prot · G10948 · 1977-12-31 00:00:00 — kväljer Svenssondom och utnämner sig till den störste auktoriteten på detta område. Hananvänder konstiga uttryck som subsidiärt ansvar osv. Det är hans teser. Min tesär att medlem av redaktion, som verkligen var upphovsman till och författare avartiklar som betraktades så brottsliga att de bröt meddelarskyddet, tidigareställdes inför vanlig domstol. Enligt den lag som träder i kraft vid nyåretställs han inför iryckfrihetsjury. Därmed får den samhällskritiska avsiktenvägas mot andra hänsyn. Del är alltså en förändring. Jagvill här slutgiltigt instämma i vad ordförande sagt i den här frågan, nämligen att man över huvud taget inte kan påstå altiryckfrihelsförordningen i dess nya lydelse på någon punkt innebär någraförsämringar. Det längsta man kan gå är att påstå att ett missbruk av de nyabestämmelserna innefattar en försvagning av yttrandefriheten, och då måste manvärdera hur stor risken för missbruk är. "Jag har för min del funnit detvilande förslaget innehålla så mycket positivt att de teoretiska riskerna fören felanvändning av vissa bestämmelser inle bör stjälpa förslaget",framhöll Gehlin. Vpk går emot och ni går emot . Fick ni råda hade vi från nyåret en sämre tryckfrihetslag änden vi genom majoritetsbeslut i har antagit. (vpk) kortgenmäle: Jag skall sluta disputera om tolkningen av de klassiskatryckfrihetsprinciperna, därför att det är uppenbart att -vilketjag tycker är myckel betänkligt - inte har förstått själva idén medensamansvaret och officinernas frihet. Det är någonting han offrar för enpraxis som har insmugit sig på senare lid. Menlåt mig något kommentera del han sade. Han hånade mig och påstod att jagskulle vilja upphäva mig till någon sorls grundlagsauktoritet framför högstadomstolen, hovrätterna eller vad det nu är för slags auktörileler som utgörOlle juridiska och politiska föda. Jag vill påpeka att riksdagenensam är grundlagsstiftare och all den ensam har alt avgöra, om grundlagen i depraktiska fallen har tolkats på ett riktigt sätt. Vi borde ha lärt oss avhistorien både i detta land och i andra länder att byråkrati och höga domstolarinle är några auktörileler. Folkets valda representanter, som förmår att tänkasjälva i stället för au bara stödja sig på oändliga mängder citat, utgör ettväl så bra skydd för tryckfriheten ochandra grundlagsfriheter. Jag tycker vi skall sluta citera och i stället funderalitet själva i enlighet med den juridiska och politiska logik som ligger i denhär frågeställningen. Del skulle föra den här diskussionen mera framåt. Citatfrån högsta domstolen och från hovrätterna hjälper oss inte i delta fall: Detär vi som har det yttersta ansvaret, och del kan vi inte överlåta på någradomstolar. OLLESVENSSON (s) kort genmäle: Jag vill bara notera att som folkets representant haravstått från att förändra tryckfrihetsförordningen på de punkter där det harvisat sig att det behövs förändringar för informationsfrihetens skull. JÖRNSVENSSON (vpk) kort genmäle: Då vill jag bara notera att , som i lika mån som jag är enfolkets representant, inte genom att fördjupa den vikliga diskussionen omensamansvaret och skyddet för officinerna vill bidra till att den härdiskussionen förs framåt. Han föredrar att använda sig av en tolkning somstrider mot den klassiska princip som ända , i varje fallformellt, har präglat den svenska tryckfrihetsrätten. BERTILFISKESJÖ (c): En del av de saker som tog upp i sin polemik mot mig harredan ventilerats i debatten mellan och . Jag skallinte upprepa de argumenten. Jagvill bara säga att om vpk hade fått sin vilja igenom och man falk förslagettill förändrade bestämmelser i tryckfrihetsförordningen, hade den gamlatryckfrihetsförordningen och den praxis som utbildats på grundval av densammafortsatt att gälla. Det hade bl. a. inneburit att mål av det slag som en stordel av denna diskussion har rört sig om hade behandlats inte av en jury itryckfrihetsmål utan som vanliga brottmål. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels det av underöverläggningen framställda yrkandet om avslag på de i propositionen 1977/78:62framlagda lagförslagen, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill all kammarenbifaller konstitutionsutskollets hemställan i betänkandet nr 20 mom. 1 röstarja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit del av under överläggningen framställda yrkandet omavslag på de i propositionen 1977/78:62 framlagda lagförslagen. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 295 Nej - 11 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 590 av LarsWerner m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller hemställan i betänkandet nr 20 mom. 3röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 590 av m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. 1977/78:22 med anledningav propositionen 1977/78:25 med förslag om tilläggsbudget I lillstatsbudgeten för /78 såvitt gäller 1977/78:17 med anledning av propositionen1977/78:60 om ändrade skatteregler för aktiefonder, m. m. jämte motion Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. På förslag av andre vice talmannen beslöts allkammarens förhandlingar skulle fortsättas . § 11 Anmäldes ochbordlades betänkande 1977/78:21 med anledning av propositionen1977/78:48 om skalleuljäm.-ning i landstingskommun jämtemotioner 1977/78:14 med anledning av propositionen1977/78:46 om fortsatt giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder ispaningssyfte i vissa fall jämte motioner 1977/78:15 med anledning av propositionen1977/78:67 med förslag om ändring i lagen (1974:8) om rättegången i tvistemålom mindre värden, m. m. jämte motion 1977/78:16 med anledning av motion om åtgärder motden ekonomiska brottsligheten 1977/78:15 med anledningav propositionen 1977/78:20 med förslag lill ändrad organisation för besvärsprövning inom socialförsäkringen m. m. jämte motioner 1977/78:19 med anledning av propositionen1977/78:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1977/78 såvitt avser verksamhetsområde jämte motioner 1977/78:8 med anledning avpropositionen 1977/78:13 om nytt system förde statliga sjöfartsavgifierna, m. m. jämte motioner 1977/78:9 med anledning avpropositionen 1977/78:29 om fiygplatsfrågan i , m.m. jämte motioner 1977/78:32 med anledning av propositionen1977/78:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1977/78 i vad avser vissa anslag inom industridepartementets verksamhetsområdejämte motioner 1977/78:20 med anledning av propositionen1977/78:66 om ändring i lagen (1970:742) om lönegaraniiavgift, m. m. 1977/78:8 med anledning avpropositionen 1977/78:31 om riktlinjer i den fysiskariksplaneringen för vissa s. k. obrutna fjällområden jämte 1977/78:9 med anledning av propositionen 1977/78:57om riktlinjer i den fysiska riksplaneringen för vattendrag i norra ochNorrland jämte motioner §12 Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1977/78:215av Aö/-/>7/4/;/-/o«(y(fp)till försvarsministern om användningen avförsvarels informationsanslag: Flygvapnet söker f. n. värva "tuffakillar". På stora annonser skildras unga människor som om de borde ha ensvunnen lids värderingar om sina livsuppgifter. Pojken är en tapper fiygare,fiickan drömmer om att bli gift med honom. alt försvarets informationsanslag skall brukas på sådant sätt attde motverkar de strävanden för jämställdhet mellan kvinnor och män som åläggsstatliga myndigheter genom jämställdhetsförordningen och som dessutom kommitlill tydligt uttryck i regeringsdeklarationen? 1977/78:216av () till ekonomiministern om översyn av gällandekreditjävsregler: Enligt gällande kreditjävsregler begränsasutlåningsmöjligheterna till personer som är styrelseledamöter ellerslyrelsesuppleanler i en kreditinrättning - affärsbank, sparbank,hypolekskassa, försäkringsbolag etc. Dessa regler omfattar ocksåarbetstagarrepresentanterna i styrelserna. Ambitionen att vidga de anställdasinflytande i företagen har således i detta fall medfört all de anställdasrepresentanter får en sämre ställning rent personligt än sina arbetskamrater.Styrelseuppdraget medför också i vissa fall all dessa anställda går miste omden checkräkningskredil som är mycket vanlig och som räknas som en personalförmån. Ärekonomiministern beredd medverka lill att gällande kreditjävsregler ses över såatt de anställdas styrelsrepresentanler i kreditinrättningar ges med sinaarbetskamrater likvärdiga lånemöjligheter? § 13 Kammaren åtskildes .