prot · G1099 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:9 Förhandlingarna leddes avandre vice talmannen. § 1 Justerades protokolletför den 7 innevarande månad. §2 Föredrogs och hänvisades 1977/78:12 lillkonslitulionsutskotiei §3 Föredrogs och bifölls inierpellationsframslällningarna 1977/78:45 och 46. §4 Anmäldes och bordlades Proposition 1977/78:3 om avtal om läkarutbildning vid kommunalaundervisningssjukhus m. m. §5 Anmäldes och bordlades 1977/78:2 med anledning avmotion om utdelningen av riksdagstryck tillledamöter och ersättare 1977/78:3 med anledning av motion om valdagen somallmän flaggdag 1977/78:4 med anledning av motion om riksdagstrycketspapperskvalitet 1977/78:5 med anledning av motion om mångsyssleriet i politiken1977/78:6 med anledning av motion om proportionella val lill statliga nämnder m. m. 1977/78:1 med anledning av propositionen1976/77:154 om dubbelbeskattningsavtal mellan och 1977/78:2 med anledning av motioner om vissainformationsfrågor rörande beskattningen m. m. 1977/78:3 med anledning av motion om kontrollen avinbetalning av mervärdeskatt 1977/78:4 med anledning avmotion om differentierad hundskatt 1977/78:5 med anledning av motion om förenkladetullklareringsbestäm-melser för allmänflygel 1977/78:6 med anledning av motion om beskattningenav radhussam-fällighel 1977/78:7 med anledning av motion om ändradebeskattningsregler vid uthyrning av fastighet 1977/78:8 med anledning avmotioner rörande villabeskatiningen 1977/78:9 med anledning avmotioner angående vissa frågor rörande rea- lisalionsvinslbeskallningen1977/78:10 med anledning av motioner om översyn av bevissäkringslagen 1977/78:2 med anledning avmotion om sambandet mellan miljöfaktorer ochcancer 1977/78:3 med anledning av motion om rätlsläkarråd1977/78:4 med anledning av motion om inrättande av idroltsmedicinska serviceenheter och avmedicinsk specialitet i idrollsmedicin 1977/78:1 med anledning avmotioner om fiske, m. m. 1977/78:2 med anledning avmotioner om jakt- och viltvård m. m. §6 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits lill kammarkansliet 1977/78:47 av () till industriministern om behovet av kontroll över internationella investeringar: Företagandels internationalisering är på gott ochont. För etl litet land som har efterkrigstidens alltmer specialiseradeinternationella arbetsfördelning haft många fördelar. Vi haren litenhemmamarknad. Våra företag har genom export och utlandsetablering fåttmöjligheter att bli konkurrenskraftiga. Konkurrensen utifrån har bidragit tillatt hålla nere priserna förde svenska konsumenterna. De utländska företagen harockså kunskaper och teknologi som är intressanta för oss. Samtidigtär problemen uppenbara. Förelag som har sin produktion spridd över många länderplanerar liksom andra företag sin verksamhet med den egna vinsten för ögonen.De har stora möjligheter att utöva makt över människor och styra samhällsutvecklingen.De fattar beslut som ofta är oåtkomliga för poliiisk och facklig påverkan. Detär långt ifrån säkert att vad som är bra för kapitalägarna i eltmultinationellt företag låter sig förena med nationella mål i de länder därföretaget är verksamt. 1 del enskilda fallei är del inte sällan svårl au bedömavilka effekter ett multinationellt företags beslul kan komma att få på t. ex.industristrukturen och sysselsättningen i berörda länder. Enåtergång till äldre tiders protektionism och isolering är inte i Sverigesintresse. För vår egen skull kommer vi även att få tillålainvesteringar över gränserna. Men just därför är det så myckel mer an- geläget att vi försöker fåde internationella investeringarna och de multinationella företagensverksamhet under effektiv demokratisk kontroll. Det kräver både internationelltsamarbete och åtgärder på det nationella planet. Den socialdemokratiskaregeringen gav denna uppgift hög prioritet. internationella samarbetet var pådrivande. Det gällde inte minstarbetet på en uppförandekod för multinationella företag i ochförberedelserna för en motsvarande kod i FN. Behovetav kontroll över multinationella förelag var en viktig och ständigt aktuellfråga när den socialdemokratiska regeringen utformade sin närings-, regional-och sysselsättningspolitik. Den beaktades också i konsumentpolitiken och iarbetel på en demokratisering av beslutsprocessen i företagen. Dessutomvidtogs under 1970-lalet en rad ålgärder som speciellt tog sikte på demultinationella företagen. Kontrollen över utländska etable-ringar utvidgades,och i valutalagstiftningen infördes bestämmelser som gjorde det möjligt all lahänsyn lill svenska regionalpolitiska och sysselsältningspolitiska intressenvid prövningen av direktinvesieringar utomlands. Insynen i de multinationellaföretagen förbättrades genom skärpta regler om koncernredovisning i den nyaaktiebolagslagen. Enutredning under landshövding fick i uppgift alt utreda frågan om enheltäckande koncessionslagsliftning för utländska företag i . Ifinansdepartementet påbörjades undersökningar i syfte att effektiviserabeskatlningen av multinationella företag. Också i andra utredningssammanhangvar problemen med internationellt företagande föremål för särskilduppmärksamhet. Efterregeringsskiftet har bilden förändrats. Det är oklart vilkenmålsättning den borgerliga regeringen har när det gäller kontrollen avinternationella investeringar och multinationella förelag. Delutredningsarbete som pågick vid regeringsskiftet förefaller att ha avsomnateller kört fasl. Från arbetet med beskattningsfrågorna har intet avhörts. DenEckerbergska utredningen var vid liden för valet så gott som färdigmed sitt arbele. Sedan utredningens sammansättning ändrats har tidigare fattadebeslul rivits upp. lär del inte längre vara möjligt alt samla en majoritet iutredningen bakom elt användbart förslag, och del är ovisst när ett betänkandekan vara atl vänta. Deviktigaste initiativen från den borgerliga regeringen består i två nyautredningar. Den ena av dem, som rör de samhällsekonomiska effekterna avinternationella investeringar, är i och för sig behövlig och välkommen.Direktiven innehåller emellertid ingen indikation om regeringensviljeinriktning. Denandra utredningen gäller valularegleringen. Dess arbete tycks vara inriktat påall avveckla och avrusta. Enligl direktiven skall kommittén pröva bl. "huruvida lagstiftningens giltighet kan begränsas lill krigsförhållandeneller därmed jämförliga extraordinära krissituationer". Beträffandedirektinvesteringar sägs alt kommittén skall undersöka möj- ligheterna att ersättaprövningen av enskilda fall med generella tillstånd för vederbörande företagsutlandsverksamhet. Även i fråga om värde-, pappershandel över gränserna - bl.a. nyemissioner utomlands - är det klart uttalade syftet att avvecklarestriktioner. Detär möjligt att en del dröjsmål och underlåtenhetssynder från den borgeriigaregeringens sida beror på ovana och tafallhet. Formuleringar iutredningsdirektiv kan ha blivit mer tillspetsade än vad som egentligen varitavsikten. Ett motsägelsefullt agerande kan ha sin grund i motsättningar inomregeringen. Men det är också möjligl att en medveten kursomläggning harbeslutats av regeringen utan alt detta öppet redovisats inför offentligheten. Riksdagenbör nu få besked om var regeringen står. Jag får därför hemställa atlindustriministern, som inom regeringen har samordningsansvaret för de frågorjag här har berört, lämnar en redogörelse för regeringens syn på behovet avkontroll över internationella investeringar och multinationella företag. Dessutom vill jag tillindustriministern ställa följande fråga: Närtänker regeringen lägga fram förslag om koncessionslagstiftning beträffandeutländska företag och deras verksamhet i ? § 7 Kammaren åtskildeskl.