prot · G1097 · 1977-12-31 00:00:00 — Den undersökning som skett visar attvi ligger 5 000 platser högre i planeringen än vad vi gjorde . Det talarväl ett tydligt språk. OlleWästberg säger alt del finns anledning till oro. Han är bekymrad förutbyggnadstakten. Jag förstår inte rikligt denna oro. kan ändåinte bortse från vad som hänt och vad som är planerat under detre kommande åren. Vad som händer i får diskutera medgöteborgarna om. Närdet gäller situationen i enskilda kommuner, så har jag i mitt interpellationssvarredovisat all vi givit planeringsgruppen för barnomsorg i uppdrag atl göra enanalys. När den analysen föreligger kommer vi alt diskutera situationen medKommunförbundet. Del är ändock mellan och regeringen som denhär uppgörelsen träffats, och som jag meddelat här har jag haft ettsammanträffande med och skall ha ett nyttsammanträffande med , när förbundetgenomfört de länskonferenser som har planerats. Omkommunernas utbyggnadsplaner för daghemmen Byggnadskostnadsutvecklingen kommer även all inverka påbarnstugeutbyggnaden - det tror jag vi är på det klara med - och all delta isin lur kommer att göra kommunerna mer återhållsamma tror jag också atl vi hellklart kan konstatera. Kvadratmelerkostnadernaför byggande av daghem har ökat från i genomsnitt . 1975 till 2 457 kr.lår. Det är naturligtvis elt allvarligt moment. Jagär övertygad om att de kommunala fullmäktigeledamöterna kommer att i vissafall hesilera inför denna kostnadsutveckling och dra sig för alt bygga ut. Socialministernhar all anledning atl med uppmärksamhet följa utvecklingen och vara beredd allingripa, om utbyggnadstakten minskas. Idet sammanhanget vill jag citera vad som skrivits i en ledare i högerpressen.Jag läsle den i och i Västerviks-Tidningen, och jag skullesäkert ha kunnat finna den i många andra högertidningar, om jag fortsatt attsöka. Jag har också läst den i . 1denna ledare säger man atl det är "hårresande att så många i dagjämställer denna tillsyn" - i barnstugorna - "med barnomsorg överhuvud taget". Del har med andra ord gått så långt all dag- och fritidshemblivit den definiiionsmässiga förklaringen lill vad barnomsorg egentligen handlarom. Fråganär därför om del inte är dags för regeringen atl sluta upp med atl - i rädslaför en högljudd socialdemokratisk opposition - slicka huvudet i busken. Närskall kraven på rimlig ekonomisk ersättning - vårdnadsbidrag - från exempelvisföräldrar som själva vill vårda sina barn tillgodoses? Och när skallregeringsdeklarationens ord om valfrihet mellan olika barnomsorgsalternativförverkligas? Eftersom både parti och det moderata samlingspartietomfattar den filosofi som denna ledare andas, så tror jag atl man tyvärr kanräkna med atl ulbyggnaden av barnomsorgen inte kommer atl skötas så bra somden borde skötas. Omkommunernas utbyggnadsplaner för daghemmen i (fp): Jag vill först bara konstatera all väljer att försvaraall socialdemokraterna i gör en av de mest drastiska försämringarna avkvaliteten i barnstugorna genom all höja antalet barn i barngrupperna. Ja,, jag känner oro när del gäller utbyggnaden av daghem. Jag inte på grund av det som hänt, för där har det gått bra i förhållande lillde planer som finns, ulan jag känner oro just för planerna. Vi bör ändå takommunerna på orden när de säger, atl de i sina planer inle kommer all klaraulbyggnaden. Det är allvarligt och del kräver åtgärder. Vihar självfallet inom alla politiska partier ett ansvar för all våra partivännerute i kommunerna arbetar för atl planerna skall hålla. Därför ärdet oroväckandenär i folkpartisterna ensamma får reservera sig mot nedskärningaroch senareläggningar av planerad barnsiugeul-byggnad. Jagvill upprepa min fråga - som jag inle fick svar på-nämligen hursocialministern, med utgångspunkt i vad vi vel om hur kommunerna hittillsplanerat, ser på den här typen av frivilliga överenskommelser mellan staten ochkommunerna. Jag undrar också om socialministern har några andra förslag ellertankar när det gäller hur vi skall förverkliga målsältningen än all hanåterigen skall träffa . Finns del inte anledning alt börja lillapå de enskilda kommunerna? Jag skall upprepa för i det som står islutet på milt svar, nämligen atl vi skall göra en enkät och en analys för allse hur del ser ut i de olika kommunerna. Min rekommendation är atl herrWästberg läser svaret en gång till. log upp frågan om fritidshemmensutbyggnad. Tyvärr hann jag inte svara förra gången, men det är nog så, attkommunerna till följd av diskussionen om ;s utveckling har blivit efter närdet gäller planeringen av fritidshemmen. Jag har också den uppfattningen attkommunerna har ganska stora möjligheter alt rätt snabbt bygga ut denverksamheten, för man behöver inte bygga lokaler i alla situationer. Det finnsganska många lokaler, och det finns också utrymmen i många skolor. Jag är heltmedveten om att vi ligger efter på detta område men är övertygad om allkommunerna kommer atl kunna planera bättre när SIA-skolan får en fastare form.Vi hade ju en gång en diskussion i socialutskottet om hur del här skulle kunnautvecklas. Del är bra all också la andra lokaler i anspråk. Del har jag inlenågonting emot. Kan det påskynda en utbyggnad av fritidshemmen är det ju barabra. Med anledning av det svarvi fått konstaterar jag att socialministern nu säger sig vara bereddall följa frågan med uppmärksamhet, och jag förutsätter att del innebär atl handå är beredd alt vidta de ålgärder som kan behövas. Han har därför klaratsig undan med sitt svar. Jag kan också säga all vi kommer all följautvecklingen på detta område myckel noga och all vi kommer igen, om det skullevisa sig atl kommuner och regering gör sig skyldiga lill försummelser. Tillherr vill jag säga att eftersom man i , under detborgeriiga skedet, så kapitali körde ekonomin i botten hjälper inga varmadeklarationer om kvaliteten i barnomsorgen. Verkligheten tvingar göteborgarnaatl ta del här steget. Del är hela sanningen. Omkommunernas utbyggnadsplaner för daghemmen i (fp): Verkligheten tycks, , tvinga socialdemokraterna iGöteborg att försämra barnomsorgen, men man har inle fått med sig något av deandra partierna. Detfinns i svar ett besked om all man skall göra en enkät och enanalys beträffande lägel i de enskilda kommunerna. Men vad jag frågade om varom den enkäten skulle leda till någon åtgärd från socialministerns sida, dvs.om han ämnar la upp några slags samtal med de kommuner som klart ligger undernormen. Socialministernfår någonting irriterat i rösten när han skall svara på frågor omdaghemsutbyggnaden. Jag tycker all han i stället borde la tillfället i akt attklargöra atl regering och riksdag inte kan acceplera alt kommunerna inte hållersin del av den överenskommelse som uppnåtts mellan staten och Kommunförbundet.Vi måste klara daghemsplanen. Jag är inle alls irriterad, men jag tycker det är felaktigt av herrWästberg att påstå att kommunerna icke håller sin del av överenskommelsen.Detta vet inle någonting om . vet en sak ochdet är all kommunerna har byggt och bygger flerplatser än överenskommelsen innebär. Beträffande avfemårsperioden motsvarar siffrorna inle vad som överenskommits, men omman tar siffran som gäller för liden och fram lill finnerman, , all del föreligger en ökning med 5 000. Därtill kommeratl man har planerat in 28 000 platser i familjedaghem. Jagtror atl jag i mitt förra inlägg sade vad som kommer all ske när analysen ärklar. Vi kommer att regelbundet ha kontakter med . Det ärmellan och regeringen som uppgörelsen träffades, och vi har atti första hand ta upp diskussion med . Omåtgärder för att underlätta barnstugeutbyggnaden Det var väl inte meningen atl i Slockholm och jag skullediskutera med varandra, eftersom min fråga var ställd lill socialministern, meneftersom framhärdar tvingas jag atl säga till honom, attsocialdemokraterna i var nödsakade att ta konsekvenserna av ettborgerligt vanstyre som medför att man får höja skatten med ungefär tre kronorunder de aktuella åren därför alt ekonomin har släpat efter. Det ärdetta som tvingar socialdemokraterna till det beslul som har fatlats när delgäller barnomsorgen. Både jag och socialdemokraterna i vill ha en godkvalitet på denna, men de förhållanden som uppkommit på grund av de borgerligaspolitik gör atl man nu även måsle skära ned dessa ambitioner. Att sedan deborgeriiga i den situationen nu bjuder över när det gäller kvaliteten påbarnomsorgen betraklar jag närmast som hyckleri. OLLEWÄSTBERG i Slockholm (fp): Ja, har kommunerna hållit överenskommelsen, och det är väldigtbra. Det är också bra atl ulbyggnadsplanerna har förbättrats. Men kommunernaplanerar att inte hålla överenskommelsen, och om man tror på deras planer - detbör man ändå försiktigtvis göra - finns del anledning till oro och därför tillåtgärder. Vidareframhärdar jag i mitt påslående att det är all göra barnstugeutbyggnaden denstörsta otjänsten atl sänka kvaliteten. När kommunerna har ekonomiska problemskall det inte få gå ut över barnen, men det har socialdemokraterna valt attgöra och det försvarar . Överläggningenvar härmed slutad. § 11 Om åtgärderför att underlätta barnstugeutbyggnaden SocialministernRUNE erhöll ordet för alt besvara (vpk) den 5oktober anmälda fråga, 1977/78:41, och anförde; har frågat mig om det finns några planer på ettstatligt övertagande av personalkostnaderna i syfte alt underlättabarnstugeutbyggnaden och förhindra att av pris- och hyresstegringar redan hårtansatta barnfamiljer ytteriigare drabbas. Kommunernahar ansvaret för barnomsorgen i enlighet med barnomsorgslagen. Kommunerna harenligt samma lag ansvaret för alt genom en planmässig utbyggnad av förskola,familjedaghem, fritidshem och annan förskole- och fritidshemsverksamhel sörjaför all de barn som på grund av föräldrarnas förvärvsarbete eller studier ellerav andra skäl behöver omvårdnad får sådan, om behovel inle tillgodoses påannat sätt. Statenunderlättar genom speciella bidrag till kommunerna utbyggnaden avbarnomsorgen. Ett nytt statsbidragssystem med väsentligt höjda ochvärdebeständiga statsbidrag infördes fr. o. m. . Värdesäkringen sker genomanknytning till löneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst. Någonytterligare anknytning av statsbidraget till personalkostnaderna är inteaktuell. EVAHJELMSTRÖM (vpk); Jag tackar socialministern för svaret, men jag beklagar att det var sånegativt. Taxehöjningar planeras ju i många kommuner runt om i landet,bl. a. i och i , och dessa taxehöjningar kommer att drabbabarnfamiljerna mycket hårt. Låt mig bara nämna en av de konstruktioner somsocialförvaltningen i har lagt fram - man vägrar att kalla demförslag, eftersom man själv är så negativt inställd till dem. Enligt dennakonstruktion skulle en ivåbarnsfamilj, där bägge föräldrarna förvärvsarbetarmen bägge är lågavlönade, få ökade utgifter på i runt tal 5 000-6 000kr. Vivet atl barnfamiljerna är en redan hårt pressad grupp. Det är de som främstdrabbas av regeringens ekonomiska politik med prishöjningar på, enligt vad vifick höra i går, och med rekordhöga hyreshöjningar. Läggsså ovanpå det de aviserade höjningarna av de sociala taxorna i kommunerna,inser man lätt att regeringens tal om alt värna barnfamiljernas ekonomi är renahånet. Effekterna av dessa laxehöjningar kommer nämligen endera att bli attkvinnorna tvingas sluta arbeta - och hur hänger det samman med allt fagert lalom jämställdhet? - eller att man tar ut barnen från daghemmen ochfritidshemmen. NärSlockholm senasl höjde fritidshemstaxan slutade 600 barn. om barnomsorg som visar vilka katastrofala följderden bristfälliga utbyggnaden av barnomsorgen lett till genom alt så många barnockså i förskoleåldern går ulan lillsyn under delar av dagen. Många barn kommeralltså att tvingas bli påsbarn eller nyckelbarn om kommunerna genomför sinaplaner. Vikan inle acceptera detta raffinerade sätt att få bort köerna. En bra daghems-och friiidshemsplats är en rättighet för barnen på precis samma sätt som de harrätt lill skolundervisning. Enrällighel skall inle avgiftsbeläggas, utan man skall i stället sträva efter altgöra förskolan hell gratis. Bästa sättet atl åstadkomma detta är naturligtvisatt staten lar över personalkostnaderna - särskilt mot bakgrund av attinvesteringskostnaderna men också driftskostnaderna stigit mycket kraftigt såatl, trots de ökade statsbidragen, kostnaderna för kommunerna stigit enormt.All höja statsbidragen är också ett av de bäsla sätten atl få fart påbarnstugeutbyggnaden. Jagkan inle låta bli att förvåna mig över och i den föregående debatten. Man vill alltså ha en ökad barnstugeutbyggnadtill stånd, men man är inte beredd all kämpa för att staten tar överpersonalkostnaderna. Jagvill ställa en följdfråga; Är socialministern beredd all öka statsbidragen motbakgrund av den prisstegringstaki som vi har ? Omåtgärder för att underlätta barnstugeutbyggnaden Nr 7 Socialministern ; Torsdaeenden " talman! Jag har gett ettklart besked i mitt svar I 3 nktnher 1977 tidigare. I samband med överenskommelsen infördes ett nytt statsbidrag, som iverkligheten innebar alt staten åtog sig atl svara för mellan 70 Om åtgärder för att och av kommunernas neltoulgifter för driften av daghemmen. Detta underlätta barnstu- bidrag gjordes värdebesiändigt genom all man anknöt dellill löne- geutbyggnaden utvecklingen. Någonytterligare anknytning av statsbidraget lill personalkostnaderna är, som jagredan har sagt, inte aktuell. EVAHJELMSTRÖM (vpk); De nuvarande bidragen täcker inte 70-75 96 av kommunernas utgifter förbarnstugeutbyggnaden. Det räcker med alt titta på kostnadsutvecklingen påinvesteringssidan. Denna har inneburit enprisstegring på över 150 96. Därtill kommer alla övriga utgifter som har ökatför kommunerna. Siffran 70-75 96 är därför helt felaktig. Delvisar sig också atl beträffande fritidshemmen t. ex. har kommunernasneltoulgifter, trots statsbidragen, ökat kraftigt. Om jag uppfattade rätt, skullekostnaderna för utbyggnaden av daghemmen ha ökat med 150 96. Förtiden från det uppgörelsen träffades mellan regeringen och Kommunförbundetfram till har vi en ökning av investeringskostnadernaför barnstugor på i medeltal 25 96. Dennaökning ligger i genomsnitt lägre än kostnadsstegringen när del gäller byggandetav lägenheter. EVAHJELMSTRÖM (vpk): De siffrorna överensstämmer inte med de siffror som kammarkontorel iSlockholm har redovisat över ökade kostnader för bl. Sedanvill jag upprepa min fråga, om socialministern anser alt de kostnadsökningar,som dessa kraftigt ökade taxor innebär för barnfamiljerna, kan anses rimligaoch kan anses slå i överensstämmelse med den målsättning som anges iregeringsdeklarationen - atl man skall värna om barnfamiljerna. Ärdel atl värna om barnfamiljerna atl de kommer all få kraftigt ökade utgifterför barnomsorgen, ovanpå alla andra utgiftsökningar? Om tar en enskild kommun, kan hon hitta siffror som är betydligt högre än de jag nämnde, för det är stora 30 variationer. De siffror jag anförde tog jag från enundersökning som statens pris- ochkartellnämnd har gjort. (vpk): Jag noterar atl socialministern inle svarade på min senaste fråga, omdel kan anses slå i överensstämmelse med regeringsdeklarationen atlbarnfamiljer kan få ökade utgifter på . Som torde observera höjde vi de allmänna barnbidragenden . Vi har också sagl - i samband med atl vi presenteradekrispakelel - all de två grupper som vi prioriterar är barnfamiljerna och deäldre. Detta står fast. Omnormer för personaltäthet och gruppstorlek inom förskolan EVAHJELMSTRÖM (vpk): Den höjning av barnbidraget som gjorts täcker på intel sätt ens deytterligare utgifter som barnfamiljerna har haft på grund av ökade hyror ochhöjda priser. Ovanpå delta läggs så ökningen av de sociala utgifterna. Det arenmycket kraftig standardförsämring som barnfamiljerna har drabbats av. Överläggningenvar härmed slutad. § 12 Om normer förpersonaltäthet och gruppstorlek inom förskolan SocialministernRUNE erhöll ordet för att besvara (vpk) den 5oktober anmälda fråga, 1977/78:42, och anförde: har frågat mig om jag anser att det förhållandel altflera kommuner planerar kraftiga höjningar av barngruppernas storlek är iöverensstämmelse med den uttalade målsättningen om kvalitativt bra barnomsorgoch om det finns några planer på alt uppfylla uttalandena iregeringsdeklarationen om normer för personaltäthet och gruppstorlek. Enenig barnstugeutredning föreslog bl. a. en organisationsmodell medåldersblandade grupper - s. k. syskongrupper - för barn i åldrarna lill . Antalet barn per grupp borde variera beroende påförhållandena. Med hänsyn till barnens sociala och känslomässiga utvecklingsnivåföreslog utredningen atl antalet inskrivna barn per grupp inle borde översliga20. proposition som lades fram för med anledning av utredningensförslag framhölls all det borde ankomma på all på grundval avutredningens förslag, remissyttrandena och erfaren'-heterna från den dåpågående försöksverksamheten utarbeta vägledning lill kommunerna i frågan. Ensådan vägledning har utarbetats av . Av denna framgår att denenda tvingande norm som finns är den Omnormer Jor personaltäthet och gruppstorlek inom förskolan som avser inomhusyla perbarn. I övrigt finns i enlighet med beslul rekommendationer ochriktlinjer. , liksom riktlinjerna i övrigt, avser lokaler som från börjannybyggs för barnstugeverksamhel. Det är således kommunerna som själva i alllväsentligt anger siandarden i förskolan. Dethindrar inte att regeringen i olika sammanhang har givit uttryck för sin viljaall medverka till atl barnomsorgen hålls på en kvalitativt hög nivå. Sedanutbyggnadstakten nu ökats kraftigt har kommunerna i alll större utsträckningfått tillgripa andra lösningar än nybyggnad, framför alll i befintliga bostadsområden.Med anledning bl. a. av besvär över beslul om platsantal itre lägenhelsdaghem - besvär som regeringen bifallit - har en arbetsgrupp inomregeringskansliet påbörjat en översyn av principerna förslalsbidragsgivningen till daghem m. m. Arbetsgruppen skall även behandlanormer för personaltäthet och gruppstorlek i förskolan. Arbetsgruppens arbetekommer löpande att diskuteras i en särskild referensgrupp dit representanterför bl. och berörda fackligaorganisationer kommer all inbjudas. Jaghar vidare för avsikl alt i anslutning till detta arbete överväga frågan omhuruvida särskilda medel kan ställas till förfogande förytteriigare utvärdering av verksamhet i syskongrupper med olika barnantal. (vpk): Jag tackarsocialministern för svaret. Idecember ställde jag en liknande fråga lill socialministern och fickdå beskedel all frågan omgruppstorlekaroch personaltäthet skulle bli föremålför närmare prövning av regeringen i samarbete med kommuner ochpersonalorganisationer. har det alltså varit tyst, och några normerhar vi inle selt röken av, trots att del gått man iregeringsdeklarationen förklarade att normer skulle fastställas.Socialstyrelsen väntar, personalorganisationer väntar, föräldrar väntar. Deenda som inte väntar är kommunerna, som tar de nya stats-bidragsbestämmelsernatill intäkt för sill besparingsnit och konsekvent genomförsardinburkspolitiken. IGöteborg - det fick vi höra i en tidigare debatt - vill socialdemokraterna nufastställa platsanlalet för syskongrupper till 20, trots att socialstyrelsenrekommenderar 15. De nya statsbidragsbeslämmelserna medger atl man går ända upplill 20.1 hävdar kammarkontorel atl man kan spara in ett helt årsutbyggnad av daghemsplatser om man går in för 20-barnsgrupper. Till vilket prissäger man dock inte. Såhär tolkas alltså de nya bestämmelserna av kommunerna, vilket får heltförödande effekter, inte bara på lång sikt utan också på kon sikt. Jag kan inteunderlåta att ställa en personlig fråga till socialministern: han beredd attta hand om 20 barn i en åldersintegrerad grupp? personal på daghem harfaktiskt rätt till raster, och de kan bli sjuka. Syskongruppernahar ju visat sig vara en bra form. Men tvingas alltså personal och föräldrarmotarbeta en erkänd pedagogiskt viktig verksamhet, och det är rena vansinnet. Isvaret sägs nu att en arbetsgrupp skall utreda frågan, och del är naturligtvisbra och välkommet. Men när kommer denna arbetsgrupp att vara klar? Jagskulle också vilja ställa en annan fråga. I kommer förhoppningsvisförslaget om att utöka barngrupperna lill 20 barn att fällas. Men om det inågon annan kommun fattas ett liknande beslut - om att utöka till 20 barn idessa grupper - är då socialministern beredd att bifalla eventuella besvär överett sådant beslul? Medanledning av del svar jag fick på min förra fråga vill jag även ställa frågan:Kommer dessa normer alt diskuteras parallellt med de ekonomiska bidragen lillkommunerna? Detta är av väsentligt intresse för kommunernas ekonomi. Omnormer för personaltäthet och gruppstorlek inom förskolan Det är väl ändock så, , alt vare sig det är 15 eller 20barn i en grupp så utgår man inte ifrån alt ett daghem har endast en anställd.Jag var i i går och vill bara nämna, ulan alt på något sätt taställning till de diskussioner man för där, att i syskongrupper med 20 barnräknade man med personalantalet fyra, och i syskongrupper med 15 barn räknademan med tre. Så jag blir nog inte utsatt för det där problemet att själv behövaställa upp och ta hand om 20 barn - och jag skulle inte kunna göra det heller. Sedanvill jag säga att kommunerna är suveräna, och jag får inga sådana överklagandensom efteriyser här. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Då blir min första fråga desto angelägnare, eftersom man nu genomförden har sardinburkspolitiken ute i kommunerna: När kommer arbetsgruppen atlvara klar med sin verksamhet? Det är inle bara det gäller utan ocksåandra kommuner. Erfarenheterna av den försöksverksamhet man har haft medexempelvis 20-barnsgrupper i , och är entydigtnegativa. Barn och personal har blivit stressade, det har varit hög ljudnivå,sömnrubbningar och daghemsvägran. När kommer alltså arbetsgruppen att varaklar? Överiäggningenvar härmed slutad. 3 protokoll 1977/78:7-10 Omåtgärderna för att fastställa faderskap § 13 Om åtgärderna föratt fastställa faderskap Socialministern erhöll ordet föratt besvara Per Gahnons (fp) anmälda fråga, 1977/78:43, ochanförde: Per har frågat mig om jag anser det rimligt om de socialamyndigheterna minskar sina ansträngningar att fastställa faderskap medhänvisning till kvinnors frigörelse och jämställdhet. Enligt2 kap. 1 § åligger det barnavårdsnämnden att försöka utreda vemsom är fader till barnet och sörja för all faderskapet fastställs. Som framgårär bestämmelsen myckel klart formulerad. Den skulle kunna räcka som svar på PerGahrlons fråga. Jag vill ändå stryka under all det enligt min mening finnsmånga starka skäl som talar för behovet av det stadgande som jag har citerat.Jag vill beröra några. Delär naluriigtvis av största vikt för barnet alt få faderskapet faslslälll ochalt få veta vem som är fader, med de möjligheter till kontakter med denne somdetta i skilda skeden av livet kan leda till. Också ur faderns synpunkt är detav samma skäl viktigt atl få faderskapet fastställt. Dethar vidare betydelse för barnets ekonomiska situation, bl. a. beträffandeunderhållsbidrag och rätt till framtida arv. Del är av intresse församhället all få faderskapet fastställt, så att faderns underhållsskyldighetkan utredas och fastställas. Detkan enligl min uppfattning inte godtas att de sociala myndigheterna minskarsina ansträngningar att fastställa faderskap med hänvisning till kvinnorsfrigörelse och jämställdhet. Svaret på den ställda frågan måste alltså bli nej. PER (): Jag lackarför svaret. Enutgångspunkt i den svenska föräldrarätlen är ju att barn skall behandlas likaoberoende av föräldrarnas inbördes förhållanden och att alla barn har rätt tillsamhällets aktiva medverkan för alt få kännedom om och om möjligt kontakt medbåda föräldrarna oberoende av deras inbördes relationer. Flera lagändringar harpå senare år gått i den riktningen. Det är mot den bakgrunden jag har känt oronär jag fått kännedom om de senaste årens trend att på sina håll lägga nedfaderskapsutredningar med hänvisning till kvinnans ökade frigörelse isamhället.