prot · G10964 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:64 §1 Justerades protokollet för den 12 innevarande månad. Fredagen den 20 januari1978 Omoffentliggörande av förteckning över innehavare av frikort hos SAS § 2 Om offentliggörandeav förteckning över innehavare av frikort hos SAS JustitieministernSVEN erhöll ordet för all besvara () den 12 januarianmälda fråga, 1977/78:248, och anförde: har frågal mig om jag är beredd alt för riksdagenredovisa motiven till att förteckningen över tidigare och nuvarande innehavareav frikorl hos SAS inte har offentliggjorts. Jagvill först lämna en kort redogörelse för hur frågan om offentliggörande harhandlagts i olika instanser. Påsärskild begäran fick skattechefen hos i i juli1977 en förteckning från SAS över samtliga personer som kunde bli akluella fören eventuell beskattning av förmån av s. k. gula och blå frikorl. Iförteckningen fanns uppgift om hur korlen hade utnyttjats i varje enskilt fall. en person, som var ledamot av en taxeringsnämnd, med stöd av offentlighetsprincipen om att få ta del av förteckningen. beslöt att inle lämna ut förteckningen. I beslutet hänvisades till 17 5 sekretesslagen, som bl. a. föreskriver att till myndighet avlämnade uppgifter till ledning för taxering inte får utlämnas till annan utan den skattskyldiges samtycke. De uppgifter som avses i paragrafen är exempelvis den skallskyldiges egen självdeklara tion och uppgifter om den skattskyldiges inkomstförhållanden som lämnats av arbetsgivare. Sedan länsstyrelsensbeslut överklagats, fastslog regeringsrätten i dom den II oktober att handlingeninte fick lämnas ul lill sökanden. Även regerings rätten åberopade 17 >) sekretesslagen. Sökandenskrev sedan lill regeringen och yrkade alt den enligl 38 ij första stycketsekretesslagen måtte förordna att förteckningen skulle lämnas ultill honom. Han åberopade alt utlämnandet lill honom fordrades för atl tillvarataallmän rätt. Han anförde bl. a. alt han ämnade se lill alt berördataxeringsnämnder fick uppgiften om frikortsinnehavarna inom resp.laxeringsdislrikt. Den22 december fattade regeringen beslut i ärendet. Beslutet innebar atlframställningen om utlämnande lämnades utan bifall. Mankan sammanfatta motiveringen lill regeringsbeslutet på följande sätt. Del rörsig om en handling som är hemlig enligt reglerna i 17 § sekretesslagen Dessa regler kan sällas ur spel, dvs. handlingar av detla slagkan lämnas ul, men bara under vissa i sekretesslagen angivna förutsättningar.En av dessa förutsättningar är atl ett utlämnande är erforderligt förtillvaratagande av allmän rätt. Regeringen har funnit au den förutsättningeninte är uppfylld. Skälet är alt del på skatteområdet finns elt särskilt organ,skattechefen, som tillvaralar det allmännas rätt. Jagvill tillägga atl taxeringsnämndernas arbele förteckningen avsåghade avslutats redan när den kom in till skattechefen. ANTONFÅGELSBO (c): Jag skall be att lill justitieminislern få framföra elt lack för attjag har fått min fråga besvarad. Eftersomdet ju var en känslig fråga som diskuterades, efterlyste Jag regeringens motivtill sitt ställningslagande. Vi vet alla att massmedia sedan har offentliggjortnamnuppgifter, som väl i vissa fall varil felaktiga, och det har gjorts försökatl rätta till dessa felaktigheter. Dethar förekommit en del spekulation man och man emellan i denna fråga, och vi vetatt regeringen inle behöver motivera sitt ställningstagande. Men omjag inleminns fel har ändå vid någol tillfälle uttalat sig för atl regeringeni vissa frågor kan ge en sådan motivering. Vi har av justitieministern fåtten fullständig redogörelse för de motiv som legat bakom regeringensställningslagande. Jag är nöjd med svaret och jag ber all få tacka för det. Överiäggningenvar härmed slutad. § 3 Om naturkatastrofeni Kommunministern erhöll ordet förall besvara () anmälda interpellation, 1977/78:96, och anförde: Bengl har frågal mig dels om jag är beredd att ge riksdagenen redovisning av räddningsinsatserna vid naturkatastrofen i och övervilka erfarenheter som kan dras av dessa insatser, dels om Jag är beredd att gelänsstyrelserna sådana resurser att de aktivt kan medverka i en inventering avrasriskområden i landet och vidta åtgärder för all om möjligl eliminerariskerna i det sammanhanget. Raseti inträffade strax efter . Detförlöpte myckel snabbt och rasmassorna stabiliserade sig redan efter någraminuter. Området blev strömlöst och var mycket svårt alt överblicka i rådandemörker och dimma. Förvirrade och chockade människor samlades på skilda platserinom området. Rop på hjälp hördes, barn och föräldrar sökte sina anhöriga.Många var lätt klädda i del kyliga vädret. Rasetomfattade en yta av ca 300 000 m och hade formen av en i loppen avskurentriangel med en bas av 600 m och en höjd av 800 m. Rasels kanter varsom högst 15 m. Antalet raserade hus var 67. Sammanlagt ytteriigare 84fastigheter ligger inom de risk- och evakueringsområden sorn fastställdes efterraset. Inom rasområdet bodde 230 personer, inom riskområdet ytteriigare 206personer och inom evakueringsområdet dessutom 212 personer. Vidraset omkom åtta personer. Lika många fick kvariigga på sjukhus. En svårtskadad man avled . Ytterligare 31 skadade logs emot men kunde sändas hem.Den sista saknade personen påträffades efter raset. Enligtplanen för den regionala räddningstjänsten i harlänsstyrelsens räddningsledning sin uppehållsplals i Göteborgshuvudbrandstalion. Larmet om raset nådde och kl. 16.30var tf försvarsdirektören på huvudbrandstationen och höll därifrån kontakt medlänsstyrelsens ledning. begärde brandchefen att enligl 12 t; brandlagen (1974:80)skulle överta ledningen av räddningstjänsten. beslöt senare sammakväll att överta ledningen och utsåg brandchefen i lillsärskild befälhavare för räddningstjänsten på olycksplatsen. Länsstyrelsenfrånträdde ledningen av räddningstjänsten . Brandförsvaret,som fick det första larmet om raset , satte in alla tillgängligaresurser. var 42 man och 13 ambulanser på plats. Ett sextiotalpersoner undsattes under det allra första skedet. Till dess all den sistasaknade personen hade påträffats deltog kontinuerligt omkring 70 personer urbrandförsvaret i räddningsarbetet. I arbetet medverkade också militär personal. Ianslutning lill skadeplatsen upprättades två ledningsplatser, en norr och ensöder om skadeområdet. Det centrala ledningsorganet placerades ihuvudbrandsialionen, där också utrymmen för ledningskonferenser ochpresskonferenser ställdes i ordning. Brandförsvaretsverksamhet samordnades i enlighet med räddningsplanen med polisens och dekommunala verkens. Militär hjälp lämnades genom försvarsområdesslabens försorg.Under räddningsarbetet rekvirerades hjälp från brandförsvaret igrannkommunerna, i första hand för alt upprätthålla brandberedskapen inomGöteborgs kommun. Larmetnådde polisens ledningscentral . Befälsbil och polisiära enheterbeordrades till platsen och var tolv enheter - däribland enpolishelikopler -engagerade i anslutning till rasområdet. Tjänstefri personalhos polisen uppmanades via radio att kontakta resp. tjänsteställe. Bemannadevägspärrar upprättades på åtta platser för att förhindra obehörig trafik tillområdel. Omkring började personal från pastorsämbetet i Tuveförsamling och kriminalpolispersonal att göra förteckningar över de personersom beräknades vara berörda av rasolyckan. Medbevakning av området arbetade kontinuerligt 35 polismän och 50 militärer ochdenna styrka utökades med 50 man. Efterframställning lill förstärktes polispersonalen medytterligare 50 polismän från andra polisdistrikt i länet och i angränsande län.Denna personal inställde sig . Enupplysningscentral upprättades i Glöslorpsskolan. Där samarbetade polisen medförsäkringsbolag och sociala dislrikisnämnden beiräffande bl. a. tillstånd tillbesök i evakueringsområdet. I övrigt omfattade polisarbetet insamling avuppgifter om dem som bodde inom området för alt fastställa antalet saknade,samt bokföring av personer som omfattades av beslut om evakuering. Polisensvarade också för omhändertagandet av kringspritt gods. Sahlgrenskasjukhuset nåddes av larmet . På sjukhuset utlöstes kalastroflarm.Kontakt logs också med samt lasaretten i och Mölndal.En läkare och två sjuksköterskor, utrustade enligt sjukhusets katastrofplan,sändes till rasområdet efter larmet. Kort därefter sändesytieriigare fem läkare från sjukhuset till rasområdel. I närheten av rasetupprättades två förbandsplatser, där ett mindre antal lätt skadade logs omhand. Vid del närbelägna för psykiskt sjuka togs elt 50-talpersoner om hand. Endast elt fåtal behövde vård och ingen behövde läggas in. Försvarsområdesstabensamordnade under militärbefälhavaren hjälpinsatserna från militära förband,hemvärn och frivilliga försvarsorganisationer. kunde 150 manfrån KA 4 ställas lill förfogande. Fram lill fredagen var 100-150 personergenom försvarsområdesstabens försorg konlinueriigl insatta för alt tillsammansmed personal ur brandförsvaret sköta räddnings- och röjningsarbetet. Frånonsdagen till biträdde 50 personer kontinuerligt polisenmed bevakningsuppgifter. Totalt åtgick för dessa uppgifter underräddningsaktionen omkring 1 000 personer ur militära förband, hemvärn ochfrivilligorganisationer. Civilförsvarelsförrådsmän i larmades . Strålkastare,radioutrustning och annan begärd materiel var vid rasplatsen . Undernatten rekvirerades och utlämnades bl. a. bergborrmaskiner, spett, bultsaxaroch domkrafler. Kommunensolika förvaltningar bidrog med sina resurser för alt understödjaräddningsarbetet. Sålunda tog geotekniker fram del underlag sombehövdes för att räddningsledningen skulle kunna bestämma om evakuering, besökoch inflyttning i områdel. I regi byggdes på polisens begäran ett5 km långt bevakningsstängsel runt rasområdel och sedan också vägar lill ochinom rasområdet. slängde snabbi av vattentillförselnoch avloppen i området. transporterade inom några timmarreservkraflsaggregat till platsen och fick myckel snabbi fram belysning tillrasområdet. organiserade en hjälpverksamhet iupplysningscentralen och bostadsförmedlingen anordnade mottagning på sammaställe. Ensärskild informalionsbyrå upprättades av stadskansliels informationsavdelningi samverkan med polisen, först i polishuset, senare i räddningsledningensuppehållsplals i huvudbrandsialionen. Den information som räddningsledningenville sprida till de kataslrofdrabbade kunde nå ul mycket snabbt genom bl. Under räddningsskedet hölls varje dag presskonferenser somanordnades av den centrala räddningsledningen. Därvid medverkadekommunstyrelsen och olika organ som dellog i räddningsarbetet. Länsstyrelsenämnar göra en utvärdering av räddningsljänslinsatserna vid raset. För att fåunderlag för utvärderingen har från de olika myndigheter, företagoch organisationer som deltog i eller på annat sätt berördes avräddningsaktionen begärt detaljerade redogörelser för deras insatser ocherfarenheter. Sedan dessa redogörelser har ställts samman och analyserats inomlänsstyrelsen, kommer en rapport atl utarbetas. Redan nu kan emellertidkonstaleras atl de planer som och räddningsorganen hade atlarbeta efter visade sig vara i stort sett ändamålsenliga, att samverkan mellande olika räddningsorganen gick bra samt atl alla enheter snabbt kom på platsoch synes ha använts på rätt säll. Vadbeträffar frågan om inventering av rasriskområden i landet vill jag försterinra om vissa bestämmelser i byggnadslagstiftningen. För alt mark skall fåanvändas lill bebyggelse förutsätts enligl 5 ! ; byggnadslagen (I947:385)atl denhar prövats från allmän synpunkt lämpad för ändamålet. Prövningen sker vidplanläggning eller i samband med prövning av ansökan om byggnadslov. Närmarebestämmelser om planläggning finns i byggnadsstadgan (1959:612). 1 stadgans 9 Sföreskrivs att mark skall avses fördel ändamål till vilket den är mest lämpadmed hänsyn lill bl. a. terräng- och grundförhållanden. Till bebyggelse får ickeanvändas mark som från allmän synpunkt inte är lämpad för sådant ändamål. Närförslag lill plan överlämnas lill eller statlig myndighet för antagandeeller faslställelse, skall förslaget enligt 16 fj åtföljas av bl. a. utredningangående de tekniska förutsättningarna för planens genomförande med beaktandesärskilt av grundens beskaffenhet m. m. Del är i första hand kommunen som haratt se till atl de markundersökningar som behövs kommer lill stånd. I sambandmed fasislällelsepröv-ningen av planen bevakar all de nu angivnakraven är uppfyllda. I de fall finner det påkallat kan yttrandeöver geolekniska utredningar givelvis inhämtas från (). SGIär central förvaltningsmyndighet för geolekniska ärenden. är i huvudsak inriktad på geoteknisk forskning och utveckling samtinformation. Institutet bedriver också geoteknisk uppdragsverksamhet. Efterulredningen om skredriskerna i fick SGI i uppdrag atl övervakadetla område. SGI utför därvid bl. a. besiktningar samt biträder vid planeringoch byggande utmed älven. Inom känsliga delar av området görs också vissamätningar. m. /78 har SGI fåu ökade resurser för verksamhet inomskredfarliga områden. Dessa medel används i huvudsak för atl finansiera allmänrådgivning lill kommuner och länsstyrelser samt för remissverksamhet. Dennaverksamhet avser främst bebyggda områden. SGI är f n. i färd med alt utarbetainformation lill kommuneroch länsstyrelser om institutels allmännarådgivningsverksamhet vad avser skredfarlighel. SGI är också i färd med attutarbeta information om metoder för undersökningar av Båda dessa informationspaket väntas vara klara . SGIhar i sin forskningsverksamhet flera pågående projekt rörande skredfarlighet.Kort lid före Tuvekatastrofen fick institutet medel från statens råd förbyggnadsforskning. Medlen är avsedda för elt inom institutet pågående projektom skredfariighet. Länsstyrelseni har i en skrivelse som har föranlells av Tuveraselframhållit att del är önskvärt atl en vidare undersökning görs om riskerna förliknande händelser på annat håll. Skrivelsen remissbehandlas f n. Även andralänsstyrelser har inkommit med skrivelser med liknande synpunkter. Fråganom vilka åtgärder som bör vidtas med anledning bl. a. av de inkomnaskrivelserna bereds f n. inom regeringens kansli. Jag är därför inle beredd atlnu göra några närmare uttalanden i frågan. Jag vill dock säga att regeringen ärpositiv till all resurser på lämpligt sätt ställs till förfogande fördeundersökningar som kan komma att visa sig erforderliga. BENGTBENGTSSON (c): Jag ber alt få lacka för svaret på mininterpellation. Minförsta fråga i den här interpellationen gällde en redovisning avräddningsinsatserna vid naturkatastrofen i och de erfarenhetersom kan dras av dessa insatser. För de människor som blev direkt eller indirektinblandade i denna katastrof blev sekunder och minuter fruktansvärt långa innanbara de fösta hjälpinsatserna kunde komma i gång. I detla fall var katastrofenav den omfattningen atl hela samhällets räddnings-organisation måste sättas införatt så snabbt som möjligl hjälpa de människor som befann sig ikatastrofområdel. Isvaret som kommunminislern nu lämnat redovisas mycket klart och detaljerat hurden regionala räddningstjänsten trädde i funktion när larmet om raset blivitkänt. Jag tror det slår klart för alla alt när en händelse av den häromfattningen inträffar, när områdel bl. a. blev strömlöst och mörker och dimmarådde, så tar del naturiiglvis innan räddningsmanskapet haröverblickat situationen och kan sätta in sina räddningsinsatser där denomedelbara hjälpen behövs. Vi är alla säkert väl medvetna om au för människorsom befinner sig i en sådan förtvivlat svår situation blir liden lång innanhjälpen når fram. här delen av svaret vill jag åberopa vad överdirektör istatens brandnämnd enligl en lidningsintervju sade. Han ansåg allrädd-ningsljänstarbetet och den stora organisationen bakom skötts väl ochgenomförts framgångsrikt. Enligtsvaret kommer alt göra en utvärdering av räddningsinsatsernaefter raset, och har därför hos myndigheter, organisationer och företag begärtdetaljerade redogörelser för deras insatser och erfarenheter. Därefter kommeren rapport att sammanställas. Del är bra alt en sådan sammanställning görs, föräven om räddningsorganisationen fungerar i vårtsamhälle kan det självfallet finnas detaljer som behöver ses över. Det kan judå bli tillfälle lill detta efter genomgången av en sådan rapport. Somsvar på min andra fråga redovisar kommunminislern en del villkor ibyggnadslagstiftningen för att mark skall få användas till bebyggelse. a.: "Det är i första hand kommunen som har att se till atl demarkundersökningar som behövs kommer lill stånd. I samband medfaslställelseprövningen av planen bevakar att de nu angivnakraven är uppfyllda. I de fall finner del påkallat kan yttrandeöver geolekniska utredningar givetvis inhämtas från ()." Vadsom också hälsas med tillfredsslällelse äran fr. o. m. / 78statens geolekniska institut har fått ökade resurser för verksamhet inomskredfarliga områden. Det är naturiiglvis utomordentligt viktigt, ja, nödvändigtalt undersökningar görs så atl riskerna för händelser, lika den i , sålångt det nu är möjligt elimineras. Resurser måste därför ställas tillförfogande så au sådana undersökningar fortlöpande kan göras på de platser i landetdär sådana risker kan föreligga. Trots all jaginle har ställt interpellationen vill jag tacka kommunminislern för ettutomordentligt ulföriigt svar angående den räddningsaktion som genomfördes isamband med Tuveraset. Jag tror att alla är imponerade av den organisation sominom kom i verksamhet i . Alt nu kommer atlgöra en utvärdering är, som redan framhållit, naturiiglvisvärdefullt, för även om någonting är bra kan det alltid finnas detaljer som börrättas lill. Jagvill ta detta tillfälle i akt att ge uttryck för den beundran som människorna iområdel känner för dem som dellog i räddningsarbetet. Det var bl. a. personalfrån , brandförsvaret, VA-verkel, som deltog. Genom församlings kyrkliga personalorganiserades en frivillig hjälpverksamhet som kom alt vara till stor hjälp förde drabbade. Under de första timmama arbetade många under utomordentligt storasvårigheter och under mycket stora risker. Delär klart alt när en händelse som den i har inträffat blir man orolig föratl en motsvarande katastrof kan inträffa på nytt. Vi har haft Surleraset ochTuveraset, och vi har efter Tuverasel haft skred i vid Bärfendal. Detär väl mot den bakgrunden man skall se i och länskrivelse lill regeringen, där man framhåller att del är önskvärt alt man fårmöjligheter all göra undersökningar i andra områden som kan bedömas varariskfyllda. Även om jag har full förståelse för alt kommunministern inte i dagkan göra någol närmare uttalande om vad som kommer att hända med anledning avden framställningen vill jag ändå betona att del är utomordentligt angelägetall man på områden där rasrisker kan föreligga får möjligheter alt genomföranya geolekniska undersökningar. Jagvill, herr talman, säga ytterligare en sak som har anknytning till självaräddningsarbetet. Lokalradion i svarade för en mycket god Ombeskattningen av förmån av fria resor med SAS information, menlokalradiochefen i tvingades att ha en förhandling med Radioför att få gå in på riksnätet. Jag tycker atl del visar litet av lokalradionsproblem, och jag hoppas att regeringen uppmärksammar delta. När ennaturkatastrof inträffar är det självklart alt lokalradion skall kunna gå in påriksnätet. Då skall inte chefen behöva förhandla om del. Jag vill gärna skickamed den synpunkten lill kommunministern. Överiäggningenvar härmed slutad. §4 Om beskattningen av förmån av fria resor med SAS Budgetministern erhöll ordet föratt besvara (vpk) anmälda fråga, 1977/78:234,och anförde: har frågat mig om jag anser det förenligt med gällandelagar och förordningar all förmåner som SAS frikort inte skall beskattas påsamma sätt som andra inkomster och förmåner. Ikommunalskattelagen finns särskilda bestämmelser som gäller beskattning avförmån av fria resor. Bestämmelserna är av gammall datum och inle hellentydiga. Hur de skall tillämpas i elt enskilt fall som gäller frikort från SASprövas f n. av länsskaiterätten i . Målet kan beräknas bliavgjort innevarande år. Med hänsyn lill all frågan sålunda f n.är föremål för rättslig prövning vill jag inte göra något uttalande omtolkningen av bestämmelserna. Jag anser det emellerlid angelägel att man snarastser över och moderniserar skattereglerna rörande alla de reseförmåner av olikaslag som finns. Härvid bör principen vara att dessa förmånerskattemässigt behandlas efter samma regler som gäller för naturaförmåner iövrigt. Förmånerna bör alltså enligt min mening vara skattepliktiga i den månderas värde är någorlunda betydande och möjliga att fastställa medtillfredsställande säkerhet. En sådan översyn kommer atl anförtros åt densärskilda kommitté som tillsätts för att utreda beskaliningsfrågornarörande bl. a. traklamenlsersättningar och resekostnader. (vpk): Familjen i är typfall för myndigheternasbeskrivning av vad som gäller vid självdeklarationens upprättande. I denfärgglada trycksaken, som distribueras lill dem som skall deklarera, kan manläsa om vad och andra har all iaktta. Arbetsinkomsten, traktamente,erhållen sjukpenning och de . fåll i arvode somföreningskassör skall tas upp som förmåner. får göra vissa avdrag,men de skall noga motiveras. För au han skall få göra avdrag för bussresornamellan bostaden och verkstan där arbetar måste avståndet vara minsttvå kilometer. Dettaär situationen för den stora delen av det svenska folket när självdeklarationenskall plitas ihop . och andra harenkontrolluppgift från arbetsgivaren att utgå ifrån. Där slår allt vad de fått ilön ellerannan förmån. Detta vet också taxeringsmyndigheterna, dit sammauppgift gått. Mendet verkar inte all vara lika noga för alla i samhället. Nog tror jag attPetterssons funderar över hur det kan komma sig atl vissa uppsatta personer isamhället kan få åka flyg jorden runt med familjen ulan att detla anses vara enskattepliktig förmån. för slitet som kassör i samfällighetensstyrelse vara mer förmån än all åka första klass flyg jorden runt? Om frikorlenfrån SAS och förhållandet till gällande lagar och förordningar harjag frågatbudgetminislern, och jag får lacka för svaret. Budgetministern vill inte tolkabestämmelserna men anser själv med vissa reservationer atl förmånerna börbeskattas. Resor är inle beskattningsbara, slår del i någon lagparagraf Dåtränger sig behandlingen av AMS-arbelares resor fram som jämförelse. Skall delvara mer förmån atl få några friresor mellan AMS-föriäggningen och hemorten änall flyga jorden runt? De blå och gula korlen har inle varil förenade med någonanslällning vid SAS. De har inte varil avsedda för atl kunna utföra någotarbete. Tvärtom har de varit avsedda för vissa personers höga nöje. Men de somhar fåll korten har varit betydelsefulla på olika beslutsnivåer. Detla ärkanske del mesl stötande i hela denna otrevliga affär. Om en förmån är av delslaget atl den i pressdebatlen ansetts påminna om mutor och bestickning, skallden då också befrias från skatt till skillnad från arbetsinkomster? Budgetminislernlovar alt utreda bestämmelserna men tydligen inte med någon särskild brådska,och jag vill ställa frågan: Finner verkligen inte budgetminislern detla problemså angeläget all han är beredd alt företa en särskild utredning i stället föratl baka in den i en översyn av hela rese- och traklamenlssystemet? Ombeskattningen av förmån av fria resor med SAS Herrialman!Eftersom det här handlar om beskattning av förmåner, av fria resor av enspeciell typ, har del varit naturiigt att la upp della i översynen av allafrågor rörande traklamenlersättningar och resekostnader. Där finns elt samband,och det är naturiigt att det beaktas i en utredning. Jag vill tillägga alt utredningen självfallet harmöjlighet alt under utredningsarbetets gång redovisa förslag i delfrågor. (vpk): En del lagar och förordningar på skatteområdet är inte solklara - detantydde budgetminislern i sitt svar - och del förekommer motsägelsefullatolkningar. Men jag tycker all tolkningen när det gäller SAS frikort ärmotsägelsefull i överkant.