prot · G10986 · 1977-12-31 00:00:00 — har ju så ingående redogjort fördetta att jag inte närmare behöver gå in på vad det skulle innebära. Jag skallbara la upp motiveringen för att utskotlsmajoriteten på denna punkt har ansettsig böra biträda propositionen. Departementschefen har utföriigl redovisat deskäl han funnit för atl låta bestämmelseina fö den utformning som en enhälligutredning ursprungligen ställde sig bakom. Omskyddsombudet alltså ger order om att arbetet måste avbrytas, därför att hanfinner att det skulle kunna föreligga risk för att besättningsmän ombord kommertill skada, kan befälhavaren besluta att arbetet trots detta skall utföras. Menom det finns en skyddskommitté, det gäller således fartyg med minsl 15ombordanslällda, skall befälhavaren först höra skyddskommittén - förutsatt attdel inte är speciellt tvingande skäl, t. ex. att oväder eller någol annat göratt man helt enkelt inte kan vänta med alt ta ställning lill om elt visstarbete skall utföras eller ej. Fartygsbefälhavaren har ju att ta hänsyn tillinte bara de anställdas säkerhet ulan exempelvis också till passagerares ochandras säkerhet. Naturligtvis har han också ansvaret för både fartyget och desslast. Han har alltså ett större ansvarsområde atl la hänsyn till änskyddsombudet, som i princip endast har att se till att de anställda ombordinte råkar illa ut. Förvår del anser vi atl allt talar för all elt ivå-instans-förhållande snarastskulle kunna minska tryggheten ombord, och det ärju ändå den som man i förstahand måste försöka alt säkerställa. Det skulle kunna uppstå tvivel om vem som ietl akut läge skall falla beslutet om huruvida huvudskyddsombudets beslutskall slå fast eller ej. I sista hand skulle det i alla fall blifartygsbefälhavaren som har att fatta beslut. Vi skall observera att han är denende som under straffansvar tar på sig ansvaret för utförandet av etl arbetesom skyddsombudet vill stoppa, och vi kan inte tänka oss all befälhavarenskulle låta utföra arbetet utan att ta de kontakter som tiden tillåter. Det kangälla kontakter med maskinchefen eller andra som besitter sådana speciellakunskaper som kan vara av värde vid bedömningen. Vimenar alltså alt farlygsbefälhavaren, oavsett om man tillämpar ettIvå-instans-förfarande eller ej, i största möjliga utsträckning kommer atlinhämta uppgifter från maskinchefen eller andra som har speciella kunskaper. Motdenna bakgmnd har vi biträtt departementschefens förslag, och därmed också denursprungligen enhälliga utredningens förslag, all låta befälhavaren understraffansvar ensam ta ställning lill om ett sloppförbud skall hävas eller ej. Meddel sagda ber jag, herr talman, alt få yrka bifall till trafikutskottetshemställan i dess betänkande nr 14. BIRGERROSQVIST (s): Ja, , någon verklig mening och effekt med rätten att, ilikhet med vad som gäller på arbetsplatser på land, stoppa arbetet anser viliksom berörda arbetstagare inte föreligger i regeringens nu framlagda förslag.Gör en jämförelse med en industri på landbacken! Då skulle förhållandet bliföljande: Skyddsombudet anser att arbetet föranleder stor fara för den somskall utföra detsamma, och han vill stoppa arbetet. Han skulle då fö vända sigdirekt till den verkställande direktör som beordrat arbetet. Denne vore dåockså yrkesinspektion eller dess ombud, som har befogenhet atl upphäva detstopp för ett farligt arbete som skyddsombudet ansett vara nödvändigt. Vad fåri ett sådant feodalt system rätlen alt stoppa arbetet för värde? Befälhavarenpå etl fartyg kan jämföras med en verkställande direktör på en arbetsplats påland. Eftersom arbetsplatsen, ett fartyg, befinner sig långt borta från Sverigehar man måst ge honom också ett myndighetsansvar. Det är ostridigl en dubbelfunklion,och den har ingen motsvarighet på landsidan. Så långt kan vi väl vara överens. Mendubbelfunktionen förstärks ytterligare på ett onödigt sätt, sett frånarbetslagarnas synpunkt, genom atl arbetsmiljölagens mellaninstanser i övrigt-enligt denna skall skyddsombudet först vända sig till arbetsledaren för att fårättelse - inte har någon motsvarighet i regeringens förslag som gällersjöfolket. Härigenom förstärker regeringsförslagel i väsentliga avsnittarbelsgivarinlresset framför arbetstagarintresset. betecknar det som vi velat peka på ivårt ändringsförslag, i vår reservation och tidigare i vår motion, som enbagatell. Detta är ingen bagatell utan en mycket viktig fråga.Befälhavaren skall enligt förslag, om det nu är meningen allarbetet skall avbrytas, först säga ja och sedan säga nej. Han för alltså enmycket egendomlig funktion. Del är ungefär som om jag skulle begära all herrTorwald, som i utskottet sagt nej till vårt förslag, nu skulle ändra sig ochtillstyrka det. kunde kanske demonstrera hur delta skall gå tillgenom att i den kommande voteringen förfara på del sättet. Del är väl onödigt atl för , som är van alt arbeta påsjön, understryka atl det föreligger en fundamental skillnad, nämligen attarbetsplatsen ombord rör sig. som åtgår medan man fattar ett beslut kan denrörelsen möjligen medföra alt inte bara den aktuelle besättningsmannen ulanockså hela fartyget och dess besättning kommer i en hotande situation. Denfaran föreligger normall inte på en arbetsplats på land, utan där är det endaproblemet humvida den aktuelle arbetstagaren skall utföra arbetet eller inte.Någon annan blir i regel inte påverkad av om man kommer till ett snabbt beslut. Menom man befinner sig i ett kritiskt läge på sjön, och det gäller enarbetsuppgift som ovedersägligen är riskfylld men kanske nödvändigatt ulföra för att inte fartyget skall gå på grund eller något annat allvarligtskall inträffa, ärdet givet att både lidsmomeniel och effekterna för de övrigabesättningsmännen liksom för eventuella passagerare och för fartyget måstevägas in. Del finns bara en ombord som har det samlade ansvaret för detta, ochdet är fartygschefen. Jagvill än en gång understryka att del faktiskt urspmngligen var så, attutredningen i dess helhet var enig om denna bedömning. Jag utgår från attutredningen när den enhälligt kom fram till detta gjorde det efter mogetövervägande. Att en grupp sedan av någon anledning funnit att den i efterhandvill driva en annan linje tycker jag inte verkar övertygande. Vi menar all deavvägningar som måste ske och som gjorts av departementschefen var välmotiverade och ställer oss därför bakom departementschefens yrkande. Vi ståralltså fast vid att tillstyrka utskottets hemställan och därmed propositionensförslag. BIRGERROSQVIST (s): gör gällande alt detförslag som vi har arbetat fram, som bygger på idéer från ochsom berör sjöfolket självt, skulle ställa dem det gäller i en svårare och fariigaresituation än om vi går på propositionens förslag. Det är egendomligt - herrTorwald underkänner helt och hållet de sjöfarandes egna möjligheter alt bedömasin säkerhet och ta vara på sina intressen. Han måste ha slor sakkunskap på delhär området, när han kan gå emot en hel facklig organisation, som i ettremissyttrande har uttalat sin åsikt. Därtill har de främsta företrädarna förde andra två fackliga organisationerna instämt i del förslag, som jag här harföredragit, och sagt att de för sin del anser att det blir bättre än detförslag som finns i regeringspropositionen. Jag påslår inte all jag vet bättre; jag säger att det här gäller enavvägning mellan olika intressen. Det är ostridigt atl reservanternas förslagskulle medföra ökad lidsutdräkt i kritiska skeden. Eller menar man att regelnskall åsidosättas när det är kritiskt? Då är man tillbaka i samma situation somförut och har ingenting vunnit. Detmärkliga är att det i varie fall inte i remissyttrandena finns någon skriftligbekräftelse på att de övriga organisationerna har backat från den uppfattningde hade när utredningen gjordes. Jag konstaterar återigen au utredningenursprungligen var enhällig. Tydligen har Svenska sjöfolksför- Nr 86 bundeti efterhand kommit på en annan linje. T in-jo Överläggningenvar härmed slutad. D-.. r o/.v,- Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reserva- Battre fartygsmtljo f" & k n.,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller irafikutskottets hemställan i betänkandet nr 14 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då BirgerRosqvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 152 Nej - 136 §16 Föredrogs Näringsulskottels betänkande 1977/78:37 med anledning av motion omdrivmedelsförsörjningen i glesbygd, m. m. §17 Anmäldes och bordlades 1977/78:1759 av . med anledning avskrivelse (förslag 1977/ 78:17) från talmanskonferensen med överlämnande av ettfrån utredningen angående en allmän översyn av arbetsformer avgivetförslag om ändrad mandatperiod för utskott §18 Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1977/78:324av () till induslriministern om en högre förädlingsgrad påde statliga basindustriernas produkter: tillsatte regeringen enenmansutredning för att bl. a. se över Statsföretag AB:s verksamhet, mål ochinriktning samt företagets medverkan i regionalpolitiken. I arbeiartre av fyra industriarbetare i statliga förelag. Dessa företag har drabbatshårt under den rådande lågkonjunkturen, delvis på grund av den låga förädlingsgradenbeträffande företagens produkter. En långt gående förädling av t. ex. ,NJA:s och ASSLs produkter skulle få positiva effekter på länets sysselsättning.Jag vill därför ställa följande fråga till industriministern: Avsernämnda utredning att behandla frågan om en högre förädlingsgrad då det gällerde statliga basindustriernas produkter? 1977/78:325av (vpk) till arbetsmarknadsministern om åtgärder för atlstoppa den nuvarande verksamheten vid , m. m.: Rönnskärsverkenaren av landels smutsigaste arbetsplatser, och verksamheten där kolliderar medmiljöskyddsbestämmelserna men får ändå fortsättas på dispens. Arbetarna utsättsständigt för stora och till och med livshotande hälsorisker. Cancer ochkärisjukdomar är vanliga, och man har kunnat konstatera en påtagligöverdödlighet bland befolkningen. Det finns anledning alt misstänka alt dehundratals lon av olika giftiga ämnen som släpps ul från fabriken ärorsak till atl andelen missfall i är dubbelt så hög som normalt. Jagvill mot den här bakgrunden fråga arbetsmarknadsministern: åtgärderkommer regeringen att vidta för alt stoppa den nuvarande verksamheten vidRönnskärsverken och ge orten fullgod ersättningsindustri? 1977/78:326 av OswaldSöderqvist (vpk) till försvarsministern om fömtsätlningarna för ändradkrigsplacering i visst fall: Elt nytt fall av personkontroll har, enligtpressen, medfört att en person avförts från den krigsbefatining han innehaft.Befattningen är skyddsklassad och personundersökningen har av ÖB bedömts som sågraverande att vederbörande inte anses lämplig att upprätthålla den. Han utgörmed andra ord en säkerhetsrisk. Molbakgmnd härav vill jag fråga försvarsministern: Vilkatyper av befattningar föranleder registrering som säkerhetsrisk och på vilketsätt anses innehavarna kunna utnyttja befattningen, så alt det blir till faraför försvaret eller landets säkerhet? 1977/78:327av (vpk) lill justitieministern om förutsättningarna förändrad krigsplacering i visst fall: En anställd vid Domnarvet i har fått etlmeddelande från de militära myndigheterna att han avförts från denkrigsplacering han innehaft. Efter att ha begärt upplysningar om varför hanomplacerats har han från försvarsstabens säkerhetsavdelning fått veta atl hanutgör en säkerhetsrisk och därför skilts från befattningen. Föratt få klarhet i vad han anklagas för har han skrivit till regeringen ochbegärt att få ta del av de uppgifter som ligger lill grund för åtgärderna.Denna begäran har avslagits av regeringen. Enligt vad han själv uppger har hanarbetat fackligt på sin ordinarie arbetsplats samt under värnpliktstjänstgöringendeliagil i det soldatfackliga arbetet. Han arbetar också aktivt för tidningenFiB/Kulturfronl. Mot bakgrund av detanförda villjag fråga justitieministern: Kanen registrering som säkerhetsrisk ske på gmndval av förtroendeuppdrag undervärnpliktsriänslgöringen, i fackföreningen eller arbetet för FiB/ Kulturfront?Överensstämmer detta i så fall med bestämmelsen atl registrering inte får skepå grund av åsikter, och vilka möjligheter har då den enskilde att ta del av påvilken grund registreringen ulförts och alt bevisa alt han blivit orättfärdigtbehandlad? 1977/78:328av (vpk) lill försvarsministern om planerna på etl nytt svensktstridsflygplan för 1990-lalel: Enligt pressuppgifter pågår redan planering för eltnytt stridsflygplan för 1990-talet - betecknat JA 90 - trots atlställningstagande till B3LA-projektel ännu inte gjorts. Detta skulle kunnainnebära att sysselsättningen vid i även framdelesblir beroende av militära bedömningar. Den nödvändiga satsningen på civilaproduktionsalternaiiv kan ytterligare fördröjas. Ett sådant perspektiv äroroande för såväl de anställda som kommunen. Med anledning häravvilljag fråga försvarsministern: Ärpressuppgifterna rörande flygplanet 90 riktiga, och hur anserförsvarsminisern i så fall all denna planering påverkar möjligheterna tillcivila produktionsalternaiiv vid i ? §19 Kammaren åtskildes .