prot · G109158 · 1977-12-31 00:00:00 — Men då gäller det ocksåatt se lill att övriga långivare har möjlighet att medverka, 1 har vii jordbruksutskollel yrkal all hypoieksbanken skall ges ökade möjligheter, menulan resultat. Tvärtom har lånekön ökat, och väntetiderna är mellan fem . Anstånd med amorteringar och räntebeial-ningaräringeh framkomlig väglorhypoieksföreningarna.som bara kan lägga upp reservfondslån - men del räckerinte långt. Garantilånen enligt delförslag vi nu behandlar är inle mycket hjälp för Stadigagarantier för lån till skogsindustrin, m. m. Statligagarantier för lån till skogsindustrin, m. m. mindre förelag ochknappast heller avsedda för dem. Deär hänvisade lill vad hypoieksföreningar ochföreningsbanker kan åstadkomma. Vågar vi hoppas all industriministern talarlitet vänligt för oss i , så all den långsiktiga rationaliseringenkan få sill och allting inte bara går ål till all lösa de kortsiktigalikvidiletsproblemen. Det jag nu sagt ligger visserligen någol vid sidan av denfråga vi egentligen behandlar, eftersom garaniilånen är avsedda att förbättralikviditeten, men hypolekslånen är avsedda för rationalisering o. d. Menhärigenom påverkas i sin tur lill industrins fördel råvarupriserna. Jag hoppasalltså på förlåtelse för milt lilla snedsteg, Lålmig efter den förlåtelsen genast la ell till -ell som inle behöver belasta varesig garantierna eller hypoieken. Del kan knappast anses rationellt ulan tvärtomi högsta grad irrationellt och råvarufördyrande all behöva göra om planteringarett par gånger, vilket nu måste ske för snylbaggarnas skull. Del här året medtorka och därav vållade svaga plantor hotar all i delta avseende bli någoniingi hästväg. kostar halsslarrig-helen i fråga omDDT-förbudet det svenska skogsbruket och industrin. Är det inle dags alt - motbakgrund av dagens diskussion - bevilja dispens från det förbudet på de platserdär skadorna är särskilt stora? Moderata samlingspartiets ledamöter ijordbruksutskottet har inle fått gehör försin mening i den här frågan, bl, a,med motiveringen all den tar las upp i samband med skogsuiredningen. Justsnytbaggefrågan anser vi emellertid bör brytas ut ur behandlingen avutredningen och ges förtur. Jag måste beklaga all vidriga omständigheter heltutanför atlas vår makt tvingat fram den här akuta debatten nu närskogsuiredningen är färdig men inle hinner mynna ut i riksdagsbeslut förrän nästaår. Vi måsle med andra ord, så invävda som propositioner och motioner i de härfrågorna är i varandra, se titt all dagens beslut inte föregriper nästa årsdiskussion. Då jag tycker att uiskotiei har lyckats ganska väl med sina förslaghärutinnan yrkar jag härmed bifall lill vad utskottet hemställt under mom. 2, Underdetta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. () kortgenmäle: Vi är väl förtrogna med det förhållandet att intekan dela vår uppfattning beträffande slyrelserepresentationen. Jag skulle viljareturnera frågan och ställa den i relation till vad jag sade i mitt lidigareanförande. Del är elt faktum all vi är på väg att få ett ökat intresse i dethär landei för kontakt med utländska intressenter. Jag vill då fråga: Omskogsägarna eller andra, för alt bygga ut svensk skogsindustri, knyter till sigpartner ute i , kommer man också då alt säga nej tillstyrelserepre-sentalion? Man borde, anser jag, bedöma samhället som likvärdigtmed en privat ägare. Sedantill frågan om lagersituationen. Jag vill erinra om alt enligt de beräkningarsom nu görs ute i företagen kommer samtliga överlager att vara utsålda redanvid kommande halvårsskifte. Därmed skulle inte lagersitua- tionenvara det som kommer att belasta framtiden. Rent allmänt är det också så att manbedömer svensk skogsindustris försäljningsmöjligheter ute i somsynnerligen goda -del vittnar inte minst FAO:s senaste prognos om. HANS () kort genmäle: Om man har ell så lyckligt läge pålagerfronten uppe i , så kanske vi kan pruta litet på anslagen dit uppoch dirigera de pengarna lill andra delar av landei, där situationensannerligen inte är så bra som säger. Jag är själv inblandad isågverk, och jag skulle vara glad om jag kunde avveckla milt lager inom etthalvår. Jag är glad om del sker . Statliga garantier för lån till skogsindustrin, m. m. () kort genmäle: Jag tror inle all delär bara i som man gjort den bedömningen. Företrädare förCellulosaloreningen räknar med att lagren är förbrukade inom ell halvår. Deltorde alltså gälla även övriga delar av landei och då inom massa- ochpappersindustrin. SIVERTANDERSSON (s): Jag har för avsikt att la upp några frågor ianslutning till propositionen angående lån till Skogsägares CellulosaAB. Ulskottet har vid sin behandling av ärendet konstateratall företaget ulan stöd från staten skulle hamna i en situation där en snabboch okonlrollerbar utslagning av företagels olika fabriker skulle bliofrånkomlig. Förelagels verksamhet är koncentrerad lill områden i landei därsysselsäiiningssilua-tionen är särskilt känslig. Under uppbyggnadsskedet har del här förelaget genom sinexpansion räddat sysselsättningen i anläggningar där sysselsättningensäkerligen inte kunnat uppehållas om andra förelag än NCB gått in i förelaget.Del har självfallet varit lill gagn för de anställda och de berörda bygderna,NCB har därmed gjort en insats som vi socialdemokrater gärna vill understryka.Vi bedömer det också så att det producentkooperativa ägandet haft betydelse närdet gällt all hålla produktionen i gång - det är ett erkännande som vi villgöra. Däremot anser vi all företagets konstruktion gjort detomöjligt all i lid konsolidera förelaget. Vi tror all företagskonsirukiionenhaft en negativ inverkan också närdet gällt all sälta realistiska priser påskogsråvarorna här i landei. När vi nu tillstyrker ett statligt stöd till NCB på 400milj, kr. är del avgörande skälet omtanken om sysselsättningen. Våra krav påvillkor för lånet är att staten får slyrelserepresentant och revisorer iföretaget. Vi lycker all del är angeläget inle minst mot bakgrund av vissaregeringsledamöters nära samröre med bolaget. Det lån som föreslås i propositionen kallas lån medvillkorlig återbetalningsskyldighet. I propositionen 180 anges att regeringennärmare skall Statligagarantier för lån till skogsindustrin, m. m. besluta om villkoren förlånet. a. avses då i vilken takt och omfattning lån skall ställas tillförfogande. Jag förmodar att intressanta jävssituationer då kommer att uppträdavid regeringssammanträdet. Dennärmare utformningen av lånet framgår alltså inte av propositionen, inte hellerav vad som anförs av utskoltsmajorileten i näringsulskotlels belänkande. Densocialdemokratiska reservationen 3 går ut på att lånet skall ställas tillförfogande mot konvertibla skuldebrev i syfte all trygga statens intressen iett eventuellt förvärrat krisläge. Vi anser att det också är en trygghetsfaktorför de anställda. Meningen är alltså inte all förelaget i oträngl läge skallöverföras i statlig ägo. Jagfinner del högst otillfredsställande all majoriteten nu är beredd att ge elllån som är så lösligt konstruerat som majoritetsskrivningarna i ulskoltsbelänkandetantyder. Här inställer sig då någrafrågor: Avserman med detla NCB-lån att skriva ut ett nytt lån av s. k. Uddeholmskaraklär?Uddeholmslånel har ju en minst sagt märklig uppläggning. Lånet ges under enperiod då företaget antas uppvisa betydande förluster, och det skallåterbetalas endast i den mån före tagel i ell senare skede visar lönsamhet. Delursprungliga kravet var all lånet skulle ställas till förfogande som enräntelös fordran, som efter beslut av regeringen utbetalas allteftersom bolagetbehöver lånemedel för sin verksamhet. Till framställningen skulle enligi deursprungliga reglerna fogas ett yttrande från Investeringsbanken. Såvitt jaguppfattal det skulle de gällande reglerna innebära all utbetalade belopp urlånet icke skulle beskattas och all amorteringarna inle skulle varaavdragsgilla. Därmed skulle ingen skaite-mässig resullaluljämning kunna ske. Redovisningsteknisklhar man framfört synpunkten an länen skulle kunna få denna resultatutjämnandeeffekt genom att utbetalade belopp vid inkomsttaxering redovisas som intäktmedan eventuella amorteringar kosinadsförs. Beslut har också fattatsinnebärande att vi fåll en sådan utveckling, dvs. all statligt stöd som avregionalpolitiska skäl ges i form av lån med s. k, villkoriigåterbelalningsskyldighet vid inkomsttaxering skall jämställas med statsbidrag.Därmed får lånen karaktären av en direkt statsbidrag. Uddeholmslånetställdes i sin helhet till bolagets förfogande , Kontantautbetalningar förutsatte dock särskilt beslut av regeringen. Hela lånet skalllas upp som intäkt när det slår till förfogande. Avslår man från att lyfta vissdel av lånet anses del likvärdigt med avdragsgill återbetalning. harockså regeringen enligt uppgift beslutat alt Uddeholmslånel skall få jämställasmed statsbidrag. Det här innebär att redovisar lånet som skattepliktiginläkt. medan räntebetalningar och amorteringar kommeratt bokföras som enavdragsgill kostnad. Helalånebeloppet har redovisats som extraordinär intäkt resultaträkning,Samma belopp har upptagils per dels som fordran på staten, delsbland ansvarsförbindelserna som en villkorlig skuld. Då återbetalning sker tillbolaget minskas fordringsbeloppet i samma mån. Mina frågor lillutskottets majoritet är: Kommerockså NCB-lånel att få denna utomordentligt egendomliga karaktär? Innebär inteförfarandet alt man på ett i hög grad anmärkningsvärt sätt har suddat utgränserna mellan eget och främmande kapital? Borde inle elt lån mot konvertiblaskuldebrev vara alt föredra,åtminstone rent tekniskt? Det är frågor som jaghemställer alt företrädare för utskottet besvarar, RUNEÅNGSTRÖM (fp): Det har varit en snäll deball, i varje fall . Jag tror attdenna snällhet något speglar allvaret iden fråga som vi har att diskutera. Denrör en bransch och foretag som betyder så väldigt mycket för del svenskasamhället och den svenska ekonomin. Detär inle för all spela upp någon konstlad dramatik jag konstaterar att dennadebatt är något av en ödesfråga för det svenska samhället. .\n den har denframtoningen beror på alt i bakgrunden också står tidigare debatter ombetänkanden som kommit från näringsutskoltets bord och som handlat om kriserför gruvindustrin, stålindustrin, varvsindustrin och rederinäringen. Vadfinns det då för gemensamt ödesdrag i de näringar som jag nu räknat upp och dennäring som fokuseras i dagens debatt, skogsnäringen? Svaret är att de al lagäller våra råvarutillgångar, där skogen och malmen sedan historisk lid varitgrunden för det svenska samhällets framåtskridande och välstånd. Malmen harsina avläggare i förädlingsledet i ståltillverkningen med alla dessschalteringaroch i varvsindustrin,och skogen går vidare i sin förädling i bl,a, sågverken, i husbyggandet, i pappers- och massaindustrin, och alltsammans fraktassedan vidare till fjärran länder och kontinenter på ur fraktsynpunkt billigakölar. Där har svensk rederinäring tidigare kunnai hävda sig mycket bra, men nuhar den svårigheter att överleva. Detvar alltså inte för alt dramatisera som jag påminde om all det handlar om denproduktion som direkt eller indirekt kommer från de viktiga basnäringarna,bergshanteringen och skogsbruket. Det var för att poängtera alt vi i detla lägebör bli eniga om all allt del kunnande och all den erfarenhet som finns inomdessa sektorer av svensk industri måste mobiliseras och ges samordnadslagkraft. Erforderliga ekonomiska resurser måsle ställas till förfogande, såatt den industriella verksamhet som bygger på våra basnäringar finner denrätta vägen ur den vågdal den nu befinner sig i. Detla måste vara delövergripande målet för den långsikliga näringspolitiken, för i basnäringarnahar vi generatorn i svenskt näringsliv. Nuhandlar del alltså om skogen och jag skall kort beröra några viktiga delfrågori del problemkomplex som den svenska skogsindustrin har att brottas med. Försthar vi råvaruförsörjningen till de olika förädlingsprocesserna. Vi vet attkapaciteisutnyiijandet är lågt inom skogsindustrin och att detta inte baraberor på lågkonjunkturen, utan också har sin grund i att råvaran inle räckerlill för industrins behov. En del större företag importerar viss del av sittråvarubehov. och del kommer väl också alt ske i framliden. Lastnings- ochlossningstekniken förbättras ju ständigt, och fraktkostnaderna blir på så sätt Statligagarantier för lån till skogsindustrin, m. m. Statligagarantier för lån till skogsindustrin, m. m. inte någon störreekonomisk belastning för verksamheten. Men man måste ändå räkna med all dennaråvaruimporl även blir av marginell betydelse och alt den svenskaskogsindustrin till allra största delen måsle bygga på svensk råvara. Mankan använda många metoder för alt öka den inhemska råvarutillgången. Alt skötaskogen på rätt sätt är mycket viktigt. Vi måste utnyttja mer av trädet - det s.k, hellrädsutnyitjandet är nu under utveckling - och del är också viktigt allskogsråvaran används på nyttigaste sätt i förädlingen. Det sista innebär allsågverken får nyttja råvara som går att såga och all klentimmer, flis. spån.bark och stubbar går vidare till massa-, board- och spånskiveindustrin elleranvänds som energikälla. För att få den rätta utsorteringen av råvaran behövervi bygga flera s. k. råvarulerminaler där skogsråvaran sorteras och fördelaslill olika avnämare. Innanjag går in på den finansiella operation som har att fatta beslut om -del gäller alltså statliga garantier för lån till skogsindustrin på högst 900milj. kr, och elt lån på 400 milj, kr, till NCB - vill jag också säga någol omsysselsättningen. Delär en nödvändighet att den svenska skogsindustrin vidtar den strukturomvandlingoch de rationaliseringar som behövs för all den skall kunna behålla sinkonkurrenskraft och överleva. Delta innebär med ell statiskt förhållande iövrigl all sysselsättningen inom skogsnäringen kommer att minska. Vi ifolkpartiet vill inte okritiskt acceptera detta. Det finns nämligen ettbotemedel mot detta som kan lindra svårigheterna i betydande utsträckning, ochdel är all skogsindustrin satsar på en högre förädlingsgrad. För varjeoförädlad råvarubit som vi skickar från en region lill en annan eller lillutlandet skickar vi också bort arbetstillfällen. För en vidareförädling medduglig framlidsstämpel behövs också en avancerad produktutveckling som i sinlur måste ha sin bas i en ökad satsning på iräteknisk forskning och utveckling. Alljag i detla sammanhang berört frågorna om råvaruförsörjning och råvaruutnylijande.om strukturomvandling, rationaliseringar och därmed sammanhängandesysselsättningsproblem, om satsning på vidareförädling, produktutveckling ochforskning beror på alt jag ser alla dessa problem som en stor belastning på densvenska skogsindustrin. Jag vill också påslå alt de ekonomiska problem som densvenska skogsindustrin brottas med inle bara har sitt ursprung i denlågkonjunktur som vi genomlever utan också har andra orsaker som måsteåtgärdas. Skall skogsindustrin 11 de föreslagna ekonomiska resurserna frånsamhället, då skall den också veta all det svenska samhället kräver att denskärper sin konkurrensförmåga, löser sina interna problem, ökarförädlingsgraden och lar ansvar för sysselsättningen. Förstskall jag nu kort granska förslagen i propositionen 1977/78:123 som bl. a.innebär att staten ikläder sig lånegarantier till skogsindustrin inom en ram på900 milj. kr. Den akuta situation som skapat svårigheterna inom skogsindustrinäratt marknadsutvecklingen för flertalet skogsprodukter varit ogynnsam. Man harproducerat fram stora överlager, och det har varit ett lågtkapacitetsutnyttjande och allmänt prisfall på de färdiga produkterna. företagens finansiellastyrka har undan för undan försämrats genom de stora förluster de flttvidkännas . Många av de större skogsföretagen kommer mycketsnart att hamna i en likviditelskris, om inte friskt kapital tillförs utifrån. Enligtförslaget i propositionen ärdet regeringen som skall pröva frågorom garantier.Garantierna lämnas bara , men del finns naturligtvis möjlighet allförlänga dem. Löptiden på garantierna blir begränsad lill högst . För alllikvidiielstillskotiel i förelagen inte skall användas på elt oriktigt sättskall uldelningsrällen på aktier begränsas . Företagel skallvidare, förutom del statliga garaniilånet, tillföras riskvilligt kapitalutifrån, och detta externa kapital skall vara minst en fjärdedel av denstatliga lånegarantin. Det är alltså ganska preciserade villkor, och vi ifolkpartiet anser att de här villkoren är skäliga och riktiga. Socialdemokraternavill i sin reservation göra låneformen förmånligare i elt par avseenden, bl, a,genom alt det skall vara möjligt alt medge ränte- och amorieringsfrihei underde två första åren samt att löptiden på garantin skall förlängas lill sju år.Vi anser all förslagen i propositionen är tillräckliga i det här fallet. Mendet finns också negativa sidor i de socialdemokratiska villkoren för garantin.Det principiellt viktiga på denna punkt i reservationen är alt företagen skallgå all förstatliga genom konvertibla skuldebrev eller nyemissioner,finansierade genom investeringsbank eller . Det är enväg alt göra förelagen samhällsägda, och det kan vi i naturligtvisinle gå med på. Jag yrkar bifall lill utskottets belänkande på alla punkter ifråga om den statliga lånegarantin till skogsbolagen. Dådet gäller det statliga slödet lill NCB vill jag göra ett par kommentarer. Isitt inledande anförande spekulerade i i en familjelrälamellan de tre regeringspartierna. Han citerade också ett avsnitt ur den motionsom väckts av folkpartisterna , i vilken dennafrågas känsliga politiska läge berörs och där det sägs alt del är viktigt altordentligt belysa hela frågekomplexei. Det tyckerjag är rimligt, och en sådanrundlig belysning har också präglat frågans behandling i utskottet och i andrasammanhang. Vad motionärerna begärt har också bifallits. Frågan har som sagtvarit föremål för en lång och ingående behandling i näringsulskoltet, och endel av det materialet finns också med i trycket. Deltycks som som förväntningarna på familjegrälet hade varit stora. RuneJohanssons inlägg visar delta. Men jag är mån om all konstatera den enighet somrått både inom de tre regeringspartierna och i utskottet när det gällt attgreppa dessa problem. Vi i har haft vissa krav på behandlingen avdetta ärende. Vi ville bl, a, höra synpunkter på företagets läge.Han är ju ordförande i utredningen. Vi ville också höra vad någon representantför NCB hade att säga. Vidare ville vi all knapphändigheten i propositionenskulle fyllas ut innan riksdagsbehandlingen började, och vi har dessutom krävten statlig revisor i NCB, Det har inom de tre regeringspartierna rått enighetom alt dessa krav var rimliga, och kraven har också uppfyllts iutskottsbehandlingen. Statligagarantier för lån till skogsindustrin, m. m. Statligagarantier Jör lån till skogsindustrin, m. m. NCB:sfinansiella status är myckel dålig. För det förlängda bokslutsåret som går utden beräknas förlusten lill ca 500 milj. kr. En viss uppgång underden senaste liden kan förbättra resultatet men inle i någon störreutsträckning. Förelaget visarockså en någol orolig löretagsbild,och det är vältroligt an en del företagsenheter måste avyttras till andra intressenter, somhar en mera naturligt samband med dessa. Den kommitté som skall utreda delakuta lägel inom NCB skall också föreslå mera långsiktiga åtgärder för att fåfram en rationell struktur i förelaget. Del är bra. Utskottetförutsätter också alt regeringen håller nära kontakt med landshövding , då det gäller all utforma detaljerade villkor för lånet. Devillkor som kan bli aktuella är eventuella strukturförändringar ellerförändringar i organisationen samt detaljer om hur lånet skall ställas tillNCB:s förfogande. Jagtror an får avvakta svar på sina detaljerade frågor till dessatt utredningen är klar med sitt ställningstagande och sina förslag. I varjefall är jag inle beredd alt ge någol svar eller att ange några lösningar för dedetaljerade frågorna. Folkpartietställer sig också helt bakom majoritetsbeslutet i utskottet att avvisa densocialdemokratiska reservationen med förslaget att statligstyrel-serepresentation skall sättas in i NCB. Den statliga insynen iföretagets skötsel är garanterad genom att en statlig revisor utses. Detta hartagits upp av både och i deras anföranden. Deunderskattar klart vad en modern revision i ett förelag innebär. Det innebärju alt revisorn stegvis följer företagets skötsel till alla delar, deltar istyrelsesammanträden och håller sig på det sättet fortlöpande informerad omvad som sker i företaget och vilka beslut som fallas. NCB är också ett kooperativtförelag där man varit något av pionjär med alt ge de anställdasiyrelserepre-sentalion, och då är det väl närmast klåfingrighet an föreslåstatliga styrelserepresentanier. Tillsist; är bestämd motståndare lill ställiga styrelserepresentanieri enskilda eller kooperativa företag. Det är alltså vår principiellaståndpunkt. Vi säger också nej lill förslaget alt lånet skall lämnas i form avkonvertibla skuldebrev som sedan kan förvandlas lill aktier. Eftersomaktiekapitalet är 72 milj, kr, och lånet 400 milj, kr. skulle siaten på detsättet få elt helt dominerande inflytande över förelaget. Vi anser alt olikaformer av kooperativa förelag är värdefulla förvart lands näringsliv, ochdärför vill vi slå vakt om all denna ägarform kan behållas. De kooperativaföretagen utgör ett bra alternativ lill slatligt och privat ägande i vårtbiandekonomiska samhälle. Delär viktigt att de anställda kan känna trygghet i sitt arbete, Slödet till NCBsyftar främst till all företagel kan överleva och även i fortsättningen taansvar för de anställdas sysselsättning. I detla hänseende finns det anledningatt ge beröm till NCB. Deras verksamhet har betytt väldigt mycket försysselsättningen i . Det är många små orter som slår i tacksamhetsskuldtill förelaget. De kontakter utskottet haft med regeringen under ärendetsbehandling bekräftar också att del 75-procentiga bidrag i tillfälligt sysselsäitningssiöd somfinns, också skall kunna utgå lill företag inom skogsindustrin. Del bör ocksåge möjligheter för företaget att fortsätta med sin tidigare policy omsysselsältningsvänlig inriktning. Utskottetförutsätter också i sin bedömning all NCB:s tidigare visade ansvar för deanställdas sysselsättning skall Ibrtsälla. Detla är ytterst viktigt förNorrland, då NCB har omkring 5 000 anställda. Jag vill tillstyrka näringsulskotlels betänkande nr 74 i alla delar ochyrka avslag på reservationerna. Statligagarantier för lån till skogsindustrin, m. m. () kortgenmäle: Det är ell överraskande besked som lämnar. Han säger altde frågor som jag stal i milt första inlägg inte kan besvaras, att vi fåravvakta vad som kommer alt hända i den utredning som är tillsatt. Del ärganska egendomligt all utskoltsmajorileten utan vidare är beredd attföreslåettlånpå400milj. till NCB utan all ha klart försig vilken typ av låndel är fråga om. Jag vill då fråga: Är det ett lån av den typ som harbeslutat om med anledning av propositionen om Uddeholmsbolagel, som behandladeshär i kammaren i arbetsmarknadsutskottets belänkande 1977/ 78:18, som sedermerahar förändrats genom propositionen 1977/78:79, vilken behandlades iskalteulskoltets betänkande 1977/78:20, och som alltså i allmänt tal kallasUddeholmslånet? Är del elt sådant lån som föresvävar ulskottsmajoriteten? Ellerär det någol slags nytt lån man är ute efter? Minförsta fråga var: Är del ett sådant lån som jag beskrev i milt första inläggsom NCB kommer att erhålla? Minandra fråga var: Innebär detta inte all man i hög grad och på ettanmärkningsvärt sätt kommer att sudda ut gränserna mellan eget och främmandekapital? Är den frågan så svår att svara på? Mintredje fråga var: Är inte vårt förslag om lån mot konvertibla skuldebrevåtminstone ur teknisk synvinkel både enklare och bättre? Delvar besked om delta jag önskade få, och jag hoppas att det inte skall varaalldeles omöjligt all ge dem. RUNEÅNGSTRÖM (fp) kort genmäle: Jag sade att jag inte kunde ge svar beträffande alla detaljer.