöd på 15miljarder och lånegarantier på 13 miljarder. Istor utsträckning hamnar dessa pengar hos de kretsar som på elt så otroligtsätt har berikat sig själva under många högkonjunkturår, men begär atlskattebetalarna skall garantera deras vinster, för "annars lägger viner". Jultomtepolitiken mot storfinansen är sanneriigen en dryg post iårets budgetförslag. Samtidigtsom man säger att samhället inte har råd atl genomföra vikliga reformerföreslår man nya jältebelopp till det mililärinduslriella komplexet. Då har manråd! Då finns det också pengar. För kommande budgetår föreslås en höjning avmilitämtgiflerna med nära . Militärkosl-naderna kommer atlfå sluka på ell enda år. Arbetarpartietkommunisterna kan självfallet inte vara med om något sådant. Vi säger nej lilldenna generositet mot generalerna och den storfinans som vill driva uppmilitärkoslnaderna för aU den tjänar pengar på galenskapen. Vårt förslag äralt mililäranslagen skärs ned med 50 96 och all de miljarder som frigörsanvänds för nyttig produktion och genomförandet av nödvändiga sociala reformer. Vianser inte atl del är någol orealistiskt förslag. I Jämförelse med övriganeutrala länder skulle våra mililärkostnader, även efter en sådan nedskärning,framstå som höga. Vi kommunister vill inle avskaffa försvaret, men vi vill gedet en inriktning och en omfattning som bättre rimmar med vårt lands neutralaroll. Nuligger vårt land på den absoluta toppnivån när det gäller militärkostnader percapita. Militärapparaten har byggts upp som en stormaktskopia ulan hänsyn tillvad vårt lilla land har råd med. Kommunisternasäger också nej till den ulpressningspolilik som bedrivs från detmililärinduslriella komplexels sida när man försöker påtvinga svenska folketännu ett dyrt flygplansprojekt. B3LA-proJektetär redan planerat som krigsindustrins nya guldgruva. Del skall smygas påsvenska folkel har man tänkt sig. Som man gjorde med Viggenprojektet.Arbetarpartiet kommunisterna kräver alt klart skall säga ifrån allaltackplanet icke skall inköpas och all vidare uiredning och forskningkring projektet skall avbrytas. Del står redan klart all en bred svensk opinionstödjer detta krav. Viställer parollen om en bred motståndsrörelse mot det militära slöseriet och fören försvarspolitik som bälire rimmar med det förändrade lägel i och vårtlands neutrala position. Visäger nej lill regeringens förslag om 14 miljarder enbart för nästa budgetårlill militära ändamål. I en lid då regeringen talarom sparsamhel med statensutgifter är förslaget en utmaning mot svenska folket. Vi lycker atl del hadevaril väldigt bra om man också från den socialdemokratiska riksdagsgruppenssida med kraft hade reagerat mol del militära slöseriet, men här ärsocialdemokraterna lydligen så uppbundna av det förgångna atl deras"alternativ" i försvarsfrågan närmast blev en försynt harkling.Besvikelse däröver finner vi bl. a. på , därdet bl. a. heter: "Men någon egentlig nedrustning sysslar intesocialdemokraterna med när de sparar några hundra milj. på enI3-miljardersbudgel och har som övergripande målsättning alt hållaförsvarskostnaderna oförändrade i fast penningvärde." Påden här punkten, liksom på åtskilliga andra, är socialdemokratins alternativinget alternativ för en bättre politik. Det är all beklaga i en lid dåopinionen mot de orimliga militärkostnaderna växer också inom detsocialdemokratiska partiet. Det harju sagts alt man skall lyssna på rörelsen,men i del här fallet är oppositionsledaren sällsynt lomhörd. Detfinns alla skäl alt gå lill kamp fören annan prioritering av resurserna än deborgeriigas. Helavårt land präglas nu av en fördjupad sysselsättningskris. Överallt måstearbetarklassen gå till kamp för atl klara sysselsättningen - sina jobb. Detinnebär krav på en annan ekonomisk politik, en politik på de arbetandes villkor och inte på dekapitalägandes. Värstär situationen i där arbetslösheten är större än på mycket länge.Omkring 20 96 av den norrbottniska arbetskraften står nu utanför den normalaarbetsmarknaden. Atl i det lägel tala om en sysselsältningsmässig katastrof äringen överdrift. Viär skarpt kritiska mot den borgeriiga regeringens politik gentemot Norrbottenmen vill också understryka att det inle var någon bra politik tidigare heller.Avfolkningspolitiken firade sina största triumfer - under 1950-och 1960-talets svåra år, då arbetsmarknadsverkets initialer av bittranorrbottningar tolkades som "alla måste söderut". Delsom nu krävs är inte en återgång lill en gammal dålig Norrbottenspo-litik ulandet som krävs är en helt ny. En politik som verkligen innebär alt man går inför all tillvarata regionens rika resurser, all 80, som storfinansenoch de borgeriiga partierna hjälptes åt att slå ihjäl, byggs som den viktigastekomponenten för ett svenskt slålcenlmm i . Från kommunistiskt håll har visedan länge krävt en totalplan för all utveckla det nordligaste och på resurserså rika länet. 80 måste en utvecklingsplan också innehålla uppbyggandet av eltvalsverk i , atl man förbereder aluminiumverk i , uranbrytning iArieplog, alt kulsinterverk i och apatitverk i byggs. Destatliga träindustrierna måste byggas ut mot en ökad förädling i stället föratt sysselsättning och produktion skärs ned. Vi håller också fast vid kravet pågruvbrytning i Kaunisvaara och anser atl som en förberedelse härför bör mansnarast sätta i gång med järnvägsbygge . Det skullesnabbt kunna ge många nya arbetstillfällen ål en hårt drabbad bygd och effekterlångt in i framliden. Delhär är några av de lunga komponenterna i en totalplan för alt hejdautvecklingen av och klara sysselsättningen. Vi har också, sedangammalt, ställt kravet på att mstas upp och att ett vettigtmalmfraktavial kommer till slånd. I det sammanhanget kan jag inle undgå atlstanna vid den omdiskuterade . Nuhar, som bekant, SJ-chefen generöst lovat all skallöveriålas till . passar det kanske, men den tanken föll honom aldrig indå var SJ:s verkliga guldgruva, då man öste inmiljarder genom hutlösa övervinster på ell orättfärdigt malmfraktavial. Enligtvad som har kommit fram kammade SJ hem - i ren vinst - 919 milj. kr. Del är pengar som borde ha stannat iNorrbotten men som spreds ul för alt finansiera SJ:s övriga irafiknät. Men då fanns ingen tankepå alt överlåta banan till . Detutspel som görs är en avledningsmanöver för att dra bort intresset frånhuvudfrågan, nämligen kravet på ell vettigt fraktavtal och en omprövning av1963 års galna trafikpolitiska beslut. Detviktigaste är naturiiglvis inte ägandet utan det är alt fl lill stlnd en vettigsamordning mellan statsföretagen i , så alt man upphör att saboteravarandras verksamhet och samverkar på ett sätt så att hela flrstörsta möjliga utbyte av den totala statliga företagssektorn. Skall man påallvar diskutera nya konstruktioner så skall det inle bara handla om malmbanan.I stället bör man gå in för atl skapa en koncern beslående av järnverket iLuleå, gruvor och . I den koncernen börmalmbanan ingå som en naluriig del. Delskulle bli en stark och mäktig koncern, vars totala vinst självfallet skullestanna i Noubotten för atl utveckla länet. Ur nortbotlnisk synpunkt vore detett bättre alternativ än de taktiska utspel som sker i krisens skugga. INorrbotten växer också kampandan och indignationen över den avvecklingspolitiksom vi nu bevittnar. Den borgeriiga regeringen velar hit och dit. Den ger ingabestämda besked och sysslar med marginella åtgärder. Ännu svävar vi i ovisshet,om de statliga induslrierna flr de pengar som krävs enbart för atl de skallkunna hålla nosen över vattnet. Vad skall ske med malmfälten. , ASSLsboardfabrik i , hur skall inlandet och ulan massarbetslöshet?Det här är frågor som blir hängande i luften. Norrbottningarna flr inga besked.Den borgerliga regeringens nonchalans är en utmaning mol alla dem som redan nugår arbetslösa i och mot alla dem som svävar i ovisshet, om deras jobbskall bli kvar eller försvinna. Denborgerliga regeringens största parti lovade under valrörelsen atl skapa 400 000jobb. Det har blivit 100 000 färre jobb. En sådan regering måste vräkasfrån taburetterna, ju fortare dess bälire. Vihar nu bevittnat hur ett statsråd lämnar sin position. För svensk arbetarklassskulle det vara till stor nytta om resten av regeringen följde hans exempel. Efter denna utsvävning på skilda ämnesområden skall Jag be att flåtergå till utbildningen. Vårtskolväsende har under genomgått påtagliga förändringar.Den gamla folkskolan har breddals till den nioåriga . SIA-beslulethäromåret har ännu inte lett till praktiskt förverkligande, men del arbetasfrenetiskt ute i kommunerna på att finna konkreta lösningar inom de ramar somSIA-skolan erbjuder. Del som närmast är aktuellt i fråga om reformer påskolans område är den läroplansöversyn som avser innehållet i den nya skolan. Detråderstor samstämmighet i fråga om den målsättningen för skolan,att den skallförmedla kännedom om hur demokratin fungerar. Från sida har visagt att utbildningspolitiken skall ha till mål all ge alla individer likvärdigamöjligheter att göra det bästa av sina förutsättningar, skapa jämlikhet samtfrämja andliga och materiella framsteg. En fungerande demokrati bygger på bådefrihet och ansvar. Det är viktigt att den kommande läroplanen ger utrymme åtlärare och elever alt lillsammans bestämma vad man skall studera och på vilketsätt man skall göra det. medbestämmandei fråga om studierna och för studiemiljön, som är aktualiserad i SIA-beslulet,gäller atl det handlar inte enbart om en frihet utan också om ett ansvar. Denäraliggande uppgifterna att vårda arbetsmiljön kan säkert ge utrymme föransvarstagande från elevernas sida t. ex. Ansvaret för ett lämpligt urval avlärostoff måste för elevernas del anpassas efter deras ålder. Del säger sigsjälvt att en åttaåring och en artonåring i det avseendet inte har sammafömtsättningar. Enviktig del i den kommande läroplanen rör behovet av baskunskaper. I vissaämnen, framför allt matematik och språk, är vissa baskunskaper en nödvändigförutsättning föratt man skall komma vidare i ämnet. De fortsatta studiernabygger på baskunskaper som t. ex. de fyra räknesätten och grammatikensgrundregler. Men även i ämnen av typ orienteringsämnen borde det gå att sållafram vissa elementära kunskaper som borde vara obligatoriskt allmängods igrundskolan. I de samråd som i den framlida skolan kommer atl hållas på lokalnivå bör det finnas möjlighet alt fastställa sådana krav på baskunskaper. Detär vikligl, sade jag , atl ge alla individer likvärdiga möjligheter allgöra det bästa av sina förutsättningar. Vi måste ge så gott stöd vi förmår åtelever som på grund av olika miljöfaktorer fltt elt sämre utgångsläge för altklara sin skolgång. Den föriängda skolplikten är ett led i denna strävan.Obligatoriet för kommunerna atl ordna förskola för sexåringar likaså.Stödundervisning och individualiserad undervisning så långt möjligt är ocksåviktiga bitar i detta arbete. som vi alltså satsar på dessa sombehöver hjälp för alt komma ifatt sina kamrater, får vi se till all vi intehindrar dem som har behov av att gå snabbare fram. En individualiseradundervisning kan i viss utsträckning tillgodose delta behov. Men enligl minuppfattning är del också nödvändigt atl bevara de s. k. allernativkurserna somger alla elever möjlighet alt välja ambitionsnivå i ämnen som matematik ochspråk. Tillsist ell ord också om behovet av praktiska inslag i utbildningen på högstadiet.Del har riktats kritik mot vår nuvarande grundskola för atl den är alltförteoretisk. Jag tror all del är angeläget att vi flr en ökad möjlighet för deelever på högstadiet som inle kan finna sig lill rätta med teoreliserandet påskolbänken att i ökad utsträckning fl utlopp för sill verksamhelsbehov i praktisktarbele. Människanär komplicerat sammansatt. Vi har inle bara ett fack. Den gamla indelningen avpersonligheten i ande, själ och kropp slär sig genom tiderna. Vi har inteheller samma utvecklingslakt, utan vi kan ha skiftande behov i fråga om atltillfredsställa dessa olika sidor av vår personlighet. Det är stor anledningför skolan atl besinna detla, framför allt när del gäller ett så känsligt skedei människans liv som . Herrialman!Med hänsyn till all utbildningsfrågorna och de trafikpolitiska frågorna tas uppi ell sammanhang i denna debatt kommer jag i n>itl anförande atl delsbehandla frågor om ett nordiskt gemensamt satellitsystem, dels vissa allmännatrafikpolitiska frågor. Minkollega, utbildningsminister , har redogjort för bakgmnden lillden inställning lill frågan om inlernord-iska TV-sändningarvia ett gemensamt satellitsystem. Satellitlösningen anses numera vara den somsnabbast och billigast kan ge TV-konsumenler en ökad valfrihet genomtillgång till grannländernas program. Förmin del går jag förbi de kuliurpolitiska synpunkterna och vill i stället la uppde tekniska och ekonomiska frågorna i samband med NORDSAT. Förstkan jag konstatera alt lill följd av sitt deltagande i del organiseradeeuropeiska rymdsamarbetet förfogar över erfarenhet av kvalificeratsystemarbete på rymdområdet. Del svenska som är verksamt på olikaområden där satellitteknik används, t. ex. och de särskilda sjöfarlssatelliterna,har således tillgång lill den kompelens som behövs när ell NORDSAT-sysiem skallutvecklas i detalj. Även svensk industri har tillägnat sig kunskaper på områdelsom gör den värdefull som samrådspartner. Min uppfattning är därför att realiserandetav NORDSAT kan bli en för kvalificerat svenskt industrikunnande. Sådanasporrar behövs förvisso. Densvenska regeringen har utnyttjat den senaste fyramånadersperioden till att låtateleteknisk och rymdteknisk expertis gemensamt undersöka olikagenomförandealternativ i fråga om NORDSAT.