prot · G10955 · 1977-12-31 00:00:00 — Del är helt klart att så är falleteftersom de företag som investerar för mindre än 5 milj. kr. inle kan komma ifråga. De flesta företag i detla land är ju mindre enheter, och många av dem ärkanske i behov av lån som inle uppgår till 5 milj, kr. De bromsas alltså. Nusade att småförelagens situation kommer att diskuteras ,vilket jag också är medveten om. Därför skall Jag inte gå in på de propåer somvi har för att lösa deras problem. Faktum är dock att man, om man sätter engräns på 5 milj. kr., slänger ute många mindre förelag som är i behov av ettlägre lånebelopp. HUGOBENGTSSON (s): Bara ett par ord lill då del gäller detta stöd tilllekoindustrin. Vad vi framför allt vänder oss mol är när man iutskottsmajoriletens belänkande skriver: "Enligt utskottets mening finnsdet varken anledning eller möjlighet att genom särskilda regler formulera någongenerell definition av vad som är att anse som svenska produkter." Del ärdenna myckel lösliga skrivning som vi vänder oss emot. Vi menar att det skallbestämt sägas ifrån, så all statens industriverk vet vad man har att rätta sigefter. Det skall vara stöd lill svensk tekoindustri och inte lill importeradetekovaror. Vissaanslag inom industridepartementets verksamhetsområde Till vill jag säga att han självfallet har rätt när hansäger att många småförelag i egentlig mening inte har möjlighet att görainvesteringar på 5 milj. kr. Dessvärre har dock den snabbapenningvärdeförsämringen medfört att 5 milj. kr. inle är särskilt myckel närman skall investera i maskiner, när bara en enda maskin kan kosta någon miljonoch kanske mer. Det finns alltså en stor grupp av s. k. medelstora företag ochmindre förelag på gränsen till medelstora, som utan vidare kommer över gränseni fråga. I den mån som de minsta företagen inte kan utnyttja denna möjlighetfinns det och kommer att tillskapas andra möjligheter, något som framgår av denproposition som vi skall behandla . TillHugo vill jag bara hell kort upprepa vad Jag sagt tidigare. Det gårinle alt tillskapa detaljerade regler, som skulle utestänga importörer ochsådana som i stor omfattning - som del sägs från motionärernas sida -importerar produkter. Det går helt enkelt inte att fastställa sådana regler ochfå dem entydiga. Jag har sagt det åtskilliga gånger här . Däremot har viförtroende för att statens industriverk skall kunna lillämpa dessa regler. 1mitt tidigare inlägg sade jag att det är att slå in öppna dörrar all kräva altindustriverket skall få något slags anvisning från , eftersom det avpropositionen framgår att det är svenska företag, som det hela liden är frågaom. (vpk): sade någonting om att jag i viss mån hade rätt. Men såtog han tillbaka detla med en gång och sade att penningvärdeförsämringen är såstor att del snart kommer alt bli aktuellt för flera. Om inflationen skallfortsätta som den gjort , är det klart all vilken småhandlaresom helst kommer att kunna utnyttja 5-miljonersbeloppel. Det tar inte så mångaår att nå dit. Sedanmåste jag understryka vad vi sagt från kommunistiskt håll, nämligenatt vi i princip är emot den form av stöd som utgår till del privatanäringslivet och kapitalet, när man inle har någon som helst möjlighet attkontrollera och styra investeringar, vilkas användning inte går alt överblicka.Vi har ell privatkapilalistiskl samhällssystem som går på kryckor, där snart av företagen måste ha statligt understöd eller stöd i någon form för att överhuvud taget överleva. Då måste man fråga sig om vi skall fortsätta med den s.k. medicineringen. Vi säger för vår del - det har sagts tidigare här i kammarenfrån kommunistiskt håll - att del vore effektivare med aktiv dödshjälp åt dethär systemet och att övergå lill socialistisk planhushållning, som kangarantera både arbete och den sociala trygghet som man kräver av dem som haransvaret för samhället. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avIngvar m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Vissaanslag inom industridepartementets verksamhetsområde Den som vill att kammarenbifaller näringsulskottels hemställan i belänkandet nr 32 punkten 2 röstar ja,den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då HugoBengtsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad ulskotlet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avIngvar m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller näringsulskottels hemställan i betänkandet nr32 punkten 11 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen, Då HugoBengtsson begärde Vissaanslag inom industridepartementets verksamhetsområde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat. Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall lill l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 3 avIngvar m. fl. samt 3:o) motionen nr 204 av m. fl., ochförklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägandeja besvarad. DåHugo begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionenånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalels mening för sig. Sedan begärt voteringbeträffande kontrapropositionen, upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill alt kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendenäringsulskottels hemställan i belänkandet nr 32 punkten 16 antar reservationennr 3 av m. fl. röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit motionen nr 204 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. Då KariHallgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Ienlighet härmed blev följande voteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill alt kammaren bifaller näringsutskotiets hemställan i betänkandet nr32 punkten 16 röstar Ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparal. Denna om- Nr 55 Inrättande av regionala försäkringsrätter röstning gav följanderesultat: 1977/78:20 med anledning av propositionen1977/78:66 om ändring i lagen (1970:742) om lönegarantiavgift, m. m. §7 Inrättande av regionala försäkringsrätter Föredrogssocialförsäkringsutskotlets belänkande 1977/78:15 med anledning avpropositionen 1977/78:20 med förslag till ändrad organisation förbesvärsprövning inom socialförsäkringen m. m. jämte motioner. Ipropositionen 1977/78:20 () hade regeringen föreslagitriksdagen delsatt anta de i propositionen framlagda förslagen till 1. lag om försäkringsdomstolar 2. lag om ändring i förvaltningsprocesslagen(1971:291) 3. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 4. lag om ändring i lagen (1962:392) om huslrutilläggoch kommunalt bostadstillägg till folkpension 5. lag om ändring i lagen (1975:380) omdelpensionsförsäkring 6. lag om ändring i lagen (1976:380) omarbelsskadeförsäkring 7. lag om ändring i lagen (1947:529) om allmännabarnbidrag 8. lag om ändring i lagen (1964:143) ombidragsförskott 9. lag om ändring i lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd 10. lag om ändring i sludiestödslagen (1973:349) 11. lag om ändring i lagen (1959:552) om uppbörd avvissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m. 12. lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning avpensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring 13. lag om införande av lagen om försäkringsdomslolar,m. dels att godkänna de riktlinjer för organisationenav försäkringsrätterna m. m. som förordals i propositionen. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "1 propositionenföreslås all regionala försäkringsrätter skall inrättas för överprövning avframför allt ärenden som handläggs av de allmänna för- säkringskassorna.Försäkringsrätterna skall överta de arbetsuppgifter som riksförsäkringsverketsbesvärsavdelning och försäkringsrådet har f n. De nya försäkringsrätterna avsesbli lokaliserade till samt och . Försäkringsrättföreslås bli domför med tre yrkesdomare. I ärendegrupper som tillsammans utgördrygt en tredjedel av ärendena skall dessutom två nämndemän delta i avgörandet.Lekmannamedverkan föreslås förekomma framför allt i sådana ärenden som iförsäkringskassa har avgjorts av pensionsdelegation eller av försäkringsnämndi dess helhet. I arbetsskadeärenden föreslås lekmannamedverkan förekommagenerellt. Genomatt besvärsprövningen bryts ut från får verket en merarenodlad inriktning på centrala lednings- och tillsynsfunktioner. I linje meddetta föreslås alt verket skall kunna inträda som part i förfarandet iförsäkringsrätt med uppgiften alt verka för en likformig och rättvistill-lämpning av socialförsäkringsbeslämmelserna. En särskild enhet föreslåsinrättad inom för att svara för denna uppgift. Såvittgäller den högsta instansen, vars namn föreslås ändrat tillförsäkringsöver-domstolen, skall förfarandet genomgående vara utformat som etttvåparis-förfarande. De befogenheter som vissa socialförsäkringsorgan f n. harall ex officio pröva beslut av lägre instans resp. underställa högre instansett beslut för prövning föreslås försvinna i samband med att ettIvåpartsför-farande införs. Besvärstideni socialförsäkringsärenden föreslås bli förlängd till tvåmånader. För att möjliggöra snabb och enkel rättelse föreslås försäkringsorganenunder vissa förutsättningar bli skyldiga att ändra egna beslut som innehållerkvalificerade felaktigheter. Vidare föreslås att försäkringskassa alltid skallta upp beslut lill ny prövning när besvär har anförts av enskild. Om kassanfinner besvären befogade skall den själv ändra beslutet i enlighet med yrkandetoch del blir inte nödvändigt alt försäkringsrätt prövar ärendet. Lagstiftningenom den nya besvärsorganisalionen och därmed sammanhängande frågor föreslåsträda i kraft ." Idetla sammanhang hade behandlats dels de med anledning av propositionen väcktamotionerna 1977/78:65 av m. fi. (fp, s, c, m), varihemställts att beslutade alt förorda som förläggningsorl förförsäkringsrätten i , 1977/78:66av i m. fl. (fp, c, m), vari hemställts all ilikhet med utredningen beslutade att de nya försäkringsrätterna blevlokaliserade till , och , 1977/78:110av m, fl. (m, s, c, fp), vari hemställts all fattadebeslut om alt den regionala försäkringsrätten i lokaliseradestill , 1977/78:121av ()och (), vari hemställts alt riksdagengav 7 § i del i propositionen 1977/78:20 intagna lagförslaget den lydelsemotionärerna föreslagit, innebärande all försäkringsrätt skulle vara domför medfem ledamöier, av vilka tre skulle vara försäkringsrättsråd ellerförsäkringsrätlsassessorer samt två nämndemän, 1977/78:122 av m, fl. (s), varihemställts au beslutade att en av de i propositionen 1977/78:20föreslagna försäkringsrätterna lokaliserades lill , 1977/78:139av m. fl. (s), vari hemställts 1. att beslutade all nämndemän skulle deltai försäkringsrätts beslut i den utsträckning som gavs i motionen, innebärandeatt lekmän i princip borde delta i alla sådana mål i försäkringsrätt, där inteutgången var uppenbar - undantag från lekmannainflytandel förordades i mål omsocialförsäkringsavgifter och om beräkning av pensionsgrundande inkomst, 2. all beslutade uttala att regeringen bordeutse nämndemän enligt de grunder som angavs i motionen, samt 1977/78:140 av () och IngerLindquist (m), vari hemställts 1. alt uttalade att besvärsprövningen iförsta instans inom socialförsäkringen borde anknytas lill kammarrätterna, 2. att - därest yrkandet 1 icke skulle bifallas- uttalade att bestämmelsen om all lill försäkringsrätlsråd ochförsäkringsrällsassessor skulle kunna utses även den som icke var lagfarenborde gälla endast under en övergångstid, delsden under allmänna motionstiden vid 1976/väckta motionen1976/77:180 av m.fl. (s, c, m). Utskottet hemställde attriksdagen skulle 1, beträffande en anknytning av besvärsprövningen tillkammarrätterna avslå motionen 1977/78:140, yrkandet 1, 2, beträffande behörighet till domartjänsier iförsäkringsrätt med bifall till propositionen 1977/78:20 och med avslag påmotionen 1977/78:140, yrkandet 2, anta 5 § i det i propositionen framlagdaförslaget till lag om försäkringsdomslolar, 3, beträffande lekmannamedverkan i försäkringsrätt medbifall lill propositionen och med avslag på motionerna 1977/78:121 och1977/78:139, yrkandet 1, anta 7 § i del i propositionen framlagda förslagetlill lag om försäkringsdomslolar, 4, beträffande val av nämndemän i försäkringsrätt medbifall lill propositionen och med avslag på motionen 1977/78:139, yrkandet 2,anta a, de delar av det ipropositionen framlagda förslaget lill lag om för- säkringsdomstolar som intebehandlats under 2, och 3, ovan, b,det i propositionen framlagda förslaget till lag om införande av lagen omförsäkringsdomstolar, m, m,, 5, anta de ipropositionen framlagda förslagen lill a. lag om ändring iförvaltningsprocesslagen (1971:291), b. lag om ändring ilagen (1962:381) om allmän försäkring, c. lagom ändring i lagen (1962:392) om huslrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension, d. lag om ändring ilagen (1975:380) om delpensionsförsäkring, e. lag om ändring ilagen (1976:380) om arbelsskadeförsäkring, f. lag orn ändring ilagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, g. lag om ändring ilagen (1964:143) om bidragsförskott, h. lag om ändring i lagen(1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, i. lag orn ändring isludiestödslagen (1973:349), J.lagom ändring i lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen omallmän försäkring, m. m., k.lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomstenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, 6. beträffanderiktlinjer för organisationen av försäkringsrätterna m. m. a. medbifall lill propositionen i fråga om föriäggning av den norra för säkringsrätten lill avslå motionen 1976/77:180, b. medbifall till propositionen i fråga om föriäggning av den södra för säkringsrätten till avslå motionerna 1977/78:65, 1977/78:66, 1977/78:110 och 1977/78:122, c. godkännade riktlinjer för organisationen av försäkringsrätterna i övrigt som förordats i propositionen. 1.beträffande lekmannamedverkan i försäkringsrätt av , , , , , ochBarbro (samtliga s) som ansett alt utskottet under 3 bort hemställa att med anledning av propositionen ochmed bifall till motionen 1977/78:139, yrkandet 1, samt med anledning avmotionen 1977/78:121 skulle anta av reservanterna föreslagen lydelse av 7 § förslagettill lag om försäkringsdomstolar. 2.beträffande val av nämndemän i försäkringsrätt av , , , , , ochBarbro (samtliga s) som ansett all utskottet under 4 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1977/78:139, yrkandet 2, och med anledningav propositionen skulle 1.anta de delar av del i propositionen framlagda förslaget till lag omförsäkringsdomslolar som inte behandlats under 2 och 3 med de ändringar au 8-10§§ skulle erhålla av reservanterna föreslagen lydelse, 2. anta det i propositionen framlagda förslaget tilllag om införande av lagen om försäkringsdomstolar m. m. med de ändringar alldels 12 § skulle utgå, dels 13-15 §§ skulle betecknas 12-14 §§, 3. ge regeringen till känna vad reservanterna anförtom tillsättande av nämndemän i försäkringsrätt, beträffande riktlinjer för organisationen av försäkringsrätternam. m. såvitt avsåg föriäggningsorl för den södra försäkringsrätten 3.av () som ansett att utskottet under 6 b bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1977/78:110 och med avslag på delspropositionen i vad den avsåg förläggning av den södra försäkringsrätten tillJönköping, dels motionerna 1977/78:65, 1977/78:66 och 1977/78:122 uttalade allnämnda försäkringsrätt borde förläggas till , 4. av ()som ansett att utskottet under 6 b bort hemställa alt med bifall lill motionen 1977/78:65 och med avslag på dels propositionen i vadden avsåg förläggning av den södra försäkringsrätten till , delsmotionerna 1977/78:66, 1977/78:110 och 1977/78:122 uttalade att nämndaförsäkringsrätt borde förläggas till , 5. avBörje () som ansett att utskottet under 6 b bort hemställa all med bifall till motionen 1977/78:122 och med anledning av motionen 1977/78:66samt med avslag på propositionen i vad avsåg föriäggning av den södraförsäkringsrätten lill och motionerna 1977/78:65 och 1977/78:110uttalade att nämnda försäkringsrätt borde förläggas till . SVENASPLING (s): Inte något rättsområde i det svenska samhället har undergått en såkraftig förändring och utveckling under de senare decennierna somsocialförsäkringen. Besluten i slutet av 1950-talel och omen allmän tilläggspension och en för de olika försäkringsgrenarna gemensam lagom allmän försäkring utgör här viktiga milstolpar. 1970-talel inneslutergenomgripande reformer på sjukförsäkringens, pensionsförsäkringens ocharbetsskadeförsäkringens område. Under 1970-talel har också de viktigareformerna om tandvårdsförsäkring och föräldraförsäkring tillkommit. Dennuvarande administrationen inom socialförsäkringen tillkom 1961. Då inrättadesde allmänna försäkringskassorna och , som blevtillsynsmyndighet och första besvärsinstans i socialförsäkringsmålen.Som andra och slutlig besvärsinsians inrättades försäkringsdomstolen. Denutveckling som socialförsäkringarna genomgått har medfört allt flernya uppgifter för försäkringskassorna och ett av.sevärt ökatantal besvärsmål inom socialförsäkringsprocessen. Härtill kommer attadministrationen av ett stort antal nya reformer utan samband med den egentligasocialförsäkringen anförtrolts försäkringskassorna. Detvar mot denna bakgrund vi inom den socialdemokratiska regeringen tog uppfrågan om en ändrad besvärsorganisalion inom socialförsäkringsprocessen. Ensakkunnig tillkallades all jämte experter bl. a. från arbetsmarknadens partergöra en översyn av denna och närliggande områden. I direktiven lillutredningen underströks att del visat sig vara en riktig väg då man 1961bestämde alt man skulle ha en besvärsorganisation skild från den allmännaförvaltningsprocessen. Socialförsäkringsärendena är en ganska enhetlig gruppav ärenden som ofta rör den enskildes stöd och trygghet i olika situationer.Krav ställs också på en snabb handläggning. Den pågående differentieringen avmålen har gjort ärendena mera komplicerade, och det i sin tur nödvändiggör eneffektiv prövningsorganisation. Jagvill i det här sammanhanget ge uttryck för min tillfredsslällelse au utredningenoch regeringen i väsentliga delar följt den uppfattning vi förde fram iutredningsdirektiven och att regeringen valt att föreslå enbesvärsorganisation, som är skild från den allmänna förvaltningsprocessen.Samtidigt har många av de förbättringar som genomfördes i samband med I97I årsförvaltningsreform kunnat anpassas lill socialförsäkringsprocessen. Denna fårett mera renodlat domslolsförfarande med tyngdpunkten föriagd lillmellaninslansen, medan den högsta instansen mer än nu kommer all kunna inriktasig på uppgiften att vara preju-dikaibildande. Inte minst genom de möjlighetersom försäkringskassorna får att ompröva egna beslut tror jag man kommer altkunna tillgodose de försäkrades berättigade krav på en snabb handläggning avbesvärsärendena. Iett avseende vill jag emellertid uttrycka både min förvåning och besvikelseöver att denna vikliga reform inte kommer att bli så fullständig som man kunnathoppas. Det gäller den begränsning som lekmanna-inflytandet fåll iförsäkringsrätterna. Regeringen föreslår att majoriteten av målen iförsäkringsrätterna skall handläggas av yrkesdomare. Lekmän skall bara medverkai de mål där lekmän deltagit i avgörandet i och i mål omarbelsskadeförsäkring och statligt personskadeskydd eller motsvarande äldrebestämmelser. Härigenom kommer betydande grupper av ärenden som gäller förmånerfrån socialförsäkringen att lämnas utanför en angelägen och nödvändiglekmannamedverkan. Vi från den socialdemokratiska sidan i utskottet kan inlegodta delta. Vi föreslår därför att lekmän i princip skall medverka i alla målutom de som rör olika typer av sociala avgifter eller beräkning av pensionsgrundandeinkomst. Detta är målgrupper som under en övergångslid kommer all handläggas avden föreslagna försäkringsrätten i för att senare överföras lillskatteadministrationen. Del är en gammal traditioni vårt land att lekmän skall delta i rätt- skipningen och bidra lillatt bevara och fördjupa allmänhetens förtroende för domstolarna. Lekmännentillgodoser allmänhetens krav på insyn, kontroll och medbestämmanderätt, och dekan med sin närvaro förebygga eventuella misstankar hos allmänheten ombristande objektivitet och klasslänkande i den dömande verksamheten. Av hävdhar frågor om bevisvärdering och skälighetsprövning ansetts vara områden därlekman-narepresenlanterna med sin allmänna livserfarenhet och sin kännedom omskilda områden av det praktiska livet och om medborgarnas värderingar ansettskunna tillföra rättskipningen ett särskilt värde. Utvecklingen har också gåtti riktning mot ett vidgat lekmannainflytande på allt fler områden. Ingen tordevilja bestrida att detta varit av värde för demokratin och för frågornasallsidiga belysning. Delär i hög grad märkligt att regeringen, när den föreslår en hell ny och i mångaavseenden förbättrad och förstärkt besvärsorganisalion, låtit lekmännen få enunderordnad betydelse i den instans som skall utgöra tyngdpunkten i dennaorganisation, nämligen försäkringsrätterna. Delta är direkt olyckligt eftersomsocialförsäkringsmålen berör viktiga ekonomiska frågor, därskälighetsbedömningar har särskild betydelse. Man kan förutsätta att flertaletmål kommer att bli slutligt avgjorda av försäkringsrätterna och attföreträdesvis frågor av mera renodlat rättsligt intresse kommer all fullföljaslill försäkringsdomslolen. Först i denna instans kommer det emellertid attfinnas ett i princip obegränsat lekmannainflytande vid målens avgörande. Ensådan ordning som regeringen nu föreslår saknar egentligen all logik och denkan leda till ett onödigt stort antal besvär till högsta instans. Förslagetavviker också från den ordning som man ansett lämplig och riktig på andraområden inom rättskipningen. Deremissinstanser som har den främsta sakkunskapen på socialförsäkringsområdethar över lag uttalat sig för ett lekmannainflytande i flertalet mål iförsäkringsrätterna. Det gäller försäkringsdomstolen,för-säkringskasseförbundel, JO, likaså LO och TCO samt en minoriiet av riksförsäkringsverketsstyrelse. Majoriteten av verkets styrelse har velat överlämna ålförsäkringsrätterna alt själva avgöra i vilka mål lekmän bör delta men harsamtidigt uttalat alt utgångspunkten bör vara ett lekmannainflytande. Motdenna bakgrund borde del ha varit naturiigt au departementschefen ställt sigbakom dessa tunga remissinstansers krav. Så har inle skett, vilket minstsagt är förvånansvärt. Han har ju själv framhållit att ell brettlekmannadeltagande kan ge lekmännen erfarenhet av ärenden inom hela fältet ochdärigenom göra dem bättre skickade att döma i de mer kvalificerade målen. 1stället för att dra de naturliga slutsatserna av detta resonemang ullalar hannågra vaga farhågor för att ell ökat lekmannainflytande skulle leda till längrehandläggningstider och till en större utbyggnad av besvärsorganisationen.