prot · G109133 · 1977-12-31 00:00:00 — trots att ocksåskolöverstyrelsen då å rad pekat på nödvändigheten av att intesärbehandla denna undervisning. Handikappade och invandrare ärju grupper avmänniskor som har slora svårigheter i vårt samhälle, men de drabbas nu avsärbehandlingen. Det kan väl inte vara samhällets mening att det är riktigt attgöra på del viset? Det är alltså inte fråga om några stora kostnader för attlikställa denna undervisning. Kan vi därför möjligen räkna med att dennaskönhelsfiäck försvinner i nästa års budget? Vadsom skett med Komvux och skolhälsovården är litet underligt, i första hand medhänsyn till all skolhälsovårdsulredningen har arbetat, i andra hand med hänsyntill vad som har skrivits i propositionen och senast i utbildningsutskottetsbetänkande. Vuxnaelever i gymnasieskola och folkhögskola las av regeringen och utskottet med iskolhälsovården, men de elever som tillhör Komvux las inte med där. Jag trorinle all de vuxna eleverna ute i våra kommuner förslår motiven bakom dennasärbehandling. Jag kan som etl exempel ta all ivå vuxenstuderande kommer frånsamma familj-de kan t. o. m. vara make och maka - och all den ena av dem närbehov föreligger myckel enkelt och praktiskt kan gå lill skolhälsovården, somkanske finns i samma skola där de studerar, medan den andra måsle söka sig ulbland allmänpraktiserande läkare för all få den hjälp som behövs, med deavbrott och den tidsuldräkl som det naturligtvis då kommer alt medföra.Bestämmelsen är alltså ett hinder för utbildningen, och jag lycker alt den ärsynnerligen orättvis. Del hade inte varit särskilt märkvärdigt alt la in ocksådessa grupper i skolhälsovården. Jagskall citera från s. 25 i utbildningsutskottets betänkande nr 21. "Skolhälsovårdsutredningensuppdrag omfattade skolhälsovården i och gymnasieskolan. Enligt sinadirektiv var utredningen dock oförhindrad all även la upp frågan om behovet avskolhälsovård på folkhögskolor och inom vuxenutbildning. Utredningenvalde att avgränsa sitt uppdrag till all avse skolhälsovården i ochi gymnasieskolan samt i folkhögskolan. Utredningen ansåg atl eleverna i denkommunala vuxenulbildningen har behov av sådana hälso- och sjukvårdsinsatsersom bör tillgodoses utanför skolan." Hurkan utredningen veta att i del givna exemplet en i familjen har behov av"sådana hälso- och sjukvårdsinsalser som bör tillgodoses ulanförskolan" men inte den andra? Det ärju rena struntpratet och fullständigtogenom-tänkt. Jagkan inle inslämma med när hon beklagar all skolhälsovårdenharöverförls från statsrådet lill statsrådet - del bådastatsråden tycks vara samma andas barn när det gäller viljan att tillgodose svaga gruppersbehov! Nulåter också departementschefen lura sig till samma dumma motivering som angeshär, och - vad värre är - även utskottet faller för den. har däremot i sina remissvar visat vad kommunerna egentligenvill på detta område, och även har tagit upp sammasynpunkter. Man kan emellertid inte utan vidare förutsätta att kommunerna tarinitiativ i den här frågan, och därför kan de behöva rekommendationer. Gävlekommunfullmäktige fattade ett beslut om att vuxenutbildningen skulle ingå iskolhälsovården sä sent som den 3 innevarande månad - men är en kommunmed egen socialdemokratisk majoritet, och dä kan man ju lila pä kommunerna! Denandra delen av motionen gäller synvärden i skolan, som inte är bra. Utifrån detinterpellationssvar jag fick för sedan av statsrådet ochutbildningsutskottets skrivning hoppas jag bara att äntligenfår råg i ryggen att lämna rekommendationer som väcker prestige-laddadeögonläkare. Optiker och speciallärare har på detta område nått ganska långt,men ögonläkarna hävdar fortfarande, enligt skolhälsovårdsutredningensbetänkande s. 220, följande: "Binoculärt läsprov på nära häll synes varaav ringa intresse och behöver därför icke utföras." Vägar skolöverstyrelsensöveriäkare ge rekommendationer som blir en pekpinne åt ögonläkar-kåren? Mot ett enigtutskott avstår jag från yrkande. Nyttstatsbidrag till m. m. TORENILSSON (m) kort genmäle: Rektor började med att kommentera mitt anförande. Hansord var icke genomtänkta - han hade haft på sig. Jag måsleverkligen fråga mig om han kan mena att det jag begärde "icke skulletillföra undervisningen något väsentligt" -denna övergripande norm, dettasom fanns en gång i vårt folk. Det bevisar i så fall riktigheten i det jaganförde, att hela den grupp, med bl. a. , som stod bakomskapandet av den moderna skolan, var av den meningen att det andliga och delsom har att göra med etiken skall föras ät sidan. Jag hade alltså rätt när jagpåstod att det var sä. När det gäller normgruppen behöver inte rektorGillström vara orolig. Det är mer troligt att han kommer att bli medlem i den. () kortgenmäle: Jo, jag menade vad jag sade. Jag tror inte att man tillförutbildningsfrågorna särskilt mycket genom att gå i polemik med en man som är säreaktionär i sin uppfattning när det gäller dessa frågor som är.F. ö. skulle jag naturiigtvis inte vilja tillhöra den där normgruppen, och jagvidhåller att inte alls är kvalificerad att komma in i den, för dåmåste den gruppen komma ganska snett. Detär synd att blanda in i detta sammanhang, som . är min gamle rektor och lärare, och jag tycker 9 prolokoll 1977/78:132-133 Nyttstatsbidrag till m. m. han bör få ett bällre ödeän att komma in i en så reaktionär debatt som vill föra. TORENILSSON (m) kort genmäle: Rektor och jag blev goda vänner i andrakammaren. Han respekterade min uppfattning. Han delade den inte, men vi taladeom dessa frågor. Jag vill inte nedvärdera honom -jag säger baraau hansuppfattning värdet han uUryckte i en artikel långt efter del han lämnade riksdagen.Rubriken pä artikeln var ungefär: Befrielse frän kristendomen betydermänniskans frigörelse. Det är naturiigtvis fullt tillåtet i atl ha denuppfattningen, men min uppfattning är att det är en katastrof för , ochom den förverkligas måsle vi ha andra normer. Jag skymtar den totalitära statennär vi måste gå in med planer och hård övervakning på alla områden. Jag hadetrott på demokratin -demokratin med kristet förtecken. ÅKEGILLSTRÖM (s) kort genmäle: Greppet att föra in den totalitära staten i sammanhanget ärju ingetnytt grepp när det kommer från moderathåll. Vi har upplevt det också från andraborgerliga partier, t. ex. före valet . Det kanske är mindre vanligt för in del pä utbildningens område, och jag tror att om fårtänka efter - han kanske också har haft litet tid att tänka - så kommer hantill en annan uppfattning. säger att och han var mycket goda vänner, och detbetvivlar jag inte alls. Jag har inte ett dugg emot som person;jag uppskattar honom också. Men de synpunkter han kommer med som politiker kanjag aldrig instämma i, i varje fall inte de han har lagt fram här . Talmannen anmälde att anhållit attlill protokollet få antecknat atl han inte ägde rätt lill ytteriigare replik. KARL-ERIKSVARTBERG (s): redovisade i sitt anförande den osäkerhet som råderbeträffande statsbidragssystemet och det ekonorniska utfallet för kommunerna.Lål mig ta några konkreta exempel frän kommunerna i . De harräknat på det nya systemet. Resultatet av beräkningarna är besvärande. Göteborgoch de kommuner som ingår i förorters förbund kommeratt få ca 30milj. mindre i statsbidrag . Detta är allvarligt - det förstår varoch en. Jag redovisar här någraexempel: med 4 600 eleverfår 1,9 miljoner mindre. med 6 500 eleverfår 2,35 miljoner mindre. Partillemed 4 000 elever får 1,5 miljoner mindre. Det är nära . Stenungsundmed 2 600 elever får 1,26 miljoner mindre. Del är nära . Kommunerna i förorters förbund har pekatpå några orsaker som de tycker sig ha upptäckt: Tilläggsbidragel blir förlågt. Förstärkningsresurserna ger också ett negativt utfall, beroende på allveckotimpriset är för lågt beräknat. Gruppindelningen av kommunerna förberäkning av veckotimpriset på resp. stadium får släpningseffekt, eftersomberäkningsunderiaget daterar sig ett ä bakåt i tiden. Vidarepekar dessa kommuner på kostnaderna för tjänstlediga lärare, som man anser harberäknats för lågt. Del gäller havandeskapsledighet, ledighet förstudier medB-avdrag, tjänstledighet för fackliga förtroendemän m. m. De menar altstatsbidraget med det nya systemet blir mindre än med det gamla. De menarockså att del negativa utfallet av det nya statsbidragssystemet ytteriigareförstärks, eftersom det även drabbar statsbidraget för personalutgifter, vilketberäknas i procent på del erhållna statsbidraget. Jaghar lämnat över skrivelsen frän förorters förbund tillutbildningsutskottet, och jag förmodar att den också finns i utbildningsdepartementet.Utbildningsutskottet säger: "Utskottet har inte haft möjlighet alt granskaunderlaget för uppgifterna." har varit i . Jag hörde en intervju med henne i RadioGöteborg . Hon sade då att kommunerna fält brev frånutbildningsdepartementet. De har räknat fel, sade skolministern. har jagkontrollerat den första delen av påståendet. Det har inte kommit något brev.Därför är frågan fortfarande öppen. Har kommunerna räknat fel? De har använtpropositionen som underiag, hävdar de. Det tycks vara på del sättet att vi intefår besked före dagens beslut. Det måste man ju beklaga. Omdel är så att kommunerna har räknat rätt och att de alltså görstatsbidragsföriusler- vad händer då? Ja, utskottet har tagit upp detta pä s.12 i betänkandet, där det står: "Utskottet utgår frän att regeringen, omSÖ:s studium av det nya statsbidragets ekonomiska effekter ger anledning tilldet, vid nästa lägger fram erforderiiga ändringsförslag." Innebärdet att det blir retroaktiva ändringar i så fall? Det ärju en avgörande fråga.Många kommuner ställde upp bakom det nya och som man tyckte rejält förenkladestatsbidragssystemet, men del fanns kommuner som i likhet med Partilie gjordetvå viktiga förbehåll: Veckotimpris och tilläggsbidrag bör fastställas efteröverläggningar med . De förbehållen finns inte med iproposilionen. Kan man klara det via SÖ i stället har jag inget all invända.Marginella förändringar, som ulskollets ordförande var inne på, tolererar nogkommunerna - men inte så stora bidragsförluster som de som redovisas frånGöteborgsregionen. Nyttstatsbidrag till m. m. INGA (vpk): Kommunerna i skall få 30 miljoner mindre istatsbidrag, säger . Del tycker jag bestyrker att vi i vpk harrätt i vår argumentation och våra farhågor. Atl sedan inte oroas avdenna resursminskning är ännu mer anmärkningsvärt när vi fått siffror pä deltafrån . Nyttstatsbidrag till m. m. Vadvi hört bestyrker också, som vpk sagt, alt kommunerna måste få större resurser,atl man måste betrakta det här slalsbidragssyslemel som ell rent provisoriumoch atl man måsle ändra det snabbt samt att staten måste ta över det ekonomiskaansvaret för skolan på ett helt annat sätt. Vadhänder med de kommuner som får så kraftigt minskade anslag? Ja, etl är säkert: mankan inte genomföra en SIA-skola av den omfattning som man hade hoppats på. STIGALEMYR (s): Jag är ledsen att jag tvingas använda ytterligare avkammarens tid. IngaLantz frågar om de 30 miljonerna: Hur skall utskoiisbeiänkandet tolkas då? Jo,om kommunerna har räknat rätt och föriorar 30 miljoner i denna lilla grupp avkommuner, så menar utskottet att det inte är någon marginell förlust, utan dämåsle man ta upp en överläggning och hitta en lösning på problemet. Menvi har i utskottet ingen möjlighet att kontrollera om kommunerna räknat rätt.Det problemet måsle först lösas mellan kanslihuset, kommunerna och möjligenskolöverstyrelsen. Jag utgår från att statsrådet också är beredd att laupp diskussioner om detla, ifall det skulle visa sig all del rör sig om en såstor förlust. Jag lycker det finns anledning för mig all gä in och konstatera att viinom departementet har klarat ut de beräkningar som förortskommunergjort. Vi har konstaterat alt man, jag vill minnas på sex eller sju punkter,räknat fel. a. har man trott atl kostnaderna för skolledare skulle täckasav det här statsbidraget, medan detla i själva verket aren resurs vid sidan av. Dethar upprällals en PM som gått ut till kommunerna. Jag är ledsen om den ännuinte kommit fram. Jag vet bara så mycket atl den gått ul. Jagvill också erinra om att beredningen av den här slaisbidragsproposi-tionenvarit mycket omfattande. Den första statsbidragspromemorian grundade sig på enförundersökning i etl antal kommuner. Sedan skickades denna promemoria ut tillvarenda kommun i del här landet som hade möjlighet att räkna på hur förslagetskulle slå, och först därefter utarbetade vi proposilionen. Det har visat sig atl i så gott som alla fall vihört talas om där man hävdat att man skulle göra miljonförluster, så har detberott på felräkningar. Det har alltså i introdukiionsskedet inte varit så lättatt räkna rätt. Men vi har icke funnit anledning, i varje fall inte ännu, altöverväga någon revidering av det statsbidragssystem som nu skallfatta beslut om. Jag tror all statsrådet måsle påbörja den revideringen omedelbart.Jag skall ta ett konkret exempel beträffande skolledarresur-sen. Partiliekommun, som gjort beräkningen, vet all bidraget för denna resurs utgår lika.Man har alltså inte tagit med den i beräkningen av det gamla statsbidraget ochinle tagit med den i det nya. Den finns alltså inte med någonstans - det äringen felräkning från kommunens sida. Omdel skulle visa sig vara på samma sätt beträffande övriga punkter kommer vityvärr myckel snett. Man kan hoppas att det finns vissa möjligheter tilljusteringar och att de beräkningar som görs av veckotimpris och lilläggsbidragkommer atl slå mera rätt i en större statistik. Men jag är rädd för att manmåsle företa justeringar i systemet ganska omgående. Nyttstatsbidrag till m. m. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels moiionen nr 1732 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 21 mom. 1-3röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1732 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Inga Lantzbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vadutskottel i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1732 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanInga Lantz begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller ulbildningsuiskottets hemställan i betänkandet nr 21 mom. 7röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1732 av m. fl. Nyttstatsbidrag till m. m. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 8 och 9 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskoltels hemställan, dels reservationen av StigAlemyr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 21 mom. 10röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1726 av MargotHåkansson, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. §6 Bidrag till allmän fritidsverksamhet i kommuner, m. m. Föredrogs kulturutskottets betänkande 1977/78:20med anledning av dels propositionen 1977/78:100 såvitt gäller anslag tillungdoms- och nykterhets-organisationer jämte motioner, dels motion om bidragtill allmän fritidsverksamhet i kommuner. Ifråga om detta betänkande hälls gemensam överiäggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överiäggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i belänkandet. Bidragtill allmän fritidsverksamhet i kommuner, m. m. I det följande redovisas endast de punkter, vidvilka under överiäggningen framställts särskilda yrkanden. Punkien 3 (Bidrag till ungdomsorganisationernascentrala verksamhet m. m. Bidrag lill ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet) Regeringenhade i propositionen 1977/78:100 bilaga 12 () underpunkten B 63 (s. 171-174) föreslagit alt dels godkänna de ipropositionen förordade ändringarna av reglerna för bidrag tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet, dels till Bidrag tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet m. m. för / 79anvisa ett förslagsanslag av . Vidarehade regeringen under punkten B 64 (s. 175-176) föreslagit atl delsgodkänna den i proposilionen förordade höjningen av bidraget per sammankomst,dels till Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhei för budgetåret1978/79 anvisa ett förslagsanslag av . Idelta sammanhang hade behandlats moiionerna 1977/78:875av m. fl. (vpk), vari såvitt nu vari fråga yrkats alt riksdagenbeslutade all uttala att Kontaktnätet borde erkännas som ungdomsorganisationunder siatens ungdomsråd (yrkande 2), 1977/78:1132av m. fl. (vpk), vari yrkals att skulle utlala sig förattkommuner jämställdes med föreningar och studieförbund närdet gällde statsbidragtill ungdoms-, fritids- och kulturaktiviieler liksom studiecirkelverksamhetbland kommuninnevånarna samt hos regeringen hemställa om förslag härom, och 1977/78:1534av Per (). 1. atl godkände de iproposilionen 1977/78:100 under punkien B 63 förordade ändringarna av reglernaför bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet, 2. att lill Bidrag tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet m. m. för budgeiårel 1978/79anvisade ett förslagsanslag av 36 297 000 kn. Bidragtill allmän fritidsverksamhet i kommuner, m. m. 3. alt skulle avslåmotionen 1977/78:875, yrkande 2, 4. all godkände den ipropositionen 1977/78:100 under punkten B 64 förordade höjningen av bidnigetper sammankomst, 5. att till Bidrag tillungdomsorganisalionernjis lokala verksamhet för /79 anvisadeell förslagsanslag av , 6. att skulle avslåmoiionen 1977/78:1534, 7. att skulle avslå motionen1977/78:1132. Punkien4 (Motion om bidrag till allmän fritidsverksamhet i kommuner) I denna punktbehandlades motionen 1977/78:735 av m. fl. (s), vari yrkats 1. att till Bidrag tillallmän fritidsverksamhet i kommuner för /79 anvisade etlreservationsanslag av 25 000 000 kn, 2. att beslutade atlbidraget skulle utgå enligt i moiionen förordade riktlinjer. Ulskottethemställde att skulle avslå moiionen 1977/78:735. Reservation hade avgivits av ,, , , , och (samtliga s) som ansett atl utskottet bort hemställa a) attriksdagen med bifall till motionen 1977/78:735 till Bidrag till allmän friiidsverksamhei i kommuner för /79 under nionde huvud titeln anvisade ett reservationsanslag av , b) atl beslutadeatt bidraget skulle utgå enligt de rikllinjer som förordats i motionen 1977/78:735. Som ett första led för att förverkliga SIA-reformen föreslog densocialdemokratiska regeringen alt en allmän fritidsverksamhet i föreningsregiskulle igångsättas. Sådan verksamhet skulle äga rum både före och efterskoldagens slut. Att ungdomsorganisationer generöst ställt upp och tagit sittansvar både före och efter skolan har givetvis känts tryggt för deförvärvsarbetande föräldrar som inte har möjlighet att finnas till hands försina barn mitt . Fritidshemsverksamheten är än så länge dåligt utbyggdi de flesta kommuner, och den reguljära skoldagen är inte anpassad till detfaktum atl allt fler kvinnor sökt sig ut i arbetslivet. Jag vill erinra omföljande. 1riksdagen rådde fullständig politisk enighet om atl 25 milj. kr. skulle anslåsför ändamålet och utgå fn o. m. /78. Den förtjänstfulla roll somfolkrörelserna spelar i demokratins tjänst har också fått lovord från samtligariksdagspartier. Etlvillkor för att statsbidrag skall utgå har varit att kommunerna samråit medföreningslivet om hur fritidsverksamheten skall läggas upp underredovisningsåret. På den punkten kostar faktiskt ulskotlsmajorileten på sig etterkännande. Man säger att bidraget har haft "en mycket positiv inverkan på kontakterna mellankommunerna och föreningslivet" och att det bidragit "till en bättreberedskap för förverkligandet av den del av SIA-reformen som innefattarfritidsaktiviteter efter den egentliga skoldagens slut". Menjag frågar mig: Vad är dessa ord värda i praktiken när man bryskt och omgåendebeslutat sig för att dra in anslaget? Avredovisningen framkommer alt man hafl aktiviteter i nybyggda bostadsområden ochanordnat temadagar för SI A-pengar. Vadsom är inte minst glädjande är att ungdomsorganisationerna satsat på atthandikappade och föreningslösa ungdomar - däribland många flickor -deltar iverksamheten. Dessutomhar stödet möjliggjort verksamhet i inte mindre än 15 glesbygdskommuner. Bidragethar alltså haft en gynnsam inverkan på speciellt de grupper som haft svårt attfylla sin fritid med vettigt och stimulerande innehåll. Specielltidrottsorganisationerna har lyckats intressera barn och ungdomar, somvanligtvis inle deltar i organiserad verksamhet. Detta enligt statensungdomsråd. EuStudio S-program gav en ganska beklämmande bild av vad föreningslösungdom fördriver sin fritid med. Det var diskotekdans, planlöst omkringåkande iraggarbilar, fylleri etc. Somligabostadsområden har visat upp en tilltagande vandalisering därför att brist påsysselsättning, liknöjdhet och tristess brett ut sig bland de unga. Iställetföratt slå undan benen för ungdomsorganisationerna närdet gäller derasmöjligheter att arbeta med dessa grupper genom all dra in SIA-pengarna borderiksdagen ultala ett tack för vad dessa uträttat. Givetviskommer det som en kalldusch för ungdomsorganisationerna att statsbidraget på 25milj. Kulturutskottethar uppvaktats av representanter för 28 ungdomsorganisationer. Tillsammansrepresenterar dessa en miljon ungdomar och 200 000 ledare. Genom dennauppvaktning, genom flera skrivelser och genom flygblad som delals ut utanförriksdagshuset har vi uppmärksammats på vilken bestörtning förslaget väckt. Ettmyckel aktningsvärt arbete har redan kommit i gång trots att planeringstidenvarit kort. Planeringen för nästa läsår pågår för fullt. Känns det inte besvärandeför den borgerliga majoriteten alt veta att ledare som anställts speciellt förfritidsverksamheten i skolan nu måste avskedas? Känner man inget som helstansvar för detta? Skäms man inte i själ och hjärta? Organisationernauppmanar i konsekvens med tidigare enhälliga beslut atl inte stoppaSIA-reformen. En öppnare SIA-skola under föreningslivels medverkan får inteförfuskas. Skoldirektören i den borgerliga kommun som jag kommer från kalladedet för bedrägeri mol de organisationer som i skolan byggt upp enfritidsverksamhet och som tvingas upphöra med denna. Vårsocialdemokratiska reservation sluter helhjärtat upp på ungdomsorga- Bidragtill allmän fritidsverksamhet i kommuner, rn. Bidragtill allmän fritidsverksamhet i kommuner, m. m. Menvad siiger dä utskottsmajoriteten till försvar för sitt avslagsyrkande? Ja, ettvanligt förekommande alternativ är att man använt delar av SI A-pengarna tillatt förstärka det lokala aktivitetssiödet. Visserligen kan man tvista ominnebörden av ordet "vanligt". Men det lokala aktivitetssiödet harförstärkts i 29 kommuner. Ingenting, vad jag vet, tyder på att man har föravsikt att permanenta detta förfarande, om SIA-pengarna i alla fall såsmåningom kommer atl utgå. Vi får hoppas pä ett regimskifte mycket snart.