prot · G10951 · 1977-12-31 00:00:00 — Dennaomröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 1 av PerBergman m. fi., 3:o) motionen nr 185 av m. fl. i motsvarande delsamt 4:o) motionen nr 136 av och i motsvarande del,och förklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande jabesvarad. Då begärde votering upptogs för bestämmande avkontraproposition i huvudvoteringen de återstående propositionerna, av vilkaden under 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan ToreClaeson begärt votering upptogs för bestämmande av kontraproposition ivoteringen om kontraproposition i huvudvoteringen ånyo propositionerna under3:o) och 4:o), av vilka den under 3:o) förklarades ha flertalets mening försig. 1enlighet härmed blev följande voteringsproposilion för voteringen omkontraproposition i huvudvoteringen uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angåendecivilutskottets hemställan i betänkandet nr 7 mom. I antar reservationen nr 1av Per m. fl. röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit motionen nr 185 av . i motsvarande del. Ökatstöd lill barnfamiljerna, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då ToreClaeson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposilion för huvudvoteringen uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 7mom. 1 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av Per m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då BirgittaDahl begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 3 av PerBergman m. fl. samt 3:o) motionen nr 185 av m. fl. i motsvarandedel, och förklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande jabesvarad. Då begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionenånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärt voteringbeträffande kontrapropositionen upplästes och godkändes följande voteringsproposition: 12 protokoll 1977/78:50-51 Ökatstöd lill barnfamiljerna, m. m. Den som vill all kammarenlill kontraproposition i huvudvoteringen angående civilutskottets hemställan ibetänkandet nr 7 mom. 2 antar reservationen nr 3 av Per m. fl. röstarja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit motionen nr 185 av . i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då ToreClaeson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposilion uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 7mom. 2 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av Per m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av karnmarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då BirgittaDahl begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 av PerBergman m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 7mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av Per m. fl. Vid omröstning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 51 Ökat stöd till barnfamiljerna, m. m. ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes voteringmed omröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till l:o) utskotieis hemställan, 2:o) reservationen nr 5 av PerBergman m. fl. samt 3:o) motionen nr 185 av m. fl. i motsvarandedel, och förklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande jabesvarad. Då begärde votering upptogs för bestämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka denunder 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan votering beträffande kontrapropositionen upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angåendecivilulskoltels hemställan i betänkandet nr 7 mom. 4 antar reservationen nr 5av Per m. fl. röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit motionen nr 185 av . i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då ToreClaeson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposilion uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller civilulskoltels hemställan i betänkandet nr 7mom. 4 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av Per m.fl. Ökatstöd lill barnfamiljerna, m. m. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 6 av PerBergman m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 7mom. 5 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 6 av Per m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då BirgittaDahl begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 185 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller civilulskoltets hemställan i belänkandet nr 7mom. 6 och 7 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit motionen nr 185 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 299 Nej - 16 Propositionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) det av underöverläggningen framställda yrkandet samt 3:o) del av underöverläggningen framställda yrkandet, och förklarades den förstnämndapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Då Inga Lanlz begärde voteringupptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återståendepropositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertaletsmening för sig. Sedan begärt votering beträffandekontrapropositionen upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendesocialutskottets hemställan i betänkandet nr 18 mom. 1 antar det av Inga Lanlzunder överiäggningen framställda yrkandet röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit del av underöverläggningen framställda yrkandet. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Ienlighet härmed blev följande voteringsproposilion uppläst och godkänd: Densom vill all kammaren bifaller socialulskotlets hemställan i betänkandet nr 18mom. 1 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit del av under överläggningen framställda yrkandet. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Inga Lanlzbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat; Ökatstöd till barnfamiljerna, m. m. Ökatstöd till barnfamiljerna, m. m. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels del av underöverläggningen framställda yrkandet, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller socialförsäkringsutskotlets hemställan i betänkandet nr 14 mom. 1röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit del av under överiäggningen Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av SvenAspling m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller socialförsäkringsutskotlets hemställan i betänkandet nr 14 mom. 2röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då ChristerNilsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 165 Nej - 152 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 185 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 14 mom. 3röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 185 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Inga Lanlzbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstninggav följande resultat: Ja - 300 Nej - 16 1977/78:16 med anledning av motion om förenklatförfarande vid handläggning av bidragsansökningar 1977/78:14 med anledningav motion om en ny internationell konvention rörandearbetstiden /78:16 med anledning av propositionen 1977/78:27 om ändring i barnavårdslagen(1960:97), m. m. 1977/78:20 med anledning av propositionen 1977/78:25 medförslag om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /78 såvitt avser Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. organisation, m. m. §3 Statens vägverks organisation, m. m. Föredrogstrafikutskotlets betänkande 1977/78:10 med anledning av propositionen1977/78:10 om ändring av statens vägverks organisation och om vissavägplaneringsfrågor jämte motioner. Den av regeringen framlagda propositionen om ändring av statensvägverks organisation och om vissa vägplaneringsfrågor omfattar i princip tvådelar: en del som behandlar den långsikliga vägplaneringen, en annan som larupp frågan om inriktningen av de framtida väginvesteringarna. I den del som rörden långsiktiga planeringen har regeringen lagt fram en rad förslag till förändringari såväl planeringssystemet som planeringsorganisationen. Den gemensammanämnaren för alla dessa förslag är en strävan till en förenkling avplaneringen, till en ytterligare decentralisering av den redan i dagföreträdesvis på regional organisation, m. m. och lokal nivå bedrivnavägplaneringen samt till en utökad samordning mellan vägplaneringen, denregionala utvecklingsplaneringen och den fysiska samhällsplaneringen. Såledesföreslås alt en perspekiivplanering ersätter den nuvarande relativtschablonmässiga behovsinventeringen. Delta innebär all förutsättningar skapasför en mer allmän diskussion om väghållningens mål och medel. Denna diskussionkan föras såväl på lokal nivå ute i kommunerna som på central nivå. Vidareföreslår regeringen att de nuvarande femåriga flerårs- resp. fördelningsplanernaslås samman med de tioåriga långiidsplanerna lill ett tioårigtplaneringsinstrument. Länsstyrelserna föreslås härvid få fastställaflerårsplanerna för länsvägnälet. Dessaav regeringen framlagda förslag visar på konkreta åtgärder i syfte att förenklaoch ytterligare decentralisera vägplaneringen. Inrättandetav en fast beredningsgrupp i väg- och trafikplaneringsfrågor på länsnivå skaparvidare förutsättningar för att olika synpunkter ges möjlighet att göra siggällande i planeringssammanhang. Planeringsfrågorna kommer alt bli belysta frånolika utgångspunkter, vilket innebär att de som har att fatta beslut påregional nivå kommer alt ha tillgång lill ett omfattande och förhoppningsvisväl genomarbetat beslutsunderiag. Genom den utveckling av självaplaneringsmeiodiken som kommer alt ske, kommer också trafiksäkerhets- ochmiljöfrågorna att ges större vikt i planeringssammanhang. Dessa frågor kommeralt på ett annat sätt än få betydelse i besluten. Jaghar här räknat upp en del av de förslag som regeringen framfört i propositioneni fråga om den framtida långsiktiga vägplaneringen. Jag konstaterar också atttrafikutskottet i sitt belänkande till fullo accepterat och uttryckt sintillfredsställelse över dessa förslag. Del finns således utsikter lill att denrevidering av de nuvarande flerårs- och fördelningsplanerna, som skall skeunder , kan genomföras inom ramen för ett nytt planeringssystem och meden förändrad planeringsorgani-saiion. Dekonkreta tioåriga vägplaner som kommer att föreligga ,kommer således all vara resultat av i förhållande lill mer genomarbetadebeslutsunderlag, som framtagils i ett intimt samarbete mellan kommuner,länsstyrelser, och andra myndigheter och organ. Delta möjliggörsgenom regeringens nu framlagda förslag. Jagangav inledningsvis att regeringens förslag i propositionen kunde sägas beståav två delar, en planeringsdel och en del som behandlade inriktningen av deframtida väginvesteringarna. Deförslag som regeringen lagt fram för invesleringsinriktningen inom vägsektornbaseras på den utveckling som landets vägnät genomgått under 1960-talel ochhittills under 1970-lalet. Vi har ett huvudvägnät, bestående avriksvägnätel och de större irafikstarkare länsvägarna, som generellt sett haren i förhållande lill trafikvolymen acceptabel standard. Jag medger gärna att delförvisso finns delar av delta huvudvägnät som fortfarande behöverrustas upp eller byggas om. och jag diskuterade så sent som iförrgår här i en av dessa delar, nämligen väg E 6 genom ochnorra . av de största vägarna förutom E 6 går vidare genom tätbebyggda områden medallt vad del medför i form av trafiksäkerhelsrisker och miljöolägenheler. Jagvill dock påstå att detta numera hör till undantagen. Man kan också beträffandehuvudvägnätet peka på att den genomsnittliga reshasiigheten på detta vägnät f.n. uppgår till . skall man i och för sig handskas varsamt medmedeltalsvärden, men detta pekar ändå på en nivå som måste sägas ligga tämligenhögt. Attla undanlagsfallen som utgångspunkt vid utformningen av en framlida inriktningav väginvesteringarna kan inle vara rikligt. Del är de mer generella problemensom skall lösas. Regeringens förslag baseras också på en sådan grundsyn. Det ärsåledes framför allt det mindre och medelstora vägnätet som i första handbehöver rustas upp och förbättras, detta vägnät som till sin huvuddel beslårav grusvägar. Det är på detta vägnät som man också har stora bärigheisproblem itjällossningstider. Det förekommer än att man måste stänga av vägar t.o. m. för personbilslrafik under vissa delar av året. Enligt min mening böralla människor ha rätt lill farbar väg året om lill sitt hem. Detär dessa något försummade vägproblem som vi nu måste lösa.Transporiproblemen för förelag och industrier som är hänvisade lill del mindrevägnätet, för de areella näringarna, skogs- och jordbruket, och förglesbygdsmänniskorna, för vilka möjligheterna till kollektiva transporter ärbegränsade. Detär denna problembild regeringen haft i åtanke när den inriktning som redovisasi propositionen utformats. Det är en inriktning som innebär en ökad beläggningav grusvägnälet, en utökad satsning på förstärknings-åtgärder för all minskaijällossningsproblemen och öka bärigheten, så att varje människa såvitt möjligtskall få farbar väg året om till sin permanenta bostad. Medhänsyn till den vikt som regeringen lägger på trafiksäkerhets-ochmiljöaspekterna innefattar den angivna inriktningen också en ökadinvesieringsandel för bättre trafikmiljö och trafiksäkerhet såväl på riksvägarsom på länsvägar. Trafikutskottethar vid sin behandling av propositionen inte ansett sig berett att ta ställningtill detta förslag lill en investeringsinriktning mot de mindre och medelstoravägarna. Utskottet har i stället angett all man får vänta med ettställningstagande lill dess ell förslag till långsiktigt vägpoliliskt programlagts fram av regeringen. Utformningen av ett sådant program måste enligt minuppfattning vara beroende av vissa övriga trafikpolitiska ställningstaganden,bl. a. rörande den väsentliga frågan om kostnadsansvaret. Den trafikpolitiskainriktningen är också avgörande för trafikens fördelning på olika färdmedel,då en trafikpolitik innebär nödvändiga avvägningar mellan de olikatrafikslagen. Skilda trafikpolitiska inriktningar får självfallet betydelseför den andel av del totala organisation, m. m. organisation, m. m. förflyttningsbehovet somkommer alt avvecklas med kollektiva resp. individuella transportmedel. Detta fåri sin tur återverkningar på den väg-politiska inriktningen. Regeringen avseratt så fort som möjligt redovisa dessa frågor i en sammanhållen trafikpolitiskproposition. Jagvill emellertid i detta sammanhang framhålla att ett vägpoliliskt program inlekan beslå av hårt bundna kriterier. Ett sådant program skulle låsahandlingsutrymmet för de planerande myndigheterna och organen. Varje län måstealllid ha handlingsfrihet att utifrån sina speciella förutsättningar utformasin väginvesteringsplan på ett säll som gagnar det egna länet bäst. Somjag tidigare nämnde, kommer flerårs- och fördelningsplanerna för vägbyggandetatt revideras . I likhet med vad som skett vid tidigarerevideringstillfällen kommer regeringen all lämna länsstyrelserna och vägverketdirektiv för upprättandet av dessa planer. Detta kommer att ske i början avnästa år, för att tidsmässigt möjliggöra del omfattande samråds- ochremissförfarande som krävs innan planerna kan fastställas. Det är enligt minmening väsentligt att de regionala och lokala organen får god tid på sig attsälla sig in i planeringsfrågorna. Dekonkreta vägförelag som skall ingå i de kommande flerårs- ochfördelningsplanerna får beslutas av och länsstyrelserna gemensamtoch i samråd med länens kommuner. Vägnätet skall förbättras så att länens egenplanering i fråga om regionalpolitik, industripolitik, bebyggelseplanering,kollektivtrafikförsörjning m. m. tillgodoses i största möjliga utsträckninginom ramen för den av regeringen angivna inriktningen. Del förändringenssamhälle som dessa aktiva insatser skapar kräver - för att det skall fungera -att väg- och transportpolitiken medger en följsam anpassning till förändradebehov. Därför kan det ligga en fara i alltför detaljerade eller låsande riktlinjersom utgångspunkt för en decentraliserad vägplanering. Iavvaktan på alt regeringen lägger fram en sammanhållen trafikpolitiskproposition och därmed också ett vägpoliliskt program anser jag alt den i dennu diskuterade propositionen angivna inriktningen för investeringarna inomvägsektorn bör ligga till grund för de direktiv som regeringen kommer all lämnainför flerårs- och fördelningsplanearbetel . Det finns ett stortdokumenterat behov i fråga om såväl upprustning av det mindre och medelstoravägnätet som åtgärder för all främja trafiksäkerheten och minska trafikensmiljöolägenheter på olika avsnitt av hela vårt vägnät. Att i ett sådant lägeplanera utifrån den inriktning för väginvesteringarna som regeringen angivitanser jag borde borga för att de medel som avsätter tillvägbyggandet hamnar där de bäst behövs. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Regeringens proposition 1977/78:10 innehåller, som kommunikationsministernhär har sagt, i princip två olika delar. Den ena delen av propositionen handlarom organisation och om planeringssystem. Den andra delen kan sägashandla om riktlinjer för den framtida vägplaneringen. Somkammarens ledamöter har kunnat konstalera är trafikutskottets betänkande nr 10,där vi behandlar regeringens proposition nr 10, ett enhälligt betänkande. Detinnebär att utskottet enhälligt har ställt sig bakom regeringens proposition iden del som handlar om organisation och de förslag när det gällerplaneringsfrågorna som kommunikationsministern tidigare utförligt har beskrivit. är också enhälligt när det avstyrker den del av propositionen somhandlar om riktlinjerna för den framlida vägplaneringen. Det är ju så, herrtalman, att vid ett flertal tillfällen hosregeringen begärt att få la ställning lill den framtida vägpolitiken. Riksdagenhar enhälligt 1974, 1975 och 1976 begärt att få ett långsiktigt program för denframtida vägpolitiken. Det har inte varit möjligt att leverera ett sådantförrän , därför att det beslutsunderlag som skulle utgöra grund förprogrammet förelåg inle i och med att KLV:s betänkanderedovisades och var föremål 1976. Iregeringsdeklarationen från den nuvarande regeringen uttalas bl. a. följande: "trafikpolitik byggd på trafik i samverkan läggs fast. Ett program för den långsiktiga vägpolitiken läggs fram." Vifick ingen trafikpolitisk proposition , och vi vet inte när vi får någonsådan. Det har debatterats tidigare, och vi har från socialdemokratiskt hållbeklagat att det förhåller sig på detta sätt. Men det har i ulskotlet råttenighet om all den del av propositionen 10 som handlar om den framtidavägplaneringen inte svarar mot de krav som tidigare framfört. Därförhar trafikutskottet ånyo hemställt att får ta ställning till de härfrågorna. Beträffanderiktlinjerna för den framtida vägplaneringen har departementschefen ipropositionen fört vissa allmänna resonemang om de faktorer som bör vara bestämmande. Närdel gäller sambandet mellan vägslandard och driftåtgärder å ena sidan ocheffekterna för trafikanterna i form av säkerhet och framkomlighet å andrasidan tar departementschefen ingen ställning utan menar att frågan bör bliföremål för ytteriigare forsknings- och utvecklingsarbete. Samma sak gällerväghållningens samhälleliga effekter. Även här fordrar departementschefenytteriigare utredning. Beträffanderestid och trafikolyckor delade departementschefen KLV:s uppfattning att enuppräkning av olyckskostnaderna och nedjuslering av restidsvärderingen ärmotiverad. Och förvisso är det så. organisation, m. m. organisation, m. m. delta skall ske ges delinle någon anvisning om i propositionen. Och inte kan man säga alt någonmålsättning för trafiksäkerhelsålgärder för den framtida vägpolitiken harredovisats.