prot · G109163 · 1977-12-31 00:00:00 — Den stående fråganvarvsarbetare emellan är: Skall produklionen på vår arbetsplats skärasner? Skall produktionen sjunka med 30 eller 40, ja kanske '] Ellerskall arbetsplatsen helt försvinna? Skall de slörre varven skrotas helt? Skalltusentals varvsarbetare kastas ut i massarbetslöshet? Ja, det är i högsta grad berättigade frågor. Det är frågorsom varvens folk vill ha, och även har rält atl få, klara och entydiga svar på.Det går inle att krypa bakom en kommande proposition, som man här har talat om. Skall allt det kunnande, all den yrkesskicklighet, somvarvens anställda onekligen besitter, spolieras och kastas bort? Det är ocksåen fråga som varvsarbetarna ställer sig. Det vore verkligen att slösa medresurser. Det vore dessutom socialt sett oansvarigt och oacceptabelt, om såskulle ske. Vad kan då samhället bjuda dem som kastas ut, om det blirytterligare ca 9 000 arbetslösa i Göleborg? En hel del av dem kommer attskickas till samhällets omskolningsapparal, en del kanske till någolberedskapsarbete och en slor del - särskilt de som har kommit upp i ålder -kommer med all sannolikhet all förtidspensioneras. Del är de lösningar som stårlill buds. Många kommeratt anvisas beredskapsarbete i hamnar i andra delaravlandet. Detsamma kan gälla omskolning och AMS-utbildning. Man slits från sinaanhöriga, sina familjer. 1 arbetslöshetens släptåg följer tragedier som ärskrämmande. Del har visal sig alt genomgripande arbetslöshet, omställningaroch splittring av familjer t. o. m. drivit människor lill självmord. Del finns varvsarbelare i som inle sysslat mednågonting annat än just varvsarbeie. De startade sin arbetarbana på exempelvisLindholmens varv och jobbade där i kanske . Men så kom budet: Lindholmensvarv Finansiellt slöd lill , m. m. Nr 163 måste läggas ned. Man lugnade de anställda med löften om jobb påEriksbergs Lördagenden " vilket skulle innebära samma sysselsättning.Men kom 3 iuni 1978 beskedet:Eriksberg har kommil på obestånd och måsle avvecklas. lugnar manvarvsarbetarna och säger all det är ingen fara med jobben, att Finansiellt stöd någrakanske måste gå, men atl det stora flertalet kommer all få jobb på till Svenska Varv . Del är hell naturiigt om dessa varvsarbetare siällerisig AD .... .... frågan: Vari skall vi nu flytta, när kanskeArendalsvarvet skall liiggas Jagär övertygad om alt del inte längre går atl lugna arbetarna på varven, närhotet ligger över dem att bli ulan jobb och alt kastas ut i massarbetslöshet.Dessa arbeiare kommer med allt större kraft atl kräva rätten till arbete,rätten till sina arbetsplatser. De kommer med alll slörre kraft alt krävarätten att utföra ett arbete och alt producera samhällsnytliga produkter. Dekommer med alll större kraft att kräva, och slåss för, rätten till eltmeningsfullt arbete. Det kan därvid komma att röra sig om mer långtgåendekampmedel, som hittintills inte använts av arbetarna i vårt land, men sompraktiserats av arbetare i andra länder. Med den politik som förs , där lönarbetarnas standard attackeras, där deras jobb ständigt är i fara,där den hårda kapitalistiska otrygghetens spöke ständigt dyker upp, får manräkna med en väsentligt hårdare kamp från arbetarnas sida, vilken kommerattföras med hell andra och mer avancerade medel än . Jagyrkar bifall till båda vpk-motionerna. RALFLINDSTRÖM (s): Jag skall med utgångspunkt i motionen 1939 och, i någon mån, iproposilionen 1940 anlägga några synpunkter på den viktiga debatten om desvenska varvens framtid. Förstnågra ord beträffande regeringens och utskottsmajoritetens något märkligabehandling av frågan. På första sidan i regeringens proposiiion nr 174, vilkenvi nu behandlar, säger departementschefen: "Slutligen föreslås att 250milj. anvisas för alternativ verksamhet vid de svenska slorvarven. "Det måste betyda, såvitt jag kan förstå, att dessa pengar inte skall gå till demindre varven. Om man läser hela propositionen, skall man finna att texten allsinte överensstämmer med vad som sägs på förstasidan. Deläretl mycketbetänkligt, för att inte säga falskt, förfaringssätt. Nog borde man kunnaförvänta sig av regeringen all den såg mer seriöst på propositionsskrivandet. Tillsammansmed harjag i motionen 1939 tagit upp frågan och begärt alt även de mindre varven i skall få del av de medel som anvisats för alternativ produklion. Ulskotismajorileien hävdar all del endasi är storvarven som inom den närmaste framliden kommer alt ha behov av det aktuella stödet. Hur hai' uiskoiismajoriieien kunnai få den uppfinningen'.' Varifrån har man fåll upplysningar som ger slöd för den uppfinningen? förmodar jag, klara fakla bakom dciui uiialande. 70 Men inga fakta är redovisade i utskottetsskrivning. Jag vill hävda precis motsatsen till utskottets uttalande.De mindre varven är i ston behov av stöd för allernaliv produktion, och jag vetatl det finns ett flertal projeki alt salsa på. Jag vill påslå all det är hellnödvändigt fören del av de mindre varvens fortbestånd alt få i gång allernalivverksamhet. I milt hemlän, , har vi två varv som båda kanhänföras till de mindre varven. Bådadessa varv har sysselsättningsproblem, och någol måsle göras som stöd försysselsäiiningen där. Görs ingeniing blir situationen snart ohållbar. Ennedläggning eller ännu en stor nedskärning vid någol av dessa varv kan bliödesdiger för den berörda kommunen och framför allt för de anslällda. Lyssnar man på den allmänna debalien om de förebådadenedskärningarna vid de svenska varven får man gärna den uppfattningen atl destora problemen väntas vid de stora varven och på de stora varvsorterna.Naturligtvis blir omfattningen slörre vid nedskärningar vid de stora varven,men nedskärningar och nedläggningar av mindre numerär vid ett mindre varv gerofta minst lika stora negaliva konsekvenser på den mindre orten. För denenskilda människan är i varje fall konsekvenserna enahanda. Möjligtvis kan manhävda atl det oftast är svårare atl bli ställd på gatan i en mindre ort, därmöjligheterna atl åter begåvas med en meningsfull sysselsällning nästan alltidär sämre. Jag vill därför uttrycka en förhoppningom alt regering ochriksdag med lika stort allvar lar sig an besväriighelerna vid de mindre varvensom vid de större. Låt mig någol moiivera varför jag tror del är såangeliiget all slöd även kan ulgå lill bl. a. de blekingska varven. Karlskronavarvei har med sin militära orderstock enplattform atl stå på, men jag vill betona atl del är en mycket smal och starktavsmalnande plattform. Tillverkningen åt marinen ger inga garantier för varvetsfortbestånd. tillskott av annan civil eller militär produktion kan intevarvet klara sig. böriarsysselsättningsproblemen göra sig gällande, och blirsituationen ohållbar om inle orderslocken får tillskoll. Varvels skickliga ingenjörer och konstruktörer har redanlångt utarbetade förslag och idéer för alternativ produktion. Vi måsle ge demmöjligheler all vidareulveckla dessa idéer. Del är helt enkelt oförsvarbart atlinte ta vara på flera av de goda produktionsförslag som redan flnns. Situationen är inle bällre vid Sölvesborgsvarvet. Redanefter den instundande semestern blir ell flertal utan arbeie där. Och underhösten ökar denna skara efter hand. effektueras den sistanu kända bålbeställningen. Vad som sker diirefter undandrar sig min bedömning,men nog behövs del allernativ produklion. Jag kan endasi hemslälla lill regeringen och den nuvaranderiksdagsmajorileien: Gör inle dumheicn all ularma de här mindre varven! Se islällei lill all varven får beslå och ulvccklas med varvsproduklion eller medannan lämplig produklion! Klarar vi inie den här uppgiften blir domen över Finansiellt stöd till , m. m. m. m. politiken, speciellt överden borgerliga politiken, och politikerna hård. Jagskulle också, liksom andra tidigare gjort, kunna räkna upp storasysselsättningsproblem i de två kommuner där de varv finns som vi nudiskuterar. Jag skall bespara kammaren detta, men jag förutsätter atlregeringen är medveten om problemen och tar hänsyn till dem. Jag yrkarbifall till de socialdemokratiska reservationerna. ULLATILLÄNDER (c): I den intensiva och ständigt pågående debatten om energin har naturgasenutgjort en alternativ energikälla som del inle hartalats särskilt mycket omförrän på senare lid. Det är egentligen litet märkligl niir man tänker på hurlitet kontroversiell den borde vara. Den är tekniskt utprövad, miljövänlig, iandra stora industriländer lagen i anspråk som en stor och viktig energikällaoch uppenbarligen ekonomiski försvarbar. 1 ett kommande energipoliliskl beslutborde naturgasen ha sin givna plats. Del ligger då nära till hands att peka påden tekniska kapacitet och dugliga arbetskraft som potentiellt finns på dettaområde hos varv. Naturgasprojektct har varit föremål för noggrannplanering av . Imotionen 1938 harjag velat undersiryka den roll kan komma att spelainie bara för varvets egen skull utan för elt snabbi genomförande av ettnaturgasprojekt. Å andra sidan ligger inte motiveringen för naturgas främst idess betydelse för del utan i den roll naturgasen kan spela när detgäller landets energiförsörjning. Härfinns å ena sidan en hög teknisk kapacitet, som söker kvalificerade uppgifter.Å andra sidan finns ett projekt som söker hög teknisk kapacitet. Del passar somhand i handske! varv, naturgasen, landets energiförsörjning! Se där enharmonisk treklang, som förhoppningsvis skall återklinga i kommanderiksdagsbeslut både när det gäller varvs- och energifrågor. Till dess är delbra att flr det föreslagna lånet på 340 milj. kr., vilket är avsett aulösa likviditelsproblem . Likaså vill jag uttrycka mintillfredsställelse med all industriministern försäkrar alt regeringen kommeratl göra allt för alt trygga sysselsättningen vid varv fram till dessden stora varvspropositionen behandlas. Jag yrkar bifall lill näringsutskoltets hemställan på alla punkler. PER (): Det är inle min avsikt alt dra i gång ett nytt varv. Jag vill bartilill protokollet få följande antecknat: Jagefterfrågade från ell tidningsreferat från en uppvaktning hosherr Åsling, där och hade varit och talat om varv.Jag fick av en tidningsklipp, vari del skulle finnas enbeskrivning av uppvaktningen. Jag har läst klippet -del innehåller en banal beskrivning avvarvslägel i Göleborg. inle eu ord om uppvaki- Nr 163 ningen, inie ell ord om vad sade. Jag är ledsen all jagpressade lill ovcderhäftighei. Överiäggningen var härmed sluiad. AB, m. m. Proposiiionergavs på bifall till l:o) utskotlels hemsiiillan. 2:o) rcscrva lionen nr 1 avIngvar m. fl., 3:o) motionerna nr 1942 och 1975 av m. fl.i motsvarande delar samt 4:o) det av under överliiggningenframställda yrkandet i motsvarande del, och förklarades den förstnämndapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Då begärdevotering upptogs för bestämmande av kontraproposition i huvudvoteringen deåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades haflertalet mening för sig. Sedan begärt volering upptogs för bestämmandeav kontraproposition i voteringen om kontraproposition i huvudvoteringen ånyopropositionerna under 3:o) och 4:o), av vilka den under 3:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. begärde emellertidvotering, varför följande voteringsproposition upplästes och godkändes: Densom vill att kammaren till kontraproposition i voteringen om kontrapropositioni huvudvoteringen angående näringsutskoltets hemställan i betänkandet nr 76mom. 1 antar motionerna nr 1942 och 1975 av m. fl. i motsvarandedelar röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i förstnämnda volering antagit del av underöverliiggningen framställda yrkandet i moisvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai. Dennaomröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition för voteringen om kontraproposition i huvudvoteringenuppläsl och godkänd: Den som vill alt kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angående näringsutskoltetshemställan i betänkandet nr 76 mom. 1 antar reservationen nr I avIngvar m. fl. den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit motionerna nr 1942 och1975 av m. fl. i moisvarande delar. Nr 163 Vidomrösining genom uppresning förklarades flerlalei av kammarens den ledamöterha röstat förja-propositionen. 3 iuni 1978 "'"verkställdes volering med omröstningsapparai. Finansielltstöd ''" '4 till Svenska Vaty j " ' I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition för huvudvoteringen uppliist och godkänd: Densom vill all kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i belänkandet nr76 mom. 1 röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 1 av m.fl. Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då HugoBengtsson begärde rösträkning verkställdes volering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservaiionen nr2avIngvarSvanberg m. fl.,och förklaradesden förra proposilionen vara medöverviigande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsulskotlels hemställan i betänkandet nr76 mom. 2 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 2 av m.fl. Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då HugoBengisson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 3 Nr 163 Proposiiioner gavs påbifall till dels utskottets hemställan, dels reserva- Lörd-igenden lionen nr 3 av IngvarSvanberg m. fl., och förklaradesden förra propositionen ->: inyo vara med övervägande jabesvarad. upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Finansiellt stöd lill Svenska Varv Den som vill alt kammarenbifaller näringsulskotlels hemsiällan i beiän- g nr 76 mom. 3 röstarja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då HugoBengisson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels det av underöveriäggningen framställda yrkandet i moisvarande del, och förklaradesden förrapropositionen vara med överviigande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr76 mom. 4 a röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit del av under överläggningen framställda yrkandet imoisvarande del. Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai. Dennaomröstning gav Ibljande resuliai: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reserva iionen nr4av IngvarSvanberg m. fl.,och förklaradesden förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt volering uppläsies och godkändes följande voieringsproposiiion: 75 Nr 163 Den som vill au kammaren bifallernäringsutskoltets hemställan i betan- den ''"''' " ""'°"- star ja, 3 juni1978 " j '" '"''"J' Vinner nej har kammaren bifallit reservaiionen nr 4 av till Svenska Varv omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöterha röstat för ja-proposilionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Propt)siiionerg;ivs på bifill till dels utskotlelshemsiiillan. dels del ;iv under överliiggningen framsiällda yrkandeli moisvarande del. och förkliiradcsdcn förra propositionen vara medöverviigande ja bcsvtirad. .Sedtin begärt votering uppliisies ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill ;in kammtircn bifillcr näringsuiskoiieishemsiiillan i beiän- nr76 mom. 5 a rösiar ja, den del ejvill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil del av under överliiggningen framställdayrkandet i molsvtirandc del. Vid omrösining genom uppresningförklarades flerlalei av kammarens ledamöier ha rösiai Rir ja-proposiiioncn. Mom. 5 h nch c samt 6 a Kammaren biföll v;id uiskonei i dessa moment hemställt. Proposiiioner g;ivs på bifill lill l:o) utskotlelshemsiiillan. 2:o) reservaiionen nr 5 av m. fl. samt3:o)ulskoliels hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall lillmotionen nr 1942 av m. fl. i motsvarande del, och förklaradesdenförstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då volering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återståendepropositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalelsmening för sig. Sedan begärt volering beträffandekoniraproposilionen upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen Nr 163 angående näringsutskottets hemställan i betänkandet nr 76mom. 6 b antar den reservationennr 5 av m. fl. röstar ja, t jii.,: myo den del ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren lill kontraproposition i nämnda volering antagit Finansiellt stöd utskottetshemställan med den ändring däri som föranleds av bifall lill ,;/ Svenska Varv motionennr 1942 av m. fl. i moisvarande del. Vid omrösining genom uppresningförklarades flertalet av kammarens le-tlamöier ha rösiai lÖr jarproposilionen.Då begiirde rösiriik-ning verkslälldes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uippläst och godkänd: Den som vill atl kammaren bifaller näringsutskottetshemställan i betänkandet nr 76 mom. 6 b röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåHugo begärde rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall lill l:o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen nr 6 av m. fl. samt 3:o)motionen nr 1942 av m. fl. i moisvarande del, och förklarades denförstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan begärt volering beträffandekoniraproposilionen uppliisies och godkiintles Ibljande \oicringsproposi-lion: Nr 163 Den som vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen 'igen den angående näringsulskotlels hemställan i betänkandet nr 76 mom. 7 antar 3 iuni 1978 reservationennr 6 av m. fl. den del ej vill rösiar nej. Finansielltstöd Vinner nej har kammaren tillkontraproposition i nämnda votering anttigit ////Svenska Varv nioiionen nr 1942 av m.fl. i moisvarande del. AB, m. m. Vidomrösining genom uppresning förklarades flerlalei av kammarens ledamöterha röstat förja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparai. Denna omrösining gav följanderesultat: 1 enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläsl och godkänd: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottetshemställan i betänkandet nr 76 mom. 7 rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil reservationen nr 6 av m.fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. DåHugo begärde rösträkning verkslälldes votering medomröstningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 7av IngvarSvanberg m. fl.,och förklaradesdenförra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskoltetshemställan i betänkandet nr 76 mom. 8 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 7 av m.fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens 78 ledamöter ha röstat förja-propositionen. rösträkning verkslälldesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav Ibljande resultat: §4 Teckning av aktier i Föredrogs näringsutskoltets belänkande 1977/78:72med anledning av motion om anslag lill teckning av aktier i . 1 delta belänkande behandlades motionen1977/78:1640 av m. fl. (s), såvitt gällde hemställan (yrkandet 10)atl lill Teckning av aktier i påtilläggsbudget II för /78 anvisade ettinvesteringsanslag av . Ulskottet hemställde att skulle avslåmoiionen 1977/78:1640 yrkandel 10. Reservation hade avgivits av , , , , i , Wivi-AnneRadesjö och i (samtliga s) som ansett all utskoilel borthemslälla alt med bifall till motionen 1977/78:1640yrkandel 10 till Teckning av aktier i påtilläggsbudget 11 lill stadsbudgeten för /78 under fonden förstatens aktier anvisade ett invesieringsanslag av . Det är förvisso inle första gången vi i den här kammaren tliskuierartikiieicckning i Invcsieringsbtink. Niir vi giir del den hiir gångeniir del i anledning av en socialdemokratisk motion, där vi föreslår allriksdagen på tilläggsbudget för /78 anvisar elt investeringsanslagav 500 milj. kr. till teckning av aktier i banken. Motbakgrund av bankens speciella inrikining. nämligen all finansiera sådanainvesieringar inom näringslivei som inriklas på raiionalisering.strukturanpassning och utveckling men också på finansiering av svensk export,iir del inte svårt all räkna ul an ökade krav kommer all siällas på bankenunder den närmasle liden. Närkonjunkturen vänder, vilket vi väl alla hoppas sktill ske , såkommer anspråken på banken snabbi an öka. Kraftiga ökningar av företagensinvesieringar och ökat forsknings- och ulvecklingsar- Nr 163 bete kommer självfallet att ställa siarki ökade krav på företagenskapilalför- Lördiigen den sörjning.Genom de stora budgetunderskotten har kravet på en återhåll- samhetpå det krediipolitiska området blivit större. ningar avlånemöjlighelerna inom det ordinarie kredilviisendet. Teckning av aktier ' även om det fanns bättre tillgång lill normala bankkrediter så är det / Invesle- ''''' tora och riskfyllda projekt del handlar om, och detta större ringsbank 4B risklagandehar som bekant Investeringsbanken tillskapats för atl tillgodose. Menskall banken kunnamotade krav vi haratl förutse så måste vi se till att banken tillföreseget kapital i erforderlig utsträckning. Närvi senast diskuterade Invesieringsbanken förulskickade statsrådet att en analysoch utvärdering av bankens verksamhel skulle genomföras. Av Ulskoltsbelänkandeti dag framgår att denna nu har genomförts. Och av denna framgår att det viföreslagil i vår motion och följt upp i reservation till Ulskoltsbelänkandet ärvad som behövs för all banken sktill klara sina uppgifter framöver. Jagvill ylterligare dokumentera detta genom alt citera ett avsnitt urdepartementspromemorian: "Anspråkenpå krediter från banken beräknas bli mycket stora . Förutom dennormala utlåningsexpansionen som beror på utvecklingen av industrinsfinansiella sparande och på invesieringsutvecklingen kräverstrukturförändringarna i vissa branscher stora insaiser.Kreditbehovet på dessa områden kan uppskattningsvis bli 1 ä 2 miljarder kronorper år . Kreditbehovet därefter för dessa ändamål kan inteberäknas . Därtill kommer sannolikt en ökad efterfrågtin på utlåning tillmindre företag i samarbete med de blivande regionala utvecklingsfonderna. Myckeltalar föratt de krav som riktas mot banken blir någol slörreän den mera långsiktiga tendensen i bankens hittillsvarande verksamhet."