prot · G10911 · 1977-12-31 00:00:00 — fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. 1977/78:2 med anledning avmoiion om sambandet mellan miljöfaktorer ochcancer 1977/78:3 med anledning av motion om rätlsläkarråd1977/78:4 med anledning av moiion om inrättande av idroltsmedicinska serviceenheler och avmedicinsk specialitet i idrottsmedicin 1977/78:1 med anledning av motioner om fiske, m.m. Kammarenbiföll vad ulskotien i dessa belänkanden hemställt. § 17 Jakt- och viltvårdm. Onsdagen den 19 oktober1977 Jakt-och viltvård m. m. Föredrogs jordbruksutskottets belänkande 1977/78:2med anledning av motioner om jakt- och viltvård m. m. BERTILJOHANSSON (c): I del här ulskotlsbetänkandet tas det upp många intressanta ochvärdefulla vilt-, jakt- och naturvårdsmotioner. Del gäller en moiion om förbudall införa produkter av utrotningshotade djurarter. En talesman för denmotionen kommer all yllra sig . Vidare rör del sig om en moiion om skyddför sälslammen och om en moiion om atl man bör försöka minska antaletvillolyckor. Del finns också fler motioner. Alll del här är ju mycketintressant och aktuellt, och någonting måsle göras. Jagmåste nog säga atl ulskotlsbetänkandet är tunt. Antalet sidor är förstås intedirekt avgörande när del gäller behandlingen av motionerna, men några avmotionerna har, enligl min mening, behandlats ganska styvmoderligt. Beträffandeen del av motionerna har man hänvisat lill all frågorna finns med i vissakonventioner, och del är väl riktigt. Men jag tror inle all man ikonventionerna hundraprocentigt tagit med alll vad som yrkats i motionerna.Några motioner föreslås överlämnade lill utredningar, och det är bra, men endel motioner har man inle gjort någonting åt. Man tror bara alt vissautredningar kommer all behandla motionerna. Jaghar i en motion tagit upp den s. k. skyddsjakten. 1 den jakltabell som sändstill alla jägare finns bl. a. följande passus: "Inom och intill 200 meterfrån område för viliuppfödning, hönsgård eller därmed jämförlig anläggning fårrödräv, grävling, mård, , iller, dvärgvessla, småvessla och duvhökdödas under hela årel i den mån del behövs för alt hindra skada inomanläggningen." Vissa av dessa djur kan även få skjutas under hela årel, omde är lill förfång för jordbruket. Mångamed mig tycker alt del här är felaktigt. Under föryngringsiiden när del finnsungar i gryt och reden skall del vilda, oavsett art, ha lugn och ro. Även grävling,räv eller duvhök skall ha rätt all föda fram sina ungar. Avlivas den enaföräldern eller båda går ungarna en säker, kvalfylld hungersdöd lill mötes. Vidbehandlingen av denna moiion lar utskottet upp en för oss alla självklar sak,nämligen att del är som har all bedöma om någon djurart hotaspå någol sätl. 1 så fall får man skriva lill regeringen och föreslå ändringar ijaktstadgan, eftersom det är regeringen som beslutar. Det där kände vi lill,men man får vela myckel litet om vad Ulskollei självt tycker i de här frågorna.Det är emellertid utskottets egen uppfattning jag efterlyser, och jag hoppasall uiskoltels talesman vill ge besked om denna. Ulskolleiframhåller vidare; "Frågan om skyddsjaktens utformning torde f ö. ocksåfalla inom ramen för den i det föregående nämnda jakt- Ulskoliet finner med hänsyn till det sagda atl motionen 1223 inte börföranleda någon åtgärd från sida." Jagvill för min del ifrågasätta om beredningen verkligen kan ta upp denna fråga.Vad denna beredning åstadkommit är, såvitt jag vet, elt förslag ominförande av vårjakl på sjöfågel, och del är etl föga naturfrämjande förslag.Men kanske har utskottet fått uppgift om alt den fråga jag aktualiserat i mittyrkande kommer att tas upp i beredningen, och då är det gott och väl. I såfall vill jag emellertid få besked om all del förhåller sig så. Jakt-och viltvård m. m. (vpk): Frågan om skydd för utrotningshotade djurarter har blivit alltmeraaktuell. En anledning härtill är all jakten på begärliga djur kan drivasalltmera effektivt och med alll siörre vinst. Lagen om tillgång ochefterfrågan, som alltid åberopas i marknadssamhället, verkar även i del härfallel. Del betyder atl en djurart, vars skinn eller päls eftertraktas och somdärför jagas hårl och blir alll sällsyntare, också ger bättre och bättre prisför varje enskilt djur som nedläggs. För vissa pälsdjur, i vpk:s moiion nämnsgepard och leopard, betalas priser som kan betecknas som små förmögenheter förjägarna. Detandra hotel mol vissa djur är att deras naluriiga lokaler hotas av förstörelsegenom människans expansion och genom olika miljögifler. Sammanlagetkan vi konstatera atl listan på djur som ligger nära eller under den gräns därhotet om utrotning blir akut ständigt utökas med nya arter. Under vår livstidhar redan flera arter försvunnit. Del är mol den bakgrunden man måsle se deansträngningar som görs för att freda dem som fortfarande har en chans atlöverleva. I del sammanhanget är handeln med päls och skinn elt område somförtjänar ökad uppmärksamhet. Vpkhar i sin förevarande moiion velal peka på möjligheten att genomhandelsrestriktioner ordna en spärr för den här verksamheten åiminsione när delgäller vårt land. Ulskollei hänvisar lill Washingionkonventionen, som reglerarexporten från de länder där dessa "djur finns. Men del kan inle betraktassom tillräckligt, då vi vet all en omfattande illegal jakt och ulsmugglingförekommer. Tyvärr är det också så atl exporllicenser ofta kan köpas i deländer del här är fråga om, vilket underminerar uiskoltels argument angående kontrollenvid svensk import. Vinstenär också, som jag nämnde inledningsvis, alltför stor och lockar lill olagajakt, och där hjälper inga konventioner. Om man däremot försvårarförsäljningen, och del gör man genom importförbud, som vpk. har föreslagit, såkan det få positiva effekter. Del kan då som vanligt invändas att det intespelar någon roll vad vi gör som liten nation -men exempel får verkningar, somvi vel. Del hade därför enligl vpk;s mening varit moliverai alt utskottettillstyrkt motionen. Vi vill dock i detlasammanhang inte yrka bifall till motionen utan Jakt-och viltvård m. m. avvaktar verkningarna avdel register som utskottet hänvisar till och som skall uppta produkter avutrotningshotade djur, HANSWACHTMEISTER (m): Till Berlil vill jag bara säga, atl jag instämmer hell isyftet med hans inoiion. Jag har också själv opponerat mig emotall del skall vara tillåtet med skyddsjakt i närheten av anläggningar somfungerar som någol slags ålel. Alldeles särskilt upprörande är det när delgäller i, ex, fasanerier, då en utländsk fågel skall skyddas på bekostnad avvår inhemska duvhök. Men del har visal sig att vi kanske inle skulle ha denduvhökslam som vi nu har i , om vi inte hade fasanerierna. Fasanen ärnämligen en av duvhökens sla-pelfödor. Därför kan en viss skyddsjakt sägas varapå sin plats i syfte alt säkra vinterfoder ål den flyllande höken. Hela syslemelmed skyddsjakt är emellertid osympatiskt. Jagvill här också i någon mån klargöra hur jakttiderna bestäms. Alla frågor omjakttider - också när del gäller den här skyddsjakten i min hemtrakt - beredsav etl organ som kallas för jakttidsberedningen, sammansatt av representanterför jägare, , ornitologer, , lantbruksakademien m.fl. intressegrupper. Del är en mycket omsorgsfull beredning som där görs. Jagkan glädja med all vi falt bort skyddsjaklen ialll siörre utsträckning. Det lilla som finns kvar av den hoppas vi också fåbort. frågade om jakt- och vilivårdsberedningen har tagit hand om dettaärende. Beredningen har meddelat atl den kommer alt la upp problemel medskyddsjakten. Därmed hoppas jag all fråga är besvarad. Motionärernaspåpekande all kungsörn, fiskgjuse och kattuggla skjutits som hök kan jagkomplettera med etl färskt exempel från mitt eget län, där en tjäderhöna skötssom en fruktansvärd hök. Okunnigheten är ganska slor . Tillden i sin egenskap av nyvald suppleanl i jordbruksutskottet jung-frulalandeherr Söderqvisi kan jag också säga all jag stöder syftet i kommunisternasmoiion. Men jordbruksuiskottet har även i denna del förklarat atl del inlefinns någon anledning atl bifalla motionen, eftersom de av åtgärderna är på väg. Detfinns dessutom ett förslag lill överenskommelse mellan , Världsnaturfonden och Svenska pälsbranschenscentralkommitté, där man tar upp de här frågorna. är inle så enkelt atl utan vidare införa ett importförbud, därför att delinte minst i utvecklingsländer har uppkommit en ganska omfattandepälsdjursfarmdrift, och det är ju inle meningen all vi skall slå undan benen pådem som bor i dessa länder. Ett generellt importförbud skulle ju verka på detviset. Därför talar man om all pälsbranschen skall ålägga sina medlemmar altbara handla med skinn från farmade djur och sådana vilda djur, vilkas slammartål beskattning. Jagerkänner all vi på del viset inle får bukt med den illegala importen, den somturister tar med sig, men vi tycker inom jordbruksutskottet all vi försl skallse vilken verkan de tillämpningsföreskrifter får .som utarbetats avlanlbruksslyrelsen i samråd med bl. a. och samt vaden överenskommelse med . och Världsnaturfonden, kan leda lill. Därefterkan vi återkomma, om del behövs hårdare lag. Jag skall för min del gärnaengagera mig lill förmån för sådana hårdare metoder. Meneftersom ålgärder är på väg i de respeklive angelägenheler som iVäxjö och har aklualiseral yrkar jag, i avvaktan på resultatetav dessa ålgärder, bifall lill jordbruksulskollels hemställan. Onsdagenden 19 okiober 1977 Jakt-och viltvård m. m. Hans Wachtmeislers intresse för naturvård på skilda områden ärdokumenteral, och all del är inlressanl all lyssna lill honom vill jag gärnasäga. I siorl sett insiämmer han i molionerna, även i min moiion. Jag har docken någol avvikande mening när del gäller skyddsjakten vid fasanerier. Vivel all fasanen icke har tillhört vår fågelfauna från början. Den är eninplanterad fågel, medan duvhöken däremoi i alla lider har funnits i Sverige.Jag anser det vara fel att en fågel som alltid har funnits här i landet skallslå lillbaka för en fågel som inplanierals. Och jag skulle tro all om man inlevore så rädd om fasanerierna skulle duvhöken la andra fågelarter i stället, ochkråkfåglarna skulle då hållas efter myckel bättre. har vi problem medkråkfåglar - skottpengar på dem utbetalas i vissa områden osv. - men det är minövertygelse att man skulle få bort dem mera effektivt genom en nalurligåderlåtning via duvhöken. lockas duvhökarna till fasanerierna som flugortill en sockerbil. Del är enkell för duvhöken alt plocka till sig fasaner -visserligen inle de som är i burar, men de som finns där omkring. Fasaneriernainnebär all duvhöken vinlertid nästan enbart koncentrerar sig på denfågelarten. Jaganser del vara felaktigt all sälta fasanerierna så "i högsätet" alldel medför en kraftig åderlåtning på duvhöksslammen. HANSWACHTMEISTER (m): Jag har i jägarsammanhang en gång i liden ullalat mig i betydligthårdare ordalag än Berlil om skyddsjaklen. Jag sade hell enkell altjag tyckte del var upprörande all man för all skydda utländska"pytlor" skulle utrota vår svenska duvhök. Den myckel noggrannaundersökning av duvhökens bytesval som har gjorts visaremellertid' atl man kanske inle skall ta så enkell på frågan. Dessutomhar det visal sig au duvhöken inle är i farozonen just . Stammen visar en, omän svag så dock påtaglig, ökning. inte så brållom med atlavskaffa all skyddsjakt, ulan vi bör kunna återkomma till frågan närjaktberedningen har sagt sitt. Överläggningenvar härmed slutad. § 18 Anmäldes ochbordlades 1977/78:21 med förslag lill tulltaxa, m.m. §19 Anmäldes och bordlades Motioner 1977/78:5 av m.f. med anledning avpropositionen 1977/78:5 om flygvädertjänstens system och organisation m.m. 1977/78:6 av och medanledning av propositionen 1977/78:8 om åtgärder på distributionsområdet 1977/78:7av i m. fl. 1977/78:8 av och med anledning av propositionen 1977/78:9 om spel på s. k. enarmadebanditer 1977/78:9 av med anledning avriksdagens förvallningsslyrelses förslag (1977/78:5) om lokalfrågorpå m. m. §20 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivils lill kammarkansliet 1977/78:48 av GeorgAndersson (s) lill industriministern om sysselsättningsproblemen iVästerbottens inland: Genom de regionalpolitiska insatser som gjordes avden socialdemokratiska regeringen förbylles en mångårig befolkningsminskning iskogslänen i en befolkningstillväxt. Även vissa kommuner i de inre delarna avNorrlandslänen kunde notera en ökning av invånarantalet. Däremoihar inte strukturomvandlingens problem övervunnits. En fortsall minskningavsysselsättningen i de traditionella näringarna jord-och skogsbruk äroundviklig. Denna måste kompenseras genom en lill-växl i indusiri och service.Därtill kommer att också kvinnor i gles- bygdsområden måste få sitträttmätiga krav på sysselsättning tillgodosett. En fortsall ökning av antaletarbetstillfällen är därför erforderlig. Moldenna bakgrund framstår del senasle årels ulveckling som yllersl oroande.Förutom all de allmänna konjunklurproblemen drabbar också skogslänen tvingasjag konstatera all regionalpolitiken har mist sin tidigare kraft. InomVästerbotten, det län jag representerar, krävs nu kraftfulla åtgärder för attmotverka en hotande utveckling. Jag vill peka på några omständigheter. har uttalat sig för snara åtgärder iVindelälvsområdel för atl tillföra bygden sysselsättning i stället för den somvallenkraft-utbyggnad skulle ha medfört. Den socialdemokratiska regeringen anvisade45 milj. kr. Vidare tillsattes en särskild arbetsgrupp förall inventera och samordna insaiser, främst på turismens område. Arbetsgruppenlämnade sitt förslag . uttalade atlarbetsgruppens program borde genomföras. Men den borgerliga regeringen skötärendet ifrån sig genom atl tillsätta en ny arbetsgrupp inom kanslihuset föralt granska de förslag som kommunerna fört fram. Därmed har ylleriigare ett årgått utan all någol arbelslillfälle gells människorna i Vindelälvsområdel.Arbetsgruppen för "projekt " har i skrivelse lill regeringenbegärt medel för fortsatt byggande av . Någol svarhar ännu ej läm-nals från regeringen. Gruvan i är snarl avvecklad. Densocialdemokraliska regeringen tillsatte en arbetsgrupp med uppdrag atl i tidskaffa ersättningssysselsättning åt de ca 250 friställda i delta område. ärdenna nådatid ute. Endasi elt 20-lal jobb har erbjudits de anställda i . Deallra flesia har tvingats söka jobb på annat håll. AB Nordkugg i har varslat omnedläggning. 45 anställda blir arbetslösa om nedläggningen inte kan förhindras.Del är synnerligen allvarligt för kommun och för de anställda, somknappast kan erbjudas alternativ sysselsättning inom kommunen. Vattenkraftutbyggnaden i inom Sloruman ärsnart avslutad. Mer än 300 byggnadsarbetare friställs successivt. På grund avräddhåga och tveksamhet beträffande energipolitiken har regeringen inte låtitVallenfall planera för objekt som skulle kunna påbörjas när Juklan ärslutfört. Min motion om utbyggnad av avslogs av riksdagensborgerliga majoritet . Också beslul om ulbyggnaden i fördröjts. Etl industricentrum har byggts i . Detdimensionerades för all kunna ge plats åt ca 150 anställda. Beslut har fattatsom ytterligare en etapp av motsvarande storlek. Målsättningen är alltså au ca300 personer skall sysselsättas vid industricenirel. För dagen är endasi elt35-tal personer sysselsatta i denna anläggning. Förutom all detta är eltallvarligt slöseri med resurser upplevs del alltmer som etl svek mol den bygdsom enligl förre AMS-chefens mening ulgör regionalpolitikens "ödes- 3Riksdagens protokoll 1977/78:11-14 Medhänvisning till det anförda ber jag atl lill industriministern få ställaföljande frågor: a. Närkommer regeringen all uppfylla de utfästelser som gjorts be träffande Vindelälvsområdel? b. Kommernågon sysselsättning all kunna erbjudas som ersättning för nedläggningen av gruvdriften i ? c. Vilkaövriga ålgärder avser regeringen all vidla för alt möta de problem som jag här redovisat? § 21 Meddelande omfrågor Meddelades all följandefrågor framställts 1977/78:76av () lill statsrådet om villkoren för beviljande avuppehållstillstånd för utlänning i vissa fall: fick en invandrare i Smålandmeddelande från regeringen att han ej kunde få nytt uppehållstillstånd medanledning av all hans upplösta äktenskap betraktades som ett s. k.skenäktenskap. Invandrarenkom lill 1974 och gifte sig med en svensk flicka. Två årsenare fick makarna ett barn gemensamt. Det verkar osannolikt all ett äktenskapsom håller och dessutom resulterar i barn skulle kunna betecknassom ett s. k. skenäktenskap. Invandrarei vårt land har anledning all fråga sig om del skall ställas särskilda kravpå hållbarheten i deras äktenskap. Medanledning av del anförda vill jag fråga slalsrådel vilka kravinvandrarverket och regeringen släller på invandrares äktenskap för all de inteskall belraklas som skenäklenskap. 1977/78:77av is) lill ulbildningsminislern om förfarandel vid ansökan lillhögskolestudier: Ansökningarna lill högskolestudier för vårterminen1978 skall vara inlämnade före . Vid della ansökningsdaiumär del omöjligt atl få etl betyg som styrker gymnasiestudiernas resullal. Enbegäran om dispens för belygskomplellering har ännu inte gell resultat, ochdel är inie många dagar kvar lill , när ansökan skall varainlämnad. Min fråga lillutbildningsministern är: Kanulbildningsminislern redogöra för hur han tänker sig ordna ansökningsförfarandetför gymnasieelever som avser all påbörja högsko- lesludier vårterminen 1978och hur kan del här förhållandet rättas till Nr II iframliden så all inle samma sak uppslår vid varje ansökningstillfälle? i § 22 Kammaren åtskildes . Meddelande om In fidem .frågor