prot · G109146 · 1977-12-31 00:00:00 — Det är elt sensationellt avslöjande, och vi skall återkomma lilldet, om inte annat så i deballform. är det för sent att ställa frågor ochall väcka interpellationer för alt få dem behandlade under del här riksmölel. Jagvill bara alldeles enlydigl deklarera all vi ifrån vårt håll tar avstånd frånden här sortens idéer. Sedanvill jag, herr talman, komma tillbaka lill frågan om den här löfteskarusellenpå järnvägens område. Jag uppfattar den frågan som allvarlig. Precis som herrMellqvist sade är risken slor att SJ hamnar i elt krisläge som ärutomordentligt allvarligt - beroende på en rad hugskott, improvisationer ochhalvkvädna visor, vars ekonomiska konsekvenser man inte tar. Löftenhar utställts om bibehållen järnvägstrafik på icke lönsamma delar,styckegodshantering, tidlabellsjustering osv. Del är en lång lisla som enligtSJ:s egna beräkningar landar på mellan 500 och 600 milj. kr. Därtill kommer atlvi nu hör ihärdiga rykten om att SJ skall gå med en förlust på omkring 400milj. Del blir tillsammans 1 miljard, . Lägg därtill dentrafikpolitiska utredningens uppgifter om järnvägens bekymmersamma läge ochdess krav på en särskild kostnadskompensalion på 300 milj. kr. Då harjag ändåinte talat om alla löften om , nytt spår till och ,löften om och allt vad det är för någonting. Närskallden här notan betalas, ? Vackra ord har vi hört. Det har i dagvarit en pralighei uppe i de siora yviga sfärerna som varil helt enorm, men detblir inga konkreta beslut. Viär i opposition. Vårt privilegium är all tala. Tyvärr har vi ingen makt attbesluta - del hör till spelets regler. Men sitter i regeringen.Ulnyllja nu regeringens inilialivmöjligheler! Regera är all handla och viljagenomföra, inte att förhala och förhala år ul och är in. Se till alt samhälletför resurser att möta ulvecklingen framöver! Trafikpoliliken,ni. Tack för attjag fick ordet. Jag har emellertid inte begärt ordet, förjag tycker inte det här var mycket att ödsla ord på. Nr 146 (): Torsdaeenden_ talman! Att efter tre timmars trafikdebatt ta till orda ärnaluriigtvis 18 mai 1978 ganska besvärligt, och Irafikbullen blir väl inte så mycket bättreav nya ingredienser i det här sena skedet. Men ett eller annat russinlär väl inte heller """"försämra smaken! Innan jag går in på att kommentera etl par av reservationerna skullejag vilja ge en litenredovisning för uppfattning om irafikpolitiken. Vi anser att den börsyfta lill att ge medborgarna och näringslivel i landels olika delarentillfredsställande trafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiskakoslnader. En effektiv och långtgående samordning med regional- ochlokaliseringspolitik, med hänsynstagande till arbeismarknads-, energi- och miljöpolitiskasynpunkter, måsle därvid ske. Iövrigl kan jag inte formulera del bättre än vad som står på s. 12 iulskottsbelänkandet: "Järnvägarnamåsle även spela en betydande roll för både person- ochgodstransporterna. En ökad samordning mellan järnvägs- och landsvägstrafikmåste komma till stånd. Delta förutsätter bl. a. aU SJ ges investeringsresurserså alt järnvägen framgångsrikt kan hävda sig inom ramen samordnattransportsystem. Fjärrtransporler av tungt gods bör i så stor utsträckning sommöjligt gä pä järnväg. En ökad samordning av terminalverksamheten måste kommatill stånd och utvecklingen av systemtransporter och rationellatransportlösningar fortsätta så att transporttiderna förkortas och godselshantering underiältas. Principernaför statens kostnadsansvar bör anges av . Utifrån dessa principerskall planeringen ske av trafiken på riksnivå och regional nivå. I vad avsertaxeberäkningen bör så långt möjligt enhetlig taxa komma till användningoavsett om olika trafikmedel och trafikförelag ombesörjer resa eller frakt fören viss sträcka." Viär naluriigtvis alla, såväl från regeringssidan som från opposilionen, otåligaoch väntar på alt få tillfälle atl anta de nya riktlinjer för den framtidatrafikpolitiken som kommunikationsministern nu aviserat. Dröjsmålet har i ochför sig varit beklagligt, men det bör leda till garantier för att vii börian av 1979 får den allsidighet och underbyggnad som krävs för en god,framsynt och långsiktig trafikplanering. - Men nog om delta. Ireservalionen 2 har de socialdemokratiska ledamöterna i trafikutskoltelreserverat sig beträffande den kollektiva trafiken allmänt och beträffandeirafikrabatter. Men redan reservanterna själva anger faktiskt i sin skrivning,när de kommenterar motionen 1977/78:1232, alt mycket redan är gjort för attfrämja kollektivtrafiken och ett samordnat rabattsystem enligt vad de självaönskar. Jag tycker därför det räcker med att hänvisa till vad ulskollel anförpå s. 14, dvs. att del redan framlagts ett förslag ikollektivtrafikpropositionen, med nr 92, i den riktning som reservanterna nuönskar. Det är litet märkligt atl begära ett förslag i en reservation närpropositionen finns och har tagits upp i utskottsbetänkandet. Motden bakgrunden yrkar jag alltså avslag på reservationen 2 och bifall till 134 utskottets hemställan i motsvarande del. Ett bifalltill reservationen skulle på intet sätt påskynda enulveckling i riktning mol en förbälirad kollektivlra- Nr 146 När del gällergodstrafikförsörjningen är del på samma sätt. Klämmen i .g - reservalionen, där manbegär all regeringen skall vidta omedelbara åtgärder, är inte någonting annalän etl försök atl slå in öppna dörrar. utskottet att de åtgärdersom begärs i reservationen redan är i full gång inom Vi vetalltså atl förslag kommeratt läggas fram i den aviserade propositionen i början avnästa år. Mot denna bakgrund yrkar jag här avslag även på reservationen 3och bifall lill utskottels hemslällan. Lätmig bara när del gäller styckegodstrafiken ge en myckel kort kommentar; iövrigl kommer att gå närmare in på den frågan. För att man iframliden skall få en god styckegodslrafik och en bra slyckegodsservicegentemot allmänheten krävs det en bättre samordning och etl bällre samarbetemellan SJ och postverket. Detta har också utskottet ställt sig bakom, vilketjag är tacksam för. Ireservationen 5 kräver socialdemokraterna att regeringen skall redovisa"erfarenheterna av den regionala trafikplaneringen samt riktlinjer för detfortsatta regionala irafikplaneringsarbeiet". Det är uppenbart att näropposilionen skriver della i sin reservation har man inte läslbudgetpropositionen. Lål mig därför återge vad som står på s. 21 i utskottetsskrivning. Jagskall kortfallal ange syftena med den regionala trafikplaneringen. De var fördet första atl ge underlag för en samlad bedömning av hur väg-, järnvägs-, sjö-och flygtransportsystemen bör vara utformade på kortare och på , fördet andra atl ge elt förbättrat underiag för den prioritering som är nödvändigav samhällets investeringar, för det iredje att ge irafikpolitiken en regionalförankring och för det fjärde att ge kommunerna bällre utgångspunkter förplaneringen av den lokala trafikförsörjningen samt att ge traflkföretagen ochnäringslivel i övrigt bällre underlag för deras iransportplanering. Ja,säger oppositionen, men hur har trafikplaneringen då utfallit? Även detta harredovisats i betänkandet: "Deangivna syftena har enligt propositionen i stor utsträckning också uppnåtts,främst närdet gäller persontraflkförsörjningen." Dessutom anges:"Genom att de regionala trafikförsörjningsplanerna revideras avlänsstyrelserna sker redan en löpande uppföljning av den regionala persontrafikplaneringen." Därtillkommer atl man i proposilionen också lalar om atl när det gällergodstransportförsörjningen och transportanläggningarna har, tråkigt nog, de häråtgärderna beträffande den regionala planeringen "haft en merbegränsad effekt på olika verks, företags och kommuners planering".Lansstyrelserna har själva sagl alt verksamheten närmast varil avförsökska-raklär. Isamma reservation krävs också en större statlig samordning och eventuellt också en satsning på hamn- och flygplalsväsendet. Även där tycks man ha missat alt del i ulskottsbelänkandet slår; "På grundval av vad som framkommit vid den regionala irafikplaneringen har vidare utarbetats två 135 Trajikpoliliken,m. departementspromemorior------------------------------- Planeringav de svenska hamnarna och Planering av de svenskaflygplatserna med förslag till perspeklivplan och planeringssystem för hamnarresp. Vad göras skall är alltså redan gjort - eller i fullgång. Tillsist villjag hänvisa till atl man i reservalionen också krävde riktlinjer, menäven dessa har ju angelts i budgelproposilionen. "Medutgångspunkt i erfarenheterna från den genomförda trafikplaneringsomgångenkommer enligt proposilionen en vidareutveckling och komplettering av denna attinitieras under är 1978." Mansäger också: "Således bör inventerings- och prognosarbetet kunnabegränsas, bl. a. genom att det planeringsunderlag som framkommer ilänsplaneringen utnyttjas." Arbetetanses främst böra inriktas på alt för det första konkretisera målen för denregionala person- och godstransportförsörjningen, för det andra försöka finnalösningar på i första hand arbetsresorna inom vissa regioner och för det tredjeupprätta förslag till långsiktig inriktning och prioritering av det allmännasinvesteringar i olika slag av trafikanläggningar inom länet. Det gäller bl. a.trafikleder samt hamnar, flygplatser och andra slag av terminaler. Enutgångspunkt för planeringen skall vara - och det tycker jag är mycket viktigt- att länens, jag menar härmed också underförstått landslingens, förslag tillinriklning och prioritering av de framlida trafikinvesleringarna tilisammas medbedömningar på sektoriell och central nivå skall läggas till grund förutarbetande av samordnade långsiktiga investeringsplaner -riksplaner - förolika trafiksektorer. Utskottetsäger dessutom, och det tror jag också är viktigt: "I anslutning härtillmå även framhållas all ulskottet ser det som synnerligen viktigt attplanerings- och verkställighetsansvaret samordnas." Det innebär alltså inte bara löst och luftigt planerar, utan alt man håller kontakt med dehuvudmän som skall vara ansvariga för trafiken och att man på detviset samordnar planerings- och verkställighetsansvaret. Meddella anser jag mig ha full täckning för att yrka avslag på reservationen 5 ochbifall till utskottets hemställan. Reservalionen8 berör bl. a. de handikappades situation. Den tänker jag inte kommenteraeftersom såväl som kommunikationsministern ingående harbehandlat den. Jagvill bara säga några få ord beträffande elektrisk bussdrifl. Även det har iviss mån kommenterats av kommunikationsministern, men jag vill ändå med glädjenotera, inte minsl därför alt jag själv sedan början av 1970-lalel har slagitsför alt vi skall starta med trädbussdrift igen, atl både utskottet ochkommunikationsministern här har uttalat en klar förståelse för att vi bör gåvidare på den vägen, exempelvis genom att med statsbidrag hjälpa kommunernaall starta system - f n. har vi ju inga sådana i drift i . Därför kanjag inte heller finna att ett bifall till reservationen 8 på den punkten skullebringa problemet med trädbussyslem elt enda steg närmare sin lösning. Denlösningen hoppas jag senast skall komma tillsammans med den irafikpoli- Låtmig lill sist säga att utskottet med anledning av motionen 1977/78:1207 av OlleEriksson och i har uttalat att det är angeläget alt regeringenprövar möjligheterna att säkra framlida verksamhet. Detta färses mot bakgrund av att kanalen är ett omistligt medel föratt främja turismen idessa vackra delar av . Turismen bör kunna ge en hel delsysselsäuningstillfällen i della vackra men industrifattiga landskap. Sammanfattningsvisyrkar jag avslag pä reservalionerna 2, 3, 5 och 8 samt bifall till utskottetshemslällan på alla punkter. Trajikpoliliken,ni. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. () kortgenmäle: Jag fär först beklaga den debatleknik som kommunikationsministern hadei sin senasle replik. Jag tycker att det går att föra ett samtal. Även om vi ärpolemiska mol varandra, så behöver man inte litet hurtfriskl avvisa varandra,utan det går all samtala även i den här talarstolen. Jagbegärde ordet igen för att först kommentera etl par av de punkter som upp. En del andra kommer alt bli kommenterade av m. fl. Närdet gäller frågan om irafikraballernas belydelse för kollektivtrafiken är detinte alldeles oväsentligt, , att reservera sig på den punkten. Detär viktigt inte minsl efter det som kommunikationsministern sagl här i kammareni dag om att prisfaktorn för honom inte är av särskill slor belydelse. I denproposition som vi skall diskutera sägs också en avpropositionsskrivaren att det inte är så säkerl alt man skall ha utjämnanderaballsystem i de olika regionerna så att alla får betala lika. Vi har på denpunkten en ganska bestämd uppfaUning, och vi tror för den skull att det ärnödvändigt att säger ifrån. Om är med på det tycker jagatt del är väldigt viktigt alt inte bara slå här och tro att allting är på fullgång i departementet, för del är del nog inte när del gäller den här punkten. Detär enligt vår mening viktigt för att utveckla ett kollektivirafiksystem som harjämlikhelsfunklion all man också uljämnar de priser som man får betala för atlanvända sig av kollektivtrafiken. Närdet gäller den regionala trafikplaneringen är del alldeles uppenbart attriksdagen har slällls åt sidan. Det slår visserligen några lill intetförpliktande satser i budgetpropositionen, som läste upp, men delintressanta är atl vi icke fått möjlighel all la slällning lill rikllinjer förden regionala Irafikplaneringen, vilket fö. hämmar irafikplaneringen ute ikommunerna. Sedan måste jag också få använda de här minuternalill alt säga att sensationerna duggar tätt i afton. I Aktuellt, som harsänts i TV medan den här debatten pågått, har en av företrädarevaril ute och tagit avståndfrån del som kommunikationsministern har levererat i Rapport. Jag vill frågaherr - , som talade i Aktuellt, har inte rätt att delta idetta replikskifte, men har ju den möjligheten - om la avstånd från del förslag som kommunikationsministern, privat tydligen,har funderingar på dock utan atl ha dem förankrade i regeringen. De regeringsinleriörersom avslöjas blir alltmer fantastiska för . Men del vore ju bra om manså snabbi som möjligt kunde klippa av den här diskussionen. Det kan herrTorwald göra genom att säga ifrån var slår i denna fråga. RUNETORWALD (c) kort genmäle: säger att det behövs en reservation vad gällertrafikrabatterna. Men egenlligen innehåller inte reservationen några klaraexempel på vilka irafikrabatter man avser. Sedan är det så att prisutjämning ären sak och prisnivå en annan. Man kan ha en prisuljämning utan att därförbehöva ha en extremt låg prisnivå. Väljer man en prisutjämning och enextremt låg prisnivå blir kostnaderna sådana alt man får betala dem via skatteni en omfattning som man kanske inte orkar med. Detta måste alltså prövas frånfall till fail. Detkan finnas sådana fall där en mycket låg prisnivå kan vara lämplig, t. ex. föratl värva kunder till lägenheter, tåg och annat där man inte har ett fulltutnyttjande av kapaciteten. Då kan även mycket låga priser vara motiverade,eftersom etl bättre utnyttjande inte medför några ökade kostnader utan endastökade inkomster. Om man däremot har låga priser exempelvis dåkollektivirafiknätet är fullt utnyttjat leder det till en förlust för detaktuella företaget, som fler människor ändå inte kan beredas platsulan bara får slå i kö. Detta är motiveringen till alt man på olika sätt sökeratl genom prisrabaltering bättre utnyttja de lomma sätena på såväl flygplan somtåg, bussar och bålar. Den försöksverksamheten har ju inilierals inte minsl avmotioner från vårt häll under lidigare år. Jag tycker atl del har variltrevligt atl se alt man varit lyhörd - inte minst från SJ:s sida - för dessaförslag. begär elt ultalande av mig och villalt jag skall kommentera någonting somjag inte själv varil i tillfälle atthöra. Av princip gör jag inte det. Jag kommenterar inte någonting som jag fåttreda på genom hörsägen. () kortgenmäle: Jag har i och för sig ingenting alt invända mot det allmänna resonemangsom för om rabattsystem och rabattformer. Möjligen har vi ettlitet för komplicerat raballsystem . Del skulle i och för sig vara bra om mansåg över del. Därtill kommer alt prissäilningen pä kolleklivirafiken är avmyckel stor betydelse för att den verkligen skall få jämlikhetskaraktär -vilket jag antar all både och jag är intresserade av. Det är bara ell par bänkarmellan och . behöver ändåinte kommentera vad som har sagts i TV - även Nr 146 om det är alldelesuppenbart att det har sagts saker där om Torsdaeen den Kommunikationsministern använder som vanligt litet ig: myg ulomparlamentariskametoder i stället för alt diskutera frågorna här i Men det ärganska orimligt om inte här skulle TralikDolitiken kunna deklarera vad som ärcenterpartiels inställning i denna fråga. Det , ,, skulle vara myckel klargörande om han gjorde del. RUNETORWALD (c) kort genmäle: Det harjag ingenting emot. grundinställning är: Iprincip bör vi icke ha tullvägar. ROLFSELLGREN (fp): Debatten har redan pågått länge , och det har inte tillkommitsärskilt mycket nytt. Debatten om trafikixjliliken har pågått hela 1970-talet.Det har varit ett årtionde av debatt, ifrågasättande av tidigare beslut ochtill följd av del ett omfattande utredningsarbete. För åtminstonelandlrafiksektorn finns nu inte myckel mer alt utreda. Tiden bör alltså varamogen för beslut. Såsent som föregående månad tillfördes den långa raden av utredningar del sistabetänkandet vad beträffar landtrafiksektorn. Jag undantartrafiksä-kerhetsulredningen, som ännu inte avslutat sitt uppdrag. Då lämnadealltså den trafikpolitiska ulredningen sina förslag beträffande trafikenskostnadsansvar och var därmed klar med hela sitt uppdrag. Kostnaderna förvägtrafiken har utretts ända . Först arbetade vägkostnadsutred-ningenmed frågan och därefter har den bearbetats av trafikpolitiskautredningen . Av alla utredningar inom landtrafiksektorn är den häräldst - den började först och blev sist klar. Viupplever alla - från oss som ägnar oss åt frågorna här i och ända uttill den enskilde trafikanten -otålighet i väntan på en sammanhållentrafikpolitisk proposition. I trafikutskoltel har vi uttryckt vår otålighet påolika säll. Majoriteten har upprepat och i någon mån förstärkt den skrivningtill regeringen som godkände . Den gäller riktlinjerna fördenframlida trafikpolitiken, olönsamma bannät, olönsamma järnvägsstationer samtfrågor rörande handikappanpassad kollektivtrafik. Vi är alltså av samma meningnu som då. De socialdemokraliska ledamöterna manifesterar sin otålighet med attvilja skriva lill regeringen . Vi lycker att del räcker med att skrivaen gång och förstärka den skrivningen . Den här skillnaden är avnärmast semantisk art. Jag håller f ö. med om atlsocialdemokraternas motion är föga nyskapande. Däremot innehåller den liksomreservationerna mycket skåpmat eller, som statsrådet kallade del, allmängods.Myckel av vad både och sagt finns faktisktåtergivet i ulskoltsbetänkanden och genomförda ulredningar. Viär alltså eniga om en sak: Ju förr vi får ett beslut om den framtida trafikpolitiken, dess bättre. Själv villjag inte dölja atl dröjsmålet hittillstrots 139 Trajik/wliiiken,m. allthaft vissa fördelar. Först och främst kan vi nu räkna med ett fullständigareunderlag genom att kostnaderna när det gäller landlransportsektorn finns med iunderlaget. Därtill har utredningar inom energiområdet tillfört äventrafiksektorn underlag som har betydelse vid omprövning av trafikpolitiken. Närjag lyssnade lill anförande slog det mig vilken vikt även hanlade vid kostnaderna i en irafik;x)liiisk reform. Men jag undrar: Menar SvenMellqvist att del hade varit betydelselöst om propositionen framlagts i fjoleller i förfjol och kostnadsansvaret alltså måst uteslutas? DetegeiUliga skälet lill dröjsmålet med en sammanhängande trafikpolitiskproposition har kommunikationsministern redovisat i budgetpropositionen: Densvaga tillväxten i ekonomin har medfört att utrymmet för nya reformer ärytterligt begränsat. I en svag konjunktur måste arbetsmarknadsfrågoma, omsorgenom barnen, de äldre och de sjuka prioriteras framför andra viktiga behov isamhället. 1 de socialdemokraliska reservalionerna finns ingenting om dessaprioriteringar. Betyder det att ni vill ändra de prioriteringar .som gjorts avregeringen härvidlag? , som var mycket raljant och ordrik trots atl hans anförande var fögainnehållsrikt, kanske kan svara på det. Vadjag nu sagt innebär attjag yrkar avslag på reservationen I och bifall tillutskottets hemslällan. Mellan de övriga reservationerna ochutskoltsmajori-teiens hemslällan föreligger inga påtagliga skillnader i sak.Det är, som jag tidigare nämnt, närmast graden av otålighet som skiljer. Enfråga som på elt myckel särskill sätt engagerat opinionen ute i landet ochriksdagsmännen är SJ:s planer på att ändra organisationen för styckegodstrafiken.Därom viiinar också de många molionerna. Här förefaller del som om SJ frånbörjan gjort en felbedömning, som genom den kraftiga opinionen kan leda tillalt de konkreia åtgärder som måste vidtas kan bli till nytta för bådegodskunderna och SJ. Etlgenomförande av de tidigare planerna skulle ha fåll negativa regionalpoliliskakonsekvenser och motverkat syftet med den framtida trafikpolitiken. Radikalaförändringar nu i SJ:s policy och marknadsföring skulle på ett olyckligt sättäventyra SJ:s möjligheter alt hävda sig i en ny trafikpolitisk situation. Detförefaller också som om de planerade åtgärderna var så defaitistiska ochschematiska att de inte skulle leda till den minskning av förlusterna som varavsikten med den. Vissagodskunder skulle ha fött orimligt långa transportavstånd. i minhemkommun har byggt sin nya fabrik intill en järnvägsstation och framdragit ettinduslrispår, på vilket man kan lossa resp. lasta sill styckegods på vagn. Enändring i transportförulsättningarna skulle äventyra hela rörelsen. Med hänsyntill förelagets lokalisering skulle vid övergång lill biljärnväg-bil-systemettransportavståndet för godset föriängas, i många fall på ell förödande sätt. Entransport som är 8 mil på järnväg skulle efter det tänkta systemet bli 50mil. Eftersom dessutom priset för transporterna skulle baseras på gällandejärnvägstaxa plus kostnaderna för anslutande vägtransport bleve ocksåtransportkostnaderna så orimliga atl den iransportlösningen En taxa skall vara kundanpassad om den skall vara konkurrenskraftig.En så stelbent slyckegodsorganisation skulle motverka sitt syfte. SJ skulle fåbehålla sina föriusler men föriora transporterna. Och försvinner inte barastyckegodset. Flyttar ett företag över styckegodset till enbarllandsvägstransport, så följer även del eventuella vagnslaslgodset med. Avde föredragningar som skett inför Irafikulskotlet har vi lyckligtvis förståttatl handläggningen av frågan nu fått en annan inriktning inom SJ. i nära kontakt med berörda kunder, kommuner och inte minsl de anställdager förutsättningar för mer acceptabla lösningar. Det är också av betydelse attmera genomgripande förändrir.sar av och irafikuppgifteranslår i avvaktan på de väntade förslagen om den framtida trafikpolitiken. Vadjag anfört stämmer väl med både utskottets skrivning och reservalionen 4.Reservationen skiljer sig inte i sak från utskottets skrivning. Därför kan denulan saknad avslås. Jag vill göra några fåytterligare kommentarer till utskoltsbetänkandel. Imotionen 1579 av begärs en utredning av ochkaikylmetoder. Del är ett gammall folkparlikrav som här framställs på nytt.Ulskollel har med godkännande ända upprepai som angelägelall SJ visar slörre öppenhel i fråga om koslnadsslrukiur och kalkylmeioder.Ulskollel har även upprepai att det alltjämt är av samma uppfattning. Jaghar en känsla av att det börjar öppnas även på den här fronten. Ellenigt ulskoll har tillstyrkt och min motion om en flygförbindelseTrondheim-Ösiersund-Sundsvall-Vasa. Jag vill i kammarens protokoll fä införamotionärernas tillfredsställelse över att denna fråga nu förts en bra bil påväg mot sin lösning. Tillsist, herr lalman!