prot · G109109 · 1977-12-31 00:00:00 — försöker renodla de här tvä modellerna på ett sätt somjag lycker inte är möjligt. Den process som vi har talat om - den socialautslagningen, eller vad vi nu vill kalla den -beror inte antingen på vad JörnSvensson kallar en privatisering eller pä samhällets grundstruktur. Den beroroftast på en samverkan mellan väldigt många olika faktorer. De kan ligga pä detprivata planet likaväl som de kan bero på samhällsstrukturen -påfrestningar somgör alt människor inte orkar med sin arbetsdag så som vi skulle önska alt degjorde. Jag tror inte att man pä detta säll kan dela upp debatten så alt detskulle finnas två grundorsaker till den utslagning som vi tyvärr kan notera förelt antal människor på den svenska arbetsmarknaden. Delär litet för lällfärdigt av atl bara säga all han inte delarmin uppfattning atl den ekonomiska politik som regeringen har fört har givitförutsättningar för en ökad konkurrenskraft i svenskt näringsliv och därmedökad sysselsättning i svenska företag. Nej, , så län går detinte all komma ifrån den frågan. Vill ett enda ögonblickförneka alt devalveringarna, som socialdemokraterna gick emot, har medfört atlvi har ett i vaoe fall 15-procentigl lägre kostnadsläge gentemot utlandetän vi hade tidigare? Atl detta har förbättrat svenskt näringslivskonkurrenskraft ärdel väl ändå bara dumt alt fortsätta alt förneka, IngemundBengtsson? Vi hörde tidigare att flera ekonomer nu klart säger attdevalveringarna, i synnerhet den senaste, var framgångsrika. Det gällerKonjunkturinstitutets män, det gäller och . Men deär tydligen inte längre några profeter som vill lyssna till.Både och har dock varit bekännandesocialdemokrater, den senare t. o. m. ett framskjutet statsråd i densocialdemokratiska regeringen. Alt då fortsätta att förneka devalveringarnaseffekter trorjag är omöjligt, . Det är de som är grunden förall svenskt näringsliv har en betydligt bättre konkurrenssituation äntidigare. Vihar aldrig sagt att svårigheterna för del svenska näringslivet beror enbart pålönekostnaderna - del är det samlade kostnadsläget som har medfört problemenframför allt . Låtmig också någol beröra lagen om samhällskontroll vid nedläggning av företag.Som jag sade i mitt anförande kan det behövas smidiga former för statligaingripanden när förelag hotas av nedläggning. a. kan det finnas behov avatt ge arbetsmarknadsmyndigheterna större möjligheter än de har atlutifrån sysselsättningssynpunkt överväga en rekonstruktion. Inom departementetpågår f ö. en översyn av stödet lill nedläggningshotade företag. Den är ännuinte klar. förslag föreligger sannolikt först . Jag kannaturiigtvis inte föregripa resultatet av den översynen, men så mycket kan jagsäga som atl syftet är atl ge ökat rådrum för alt överväga frågan om fortsattdrift vid eller avveckling av företag som råkar i ekonomiska svårigheter. Pådet sättet bör garantier skapas för alt alla rekonstruktionsmöjligheter övervägsinnan ett definitivt beslut om nedläggning fallas. Jag har inte föll något svarpå frågan i vilka fall nedläggningar som gjorts under 1970-lalet skulle halindrats av en lag i enlighet med socialdemokraternas förslag. Något konkretexempel pä detla har inte kunnat ge. Med dessa ord trorjag atljag i stort sett besvarat de frågor somberörts. Andrevice talmannen anmälde atl och anhållit atltill protokollet fä antecknat alt de inte ägde rätt lill ytteriigare repliker. iSimrishamn (s): För arbetartörelsen har det alltid varit en central och viktig frågaalt bereda arbete och därmed en meningsfylld tillvaro för människorna i vårtsamhälle. Det har varit i samverkan med den fackliga rörelsen somsocialdemokratin i regeringsställning byggt upp en arbetsmarknads- ochregionalpolitik som värnade om människors sysselsättning, regional utveckling,ökad trygghet och stigande välstånd i vårt samhälle. Vihar steg för steg tillskapat olika styrmedel och åtgärder för all påverkautvecklingen i önskad riktning inom näringsliv och samhälle. Detta möjliggjordealt hålla sysselsättningen på hög nivå samtidigl som vi höjde ambitionerna attmed arbetsmarknadspoliliska åtgärder bekämpa dold arbetslöshet ochundersysselsättning för grupper som tidigare funnit del meningslöst atl sökasig ut på arbetsmarknaden. Arbetets värde för individ och samhälle har därvidvarit den självklara utgångspunkten. Vårpolitiska målsättning ligger fast. 1 vår partimotion har vi redovisat della ochanvisat vägar och medel atl förverkliga den. I debatten harBengt Fageriund och i sina inlägg motiverat delta, och jagber att fö instämma i deras inlägg. Jag skall här något kommentera reservationerna 3 och 4 som visocialdemokratiska ledamöter i utskottet avlämnat till utskottets belänkande. Föratt kunna förverkliga de arbetsmarknadspoliliska målsättningarna krävs bl. a.en väl fungerande arbetsförmedling, som har tillgång på personal och tekniskahjälpmedel i den omfattning som erfordras. I det läge som råder med en alltkärvare arbetsmarknad ställs arbetsförmedlingen inför 5 protokoll 1977/78:109-110 alltmerarbeiskrävande uppgifter med ökade anspråk på förmedlingstjänster för placeringav arbetslösa som det minskade utbudet av lediga platser blir merarbeiskrävande och tidsödande och kravet pä ökade kontakter med arbetsgivareökar i motsvarande mån. Därför anser vi reservanter att det behövs bättretekniska resurser och mera personal vid arbetsförmedlingen. Densocialdemokratiska regeringen ägnade slor uppmärksamhet åt arbetsförmedlingen.Nya tekniska hjälpmedel introducerades, förmedlingens yttre och inre organisalionomdanades och förmedlingen förstärktes kraftigt personellt. Under de tre sistaåren som socialdemokraterna satt i regeringsställning til över 900 tjänster eller i genomsnitt 300 per är. I ärföresläs 225 nya tjänster i budgetpropositionen. Både vi reservanter och AMSifrågasätter om delta inte bara är en siffra på papperet och om inte denverkliga förstärkningen i själva verket blir betydligt lägre. Vidavvägning av verkets personalbehov måste hänsyn las till alt siluationen är enhelt annan jämfört med tidigare. Ta t. ex. 1975, då den socialdemokratiskaregeringen införde 350 nya tjänster! Jämför delta med nuläget! 1 januari 1975registrerades i 77 000 arbetslösa mot 110 000 i är. I januari1975 var 16 000 personer i beredskapsarbete mol 39 000 . Då varockså 40 000 personer i arbetsmarknadsutbildning mol 60 000 i ärförutom att närmare 35 OOO personer utbildades i företag enligt den s. k.25-kronan. Antalet personer i olika former av hel- och halvskyddadsysselsättning är också högre nu än då. a. mol denna bakgrund som vi reservanter fört fram kravet på en offensivinriktning av arbetsmarknadspolitiken. Denna nya inriktning har vi markerat meden rad konkreta förslag, som har avvisats av den borgeriiga majoriteten iutskottel men som vi för fram i reservationer till utskottsbelänkandet. a. vidgade försök med allmän plalsanmälan, kvinnornas sysselsättningoch slödel till handikappade. Man kan inte lägga på arbetsmarknadsverket nyaeller utvidgade uppgifter ulan atl se lill att verket får den personal sombehövs för att förverkliga de mål statsmakterna ställer upp. Vi begär därförytteriigare 225 tjänster i förhållande till regeringsförslaget. Arbetsmarknadsministernaviserar nu att han har för avsikt att lill hösten ta upp denna fråga. Vi anseross inte ha råd med detta dröjsmål. Vi är tydligen överens orn behovet. Varfördä inte tillstyrka den socialdemokratiska reservationen? Närdet gäller vidgade försök med obligatorisk platsanmälan anser vi reservanteralt om arbetsförmedlingen har en bredare täckning av platsutbudel påarbetsmarknaden, så skapas bättre förutsättningar att aktivt förverkliga dearbetsmarknadspolitiska målsättningarna. Iett kärvare arbetsmarknadsläge är det lika viktigt atl ta till vara dearbetstillfällen som erbjuds som all skapa ny sysselsättning genom olika formerav arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Arbetsmarknaden är långt ifrån så slutensom man skulle kunna tro. Tidigare undersökningar under 1970- taletvisar att även i ett dämpat läge pä arbetsmarknaden för över en miljonmänniskor ny anställning på ett enda år. Detär därför viktigt att förmedlingen för kännedom om den efterfrågan och tillgängpä arbetskraft som finns. Instrumenten härför finns redan, dels genomdatatekniken, dels genom skyldighet för arbetsgivaren all anmäla lediga platserlill förmedlingen. Denna skyldighet är införd i sex län. Enligtregeringsmeddelande skall den införas i ytteriigare fyra län . Därmedär det enligt regeringen stopp för fortsalt utbyggnad. AMS anser att det finnstekniska möjligheter att fortsätta utbyggnaden till att omfatta ytteriigare sexlän. Vifinner det förvånande atl regeringen och utskottsmajoritelen inte har kunnatställa sig bakom den framställningen. Med hänsyn till de goda erfarenheterna avverksamheten finner vi del självklart alt biträda AMS förslag. Med det anförda ber jag att fö yrka bifall lill reservationerna 3 och4, som är fogade till arbetsmarknadsutskotlels betänkande 1977/ 78:21. Sä snart vi diskuterar arbetsmarknads- och sysselsättningspolitik häri kommer företrädare för socialdemokraterna med påståendet atlcentern har lovat 400 000 nya jobb. Sä blev också fallet dä BengtFageriund påstod detla i sitt anförande. I slutet av sitt anförande höjde hanvisserligen budet till 900 000 -och det är vackert så - men han trodde inte pånågot statligt program för näringspolitiken. Det menade han hörde hemma ipartipolitiken, och han rekommenderade alt motionera om eltnäringslivsprogram till . kan jag upplysa atl vi antog ett program för närings- ochsysselsättningspolitiken. För att m. fl. skall kunna la del avdetta program skall jag läsa in i protokollet hur vi ser på målsättningenArbete åt alla. 1 programmets inledning säger vi: "Sysselsättnings-och näringspolitiken måste la sikte på alt ersätta de arbetstillfällen som gårföriorade genom strukturförändringar och all ge sysselsättningsmöjligheter förnya grupper som söker sig ut på arbetsmarknaden. Alla måste ha samma rätt lillmeningsfullt arbete oberoende av kön, ålder, bostadsort och utbildning. Antaletarbetstillfällen måsle ökas med minst 400 000 fram till början av 1980-talel.Allas rätt till arbete skall kunna tillgodoses. måste kravet päbalans mellan och inom regionerna upprätthållas. Nya arbetstillfällen måstekomma till stånd inom såväl näringslivet som den offentliga sektorn. Inom denoffentliga sektorn behövs nya arbeten inom bl. a. vårdsektorn,den socialahemhjälpen, barnomsorgen, utbildningen, fritidsverksamheten och miljövården.Men utvecklingen inom näringslivet är en förutsättning för att stat och kommunskall kunna erbjuda en sädan ökad sysselsättning." Jagber atl ta fram ett dokument, där del står all har lovat400 000 nya jobb. Del är ju det ni påstår. För alt uppnå detta mål har vi sagt att riksdagenskall fastställa övergripande riktlinjer för näringspolitiken i form av ettöversiktligt handlingsprogram. Ett sådant program kommer enligt vadindustridepartementet har aviserat. Vi har vidare sagt att företagarföreningarnaskall byggas ut lill regionala näringspolitiska organ med länsdemokratiskförankring och atl företagarföreningarnas verksamhet skall breddas. Detta harredan beslutats. Vi vill också att långtidsplaneringen pä det näringspolitiskaområdet förstärks, särskilt vad gäller investeringar, arbetskraflsförhållanden,energi-försöoning samt hushållning med naturresurser. Detta är övergripandemål. Vihar alltså på en rad punkter redan verkställt förslag när detgälleraltnäfram till arbete ät alla. Därtill har vi i anledning av enproposition beslutat om slöd lill småföretagen. Tillarbetsmarknadsutskotlels betänkande har socialdemokraterna fogat någrareservationer, där jag något skall kommentera reservationerna 2, 3, 4 och 7. Ireservationen 2 tar socialdemokraterna i utskottel upp frågan om lagstiftningom samhällskontroll vid nedläggning av företag. Den frågan behandlades avriksdagen även . Liksom dä begär man även att störreföretag som planerar mer betydande driftinskränkningar skall vara skyldiga altförhandla med regeringen om personalminskningarna, om regeringen så begär.Regeringen förutsätts vidare med stöd av lagen kunna föreskriva särskildavillkor för hur driftinskränkningar för genomföras, i undantagsfall även altpersonaluppsägningar t. v. inte för ske. Vidförra årets behandling av samma lagstiftningsyrkande anförde utskottet att detinte råder några delade meningar om samhällets behov av an föinformation om väntade förändringar i företagen. framhöll utskollelatt det redan finns ett väl utvecklat nät av informationskanaler mellannäringsliv och samhälle. För regeringens del hänvisade utskottet särskilt lillden i inrättade delegationen företableringsfrågor. Dess verksamhei omfattade från början förelag med hälften avalla industrisysselsatla i landet. innesluts även konsument- ochproducentkooperaliva förelag. Det samrådsförfarande som ligger till grund förverksamheten berör just sådana större företag som reservanternaslagstiftningsyrkande är begränsat lill. Närdet gäller den egentliga kärnfrågan, nämligen om företag i vissa fall tvångsvisskall kunna åläggas att upprätthålla en icke lönsam produktion, erinradeutskottet i betänkandet 1976/77:26 om alt förslag av den innebörden avvisats avriksdagen . Det riksdagsbeslutet grundades på elt enhälligtställningstagande inom utskottet. Vidare framhöll utskottet i samma betänkandeatt en samhällskontroll vid nedläggning av företag, utformad på det sättmotionärerna hade föreslagit, är diskutabel frän både rättsliga och ekonomiskautgångspunkter. Sysselsättnings- och strukturproblemen borde angripas medandra och konstruktivare metoder, sade utskottet. socialdemokratiska partimotionen liksom i reservation nr 1 sägs att denarbetsmarknadspolitik som regeringen för är alldeles för defensiv. Socialdemokraternavill häremot ställa en offensiv politik. Ja, icke desto mindre läggersocialdemokraterna nu fram ett förslag till lag - i vällovligt syfte, det villjag gärna medge - för atl fördröja eller rent av hindra strukturförändringarinom näringslivet. När socialdemokraterna skall varudeklarera sin offensivapolitik kommer de alltså dragande med ell nytt och i verklig mening defensivtvapen i den arbetsmarknadspolitiska arsenalen. Allmänna deklarationer ochkonkreta förslag går inte särskilt bra ihop. Utskottethar även vidhållit sin uppfanning i den här frågan, och jag ber därför,herr talman, atl fö yrka avslag på reservalion nr 2. Ireservationerna nr 3 och 4 lar socialdemokraterna upp frågan ompersonalförstärkning till AMS samt vidgade försök med allmän platsanmälan. 1budgetpropositionen beräknas medel för förstärkning av arbetsmarknadsverketspersonal med 225 tjänster. Del förutsätts alt huvuddelen av personalökningenkommer den egentliga platsförmedlingen till godo. I sammanhanget anmäls ipropositionen alt AMS har medgivits alt tidigarelägganyanställning av 150 arbetsförmedlingsaspiranter för alt de särskildainsatserna för arbetslös ungdom skall kunna ökas. Reservanlernaanser atl AMS för ett reellt tillskott av endast 75 tjänster, atl jämföras medbegärda 450. Detta kan inte accepteras, lycker reservanterna, och därför yrkarde ytterligare 225 tjänster och medel för della till en kostnad av 19,8 milj.kr. Avdet sagda framgår att reservanterna som skäl för den ytteriigarepersonalförstärkning de begär bl. a. anfört att arbetsmarknadsverket inte fördel personaltillskott som angivits i proposiiionen på grund av nyrekrytering avaspiranter under nu löpande budgetår. Samma resonemang fördes fränsocialdemokratiskt håll i en partimolion förra årel. Ulskoltsmajoritetensäger lika väl som att den inte kan biträda reservanternasuppfattning. Den lidigarelagda aspiraniintagningen medför att de nya tjänsternasnabbt kan tillsättas med inskolad personal. Personalförstärkningen för därmedfull effekt redan från böoan i stället för långt in på det nya budgetåret. Iövrigl konstaterar utskottet att personalförstärkningens omfattning är enbudgetmässig avvägningsfråga. Hänsyn måste tas till den strama utgiftsprövningsom präglar statsbudgetens övriga delar. Settmot den bakgrunden lycker vi alt propositionsförslaget om 225 nya tjänster ären stark prioritering av AMS:s behov av personalförslärkning. Närdet gäller vidgade försök med allmän platsanmälan vill jag erinra om att dessaförsök inleddes i tre län . Från dessa län rapporteras bl. a.en genomsnittlig ökning av antalet lediga plalser med ca 40 96 jämfört medlandet i övrigl. Antalet arbetssökande som anlitat arbetsförmedlingarna harockså ökat, och det anmäls i propositionen alt försöken med allmän plalsanmälanfrån vidgats till , och . Ennästa etapp bör enligt propositionen omfatta ytteriigare fyra län, nämligenJönköpings, och , och . Efterbudgetpropositionens framläggande har regeringen beslutat att försöken medallmän plalsanmälan skall starta i dessa län . av departementschefenföreslagna utbyggnadstakten väl avvägd. Meddet anförda berjag, herr talman, att fö yrka avslag på reservationerna 3 och 4. Ireservationen 7 lar de socialdemokratiska reservanterna upp frågan om enutredning om ulbildningsfonder. I belänkandet Arbete ål alla fördesyssel-säitningsutredningen fram tanken att det i företagen skulle skapassärskilda ulbildningsfonder. Sådana fonder skulle kunna användas som elt medelalt hålla kvar personalen i en lågkonjunktur. Socialdemokraterna har i motionen893 till årets riksdag begärt att frågan om utbildningsfonder skulle utredas.Ett liknande utredningsyrkande framfördes även från socialdemokralisklhåll. Det avslogs dock med hänvisning till att man borde avvakta slutförandetav arbetet inom utredningen om förelagsutbildning. Den ulredningen har nyligenavlämnat sitt betänkande, som huvudsakligen är en kartläggning avföretagsulbildningen. Utskottet har erfarit atl regeringen avser alt tillsättaen ny utredning med uppgift atl studera bl. a. den aktuella frågan. Med hänsynhärtill är det enligt utskottets mening inte erforderligt med något initiativfrån sida. Jag ber därför atl fö yrka avslag pä reservationen 7. Ireservationen 13 harjag föreslagit all den centrala stiftelsen inom denskyddade verksamheten skall lokaliseras lill , och jag har gjort delmot den bakgrunden all den strukturomvandling som förestår inom de tungaindustrierna, t. ex. pappers- och massainduslrin samt stålindustrin, riskeraratl drabba särskilt hårt. Regeringen har också insett detla och påolika sätt stöttat upp , bl. a. genom att tillsälta Värmlandsdelegationenoch anslå medel till dess verksamhet. har svårigheter när detgäller alt upprätthålla sysselsättningen, även om ulloka-liseringen av statligaverk har betytt utomordentligt myckel. Enligt uppgift skulle den centralastiftelsen komma att omfatta 90-100 anställda. Detta skulle betyda eltvälbehövligt tillskott av nya arbetstillfällen i Karistad och . Jag ber atl fö yrka bifall till reservationen 13 och lill utskottetshemställan i övrigt. () kortgenmäle: har talat om för kammaren att redanhar antagit elt näringspolitiskt handlingsprogram, ochjag lar för givet attinduslriminislern arbelar efter detla program. Men vad är det då som har hänt?Vad har hänt sedan fick la hand om industriministerposten? Underåren 1974-1976 ökade industrisysselsättningen med 100 000 anställda. Sedancentern fick grepp om industridepartementet har sysselsättningen minskat med100 000. Jag måste säga atl spåren förskräcka, om detta är resultatet avcenterns näringspolitiska handlingsprogram!- Sedanlog upp vår reservation 2, där vi säger att vi vill ha enfagstiftning om samhällskontroll vid nedläggning av förelag - vilket enligtAllan var fel. Lät mig då här ta elt exempel, där man skulle kunna tänkasig atl en sädan lag kunde ha en viss betydelse. har beslutat attlägga ner slakteriet i , men mot delta protesterarcenlerpartiavdel-ningar, cenierparlistiska kommunalråd och alla berörda. Är deten strukturomvandling som är acceptabel frän statliga och samhälleligasynpunkter? Nej, vi tycker inte det. Och därför undrar jag om det inte är ett sådantfall där man kanske kunde agera med hjälp av en lagstiftning. ERIKJOHANSSON i (s) kort genmäle: tog upp vår reservation 3 och hänvisade då till allaspiraniintagningen skulle lösa problemen. Men vi har för vår del upplevt detsä, att i det kärva arbetsmarknadsläge som vi nu har - som jag sade i miltlidigare inlägg - är del ytterst angeläget alt vi får en förstärkning nugenast. Därtill skall läggas det av regeringen påbjudnabesparingsprogram-mel,sombl.a. innebären minskning av avlöningen med 1procentenhet. För arbetsmarknadsverkels del betyder detla en minskning avavlöningsanslagel på , vilket motsvarar 55 tjänster. Vidarehar man infört en ändring av grunderna för beräkning av medel för tjänster ihögsllönesystemet, vilket medfört att verket som erhållit ett högstlönesyslemFIO för tjänster inom arbetsförmedlingen tappat medel jämfört med lidigaremotsvarande lönen för ca 65 personer. ,herr talman, har inträffat i det mycket ansträngda arbetsmarknadsläge som vi fn. Regeringen har för olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder satsatytterligare ca , men ingen som helst förstärkning avpersonalen har skett för alt man skall kunna få någon effekt av denna salsning.Vi lycker atl det vore befogat med en förstärkning. Får näringslivet slöd bordedetla väl öka benägenheten atl förstärka arbetsförmedlingarna för att fåstörre effektivitet och uppnå det mål som vi satt upp förarbetsmarknadspolitiken. Detsammagäller en utvidgning av den allmänna plalsanmälan. Som tidigare redovisats geren ökning av platsutbudet bättre förutsättningar atl uppnå större effekt. 1slutet av t. ex. hade vi 102 000 arbetslösa och 29 000 ledigaplatser. Under alla förhållanden är det rimligt att alla företag som rekryterararbetskraft anmäler sina lediga platser till arbetsförmedlingen. Erfarenheternafrån försökslänen visar alt utbudet blir 40 96 högre än vad som eljest skulleha blivit fallet. Enligt vår åsikt är delta motiv nog för alt införa allmänplatsanmälan i de län som nämns i vår motion. Varför skall de arbetssökande undanhållas delar av arbetsmarknadensarbelskraftsutbud? () kortgenmäle: Vad har och dess företrädare i regeringen gjort, frågade . Det är nästan en onödig fråga, eftersom alla vet vilka problem somramlade över den nya regeringen redan vid tillträdandet, och alla vet ocksåvilka insatser som har gjorts. Jag vill bara erinra om att exempelvis 80föll före regeringsskiftet, och orsaken känner ju alla till. Jordbrukskooperationenselableringar och lokaliseringar är väl knappast en riksdagsfråga, ty dä skullevi kanske också lägga oss i hur konsumentkooperationen etablerar sig ellerdrar in sina verksamhetsgrenar. Enligt min mening skall vi inte lägga oss isådant. F. ö. är del den tidigare förda jordbrukspolitiken som ligger lillgrund för lokaliseringar och indragningar. i talade fören ytteriigare tilldelning av tjänster vid AMSoch beklagade alt AMS nu inte för del personaltillskott som enligt hans meningskulle behövas. Jag vill erinra om atl AMS enligtbudgetpropositionen fått följande förstärkningar: 50 personer , 100 år1971,103 är 1972,210år 1974,350år 1975,240 är 1977 och225 . Igenomsnitt rör det sig om 210 tjänster under vart och ett av . Detfönns 3 700 ansföllda vid AMS. Anlalel har ökat med 1 865, inkl. åretsförstärkning,eller med nästan 50 96. En så kraftig förstärkning som 450 nyatjänster, som socialdemokraterna nu vill ha, föreslog de aldrig sä länge som desalt i regeringsställning. Underåren 1971 och 1972 fick AMS sammanlagt förre tjänster än nu trots allarbetslösheten de åren var betydligt slörre än 1976 och 1977 (100 000 resp. 107000 moi; 66 000 resp. 75 000). BENGTFAGERLUND (s) kort genmäle: kommer tillbaka till hela resonemanget om regeringenoch säger atl del bara är dumt att fråga vad den nya regeringen har gjort. Jagslog fast alt framhåller som en nyhet alt man har ett näringspolitisktprogram. Jag konstaterade att vi har ansvaret för industripolitiken och allsysselsättningen sedan ni fick det har minskat med 100 000 personer. Jag sadeockså atl spåren förskräcker, om detta är ett resultat av ert program.