prot · G10991 · 1977-12-31 00:00:00 — Då är det väl en önskvärd utvecklingatt två ungdomar som inte är gifta med varandra och som flyttar in i en gemensamlägenhet stimuleras atl skaffa sig elt gemensamt hyreskontrakt, eftersom delskyddar den svagare parten, som oftast är kvinnan. Del borde alltså varaangeläget från jämlikhetssynpunkt. Jaghar vidare litet svårt alt följa med i resonemanget när sägeralt vi nu skall tänka på den svaga befolkningsutvecklingen och alt vi skallundvika att göra de här ändringarna, för om det är ett ungt par, som väntarbarn, hinner de faktiskt vara kyrkobokförda på samma adress innanbarnets föds, och de hinner alltså kvalificera sig för bosätlningslån, om defår någon bostad. Det är nog snarare där som problemet ligger i så fall, menjag kan inte inse att det heller kan ha någon stor betydelse. Vaddet här gäller är att vi nu befinner oss i en lid när alla är överens om att vimåsle ta del viktigaste först. Inom den sociala budgeten finns det också sloraoch viktiga områden att salsa på. Här har man därför höjt pensionsbeloppen mednästan 4,5 miljarder, bidragen till daghem med 768 miljoner och barnbidragenmed en kvarts miljard. Här har man också höjt anslagen till föräldraförsäkring,till handikappersättning och annat. Vi är alla överens om aU detta är viktigt. Motden bakgrunden menar vi att när det gäller möjligheten för unga människor somfiyllar ihop att få låna 10 000 eller . lill alt köpa sig möbler, då ärdet ingen katastrof om man i del sammanhanget sänker inkomstgränsen från 100000till . Det är ingen kalastrof om de som kvalificerar sig för lån fårvänta de kan köpa de här möblerna. De klarar det. Mångaföre dem har klarat alt fiytla ihop och sätta bo, trots att de fått vänta någramånader innan de haft möjlighet att köpa det fullständiga möblemang som develat ha. Deensamstående handikappade drabbas inte av detta. För dem finns det utrymme inomde låneramar som här är givna. Här är del endast fråga om huruvida vanliga,ekonomiskt normall ställda ungdomar skall få vänta några månader och om deungdomar som tjänar öygr 75 000 skall få finansiera sina möbelköpsjälva. Jagkan alltså inte inse aU detla är något allvariigt socialt problem, och jag trorinte heller att socialdemokraterna tycker det. Jag skulle önska att socialdemokraternahade haft respekt för vad som sades när budgeten lades fram och man fann attunderskottet var för stort. Jag skulle önska all man hade sagt: O.K. - vi ärmed på att göra en liten standardsänkning. Vi närmar oss ändå igen den nivå sområdde 1976. Tyvärrkunde ni inte motstå frestelsen alt kanske kunna kamma in några poäng hos deungdomar det här gäller. Det tyckerjag är ett alltför lättsinnigtpopularitetsjäkt. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. IRISMÅRTENSSON (s): När del gäller att sänka inkomslgränsen från 100 000 lill 75 000 kr.har ju inte heller vi socialdemokrater opponerat oss. Del tror jag också attGabriel är medveten om. Dehär reglerna kom lill . När informationen om dem böriar geeffekt, då är regeringen beredd alt försämra förmånerna. Del är lilet konstigt,för man kan ju ändå på grund av det ökade antalet lån konstatera att de harstor betydelse för de ungas möjligheter alt skapa elt välutmslat hem och därmedgoda förhållanden för barnen. De skärpta kraven innebär att det vid prövning avlån till sammanboende som inte väntar barn gäller atl de antingen skall ha etlgemensamt hyreskontrakt - del var också inne på - eller, närkontraktet tecknats enbart av den ena parten, vara kyrkobokförda på samma platsmed samma adress . Vad får vi då ut av detta? Jo, antingen skaffar mansig barn innan man hunnit ordna hemmet - följden blir atl barnet blir enekonomisk påfrestning och solidariteten inom familjen sätts på prov - ellerockså tvingas man flytta ihop i en tom lägenhet. Det skulle bara fattas att detblir som del stod på valaffischer före valet: I folkpartietsSverige kan barn och föräldrar vara mer tillsammans. - Hur skulle det se ut, ien omöblerad bostad? Det är klart alt man helst skulle vilja undvika att göra de härändringarna. De innebär naturligtvis vissa försämringar, och del finns ingenanledning att göra någon hemlighet av det. Man höjer ju räntan på lånen och mansänker inkomstgränsen så atl färre får möjlighet alt få dem. Det finns tvåanledningar till delta: dels har del blivit ett så slort intresse för lånen attresurserna har tagit slut, dels befinner vi oss i ett läge då vi måsle göra enekonomisk åtstramning. Det är ingenting som innebär någon nyhet. Ertresonemang går inte ihop. Det går ju inte att först säga till regeringen: Visanu att ni kan göra en åtstramning, visa nu att ni kan säga nej! När regeringenså gör del på den här punkten, då säger ni: Det var konstigt atl regeringen gören åtstramning. Frågan är om detta är en av de mest angelägna sakerna ellerinte. Det är så lält atl tala om att vi måsle prioritera och vänta med det somär mindre angeläget men sedan inte vara med om att göra del på någon endapunkt. Jag måste fråga: Ärdetinte acceptabelt atl unga människor som flyttar ihop ochsom inte har barn får vänta kanske både tre och de får låna10 . att köpa möbler för? Jag tycker att det är acceptabelt. Jag trorinte alt unga människor skaffar sig barn extra fort bara därför atl de måsle hasoffmöbeln, TV-apparaten och allt det där. Jag tror att de möjligen kan klarasig i sin lägenhet de måste ha hela möblemanget. Det finnsnog en och annan ledamot av den här kammaren som när vederbörande satte bo fickvänta man hade etl fullständigt färdigt möblemang, och deltror jag inte att man for illa av. Detfinns andra saker som verkligen är viktiga: att t. ex. få fram platser ibarnomsorgen, atl få sjukvård och stöd till de handikappade. Men alt ungamänniskor skall få etl fullt och färdigt möblemang när de flyttar ihop i enlägenhet kan jag inte anse vara det socialt mest angelägna i när alla äröverens om atl man måsle hushålla, spara och låta vissa saker vänta. Det bordeinte heller vara svårt för socialdemokraterna att acceptera alt vi här gör enviss försämring, särskilt som vi skall komma ihåg att del fortfarandesammanfattningsvis är bättre villkor för bosältningslånen än . IRISMÅRTENSSON (s): Jag anser inte alt samhället skall gå ul till ungdomarna och sägaungefär som så: Försök att hålla ihop så får ni kanskebosättningslån. är inne på den ekonomiskaåtstramningen. Den känner vi väl alla till i dagens läge, men del vi frånsocialdemokratiskt håll strängt går emot är alt de sämst ställda i samhälletförst skall bli drabbade. Här har alla talat om och värnat omungdomen väldigt mycket, och i det här fallet blir del ju ungdomen som drabbasav åtstramningen. I fråga om de sämst ställda i samhället förhåller det sig alldelestvärtom mot vad säger. Riksbankenhade begärt ett tilläggsanslag på 50 milj. kr. därför alt efterfrågan påbosättningslån hade ökat mycket kraftigt och kostnaderna hade blivit störregenom de nya reglerna, som höjde inkomstgränsen till . och gav 10 000kr. Regeringen kunde inte bevilja mer än 20 miljoner av debegärda 50 miljonerna. Riksbanksfullmäktige, som fastställde fördelningen,hade då atl avgöra om man skulle låta det hela gå vidare efter de gamlareglerna, om man skulle ordna etl kösystem, eller om man skulle hjälpa dem iden lägre inkomstklassen, de sämre ställda. Riksbanksfullmäktigevalde den sistnämnda metoden och sänkte inkomstgränsen från . för att ge just dem som inte hade så stora inkomster möjlighet tillbosätlningslån. Del är precis tvärtom mot vad säger. Man sänkteockså normalbeloppet från . just i den avsikten atl såmånga fler skulle få möjlighet till bosättningslån. Det var faktisktanledningen. Därför begriper jag inte riktigt resonemang: 10 protokoll 1977/78:90-91 GÖRANKARLSSON (s): Jag tror inte att det är någon som begriper resonemangheller, för det är klart all om man får mindre pengar alt röra sig med tillbosättningslån så går det ut över dem som söker sådana lån. Logiken måste sägadet. Jagbegärde inte ordet för att replikera ulan närmast för alt sägatill hert Rorhanus alt om det resonemang som han förde är representativt förden nya socialliberalism som representerar beklagar jag verkligenatt gett sig in på den. Jag har varit van vid atl ibland lyssna påGabriel Romahus med stor förståelse. Jag tycker att hans sociala vidsy ntheihar utmärkt många av debatterna som vi har fört häri kammaren, men kanjaginte hålla med i hans allmänna resonemang. Tala om alt socialdemokraterna intekunde motstå frestelsen atl lägga fram det här förslaget! Vi behövde inte någonfrestelse alls, det var så naluriigl att vi lade fram etl motförslag på det härområdet för alt poängtera alt vi inte ville gå med på den försämring som denborgeriiga regeringen har föreskrivit. Detär också orimligt att säga atl vi inte har lagt fram elt annat budgetalternativän regeringens. Vi har ett budgetalternativ som är bättre änregeringsförslaget. Jag tycker nog atl del hade varit klädsamt om använt litet mildare toner i den här frågan. Regeringens förslag innebären försämring. Del kan varken eller någon annan komma ifrån. Detär det vi har velat proteslera emot genom atl lägga fram vårt förslag. ALLANHERNELIUS (m): sade att han inteförslod vad jag sade. Han begrep inte logiken. Jag ställer inte så sloraanspråk på mina anföranden att jag tror alt jag skulle kunna övertyga herrGöran Karisson. Så högt sätter jag inte mina ambitioner. Annars är det ganskanaluriigl alt om man får mindre pengar atl dela ut måste man prioritera. I dellägel prioriterade riksbanksfullmäktige - såvitt jag minns rätt underfullständig enighet - på det sättet alt man sänkte inkomslgränsen från 100 000kr. Del är enprioritering lill stöd för de mindre bemedlade och sämre ställda, inte någotannat. Jag tror kanske att vi inte skall dra alltför långtgående slutsatser avdenna debatt. Om jag gjorde det beklagar jag del. Låtoss ändå komma ihåg: Vad är fakta? Jo, fakta är att med regeringens förslagkommer att kunna låna ut 102 milj. kr. Mankommer att kunna tillgodose behovet för de ensamstående handikappade och mankommer att kunna tillgodose behovet för dem som tjänar upp lill . ochsom uppfyller villkoren för lån. Vad de kan riskera är att de eventuellt kan fåvänta några månader på att få ett lån, och har de inte gemensamt hyreskontrakt,är de inte gifta, har de inte barn gemensamt måste de vara kyrkobokförda påsamma adress i elt halvår om de intekan skaffa sig gemensamt hyreskontrakt. Det är det förslaget gäller. Dåsäger jag: Jag kan inte inse att detta är någon social nedrustning. Det ärfortfarande högre standard sammanfattningsvis än man hade på de här lånen 1976.Men del är klart alt det är en försämring mot vad som gällde , och detförnekar vi inte. Vi har bara sagt: Om man måste strama åt och vi är överens omdet, då måsle man strama åt någonslans också. Man kan inte bara allmänt tala omatt man skall göra det. Vi anser det inte vara någon social katastrofalt de härunga människorna som tjänar . inte får lån. Vi anser det inteheller vara någon katastrof om de som får låna för betala full ränta. Som jagvisade betyder del kanske reellt för de flesta en tia ellernågonting sådant - för alt låna till etl möblemang. Vi anser del inte hellervara någon kalastrof om de låneberälligade kan riskera alt få vänta någramånader, ulan vi tror all de kan klara del. Jagbeklagar atl inte ni socialdemokrater har velal slälla upp och visa att ocksåni menar allvar med att man måste strama åt någonstans ulan atl ni här, eftervad jag tycker, har fallit för frestelsen atl jaga litet popularitet bland deungdomar som är berörda. Jag tror alt de också har en viss förståelse för attde, om det inte finns några speciellt ömmande sociala skäl, kan riskera att fövänta några månader på sitt bosättningslån. Om man går ut till människor ochsäger alt vi skall strama ål i samhället, att regeringen har sagt atl vi kan fåvara något mindre generösa än tidigare, så tror jag faktiskt att folk harförståelse för del. Jag har en liten fråga till : Var riksbanksfullmäktigesbeslut enhälligt? GÖRANKARLSSON (s): Faktum är ju, , att hur man än vänder och vrider på sakenär det elt förslag till försämring som regeringen har lagt fram. Denförsämringen har vi inte velat tolerera, utan vi har väckt en motion och fogaten reservation till det betänkande som vi nu behandlar i kammaren. Det är intefråga om att söka popularitet hos ungdomen. Delta är etl rältvisekrav som vihar rest, på samma sätt som vi har lagt fram en rad motioner på andra områden.Del är inte konstigare. Jaghåller med om att det naturiigtvis inte inträffar någonkatastrof om man genomför detla förslag. Men varför skall det nödvändigtvis blinågra katastrofer på det sociala området? Faktum är ändå atl ni försämrar dennaförmån. Del är inte bara del atl villkoren blir andra; räntan höjs också,mycket kraftigt för resten. Vi är emot även del. GabrielRomanus säger att vi inte vill strama ål. Vi går med på vissa åtstramningar ochvissa utgiftsminskningar. Men jag kan inte inse att man just på detta områdebehöver strama ål på del sätt som den borgeriiga regeringen föreslår. NILSCARLSHAMRE (m): Jag drömde aldrig om atl denna fråga skulle kunna anses värd en långdebatt i . Men gör den riktigt rolig. Här har vi nu delslora exemplet på den väldiga sociala nedrustning som skulle drabba omvi fick en borgeriig regering! Vadär det som har hänt? Jo, del som har hänt är att med tillämpning av den nyamedelstilldelningen och de nya reglerna ungefär 5 000-6 000 ungdomar i20-25-årsåldern och i samma inkomstläge som gamla riksdagsmän inte får lånapengar på särskilt förmånliga villkor. Det är del ena. Detandra är att de ylteriigare några tusen ungdomar som behöver och får låna pengarkan komma att få vänta mer än de skulle ha fått vänta om vi haftytterligare 10-15 miljoner i fonden. Det är vad som händer. Vill de kringgå denolägenheten är det bara att skriva ett gemensamt hyreskontrakt. Detla,mina damer och herrar i kammaren, var stora exempel på densociala som skulle drabba , inte minst enligt års val. Del är häpnadsväckande, ! GABRIELROMANUS (fp): Vad som händer är atl detta anslag ökar, men del ökar inte så mycketatl man kan tillgodose hela efterfrågan. Då har man dels sänkl inkomstgränsen,dels höjt räntan. anser atl det är fråga om en betydandehöjning. Del motsvarar en tia i nettokostnad. Frånsocialdemokratiskt håll sägs alt detta är ett hårt slag mol den ungagenerationen. Jag kan bara säga alt jag tror atl den unga generationen klarar del. GÖRANKARLSSON (s): Jag har aldrig sagt alt det är en social nedrustning ni har gjort, herrCarlshamre. Det är felaktigt atl försöka vränga del dithän. Men delta är enklar tendens till en politik som går ut över de svaga. Den borgerligaregeringen försöker försämra förhållandena för dem som söker bostadslån. Det ärbara del man kan konstatera. Låtmig ta elt exempel. Vi har en besväriig befolkningssituation, som IrisMårtensson mycket riktigt sade. När man nu försämrar bostadslånen så förbättrarman inte heller befolkningssituationen. Nej, , även om del här inte är någonstor sak kommer man inte ifrån atl det är en tendens till att luckra upp dereformer som genomförts. Jag blev tillfrågad om socialdemokraterna i bankofullmäktige var ensemed de andra - del var väl innebörden i frågan. Jag kan bara upprepa vad jagsade förut: Såvitt jag minns var bankofullmäktige eniga. Det är omöjligt althålla reda på varie beslut i bankofullmäktige. mångabeslut; en del är hemliga, en del är öppna. Men såvitt jag minns var det ingenoenighet om detta, och i varje fall var det ingen debatt av det slag som vi harhört . Jagvill bara tillägga alt jag nog missuppfattat den låglönedebatt som under mångaår förts i . Jag får nu plötsligt upplysningen atl de sämst ställda isamhället är de som har mellan 75 000 och 100 000 i inkomst. NILSCARLSHAMRE (m): Det gläder mig att få bekräftat atl del inte var en social nedmstning;nu är det en tendens till en sådan. Det är det inte heller, . Föratt markera en ny tendens räcker det inte med ett beslut - det krävs två ellerhelst tre beslut innan man kan urskilja en tendens. Fortfarandeupprepar att vi slår mot de svaga. De svaga är alltså bl. a.25-åriga ungdomar med samma inkomst som i har. GÖRANKARLSSON (s): Dess värre - eller hur vill ta del - är det inte såförfäriigt många ungdomar som har den inkomst som riksdagsmän har. NILSCARLSHAMRE (m): Del är riktigt, , och just därför är del inte hellermånga ungdomar som drabbas av detta hårda slag. GÖRANKARLSSON (s); Jo, del ärjust vad det är. NILSCARLSHAMRE (m): För att citera det gamla riksdagsprotokollet: Därmed var debattenslutad. IRISMÅRTENSSON (s): Bara en litenreplik till . I dessa jämställdhetsdebatlens dagar vill jag, närAllan talar om de höga inkomsterna, poängtera att det ändå är två somsätter bo. ALLANHERNELIUS (m): Det var för mig ingen ny upplysning. Överiäggningen varhärmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels uiskoilets hemställan, dels reservationen av GöranKarlsson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposiiion: 11Riksdagens protokoll 1977/78:90-91 Den som vill att kammarenbifaller socialutskoltels hemställan i betänkandet nr 23 punkten 2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då GöranKarisson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 150 Nej - 142 1977/78:24 med anledning av propositionen1977/78:74 med förslag lill riktlinjer för etl informationssystem omarbetsskador, m. m. 1977/78:15 med anledning av propositionen1977/78:88 om inrättande av en central myndighet för utredning av allvariigarecivila och militära luftfartsolyckor, m. m. 1977/78:13 med anledning av propositionen1977/78:100 i vad avser anslag lill 1977/78:14 med anledning av propositionen1977/78:100 i vad avser anslag till m. m. 1977/78:15 med anledning av propositionen1977/78:100 i vad avser allmänna samlingslokaler jämte motion 1977/78:17 med anledning av motion omhelikopterresurser för räddningstjänsten i Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. Föredrogscivilutskoilets betänkande 1977/78:18 med anledning av motioner rörandefaslighetsbildningslagen (1970:988). I delta betänkandebehandlades motionerna 1977/78:490av m. fl. (c), .vari hemställts att som sin meninggav regeringen till känna vad i motionen anförts angående skyndsam översyn avfaslighetsbildningslagen beträffande 1.obligatorisk medverkan av gode män vid fastighelsbildningsförrält-ning. 2. information om rättshjälp, ekonomisk ersättningsamt konsekvenser vid fastighetsbildningsförrättning, 3. noggrann fastighetssyn vid fastighetsbildningsförrättning, 1977/78:625av m. fl. (s) och 1977/78:1687 av m. fl. (c), varihemställts att hos regeringen begärde utredning om och förslag lillsådan ändring av faslighetsbildningslagen atl möjligheterna lill tvångsvis inlösenav aktiva jordbmkares åker- och skogsmark avskaffades. 1. beträffande inlösen vid fastighetsreglering attriksdagen skulle avslå motionen 1977/78:1687, 2. beträffande information vid prövning avskogsfångsservitut alt skulle avslå motionen 1977/78:490, 3. beträffande undersökning avtillämpningen av reglerom avveckling av skogsföngs.servitui alt riksdagenskulle avslå motionen 1977/78:625. Faslighetsbildningslagen reglerar ett slort och vikligl område. När jagnu tar upp en liten del av lagens arbetsfält lill debatt, så kanjag därmedillustrera hur även detaljer i en lag kan betyda stora rättsverkningar för denenskilde medborgaren. Jag avser här faslighelsbildningslagens verkningarbeträffande skogsfångsservitulen. Skogsfångsservitut, vad ärdet? Skogsfångsservitulenfinns i stort sett bara i Mellannorriand. De kom till i samband med denomfattande nyodling som ägde rum senare del. Mångamindrejordbruksfastigheter bildades genom utbrytning ur de gamla storafastigheterna. De nya fick då vissa rättigheter i den gamla stamfaslighetensskogsmark. Del var rält till byggnadsvirke, stängselvirke, vedbränsle osv.Dessa rättigheter a v servitutskaraklär föreskrevs gälla för "allframtid" eller - för alt använda ett gammalt uttryck - för "evärdligtid". Under1900-talel försvann många av dessa småbruk. Skogsfångsservitulen blevinaktuella, i många fall utnyttjades de inte längre. Ett betydande tryckuppstod också från de stora skogsbolagen, som ansåg atl skogsserviiutenhindrade, som det sades, en rationell skogsdrift. Detvar mot bakgrunden av denna situation som i samband med stiftandel avfastighetsbildningslagen också beslöt alt skogsfångsservitulen skulle upphöra.Men beslöt också alt serviiuten skulle avlösas av pengar. Det skulleockså vara möjligt att ge markvederiag. Detär tänkbart atl lagstiftare trodde att deltidsjordbruken snart skullevara borta och att ingen längre skulle vilja värma en bostad med ved. Menutvecklingen har gått i en annan riktning. Många av dessa deltidsjordbruk är bebodda av unga familjer som trivs med sin livsform. De har köpt ochbetalat priset för fastigheten i tanke alt nyttja rätten till bränsle. För dessa människor upplevs tvångsinlösningen av serviluletsom en konfiskering av personlig egendom. Del är också intressant all noteraatt någol markvederiag ännu inte har dömts ul i annat fall än då ägaren tillden tjänande fastigheten frivilligt har erbjudit detla. Mennär elt stort skogsbolag står som ägare lill den tjänande fastigheten, den sombegär servitutets inlösande, då erbjuds förslås ingen mark som kompensation förservilulet. Riksdagsbeslutet på denna punkt har blivit en chimär. Bitterhetenöver tillämpningen av fastighetsbildningslagen har varit stor på sina håll - enbitterhet som även nått regeringens öron. Jag noterar därför medtillfredsställelse att regeringen nu har tillsatt en arbetsgrupp med uppgiftatt framlägga förslag till ökad trygghet för de skogsfångsservitut somfortfarande utnyttjas, och jag vill säga att det är bra. Menden av bostadsministem tillsatta arbetsgruppen har begränsadeutredningsdirektiv. Jag har därför tillsammans med några partikamrater i enmotion tagit upp vissa frågor som rör själva rättsproceduren vid fastighetsbildningsförrättning.Del är frågor om obligatorisk medverkan av godemän. Det är frågor om noggrannfaslighelstillsyn. Det är frågor om information beträffande rättshjälp. Ävendessa frågor borde förtjäna en granskning; låt vara atl den granskningennärmast borde göras av . Jaghar tagit del av handläggningen i etl antal servitutsfall under det senasteåret, och jag vill säga atl den insynen hargjort mig djupt bekymrad. Så här hardet gått till: Servitutsinnehavaren får en kallelse lill"fastighetsreglering avseende skogsfångsservitut". Tid och platsanges, men inga upplysningar utöver den korthuggna kallelsen. Servitutsinnehavaren,som i de fiesta fall inte alls känner till att det finns enfastighetsbildningslag och än mindre vet vad den innehåller, infinner sig till-.förrättningen. Han får där inga upplysningar om sin rält att påkalla godemän.Han delges ingen upplysning om rättshjälp. Däremot blir han underrättad om attsökanden, bolaget, har ensidig rält att få servilulet upphävt. Han blir ocksåupplyst om atl han inte har rätt till mark som kompensation för servilulet. Dethär kallelsesättet och den här handläggningen strider kanske inte mot lagen;det må vara sant. Men jag ställer frågan: Hur tror ni alt servitutsinnehavarenupplever elt sådant förfarande? Helt visst känner han sig vara i ettpsykologiskt underiäge. Han kanske kapitulerar utan strid. Han tar de erbjudnapengarna och knyter näven i byxfickan. Eller kanske han skaffarsig hjälp och kräver medverkan av godemän. Han har rätt till det om, som lagensäger, "oskäligt dröjsmål ej föranledes därav". Vem skall avgöra delför resten? Det är kanske enmansdomstolen som fungerar i sådana här fall. Nogmåste man medge atl vi lagstiftare inte kan stå till svars länge till föratt hakvar den här sorlens handläggning i första rättsinstans.