prot · G10923 · 1977-12-31 00:00:00 — 1 vissa yttranden frånansvariga myndigheter som hade behandlat det fall jag talade om hade manockså ifrågasatt om inte ett sådant system borde prövas. JustitieministerGeijer var för sin del inte oroad - han ansåg att allt var perfekt. Han villeinte heller uttala sig om behovet av huvudman för fjällsäkerheten. Jaghar för min del trott att någonting hänt , men , den 9 november1977, började ett fjällsäkerhelssymposium i Trygg-Han-sahuset i , idet finaste höstväder. Den första punkten på dagordningen oroar mig. Man skalltala om fjällsäkerhel och ansvarsförhållanden, med inledning av STF:sordförande general . Och det står följande: Fjällsäkerhelen ärnumera en statlig angelägenhet men den förebyggande fjällsäkerhelen saknarofficiell målsman. Ingentinghar alltså hänt. Jag vågar också påminna om vad som stod i tidningen I allaväder, nr 1977, under rubriken . Mananknyter där lill min fråga lill justitieministern och säger bl.a.: "Detär självklart att hela detta komplex måste studeras i ett sammanhang och detsnart. De åtgärder som vidtagits har skett styckevis och utansamordning. Visst är det bra att polisen håller föredrag om fjällvetl,medverkar i massmedia och har kontakt med hotellvärdar, men det är verkligeninte delsamma som en målmedveten satsning på fjällsäkerheten. Den måsteovillkorligen anses vara det primära." Och så jämför man med sjöfarten. Ijanuarinumret av tidskriften finns det också en omsäkerheten till fjälls. Jag ber att få citera några rader ur den: "Vårfjällvärld är en unik tillgång för rekreation och friskvård. Det är glädjandeatt konstatera alt fler och fler upptäcker detta och med de möjligheter somökad fritid ger unnar sig allt fler en fjällsemester. Menmed ökade skaror ökar också risken för olyckor. Även om man konstaterar, attantalet allvarliga tillbud både totalt sett och i jämförelse med t. ex.sjöolyckor och trafikolyckor är mycket få, måste fortsalla ål-gärder vidtas föratt öka säkerheten och därmed tryggheten för fjäll-turisten." Och så skriver man vidare: "Medandet Vöt (jällräddningen finns enstatlig huvudman i saknas en sådan för de förebyggandeåtgärderna -fjällsäkerhelen. " Dettahar alltså sagts av folk som måste anses vara experter och väl insatta i dessafrågor. Jaghar med tillfredsställelse läst kulturutskottets belänkande, och jag har ingenanmärkning att göra mot det. Jag tycker att utskottet på ett alldeles utmärktsätt har redovisat läget, och jag har inget annat yrkande än om bifall tillutskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. 1977/78:3 med anledning av motion om bibehållandeav Pater Noster-fyren som kulturminnesmärke betänkande 1977/78:4 med anledning av motion om statensheraldiska verksamhet. Detta betänkande bygger på en motion - nr 751 - som jag skrev tillförra . Jag har ingen kritik att rikta mot utskottets handläggning avmotionen, men jag vill anföra några synpunkter som kan ge ytterligare belysningav vad det rör sig om. Denstatliga heraldiska verksamheten har såväl före som särskilt efteromorganisationen 1953 varit föremål för kritik, inte minst i . Del hargällt såväl den onödigt kostsamma organisationen som ärendenas handläggning. Dåarbetsuppgifterna inom det sporlelfinansierade riksheraldikeräm-betet såsomheraldisk myndighet övertogs av , som härvid fick ensärskild heraldisk sektion under ledning av en förste arkivarie ochheraldiker, varjämte en heraldisk nämnd inrättades, betraktades detta somonödigt kostnadskrävande. har i sina uttalanden därefter uttryckligenframhållit den heraldiska organisationens karaktär av provisorium. Man harvidare framhållit att verksamheten skall vara ekonomiskt självbärande, och manhar förutsatt atl regeringen vid lämpligt tillfälle lämnar enredovisning för det ekonomiska utfallet. Så har ännu inte skett, vilket jagtycker vittnar om en viss nonchalans av den tidigare regeringen mot riksdagen.Det har framgått av kritiken i , bl. a. i motioner, och även i pressoch radio, atl den heraldiska sektionens föreståndare, numera medtjänstebenämningen statsheraldiker, tydligen ej haft full sysselsättning,eftersom han på tjänstelid kunnat fullgöra andra, ej statliga arbetsuppgifter,varvid en arkivarbetare har passat telefonen. Detta har sagts i pressen. Motdenna bakgrund var del mindre välbetänkt atl utöka den heraldiska byråkratinmed registreringen av kommunvapen hos patent- och registreringsverket, särskiltsom man för särskiljande av vapen har klara heraldiska regler, som inte ärdesamma som vid särskiljande av varumärken. Jag menar alt det hade varitbättre att låta heraldisk expertis sköta det hela på ett ställe. F. ö. måstedet sägas vara helt onödigt att beröva kommunerna del tidigare rättsskyddet förvapnen och beträffande symbolen för deras kommunala självstyrelse ställa demunder statligt förmynderskap genom registreringen i patent- ochregistreringsverket för att bibehålla rättsskyddet för vapnen. Starka skältalar för att den nuvarande ordningen ändras. Redanvid riksdag påtalades i motionen 453 i andra kammaren det underligaförhållandet, atl heraldisk sakkunskap ej var företrädd bland ledamöterna istatens heraldiska nämnd. Visserligen ansågs föredraganden vara sakkunnig, mendet framhölls att denne vid upprepade tillfällen fått sina vapenförslagunderkända av kommunerna, som i stället anlitat annan heraldisk sakkunskap.Föredraganden var alltså vid handläggningen av sådana ärenden alt betrakta somjävig. Därför borde förutom antikvarisk, historisk, juridisk och konstnärligexpertis även heraldisk sakkunskap vara företrädd i statens heraldiska nämnd. Dessamindre tillfredsställande förhållanden består alltjämt och tycks ha förstärkts,då en ny föredragande statsheraldiker, som tidigare ej dokumenterat sig somsakkunnig på det heraldiska området, haft vissa svårigheter. Jag skall anföranågra exempel, som ligger bakom min motion: Norsjökommun i mitt hemlän fick ett vapen utarbetat av ochgodkänt av heraldiska nämnden. Vapnet var feltecknat, då figurerna var oriktigtplacerade i den kluvna sköldens fält. Den i den nya storkommunen ingående Malakommun hade redan ett bra vapen, representerande skogsbruket, men detta blevej symboliserat. I stället symboliserades jordbruket med ett veteax. Det fatalamed denna symbol är emellertid att gränsen för vetets odling går långt söder omNorsjö. Medicinsk rådgivning till yrkesdansare Örnsköldsvikhade tidigare ett gammalt bra vapen med bl. a. en vågskura, dvs. våglinjetvärs över skölden. Naturligtvis skulle vara klåfingrigt och ändrapå något och tecknade en s. k. karvskura i stället för den tidigare fulltriktiga vågskuran. Härigenom överensstämde ej den fastställda beskrivningen medden godkända teckningen. Jagkan också anmärka på vad som hänt med Solenäs kommunvapen. Om man gjort sigbesväret att bedriva någon historisk forskning, hade man funnit attsigillbilderna för Solenäs och Slångenäs härad i blivit förväxlade på1700-talel. Genom riksarkivels underlåtenhet all göra en utredning i frågan harSotenäs kommun oriktigt fått Stångenäs platlfisk i sitt vapen. Det har oftapåtalats på senare lid. Denna är f ö. felaktigt placerad i vapnet, vars s. k.bård dessutom är oriktigt tecknad. Del finns väl möjligheter atl ta upp den härfrågan . avstyrker motionsförslaget om att heraldisk sakkunskap skall tillförasnämnden och säger sig fungera effektivt. Den motsätter sig också ettöverförande av den heraldiska verksamheten till patent- och registreringsverketoch motiverar detta med att patenlverket saknar heraldisk sakkunskap, vilketjag anser besynnerligt. Med de uppgifter som föreligger har dock utskottet,som jag ser det, inte haft möjligheter till någon annan skrivning. Varförskall f ö. staten hålla ett mycket kostnadskrävande organ för all utarbetaolika vapen? Detta kan lika väl överlämnas åt mera kunniga heraldiker ochkonstnärer utanför den statliga verksamheten. Varför kan man ej såsom i Danmarkha en statens heraldiske konsulent, vilket vore mera ändamålsenligt ochbetydligt mindre kostnadskrävande? Här finns en besparingsmöjlighet, och delföreligger anledning att återkomma i frågan, vilket förmodligen sker ganskasnart. Jag har i dagens lägeinget annat yrkande än utskottets. Överläggningenvar härmed slutad. 1977/78:5 med anledning avmotion om konservatorverksamheten §15 Medicinsk rådgivning till yrkesdansare Föredrogs kulturutskottets betänkande 1977/78:6 medanledning av motion om medicinsk rådgivning till yrkesdansare. YVONNEHEDVALL (m): I motionen 1128 har jag begärt atl frågan om medicinsk rådgivning ochhjälp lill yrkesdansare skall bli föremål för en utredning. Anledningen lill minbegäran är följande. Fördel första är den undervisning i kroppens fysiologi som ges lillyrkesdansareleverna av begränsad art och myckel varierande. För det andrasaknar yrkesdansarna till stor del tillgång till medicinsk expertis. Fördet tredje kan man konstatera att många skador är ytterst vanliga hosyrkesdansarna. Del gäller t. ex. muskelskador och sen-inflammationer. Dessaskador skulle enligt min mening kunna minska i antal, om eleverna gavs engrundlig undervisning i hur sådana skador uppkommer. Denundervisning som eleverna får i kroppens fysiologi varierar mellan olikaundervisningsinstitutioner. Där en sådan undervisning över huvud tagel ges, gesden med ca en undervisningsiimme av den totala undervisningstiden, somvarierar mellan 9 och . Altvara yrkesdansare ställer stora krav på dansarens fysiska kondition. Enyrkesdansares utbildning och träning kan från fysisk synpunkt mycket väljämställas med elilidrottsmannens situation. Både yrkesdansaren ochelitidrottsmannen utför sin uppgift med sin egen kropp som verktyg. Del ärdärför av stor vikt att de får en grundlig undervisning om hur den egna kroppenfungerar och var den egna kroppens toleransnivå ligger. Givelvis är det ocksåav vikt att de får tillgång till medicinsk expertis för att kunna förebygga ochåtgärda yrkesskador. För elitidrotlsmännen har dessa problem till största delenlösts på ett godtagbart sätt eller också ligger frågorna f. n. under utredning.Men när del gäller yrkesdansarna är detta område fortfarande mycket eftersatt. Kulturutskottetanför i sitt betänkande att dansarutredningen, såvitt utskottet kunnat finna,har tagit hänsyn lill såväl elevernas behov av utbildning i arbetsfysiologi somelevernas behov av experthjälp och atl läkare med ortopediskt kunnande haranställts vid vissa institutioner. Närdet gäller den medicinska expertisen har jag tyvärr inte kunnat göra sammaupptäckt som utskottet har ajort. Del finns inget förslag fråndansarutredningen när det gäller den medicinska expertisen. Det är inte hellerså märkligt, eftersom utredningen inte hade den uppgiften enligt de direktivsom utredningen givits. Undervisningeni kroppsfysiologi har, som utskottet också påpekar, dansarutredningenvisserligen berört. Utredningen föreslåi all av en total undervisningstid fördansare skall eleverna ges enundervisning i akrobatik under en undervisnings-timme . Detta gällerför elever i årskurserna 4-9. I denna akrobatikundervisning skallockså ingå något som kallas fysisk träning. Närdel sedan gäller elever som går vidare från tillyr-kesdansarundervisning föreslår utredningen all man skall införa något somkallas arbetsfysiologi med en undervisningstimme i årskurs 1 och en halvundervisningstimme i årskurs 2, detta av en total undervisningslid på 38limmar för resp. årskurs. Vidare föreslår utredningen alt man skallgenomföra dessa förslag successivt med start under hösten1978, alltså . Eftervad jag har funnit innebär dessa förslag inte någon större utvidgning avundervisningen i kroppens fysiologi men förmodligen en ökad enhetlighet i dennaundervisning. Inte heller läcker förslaget in de elever som redan nu genomgårsin utbildning eller som redan har klarat av den. Enligtmin mening borde man lägga större vikt vid dessa frågor. Undervisning ikroppens fysiologi tillsammans med experthjälp borde ges till såväl blivandesom redan verksamma yrkesdansare. Jag finner det dock inte meningsfullt atl ställa något yrkande, eftersom ett enigt utskott har framlagt dettabetänkande. Jag när ändå en förhoppning om att man inom en inte alltföravlägsen framtid skall kunna nå en lösning på dessa problem på ett föryrkesdansarna tillfredsställande sätt. GEORGANDERSSON (s): har här liksom i sin motion påtalat bristerna idansarulbildningen. Motionen går ut på ett yrkande om en ny utredning rörandemedicinsk rådgivning och hjälp lill yrkesdansare. Utskottethar, vilket också uppmärksammade i sill anförande, pekat på attdansarutredningen har tagit upp dessa frågor. tycker emellertidatl dansarutredningen inte har belyst dem på ett tillfredsställande säll. Jagvill inte gå in i den diskussionen utan bara framhålla att utskottet inte nuansett det vara motiverat att föreslå tillsättande av en ny utredning. Vi fårförst avvakta genomförandet av de förslag som dansarutredningen har lagt fram.Det är möjligt alt de förslagen kan utvidgas och förbättras - därom vill jag intei dag uttala mig - men det finns ju då anledning att återkomma i desammanhangen. Utskottethar alltså inte bedömt det motiverat att i det här lägel tillsätta ytterligareen utredning, och med hänvisning till detta yrkar jag bifall till utskottetshemställan. Överläggningenvar härmed slutad. §16 Flygvädertjänstens system och organisation betänkande 1977/78:5 med anledning av propositionen 1977/78:5om flygvädertjänstens system och organisation m. m. jämte motioner. 1 trafikutskottets betänkande över flygvädertjänstens system ochorganisation skriver utskottet bl. a. atl en grupp skall tillsättas för altpröva behovet av utökad service för Luleås del. Del är en positiv skrivning, och jag harinte något annat yrkande än utskottets, men jag vill ändå peka på ett par sakersom är viktiga i samband med begreppet "utökad service för Luleåsdel". Vidden organisationsförändring som kommer att ske bör man definitivt intemissa att tillvarata möjligheterna till bl. a. försöksverksamhet för att fåmera gemensamt utnyttjande av militär och civil väderijänst. En sådansamordning är speciellt viktig för Luleås del, främst med tanke på att denservice som lämnas till allmänheten borde kunna utökas och göraspermanent. Detta hade varit möjligt om hade fått en civil regioncentralav den typ som föreslås i , , ochSundsvall/. Enligt det förslaget kommer hela norra att bliutan den service som en sådan central kan erbjuda. Delhär är förvånande, inte minst med tanke på de skillnader som kan uppslå ivädret, beroende på årstiderna. De mellersta delarna av landet kan ha vår,medan de norra delarna av vårt avlånga land ännu har vinter. En civilvädercenlral ger betydligt större möjligheter att delge service lillkunden/allmänheten, vilket för del är av stor vikt, eftersom snabbalokala skiftningar sker, bl. a. i fjällregionen. Denmilitära central som finns i kan ge och ger en begränsad service på dethär området, och det sker genom all personal ställer upp på sin fritid påhelger. Men man har inga befogenheter atl ge den service som skulle varanödvändig från allmänhetens synpunkt. Det kan gälla service inför t. ex.kommunernas snöröjning vid byggnation av större vägar i fjällregionen, aktuelltinför en s. k. byggande, samt service till sjöfarten och tillindustrier som är beroende av bl. a. åskvar-ningar för alt förhindraprodukiionsstörningar. NJA kan t. ex. inte få uppgifter från den militäraflygvädercenlralen i , eftersom personalen inte har befogenhet all ge deninformationen. Centralen har en bra utrustning, där lokala åskceller kanföljas, men den har alltså inte befogenhet att rapportera till ett företag somligger bara från centralen. Frågan om en civil central i Luleåär ytterst en fråga om all kunna delge kunderna den information som ärnödvändig bl. a. från allmänhetens synpunkt. Jag förutsätter alt arbetsgruppen utan dröjsmål prövar samordningenmellan militär och civil flygvädertjänsl i . Utskottet understryker juockså det angelägna i att en sådan prövning kommer till stånd. Överläggningen var härmedslutad. Utskottets hemställan bifölls. 1977/78:2 med anledning av motion om försäljningenav pyrotekniska varor Nr 23 1977/78:3med anledning av motion om livsmedelsförädlingsinduslrin --------------- Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. och oljehandeln §18 Förstatligande av den privata bensin- och oljehandeln Föredrogs näringsutskottets betänkande 1977/78:4med anledning av motion om förstatligande av den privata bensin- ocholjehandeln. Idetta betänkande behandlades motionen 1976/77:883 av m. fl. (vpk),vari hemställts att skulle uttala sig för förstatligande av denprivata sektorn av bensin- och oljehandeln och hos regeringen begära en snabbutredning och förslag i detta syfte. Utskottet hemställde attriksdagen skulle avslå motionen 1976/77:883. JÖRNSVENSSON (vpk): kommunisterna har alltid hävdat att den privata bensin-och oljehandeln bör förstatligas. Ett land som är alltför sårbart pådetta område för all del skall utlämna' sig åt de stora privata internationellaoljejällarna. Vivet alla vad dessa oljejättar slår för. De kontrollerar inte bara utvinningenoch marknaden. De kontrollerar också informationen. De utgör en barriär mellanproducentländer och konsumentländer, en mellanhand som hänsynslöst manipulerarbåde priser och regeringar. De tillhör också de kvalificeradeskaltenyklingarnas skara, från svensk nationell synpunkt sett. Deras politiskamakt har gång på gång visat sig vara förödande. De har initierat kupper iIndonesien, förföljelser i samt krig och utbrytning i . De harvarit med om atl störta regeringar i , och . Dehindrar utvecklandet av ett effektivt oljeskydd genom att erbjudamindervärdiga produkter för oljebekämpning. De kontrollerar stora delar avkärnkraflsindustrin och rustningsindustrin. Viförvånar oss inte över att de borgerliga ledamöterna i näringsut-skotlel tyckeratt en sådan maktkoncentration för de stora oljejällarna är fullt i sinordning. Oljejättarnas makt är följden av det privata kapitalets koncentration.Dock är vi en aning konsternerade över och oreserveradeuppslutning bakom den moderata lålgåpoliliken mot del utländska oljekapitalel.De har ju bl. a. skickat upp en moderat ledamot här atl föra utskottelstalan. Annars företräder ju mittpartierna formellt en politik som har en vissudd riktad mot truster och monopol. Men den politiken har tydligen här - såvälsom på åtskilliga andra områden - fåll vika för en lojalitet mot den ledanderegeringsbrodern, moderata samlingspartiet. Och moderata samlingspartiet har i dessa frågor alllid varitmera lojalt mot än mot den svenska nationen. Menom inte det borgerliga ställningstagandet förvånar oss, så förvånar del ossdesto mera hur socialdemokraterna i näringsulskoliet har tagit ställning. Iarbetarrörelsens efterkrigsprogram krävde de 1944 förstatligande avoljehanteringen. efter krigsslutet kom också en statlig utredning,initierad av den socialdemokratiskt ledda regeringen, som också föreslog ettförstatligande av oljehanteringen. har oljeberoendeutvecklats enormt, inte minst genom en hämningslös privatbilism och enförfallande kollektivtrafik. Och så har vi upplevt oljekrisen, när ensocialdemokratisk handelsminister fick bygga sin oljepolitik påmarknadsinformationer som han var tvungen alt hämta från de internationellaoljebolagen. Några andra stod inte alt få tag i. Nuförutses ganska allmänt en ny, kanske långt svårare oljekris inom . lägel förvånar oss socialdemokraternas ställningstagande i högsta grad.Socialdemokraterna skriver helt ihop sig med de borgerliga. Och än merhäpnadsväckande är atl man i utskotlsullåiandel säger: "Utskottetförutsätter alt förhållandena inom oljesektorn följs med uppmärksamhet avregeringen under förberedelsearbetet för detta beslut." Här avses detbeslut som väntar . Jagkan inte hjälpa atl jag tycker atl delta är makalöst! Näringsutskottetsordförande, socialdemokraten , litar på atl de borgerliga ochderas regering skall sköta oljepolitiken till allmän belåtenhet. IngvarSvanberg och utskottets socialdemokrater hjälper borgarna att avslå en motionfrån vpk som lar upp samma krav som socialdemokraterna ställde 1944 och 1945. Dettaär än märkligare när vi ser på den allmänna politiska bakgrunden. Här gårsocialdemokraterna gång på gång ut och tar heder och ära av regeringen . Men när det gäller att röra vid oljekapitalets positioner, dåduger plötsligt regeringen . Då litar socialdemokraterna inäringsutskottel på . Då tror de alt uppmärksamt kan följaförhållandena på oljeområdet. Då skriver de ihop sig med representanter förregeringen , bara för alt slippa ifrån det hemska förstatligandet av oljehandelni . OmIngvar hade visat intresse för denna debatt och varit här i kammarenskulle jag ha frågat honom: Hur känns det att förlita sig på den borgerligaoljepolitiken? Hur känns det all skriva under samma utskottsutlåtande som de borgerligai oljefrågan? Hur känns det att ena dagen förklara att regeringensenergipolitik inte är vatten värd, och uttala sitt förtroende fördess oljepolitik? Hur känns det all som socialdemokrat skicka uppBirgitta i talarstolen för att göra ner energiministern i den borgerligaregeringen, och skriva ihop sig om oljepolitiken medföreträdare för samma regering? Nog är detta märkligaturer. Och märkligare blir de när man betänker Förstatligandeav den privata bensin-och oljehandeln Förstatligandeav den privata bensin-och oljehandeln att del somsocialdemokraterna är med om alt avslå är arbetarrörelsens eget gamlaklassiska krav . Vänsterpartietkommunisterna för sin del vägrar erkänna att svensk oljepolitik skall vara ensak för brittiska, amerikanska, holländska och franska oljebolag. Vi vidhålleratt bör uttala sig för ett förstatligande av oljehanteringen. Vi vetalt vi kan vänta tider när del blir av stor vikt att en svensk statligoljehanlering finns, som kan agera utan att behöva underkasta sig direktiv frånutländsk storfinans. Vi tycker del är bedrövligt att riksdagenssocialdemokrater har så liten framsynthet. Vi tycker inte om deras spel ihopmed de borgerliga i den här frågan. Vilever inte i sådana tider att någon del av arbetarrörelsen bör göra gemensamsak med borgerligheten. Det är tvärtom av vikt att arbetarrörelsen är mån omsin identitet och sin självständiga politik, att den på alla områden kan sättaupp radikala alternativ till den borgerliga politiken och atl den äntligen påallvar börjar angripa det privata monopolkapitalels ställning på olikaområden. Därför yrkar vi bifall lill vpk-motionen. Må sedan desocialdemokratiska ledamöterna av kammaren rösta ihop med de borgerliga i dennafråga - det blir på deras eget ansvar. i riktade sitt angrepp främst motsocialdemokraterna och näringsutskottets ordförande , och dendebatten har jag ingen anledning att engagera mig i. Däremot kan jag lugna JörnSvensson på en punkt, nämligen att moderata samlingspartiet inte har några somhelst affärer ihop med Mr. - om någon till äventyrs hade trott del. Isakfrågan ligger ärendet så till, att utskottet har behandlat motionen1976/77:883 av m. fl. om förstatligande av den privata sektorn avbensin-och oljehandeln. i har kommenterat delta här ikammaren. Näringsutskottel har vid behandlingen av motionen inte funnitanledning att göra någon ändring i de tidigare årens ställningstagande i sammafråga. Detta ärende har behandlats med anledning av motioner frånjust vpk, men dessa propåer har alltid blivit avslagna. Jag yrkar avslag påmotionen och bifall till näringsutskottets hemställan i betänkandet. Jagvill emellertid helt kort beröra utskottets motivering för avslagsyrkandet.Sverige som är ett litet land svarar för en myckel liten del av världens totalakonsumtion av olja. Jag vill minnas att det handlar om , och dåförstår var och en vilken storleksordning detta har internationellt sett. Vihar inte heller några egna oljekällor, ulan vi är beroende av omvärlden för attkunna klara vår försörjning. Att vi gör del är viktigt, eftersom oljan harkommit att betyda så mycket inte minst ur industrins synpunkt. För vårförsörjning är vi i hög grad beroende av vad som sker ute i världen.