prot · G109158 · 1977-12-31 00:00:00 — i älvar och sjöar har vi i vpk aldrig begärt att vårayrkanden skulle överlämnas till den s. k. Kramforsgruppen. Vi vände oss ju tillriksdagen med en begäran om att ett statligt bolag skulle bildas. Vi kundealdrig i vår vildaste fantasi drömma om alt frågan skulle överlämnas till deninformella Kramforsgruppen. Det vore ju, om jag får använda uttrycket, altsälla bocken lill trädgårdsmästare. Men i går tydligen vad som helstmed stöd av regeringen. Närdet gäller fiberberg i älvar och sjöar har vi i vpk ställt yrkande i vår motionom att statsmakterna skall ta hand om detta problem. Fiberberg finns inle barai och i , ,utan överallt i landet utanförcellulosafabrikerna. Såtill frågan om sjunktimret, vilken också överlämnats till denna Kramforsgrupp.Jag aktualiserade det problemet i en fråga för rält länge sedan tillindustriministern i den förra regeringen. Statligagarantier för lån till skogsindustrin, m. m. 3 proiokoll 1977/78:158-159 Statliga garantier för lån till skogsindustrin, m. m. säkertihåg den debatt vi hade i den frågan då, Sjunktimmer, som kan uppskattas lillmiljoner stockar, återfinns i alla älvar som har den minsta anknytning tillcellulosaindustrin. Detta är en nationell fråga och kan inle isoleras lill dens, k, Kramforsgruppen med SCA:s chef i spetsen, 1 vår motion i anslutning lill propositionen 180 om lånetlill NCB säger vi bl, a, alt propositionen lill sitt omfång är kort men lillsill innehåll lunn och förvirrande. Om ulskottsbetänkandel kan sägas att del ärstörre till omfånget men ännu mer förvirrande. Jag yrkar bifall lill motionen 1638. Vad beträffar propositionen 180 om lån till NCB verkarsituationen minst sagt förvirrad. som NCB går till staten och begärekonomisk hjälp föran komma uren penibel ekonomisk situation går man tillregeringen med en ny hemställan om att få bygga ut anläggningen i , som vida överstiger den av regeringen tidigare beviljade hemställan.Man blir givetvis litet tveksam, då NCB:s tidigare handlande är allmänt känt.Var skall man hämta pengarna ? Några ord i denna fråga. erhöll regeringens tillstånd alt i samband med nedläggandetav sulfatfabrik i utbygga tillverkningen i i sammakommun av sulfaimassa och kraftpapper. Men endasi några månader efter det altdetta tillstånd hade erhållits från regeringen, eller , sänderNCB en ny skrivelse lill regeringen, där bolaget hemställer om tillstånd alt istället få utbygga anläggningarna i för tillverkning av s. k.journalpapper.där mekanisk massa ingårsom en huvuddel. Motiveringen för dennanya ansökan är enligt NCB ändrade marknadsförutsättningar. Ändrademarknadsförutsättningar i detta sammanhang innebär alt NCB skall vara med ochkonkurrera på utlandsmarknaden vid försäljning av irähaliigt iryckpapper, dels. k. journalpapperet, en papperskvalitet som betecknas som en modesak. Delanses nämligen finnas en marknad för detla slag av papper i såväl somVästeuropa. Och ligger inte mindre än tre skogsindustriförelag istartgroparna och begär regeringens stöd för utbyggnader för produktion avdelta slag av papper. En av dessa förelag är NCB. De övriga företagen är SödraSkogsägarna, som planerar produktion i , och , somberäknar all ha produktionen i , Skogsägarna i norr och skogsägarna isödra skall alltså inbördes konkurrera vid försäljningen av samma varapå samma utlandsmarknad, för att nu citera tidningen , Dylikt kan betraktas som rena planlöshelen, men när manunder åren varit med och sett planlöshelen i skogsindustrins handlande i övrigtär delta naturligtvis inle någon som helst överraskning. Tidningen skriverockså följande: "De"-alltså skogsindustriföretagen -"tävlar om vem som skall komma i gång med produktionen först. Kommer allatre företagen i gång ungefär försvinner den efterlängtade marknaden iett nafs, priserna sjunker och del blir kris." -Och skall nuöverlämna 900 miljoner lill dessa skogsföretag och 400 miljoner i villkorligtlån till NCB när perspektivet är del som jag har redogjort för.Egentligen är del fruktansvärt all dessa skogskoncerner, som också ärmultinationella, kan få uppträda på del sätt de har gjort och tänker göra. Jagvill fråga industriministern vilken inställning han har i del här fallet. Enplanerad utveckling av skogsindustrin saknas nu som lidigare. Del råder renaanarkin inom detta slag av industri i vårt land. Det verkar som ombeslutsfattarna inom skogsindustrin ingenting lärt. Eller kanske man har gjortdet. Man har tjänat massvis med pengar och tror att man skall kunna fortsättamed det. Del är drivkraften. Men skogsindustrin i är ett typisktexempel på de fria marknadskrafternas spel, där de snabba och stora profilernavarit helt avgörande och där varje skogsindustriföretag handlat som om delvarit ensamt på marknaden. Skogsindustribolagenhar som gått blivit bortskämda med de stora vinsterna-des, k,övervinsterna. De trodde tydligen att de goda tiderna och de höga profiternaskulle fortsätta i all evighet. Skogsägarna var uppenbarligen av samma uppfattning,för deras vinster var särskilt uppmuntrande för dem som hyllar det privatavinstbegäret som den heliga dogmen. Deras handlande visar också på detta. Men,herr talman, till frågan om NCB. Del berättas i bolagels nya ansökan tillregeringen att produktionen i fullt utbyggd fabrik beräknas lill 465 000 lonper år, varav 300 000 lon journalpapper och 165 000 lon kraftpapper. 1 den avregeringen tidigare beviljade ansökan angavs produktionen lill 305 000 tonkraftpapper, alltså en väsentlig skillnad. Vedförbrukningen, säger man i sinansökan, skall bli densamma som anges i regeringens tillstånd av november 1977.Dock kommer-och det skal I vi uppmärksamma-energiförbrukningen att meränfördubblas vad beträffar el-och oljeförbrukning. Skall ordna dentillskottsenergin genom vindkraft? Käntvar att sulfatfabrik, som sysselsätter över 200 personer, skulleläggas ned. Men enligt den till regeringen senast ingivna ansökan om utbyggnadskall även , som sysselsätter 140 man. läggas ned, I denna förnyadeansökan hardet nämligen förutsatts all tagits ur bruk ochdemonterats före byggandet av journalpappersbruket. Säg, , vadtänker ni göra av de 140 sågverksarbetare som får sparken om ni beviljar NCB:snya ansökan? Meddelande!om NCB:s nya ansökan slog ned som en bomb i . Ingenutanför den allra innersta kretsen hade en aning om all NCB hade gjort enförnyad ansökan. Den föredrogs i kommunstyrelsen förekommunfullmäktigesammanträdet -så kuppartat gick det till. Delblev ingen enig uppslutning bakom NCB i kommunfullmäktige.Socialdemokraterna fick naturligtvis med sig och , menfolkpartiet, vpk och apk revolterade. De ville ha garantier för all de arbetaresom avskedas skulle få sysselsättning, och sådana garantier kunde inle lämnas. Delvar dagarna efter detla kommunfullmäkligesammaniräde märkbart tyst ilokalpressen. Men så började de sågverksarbetare som hotades av Statligagarantier för lån till skogsindustrin, m. m. Statligagarantier för lån till skogsindustrin, m. m. avsked röra på sig. Deskall ju avskedas t, o. m. innan journalpappersbrukei byggs, Sågverksarbeiarnaförklarade som en man alt de inte alls var informerade av NCB:s ledning omnedläggningen avsågverket. Vid tidnings-intervjuer förklarade de att man varbåde "förbannad och besviken på NCB:s uppträdande", NCB-ledningen vettydligen inle vad MBL-förhandlingar vill säga, sade man, NCBoch dess ledning har alltså förklarat all förelaget ekonomiskt är på fallrepetoch begärt kraftig ekonomisk satsning av staten. Därvid har NCB-ledningenförklarat all man inle tänker ordna någon ersättningsindustri i . 1stället har man uttalat förhoppningarom all arbetet förde 200 mannarna skulleordnas av staten genom AMS-ålgärder. - Så långt sträckte sig alltså det socialaansvaret, , k. Uddeholmslån på de mest fördelaktiga villkor, ochdärtill skulle samhället klara sysselsättningen förde många som avskedades. Nuskall alltså NCBerhålla 400 milj. kr. Därtill skall staten enligt utskottetsmening tillerkänna NCB del s, k. tillfälliga sysselsättningsbidraget,som utgårmed 75 96 av företagets lönekostnader och sociala kostnader-alltsåen direktsubvention av 75 96 av lönesumman liknande den som förekommer inomstålbranschen. Staten skall således med skallebetalarnas pengar i slort sensvara för att de över 200 mannarna vid sulfatläbrik har sina jobbkvar, i varie fall lill dess all del nya pappersbruket är klart för produktion. Äveni detta fall har NCB-ledningen fått sina önskningar uppfyllda. Så län går delatt ordna allvarliga frågor med statens hjälp! NCB sitter tydligen i farbrorstatens knä. Varför skall då inte stålen med skallebetalarnas pengar även svaraför sysselsättningen av de 140 sågverksarbetare som man hotar avskeda? Kannågol dylikt vara inspirationskällan lill NCB:s handlande i övrigl? Del voreinlressani att få veta i delta sammanhang. Regeringen har handlatmycket välvilligt mot NCB. Utskottets tillmötesgående mot förelaget, såsom delframgår av betänkandet, innebär - om jag fattar saken rätt -en ytterligarepåtryckning på regeringen alt bevilja NCB även den nya ansökningen om enbetydligt större utbyggnad av pappersbruket. Fråganom Hissmofors skulle det vara lockande an ta upp i detla sammanhang. Del gårväl inle att hur länge som helst fortsätta driften vid det nedläggningshotadeförelaget med skallebetalarnas pengar. NCB har när det gällerersättningsindustri till Hissmofors endast presterat pratbubblor. Iulskottsbetänkandel berörs över huvud taget inte frågan om en sådanersättningsindustri. Även här gäller det ett sågverk som är i farzonen, ochsågverk tycks NCB vara i färd att göra sig av med. Del gick bra medKöpmanholmen. Del aktualiseras nu i . Även i Hissmofors tycks fråganstå på dagordningen. Det är ur sysselsättningssynpunkt besvärliga områden detgäller-även inlandet,där man tidigare ansett alt förhållandena varit så goda. Närskall skogsägarna la sitt sociala ansvar? Att lasta allt ansvar på GunnarHedlund är ansvarslöst. De drivor av tidningsartiklar i vilka man även frånskogsägarhåll bildligt talat försökt hänga denne man är beklämmande. mannen har betytt mer ännågon annan då det gällt all bryta de stora privata skogskoncernernasmonopolställning, men det tycks man i vissa skogsägar-kretsar helt ha glömtbort. Del skulle ha varit uppfriskande med en historisk tillbakablick. Jag harinte tid till någon sådan , men kanske någon annan skulle kunna ge en sådan.Inom är man kanske mer initierad än vad jag är. Slutligen,herr talman, finner jag det mer än underiigt att detta betänkande frånnäringsutskottet helt saknar perspektiv. Del talas om skogsbolagens svårafinansiella läge och det sägs att uppemot ett tjugotal av de stora skogskoncernernahar akuta likviditetssvårigheter. Men det sägs ingenting om hur framtiden skallgestalta sig, och ingenting om alt det måste bli en radikal omläggning av helaskogsindustrin med sikte på forskning och utveckling för att av skogsråvaran flfram nya varor och därmed nya sysselsättningstilllallen. Skogskoncernerna-dessa multinationella företag -skall räddas för stunden. Dessa företag, somtill utlandet exporterat miljarder intjänade här i landet och som harskött sig så illa, skall nu räddas. Sanneriigen kan man här tala ombrandkårsutryckningar. Jagskall nu sluta mitt anförande och yrka bifall till punkten 1 a ivpk-motionen 1964, där det talas om ovillkoriig återbetalningsskyldighet. Statligagarantier för lån till skogsindustrin, m. m. i (s) kort genmäle: Det är bara på en punkt som jag tänkte ta upp ett litet samtal med herrLorentzon. Som jag uppfattade det sade han att del 75-procentiga bidrag somutskottet enhälligt förutsätter skall ges till skogsindustrin endast bordeanvändas för att klara Hissmofors och . I och för sig är det enambition. Men jag ställer nu frågan till : Vad har våra vänner deanställda i Slrömsnäsbruk och vid Sågverk, som tillhör SödraSkogsägarna, gjort för ont för att inte la del av de möjligheter som kan liggai användningen av detta bidrag för att under närmaste framtiden garantera sysselsättningenvid de här företagen? Deanställda vid är varslade om nedläggning. På samma sätt hademan varslat i Strömsnäs och delvis i Delary, men där förhandlade man sig framtill en lösning. Men jag utesluter inte att del inte kan bli fråga omatt överväga en fortsatt drift med stöd av detta 75-procentiga bidrag. Våruppfattning är att man då självfallet skall klara jobben åt de anställda viddessa företag i väntan på diskussioner om man kan fortsätta driften eller omnya företag kan lokaliseras dit. Del gäller inte bara i vårt län, Kronobergslän, eller i , Södra Skogsägarnas område. Det kan också gälla fört. ex. Mo och - vad vet vi om vad som kan hända inom den närmasteframtiden? Det kan vidare gälla i skogsföretagen i , som också arbetarunder svårigheter. Också där kan dessa stödinsatser bli aktuella. Man börutnyttja de slödförmåner som har prövats och visat sig användbara. Jaghoppas, , att det var ett misstag alt försöka avhända andra delarav landet samma möjligheter som vi nu vill erbjuda , Statliga garantier för lån till skogsindustrin, m. m. GUSTAVLORENTZON (vpk) kort genmäle: Som myckel väl känner lill harvi från vårt parti ända pekat på missförhållandena och misskötselninom svensk skogsindustri. Vi hardärför frågat om inte dessa skogsbolag, när denu uppträder på det sätt som de gör, bör tas om hand av staten. Vad vi har sagt har också visat sig vara fullt rikligt. Nuskall staten åter träda in och rädda inle bara fabrikerna i ochHissmofors, ulan också en mängd förelag i , som upp. Han nämner också Mo och , Det stämmer också att arbetarna iMo och är myckel oroliga för att de uteblivna investeringarna iAlfredshem, som berör 900 man, kan innebära all fabriken läggs ned. Kommer Mooch all förlägga någon ersättningsindustri dit? Dessa för all vinna tid och för att skaffa framersäliningsindustrier tror inte själv på i dagens situation. Vikan inle gå med på att ge multinationella företag av de arbetslöner sombetalas ut, när de förut pengar ur landet och själva behåller profiten. Viskall inte understödja sådan industri in i det sista. Vi slår fast vid vårtkrav att staten lar hand om denna industri, och det har vi gjort ända sedan vimotionerade i denna fråga , i (s) kort genmäle: Jag lyssnade naturligtvis mycket uppmärksamtpå vad nu sade. Men han gav mig inget besked om varför inle deanställda i Sirömsnäs, , i delar av eller vid Mooch Domsjöskulle bli garanterade samma möjligheter som de anställda i , nämligenatt staten får träda in i del ögonblick man inte själv förmår klarasysselsättningen. Jag trodde all och jag skulle kunna varaöverens om vad jag sade i min anförande, nämligen alt man i ett krisläge somdetta skall vända sig lill staten. Vi har emellertid gått längre när vi i våra diskussioner iutskottet och i våra reservationer sagt alt staten inte bara skall nöja sig medall ge lån eller stöd lill dessa företag, utan att man skall gå in som delägarei verksamheten om företagen inle själva kan klara den. På den punkten är viöverens. Vore det inle bättre, herrLorentzon, all säga all uttalandet om fabrikerna i Hissmofors och varett misstag? Självfallet skall dessa ha hjälp,Jag upprepar min fråga: Varförskall inte de anställda vid de andra förelagen få samma möjligheter till stöd iett krisläge? Svara på den frågan och snurra inte runt problemet, herrLorentzon! GUSTAVLORENTZON (vpk) kort genmäle: Vi har i vår motion ett speciellt yrkande omSandviken och Hissmofors, Vi går inte förbi deras problem. Blir del aktuelltmed flera industrier, så lål oss diskutera dem då, men inspirera intemonopolföreiagen lill alt tycka all de kan uppträda hur som helst! Förelagen vet att de hade glansdagar under densocialdemokratiska regeringens tid. De hämtade in miljarder i vinst, och statenkrävde aldrig någoniingtillbaka, tycks socialdemokraterna vara mera konungsliga än konungensiälv,för i propositionerna som vi nu behandlar finns det ingenting 'om 7596-bidrag. Del är någoniing som socialdemokraterna tagit upp i sin motion förall överbjuda den borgerliga regeringen och på del sättet hålla sig ännu meraväl med de multinationella skogsindustriföretagen. Jag snurrade inle runt, , Del verkar närmastsom om den socialdemokratiska villervallan har blivit ännu värre sedan nilappade regeringsmakten. Statliga garantier för lån till skogsindustrin, m. m. Talmannen anmälde alt i anhållitatt til protokollet få antecknat att han inle ägde rätt lill ytterligarereplik. KARL-ANDERSPETERSSON (c): Bakgrunden lill de förslag om stöd tillskogsindustrin i allmänhet och NCB i synnerhet som vi behandlar i betänkandetnr 74 från näringsulskoltet ärju den besvärliga ekonomiska situation som desenaste åren - speciellt de två senaste - uppstått för den svenskaskogsindustrin. Del gäller, som tidigare påpekats, i det härsammanhanget,massa- och pappersindustrin, sågverken och spånskiveindustrin. Skogsindustrin har visserligen alltid varitkonjunkturkänslig, men utvecklingen under 1970-lalel harinneburitexceptionellt kraftiga konjunktursvängningar. Från högkonjunktur 1970 gick manin i en tillfällig lågkonjunktur 1971-1972, ökade efterfrågan påskogsprodukter, och 1974 blev ett mycket bra år ur resullalsynpunki. Därefterbörjade som nämnts problemen alt hopa sig. Skogsindustrin drabbades av besvärligheter på deninternationella marknaden , och dessa svårigheter har sedandrastiskt förvärrats för all kulminera . Detta harmedfört stora överlager, lågt kapacitetsutnyttjande och vikande priser. Del äralltså samma problem som tyvärr drabbat så många andra branscher tidigare. Vihar i i olika omgångar diskuterat stöd till tekoindustrin,varvsindustrin, stålindustrin och gruvindustrin, för all nämna de störstaproblembranscherna. När det gäller skogsindustrin rör del sig om ett stortantal sysselsatta. Del gäller jobb för över 80 000 människor, som är direktsysselsatta inom denna bransch. Hur många som indirekt berörs kan vara svårtalt exakt ange, men ca 60 000 människor härutöver är berörda genom sinsysselsättning i skogsbruket. Lägger vi härtill att skogsindustrin i mångafall är lokaliserad till mindre orter, där skogsindustrin dominerar, så stårdet helt klart att här måste göras insatser från samhällets sida för alt sökalotsa branschen genom lågkonjunkturen. Detta har ju också regeringen klartinsett på tidigt stadium, och del föranledde propositionen nr 123 som kom någonav . Sedermera visade det sig all problemen vid blev akuta myckel snabbi, och det föranledderegeringen all lägga fram propositionen 180 omekonomiskt stöd till NCB "i syfte all säkerställa företagets fortsalladrift i rationella former, som Statligagarantier för lån till skogsindustrin, m. m. kan komma att läggas framav en särskilt tillkallad kommitté",som del heter i propositionen. Dennaproposition lar således ses som något av ett komplement till propositionen123, där branschens problem i stort har redovisats, 1 propositionen 180 är delNCB:s speciella svårigheter som penetreras, och bara inom del förelaget finnsnära 5 000 människor sysselsatta, Trolsall uppmärksamhet i massmedia kring dessa frågor och trots alla försök allåstadkomma sensation har utskottet i stort sett behandlat frågan i mycket storenighet. Det lycker jag är angeläget att framhålla. Alla har givelvis insett destora problem som har uppstått för skogsindustrin, och likaså hur mångamänniskors sysselsättning som del här gäller. Beträffandepropositionen 180 om stöd lill NCB tycks många tidningar ifrågasätta om intedetla bolag, därför alt det ägs av skogsägarnas producent-kooperativaföreningar, skulle bli föremål för hårdare villkor än andra företag somerhållit statens stöd i en besvärlig konjunktursituation. Låt mig emellertiddeklarera att ingen i utskottet har förfäktat sådana åsikter. Tvärtom har manansett det naturligt att inte diskriminera del kooperations-ägda företaget idet sammanhanget. Detfinns emellertid tre reservationer och ett särskilt yttrande fogade lillföreliggande betänkande, samtliga avgivna av utskottets socialdemokratiskaledamöter. Reservationerna går i stort ut på att slödet till skogsindustrinskall ske i form av nyemission eller konvertibla skuldebrev samt alt siatenskall utse två styrelseledamöter och en revisor i NCB. Kravet på en revisorfinns också i utskottsmajoritelens skrivning men däremot inte socialdemokraternaskrav på två styrelseledamöter. Låt mig säga all tanken på riktade nyemissionersom en möjlighet alt tillföra kapital till en synnerligen kapitalkrävande bransch,som skogsindustrin är, kan i och för sig vara intressant. Men del far givetvisinte medföra att man gör avkall på kravet all kunna bibehålla en livskraftigoch självständig kooperativ företagsamhet. Reservanternaunderstryker visserligen att "avsikten med dessa villkor inte är att gestaten ett dominerande infiytande inom den på producentkooperativ grundarbetande skogsägarerörelsen", men man vill ha "en effektivstatlig insyn i företagets löpande verksamhet". Denna skrivning vittnar tyvärr inte om det stora förtroende för den kooperativa företagsformen som viskulle önska att man hade på den kanten - trots att man är medveten om att istyrelsen för dessa företag redan finns företrädare för personalen och harfunnits , långt innan man genom lagstiftning hade påkallat ettsådant arrangemang. Inteheller tycks de socialdemokratiska reservanterna ha fullt förtroende för denutredningskommitlé med landshövding som ordförande, som regeringenhar tillkallat. Visserligen säger socialdemokraternas talesman iLjungby att man har förtroende för utredningsgruppen, men han frågar också:Vad händer med samhällets pengar om del går snett? Delta visar, lycker jag, inte har det rätta förtroendet. Det krav som framförts om parlamentariskarepresentanter i ulredningskommittén lyder också på att man tyvärr bristerlitet i del förtroende, som vi från utskottsmajoritelens sida har. Delhär förslaget om konvertibla skuldebrev i kombination med direklin-flylande förstaten via styrelseledamöter skulle ju kunna ge det dominerande inflytande somman säger sig icke eftersträva. Låt mig här säga all vi från ulskoltsmajoritetenssida är angelägna all framhålla all vi som ett alternativ lill andraföretagsformer vill behålla den kooperativa förelagsformen även . Tillåtmig sedan, herr talman, att till säga att jag alllid har käntmig litet avundsjuk på de kommunistiska talesmännen därför all de gör del sålätt för sig. Det är så enkelt alt tala om det kapitalistiska systemets uselheloch om hur enkelt man skulle lösa problemet med ett förstatligande. Men när detgäller bevisföringen har man sällan varit lika noga. 1fråga om påpekande om Kramforsgruppens arbete beträffandefiberbergen måste jag säga att han läst utskottets betänkande något slarvigt.Utskottet har faktiskt berört detta, och vi har framhållit: "Vissadiskussioner om de praktiska och ekonomiska möjligheterna för sådanttillvaratagande har ägt rum i regi av den s, k. Kramforsgruppen, som utgör eninformell arbetsgrupp med anknytning till i län.Några mer ingående och konkreta undersökningar har dock inte utförts. Utskottetförutsätter all regeringen uppmärksammar hithörande frågor vid beredningen avden aviserade propositionen om en ny skogspolitik." Med detta har manavstyrkt motionen. Låtmig däremot helt instämma i betygande av betydelse för skogsindustrin i vårt land. Meddessa ord, herr talman, ber jag alt få yrka bifall lill näringsutskonetshemställan i betänkandet 74 och avslag på de reservationer som fogals lilldetta. Statligagarantier för lån till skogsindustrin, m. m. (vpk)kort genmäle: Den föregående talaren sade att vpk:s talesmän gör det mycket lättförsig genom alt i olika sammanhang kräva ett förstatligande. Jag skulle kunnareferera till vad folket ute pä arbetsplatserna säger. Även till den kongress,som genomför , finns en radmotioner om förstatligande. Vi har i våra motioner år för år hänvisat till hurKramfors massaarbeiare log upp frågan om ett förstatligande avskogsindustrin därför att man genom SCA:s handlande var orolig för att derasfabrik förr eller senare skulle komma att läggas ned och alt SCA icke skullekomma att ta något socialt ansvar.