prot · G109160 · 1977-12-31 00:00:00 — Nödvändighetenav att överföra huvuddelen av de interregionala transporter av gods som sker pålandsväg till järnväg. Vi menar atl trafikpolitiken bör inriktas på atlåstadkomma ett sammanhållet trafiksystem med syfte all lösa de härgrundläggande problemen. Siaten kan inte undandra sig ansvaret förgenomförandet av en sådan politik genom att lasta över det på landsting ochkommuner. Det är särskilt orimligt i en situation där del ekonomiska läget ikommuner och landsting kommeratt effektivt omöjliggöra varje progressivutveckling. Man borde undersöka möjligheter atl lösa trafikproblemenmed ett statligt förelag, där SJ utgör en naturiig basorganisalion och därsiaten har det totala ekonomiska ansvaret. Det är viktigt atl trafikplaneringensker parallellt med annan samhällsplanering, exempelvis bebyggelseplanering ochindustrilokalisering. Man bör också utarbeta former för samarbete överlänsgränserna. 1 propositionen föreslås en blygsam höjning avstatsbidragen . per vägmil, i skogslänen från 17 till 19 kr.Med detla avser regeringen uppenbarligen atl staten skall göra en snygg sortifrån arenan för den regionala kollektivtrafiken. Det bör stå fullkomligt klartatt delta statsbidrag inte kommer att tillåta några som helst kvalitativaförbättringar. Den föreslagna höjningen kommer i stort sett att slukas upp avden omorganisation som också föreslås i propositionen. I proposilionen föreslås vidare all antaletbidragsberättigade dubbellurer skall höjas från f n. två dubbelturer per dagmåndag-fredag lill tre dubbelturer. Om detta säger kommunikationsministern bl.a.: "Med en utökning av antalet bidragsberättigade turer lill tre blir detockså möjligt att trygga kollektivtrafikförbindelser som passar förarbetsresor." Det förhåller sig självfallet inte på det viset. Man behöverinte ha mycken kännedom om under vilka tider resor titt och från arbeiei skerför alt inse alt de resorna omöjligt kan täckas av tre dubbelturer per dag.Kommunikationsministern yttrade i irafikdebalten för någon tid sedan alt tolvdubbelturer per dag var ungefär vad folk behöver. Vad det i själva verkethandlar om äratt man från regeringens sida genom statsbidraget och desskonstruktion vill trygga en social minimistandard på den kollektiva trafiken, isynnerhet då på landsbygden. Del är naturligtvis viktigt, men del går inte attstanna på den här katastrofalt låga ambitionsnivån. Den kollekliva trafikenmåsle byggas ut kvalitativt och kvantitativt för att göra den nödvändigaminskningen av privatbilismen möjlig. Helt kort beträffande periodkorten: Vpk anser alt systemetmed periodkorl bör genomföras och att skall uttala sig i denriktningen. Med detta ber jag alt få yrka bifall lillmotionen 1834 kommunisterna. Åtgärder för att förbättra kollektiv persontrajik Åtgärderför att förbättra kollektiv persontrajik ROLFSELLGREN (fp): Del moderna samhället kan inte fungera utan ett väl utvecklattransportsystem. I den proposition som vi behandlar jusl nu sägs, all deframlida trafikpolitiska riktlinjerna bör utgå från målsättningen att gemedborgarna och näringslivet i landels olika delar en tillfredsställandetrafikförsörjning till lägsta samhällsekonomiska kostander. Det är riktigt. Menden målsättningen antogs redan för 15årsedan. Förall man skall kunna nå detuppsatta målet måsle metoderna ständigt förnyas. Vad vi nu funnit efter diverseutredande är, att samhället måsle aktivare ta del i uppbyggnaden av denkollektiva trafiken. Insikten om detta torde vara anledningen till deutredningar som har gjorts. Altresa är inget mål i sig vare sig det sker med bil, buss, låg eller annattransportmedel. En väl uppbyggd trafikförsörjning skall därförstå i samklangmed samhällets målsättningar inom en rad områden. Den kollektiva trafiken,främst med buss och tåg, skall också så nära som möjligt knyta an tillmänniskornas behov av arbetsresor, serviceresor och inle minst resor i sambandmed frilid och nöjen. Propositionensförslag tillmötesgår i stort sett behovet av en mer genomtänkt planläggningoch samordning av den lokala och regionala persontrafiken. Fördelarna med atlden regionala och lokala trafiken samordnas av en gemensam huvudman uppvägernackdelarna med att kommunerna i fortsättningen inle ensamma beslutar om denlokala trafiken. Man får ändå förutsätta att den kommunala planeringsnivånbibehålls, även om besluten kommer att fattas inom en slörre gemenskap. Utskottetär alltså hell enigt om huvudlinjerna i proposilionen, och det tyckerjag ärmycket glädjande. Denna enighet har också påpekats av , ochdet är myckel tillfredsställande alt vi har nätt en sä slor enighet. Del ärdock förståeligt alt detta medgivande följs av titel kvirr -socialdemokraternainstämmer ju inle helt på alla punkter. De hade t. ex. velat ha entrafikpolitisk proposition tidigare, men det aren fråga som vi har debatteratförut. 1 det nu aktuella avseendet är vi dock myckel eniga. Medden nya organisationen och det ökade samhällsstödet utvidgas möjligheterna altförbättra kollektivtrafiken och göra den mer attraktiv. Förutsättningarna ökarockså för kommuner och landsting alt skapa trafiklösningar i tätortsområden isyfte all begränsa bilismen, där den med fördel kan ersättas med kollektivttransportmedel. Propositionensräckvidd begränsar sig till ansvaret för den lokala och regionala trafiken. Imotionen 1977/78:1827 av de socialdemokratiska ledaniöierna i utskottet yrkasbl. a. att staten i det här sammanhanget också skalj ta det övergripandeansvaret för den interregionala trafiken och att den lokala och regionalatrafiken skall samordnas med denna. Dessasynpunkter är i och för sig rikliga, och man kan instämma i myckel av det somBertil sade i sitt anförande. Men ett tillgodoseende av dessasynpunkter är inte en förutsättning för genomförande av del nu aktuellabeslutet, eftersom det som härvid berörs mycket väl kan inordnas senare i ettstörre sammanhang. Ipropositionen las alltså bara de lokala och regionala trafikproblemen upp, ochutskottet har hållit sig till de avsnitten. Utskottet yrkar därför avslag pånämnda motionsyrkande från socialdemokraterna, och jag yrkar i min lur avslagpå reservationen 1. Delskulle kanske vara mer att tillägga om della, men av tidsskäl skall jagbegränsa mig till del sagda. Enigheteni ulskottet visar också atl kommunisternas motion 1834 inte kantillstyrkas. Den motionen innehållersynpunktersom är bra och som också haråterkommit i Inga Lanlz anförande. Man kan alltså instämma i dessa synpunkter,som är allmängiltiga. Men de slutsatser som motionärerna kommer fram tillbaserar sig på hell andra värderingar om hur kolleklivirafikfrågan bör lösasoch mynnar i första hand ut i avslag på hela propositionen. Vad vpk syftar tillär en statlig central styrning av hela trafikapparaten. Det äralltsåvärderingar som vi inte på något sätt kan gå med på. Därför avstyrks derasmoiion. Principielllviktigt är hur huvudmannaskapet löses. En av hörnstenarna är att ansvaret förbåde den lokala och den regionala trafiken ligger på ett och samma organ. Dengeografiska avgränsningen bör också sammanfalla med andra samhällsfunktioner.Detta skapar de bästa förutsättningarna för ell för regionen sammanhängandeIrafiknäi. Utskottet delar därför statsrådets mening att länen utgör lämpligaområden för planeringen av trafikutbud och regionala taxesystem. I frågaomtrafikulbudet undanlas kompletleringstrafik med personbil, som även ifortsättningen bör åvila kommunerna. Däremot kan huvudmannen efter särskildöverenskommelse infoga denna trafik i sitt trafikansvar. Detsamma gällerskärgårdstrafik och flygtrafikservice i Oällom-råden liksom järnvägstrafik avutpräglat lokal och regional karaktär. Ielt par motioner, varav jag har väckt den ena, har påtalats alt proposilionenmed lystnad har förbigått den godstrafik som sker inom den lokala och denregionala busstrafiken. Utskotlets skrivning klargör frågan och förutsätter attäven den godslrafik som bedrivs med stöd av linjetrafiktillslånd förpersonbefordran kommeratt omfattas av huvudmannens irafikan-svar. Med hänsyninte minst till all godstransporterna utgör en betydande del på många glesbygdslinjerär del angelägel att huvudmannen kan utöva inflytande över avgiftssättningenäven för dessa transporter. Som exempel kan jag nämna att av intäkterna förpostverkets diligenstrafik /77 utgjorde gods- ochpostbefordran 50 96, t, o, m. några tiondelar mer. Imotionerna 1823, 1825 och 1831, som har väckts i anslutning till propositionen,har påtalats de speciella problem som föreligger i beträffande dengeografiska omfattningen av huyudrnannaskapet. Motionärerna pekar på altpendlingen inom visar en utveckling med starkt ökadinomregional pendling. Med anledning härav menar motionärerna att en anpassningav huvudmannaskapet till naturliga irafikre-gioner är av grundläggandebetydelse för möjligheterna an få en god samordning och planering av linjenät,trafikutbud ocli taxor liksom ell rationellt utnyttjande av resurserna.Motionärerna anser därför alt reglerna Åtgärderför att förbättra kollektiv persontrafik Åtgärderför att förbättra kollektiv peison trafik förhuvudmannaskapet bör ges en sådan flexibel utformning att den iGöteborgsregionen fungerande lösningen kan bibehållas och vidareutvecklas. Utskottethar mycket noga prövat de speciella problemen i , och då alldelesspeciellt i . Inom regionen har kommunerna efter ett omfattandeutredningsarbete beslutat om en samordning av regionens kolleklivalandsbygdstrafik. Utskottet anser att det samarbetet bör bestå ochvidareutvecklas. Men utskottet har också funnit atl detla samarbete kanfortsätta även inom ramen för den länsvisa indelning i huvudmannaskapet förkollektivtrafiken som anges i propositionen. Formerna för samarbetet ges storfrihet. En möjlig lösning anvisar utskottet genom atl peka på attKommunalförbundet får utgöra en särskild driftorganisation som svarar förtrafikutövningen inom delar av de aktuella länen. Med denna organisation fårhuvudmännen teckna avtal om irafikuiövningen. Utskottetär helt enigt på den här punkien, så när som på alt har reserveratsig fören övergångslösning, som han har pläderat för i sitt anförande. Delär intressant att notera att i sin allmänna plädering underströkbetydelsen av atl jusl landsbygdsområdena fick en tillfredsställandetransportlösning. Men jag kan inle se att en separering av vissa regioner pådet sätt som föreslår är ett uttryck för en särskild omtanke omlandsbygdsområdena. En sådan separering kan dessutom fa smiiioef-fekter påandra områden. Föralt spara kammarens tid villjag i övrigt kommentera reservationbara på en viktig punkt. Med en säriösning för lämnar man denviktiga principen om att de geografiska områdena bör vara jämförelsevis storaoch att länsindelningen aren etablerad företeelse. Detta betyder att vid enavgränsning efter regioner med intensivare irafikmönster glesbygdsdelar avlänen kommeri kläm-det är också beviset för vad jag sade. Jag bör tillfogaatt det med modell inte kommer att stanna med Göteborgsregionen.Jag sade atl en sådan modell kommer att medföra smiltoeffekter på andraområden. Man kan fråga sig vad som händer med trafiklösningarna förglesbygdsregionerna i resterande delar av berörda län, eftersom det medsäkerhet kommer att bli smittoeffekter inom hela . Jag yrkar bifall lill utskottets hemställan även på denna punkt ochavslag på reservationen nr 2 av . RolfDahlberg kommer senare i debaiten att beröra övriga avsnitt i betänkandet, bl.a. socialdemokraternas reservation nr 3. Jag vill endastkortfattat kommentera ett par punkter. Allakommuner kommer att med en suck av lättnad konstatera att den otympligaskolskjutsavräkningen kommer att slopas i det nya bussbidragssystemet. 1 syftealt så långt som möjligt inrikta bidragssystemet på den linjebundna trafikenhar föredraganden angivit att bidrag bör undvikas till sådan trafik som lillden helt övervägande delen är föranledd av skolskjutsning. Jag har i minmotion angivit atl begreppet "helt övervägande delen" är svårdefinierat och kommeratt leda till lolkningssvårigheler och en onödig byråkrati. Den lokalaplaneringen är väl genomtänkt, och vi bör visa kommunerna detförtroendet att vi inte misstänker att de missbrukar bidragssystemet. Utskottethar inte helt delat min anmärkning på denna punkt, men det har gjort detbetydelsefulla tillägget atl som en följd av att godstrafiken med linjebussskall falla under huvudmannens ansvar bör denna del också beaktas vidbedömningen av om en trafik till övervägande del skall anses föranledd avskolskjutsning. Jag hälsar det tillägget med tillfredsställelse. Fjällfiygetär ingen stor del av det vidgade bidragsområdet. Men det är för berördakommuner så mycket mer betydelsefullt. Propositionen begränsar bidragsgivningentill den eller de kommuner som har Oällflyg i sin trafikplan. Självfalletbegränsar sig inte sådan verksamhet alla gånger till den egna kommunens område.Utskottet har därför gjort det förtydligandet att fjällflygtrafik som sträckersig över kommungräns bör få bidragsfrågan löst i en eller annan form. Detta börge bussbidragsnämnden - vi harju ingen flygbidragsnämnd -anledning att tolkabidragsbehovel på ett generösare sätt än om propositionens bokstav följs. Jag ber att få yrka bifall till utskotlets hemställan på alla övrigapunkter. Åtgärderför att förbättra kollektiv persontrafik Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. () kortgenmäle: Det är riktigt som säger att det råder en långtgåendeenighet när det gäller huvudinnehållet i propositionen. Jag vill ånyoundersiryka att jag tycker alt det är bra. Men då hade det varit destoangelägnare alt man från borgerligt håll hade försökt att gå oss lill mötes pånågra av de punkter där det uppenbariigen föreligger brister i propositionen.Ett sådant tillmötesgående skulle ha varit mycket enkelt, därför att detförefaller så självklart. sade också att han egentligen delar vårgrundinställning. Det hade varit till stor hjälp för kommuner och landsting närdessa nu skall planera den lokala och regionala trafiken, om vi hade haft ettklart uttalat slatligt ansvar givet i propositionen, om del så bara hade varitprincipiellt. Ännubättre hade det naturligtvis varit om man hade kunnat ha med KOLT- ochHAKO-utredningarnas förslag som vi behandlar proposilionen. Detlahade ytterligare ökat möjligheterna för kommuner och landsting, när de skallplanera sin verksamhet. Man hade kunnat få klart för sig var staten är bereddatt gå in och var de själva skall komplettera sin verksamhet. Förslagenförlorar på den här punkten i effektivitet genom an de behandlas separat ochinte tillsammans med andra insatser på kollektivtrafikområdet. De ligger ikommunikationsdepartementets skrivbordslådor, men de behöver komma in underengemensam bedömning tillsammans med 7 protokoll 1977/78:160 Åtgärderför att förbättra kollektiv persontrajik den proposition som vibehandlar . Nusäger alt man kan ordna detta . Ja, del är klart att mankan, men inle är del särskilt praktiskt och del är ingen bra form avreformarbete på detta område. Jag lycker all ni åtminstone kunde ha deltagit ien principiell markering av del statliga ansvaret för all underlättaplaneringen i kommuner och landsting. Sedanlar inte upp vår andra reservation om normeringen förersättningen till SJ. Jag skall vänta tills varit uppe, men jagtycker alt det i och för sig är litet märkligt alt inle har någotalt säga i den frågan. Med förflutna tyckerjag nog att detskulle ha varit angeläget att få göra en markering också på det avsnittet. INGALANTZ (vpk) kort genmäle: säger att samhället måste ge medborgarnatillfredsställande möjligheter till bra transporter. Jag skulle vilja fråga:Hur då? Inte gör man del med de förslag som lagts fram i den här propositionen.Han säger också att samhället måste ta aktivare del i uppbyggandet av denkollektiva trafken. Inte gör man det - i vilket fall som helst inte medden här propositionen. Man vidtar t. ex. inga åtgärder för att minskaprivatbilismen. Man vidtar inga åtgärder för alt trygga sent utbyggdkollektivtrafik. Tvärtom försvårar man för den, eftersom man skjuter överansvaret på kommuner och landsting, vilka vi vet har en mycket dålig ekonomioch inte kommer att kunna bygga ut kollektivtrafiken i den grad som ärönskvärd. Jag menar att siaten här smiter ifrån sill ekonomiska ansvar. Sedan menar jag också att vi inte har råd med enfortsatt satsning på den ohämmande bilismen. Vi har inte råd frånmiljösynpunkt, inte räd frän energisynpunkl och inle råd från andrakostnadssynpunkter heller. Det är viktigt atl se bilismen såväl från enkulturell som från en ekonomisk och social aspekt. Och det gör man inle. Detbehövs en radikal förändring av trafikpolitiken. Både regering och riksdag harhittills skjutit de principiella trafikfrågorna framför sig. Man har aldriglagit ställning lill grundläggande frågor om hur vårt trafiksystem skatt se ul,vilka transporter som skall skötas och hur de skall skötas. I stället tog mandet förödande beslutet , då man sade atl varje irafikgren skall bärasina kostnader. Men man definierade aldrig vilka kostnader som skulle räknas inmed påföljd att man från samhällsekonomisk synpunkt har subventioneratprivatbilismen med enorma belopp, medan den kollekliva trafiken har satts påsvältkur och undergått successiva inskränkningar. () kortgenmäle: För vill jag understryka att min reservation inte innebärnågot negativt för landsbygdslrafiken inom de övriga landstingsområdena.Underskottet i den av bedrivnalandsbygdslrafiken täcks ju i sin helhet av berörda kommuner. Övriga kommuner ilandstingsområdena belastas alltså inle alls. Vadjag kräver i reservationen 2 är bara alt den av initierade och planerade landsbygdslrafiken får bedrivas med iproposition 1977/78:92 föreslaget statligt stöd så länge berörda landsting intepåkallar ändring. Del innebär alltså atl berörda landsling när som helsl, då definner del förenligt med sina intressen, kan gå in och la över trafiken. Dettatror jag inte kommer alt bli aktuellt . Mot den bakgrunden finnerjag det orättvist att och dess trafikanterskall gå miste om de förbättrade statsbidrag som föreslås i propositionen. Åigärderför att förbättra kollekliv persontrafik ROLFSELLGREN (fp) kort genmäle: menar att det skulle ha varit ett tillmötesgåendefrån utskottets borgeriiga ledamöter, om man hade gjort ett uttalande om delstatliga ansvaret för den interregionala trafiken. Vadvi i propositionen och i betänkandet har behandlat är planeringsansvaret förden lokala och regionala trafiken -och det aren framgång. har det inteförelegat något ansvar hos någon myndighet att planera för den regionalatrafiken. Kommunerna har haft ett sådant ansvar föratt kunna få ut sina bidrag,men del har inle funnits någon motsvarighet på den regionala sidan. Nästa stegblir alt detta inordnas i det interregionala irafikmönstret. Eftersom detrafikplaner som byggs upp inom del nya huvudmannaskapet med siörsta säkerhetkommeratt utgå från den regionala trafikplaneringens underlag, finns alltså härbörjan till ett mönster för en inlerregional trafik, som på intet sätt blirsämre för att man går den här vägen. IngaLanlz ställde en fråga angående tillfredsställande transportförsörjning. Honmenade atl det förslag som ligger försvårar den kollekliva trafikpolitiken.Det är väl ändå att göra en logisk kullerbytta! Ioch med atl samhället, de nya huvudmännen, får planeringsansvar förkollektivtrafiken, så blir den bättre. Dessutom gårstaten in med högre bidrag.Man fåren mer välordnad trafik i och med att den lokala och den regionalatrafiken samordnas. Jag kan inte tänka mig an ett centralt statligt dirigeringsverkskulle kunna lösa problemen med kollektivtrafiken med det finmaskiga mönstersom finns, ulan det måste bli en mycket ohanteriig apparat som mest är lill föratl föda statliga byråkrater i en mängd som inte behövs. Landsbygdslrafiken kommer i kläm, , ioch med alt man stympar regionerna. Min repliktid är snart slut, men jag villockså säga att jag har klart för mig att lokaltrafiken inom de kommuner somsluter avtal med inle berörs av det härsamarbetsavtalet. Även där finns det ett glapp i trafikplaneringen. () kortgenmäle: hörde förr i väriden till de verkliga seloterna påtrafikpolitikens område, men är han väldigt snäll när han uppträder ikammaren och talar om trafik. säger: Nuhar vi fållen möjlighet att planera för den regionala Åtgärderför att förbättra kollektiv persontrajik och den lokala trafiken,och det är bra. Javisst, det är bra att vi har fått den möjligheten. Men del ärväl alldeles självklart alt del hade varit ännu bättre om vi hadehaft en möjlighet atl se i del facil som statens planeringsansvar gett oss. Delär,såvitt jag förslår, fullt möjligt att göra på sätt som , men det aren alldeles onödig, splittrande och långrotande metod.Del kan ju inte vara särskilt klarläggande förde regionala trafikplanerarna attsitta och så att säga skåda in i dimman. Därför hade det varit en utomordentligtillgång förde regionala och lokala trafikplanerarna i dera.s arbeie, om dehade haft tillgång lill den statliga uppläggningen på det här området. Nufår vi en ordning som innebär att många misslag kan göras, som man sedan fårhålla på atl korrigera fram och tillbaka. Det hade vi kanske kunnat undvika, omvi hade fåll elt mera samordnat system. RolfSellgren sade - av misstag antar jag - att den regionala och lokala trafikenskulle "inordnas" i det interregionala systemet, men han har vältänkt sig en samordning - förhoppningsvis. INGA (vpk) kortgenmäle: Jag sade att man försvårar utbyggnaden av kollektivtrafiken med deförslag som framförs i proposilionen. Den bidragshöjning som föreslås ipropositionen är helt otillräcklig. Den kommer atl ätas upp avomorganisationen. 1 och med atl man nu vältrar över ansvaret från staten tillkommuner och landsting, som vi vet inte har sådan ekonomi att de kan klara delhär, kommer man all försvåra en utbyggnad av kollektivtrafiken. Det räcker inleatl ha planeringsansvar - del ger ingen bättre kollektivtrafik. Vad som behövsär förstås resurser för atl kunna bygga ut kollektivtrafiken med allt vad detinnebär av bekvämlighet för dem som reser, luriälhet, nya linjer, snabbhet ochalla de krav som man har rätt atl ställa på en fungerande kollektivtrafik. Jagkan för atl visa hur del har fungerat här i som exempel nämnamin egen hemkommun, där man investerade -del beter ju så när man bygger vägar-200 miljoner i en motorväg. lade man ned inte mindre än 18 busslinjersom gick ul mot . I stället fick vi ett pendeltåg från Södertörnintill , ett pendeltåg som inle alls följde den gamla vägenssträckning. Man trodde alltså alt människorna skulle åka pendeltåg. Det gjordede förstås inte, utan effekten har blivit atl man har försvårat förkollektivåkande och bäddat för bilism. Man byggde en motorväg där bussarna intekunde gå, drog in 18 busslinjer och ersatte dem med ett pendeltåg, med vilketdet tåren timme alt komma in till centrala delar mot femton minutermed bil. Del tyckerjag är ett praktexempel på hur trafikpolitiken fungerar, hurman direkt har försvårat för kollektivtrafiken genom att satsa på ett felaktigtsätt. Jagmenar att vi inte får fortsätta att vidla sådana åtgärder som i della konkreta exempel,utan att vi måste få en helt annan inriktning på trafikpolitiken. Man måste tain hela trafikpolitiken i en samhällsbedömning med hänsyn till vad som ärvettigt ekonomiskt, socialt och kulturellt. konstaterar atl det vägrarman att göra i proposilionen. Och del vägrar man också att göra i den härdiskussionen. ROLFSELLGREN (fp) kort genmäle: Replikskiftet mellan mig och visar hur eniga vi är.Bertil måste visa någon detalj där vi skiljer oss, och därför frågan om samordningen mellan regional och inlerregional trafik till enmycket stor fråga. Han tycker att jag harblivit väldigt snäll. Det beror på attjag tycker all vi har nått ganska långt inom det här området. Och del berorkanske också på attjag är ganska hygglig lill min natur-och möjligen t. o. m.just nu har kommit till min rätt, när jag står och försvararen så pass hyggligproposition.