prot · G109154 · 1977-12-31 00:00:00 — I de fall de boende tillfälligt måsleflytta från fastigheten uppkommer emellertid sociala problem, som måsle beaktasi lagstiftningen och i kommunernas energiplanering. Meddetta syslem kan byggnadsnämnderna - av kompetensuppbyggnad ochöversiktlig planering- rikta de energibesparande åtgärderna mot de objekt där insatsenger bäsla resultat utifrån en lolaloplimering. Kommunen inspekterar alltså interimligen vaOe fastighet, ulan genom översiktsplanen och de lokala värmeplanernadefinieras den del av fastig-helsbeståndet som kan förväntas ge bäst utbyte viden insats av energisparande åtgärder. På detta sätt kan ävengenomförandelakten planeras i samråd med länsarbetsnämnden, med tanke påhänsynen till arbetsmarknaden, och genom kontakter med ansvariga statligamyndigheter fören samordning över hela landet. Genomförandegradenblir med detla system betydligt högre än vad som maximalt kan förväntas blifallel, om man i huvudsak föriitar sig på information samt frivillighet frånfastighetsägarnas sida. Genomförandegraden är givetvis av central betydelseför möjlighelerna att någoriunda snart spara olja i avgörande kvantiteter. Hittillsvarandelåne- och bidragssystem bör ändras. De energibesparande åtgärder inomfastighetsbeståndet som aktualiserats i betänkande ärgenomgående lönsamma redan vid dagens energipriser, varför den nuvarandebidragsgivningen bör ersällas av elt system, som helt baseras på statligkreditgivning. De statliga bostadskredi-lerna bör utvidgas lill alt ocksåomfatta investeringar för Oärrvärmesyslem och centrala solvärmecenlraler. Vadsom här sagts om energiplanering och hushållning inom det befintligafastighetsbeståndet är tillämpligt på såväl bosiadsfastigheter som offentligaoch privata lokaler, och det gäller också för småindustrins lokaler.Processindustriers och större tillverkningsindustriers energianvändning börprövas enligt en särskild energikoncessionslagsliftning. Jag yrkarbifall till vpk-motionen nr 1693. Jagövergår nu till alt kommentera den andra vpk-motionen som behandlas i dettabetänkande. Del är motionen 840, som föreslår en snabbutredning .som skaparunderlag eventuellt beslut om förbud mot fortsatt installation avdireklverkande elvärme. Energinskvalitet är olika stor för olika energislag. För praktiskt bruk talar man om enindelning i extra prima, prima och sekunda energi. Till gruppen extra prima hörel- och rörelseenergi, lill prima bl. a. kemisk energi och kärnenergi, medanlågtemperaturvärme betecknas som sekunda. Föruppvärmning av bostäder och lokaler behövs just lågtemperaturvärme. Den samladefastighetsuppvärmningen använder f n. av netloenergiförbrukningen.Denna uppvärmning borde från kvalitetssynpunkt i första hand ske medspillvärme och solvärml vatten och i andra hand med prima energi, som ved, koloch olja. Elektriskuppvärmning av fastigheter innebär däremot i allmänhet en slösaktig användningav extra prima energi. Den marginella elproduktionen sker i vårt land ikärnkondenskraftverk och oljekondenskraftverk med verkningsgrader på 32 resp.40 ",. Därefter används denna prima energi, elenergin, för framställningav lågtemperaturvärme med väldiga kvalitetsförluster som följd. Energikommissionensmajoritet har avvisat direkta restriktioner mol Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. Energisparplan för befintlig bebyggelse, m. m. elvärme - förmodligen föratt främja elanvändning i syfte alt bredda underlaget för fortsatl utbyggnad avkärnkraften. Enligt vår uppfattning bör nytillkommande elvärme helt förbjudas iområden som lämpar sig för Oärrvärme - i enlighet med elvärmeutredningensförslag. Övrig nyinstallation av direkt verkande el värme bör antingen ävenden total förbjudas-och då givetvis med rimliga dispensmöjligheter-ellerbegränsas på annal lämpligt sätt. Mankan t. ex. tänka sig ett mera rimligt nyUjande av el för uppvärmningsändamålgenom användande av värmepumpar eller genom speciellt långtgående krav -ändringar i byggnadsstadgan - på isolering och värmeåtervinning inyproducerade hus där elvärme installeras. Rält använd kan således el iblandvara en lämplig distributionsform. Man bör också ulreda möjlighelerna atl förfastigheter med befintlig direkverkande elvärme sätta ell tak för den årligaförbrukningen, någol som lätt kan kontrolleras hos distributören, så atlfastighetsägaren tvingas anpassa sin konsumtion genom åtgärdersom förbättradvärmereglering och ventilation, tätning av dörrar och fönster eller utnynjandeav solvärml tappvarmvatten . När det gäller framtida valfrihet är varmvatienuppvärm-ningssystemenhell överlägsna den direklverkande elvärmen. Varmvatten-systemen kan iframtiden försöOas med spillvärme eller annan Oärrvärme och med solvärme ellerlokala pannor. Ulskollelhar anfört att de frågor som tas upp i motionen övervägs i skilda sammanhangoch anser därför inte att det finns anledning att nu tillstyrka motionen. Jagvel också all frågan om ett evenluelll förbud mol installation avdireklverkande elvärme övervägs i skilda sammanhang, men det gör inte förslageti vår motion mindre aktuellt eller mindre angeläget. Vpk har lidigaremolionerat om en utredning av denna fråga, och näringsulskotlel ochcivilutskottet liksom ansåg då att motionärernas synpunkter ihuvudsak skulle komma alt bli tillgodosedda i kommande utredningsarbete. Närsedan elvärmeutredningen avgett sitt betänkande, visade det sig atl vårtförslag inte lillgodosetts. De snäva direktiven hade bundit utredaren så atthan bara kunde behandla av den förväntade marknaden. Belänkandetom restriktioner för uppvärmning med elradiatorer kunde därför inte läggas lillgrund för en bedömning av mera omfattande elvärmerestriklioner. Denkompletterande utredning vi nu föreslår bör därför genomföras . Jagyrkar bifall lill moiionen 840. Delär inte möjligl alt se energisparandel i befintlig bebyggelse som någotisolerat och skilt från annan samhällelig verksamhet. Vpk har pekat pånödvändigheten av ett samband med kommunala utbyggnadsplaner då det gällerbostäder, trafikleder, social service och akiiv induslrilokalisering. Här måsleen riklig samordning ske. sådanl genomförande av en energisparplan skulle,som bl. a. statens planverk visat, kunna spara stora mängder energi i befintligbebyggelse och ge tiotusentals nya sysselsättningstillfällen åt bl.a. byggnadsarbetare. Det är viktigt att sådana insatser samordnas mellan stat ochkommun och alt man ställer lillräckliga resurser och styrmedel lill förfogande. Bostadsbyggandetsomfattning och inriktning har stor betydelse både beträffande energin ochbelräffande sysselsättningen. Den kraftiga nedgången i bostadsbyggnadet och ibostadssaneringen har inte medfört någon direkt energibesparing,eftersom det skett en kraftig förskjutning mot småhusbyggande, somkräver mera energi både vid uppförande och i drift. Det är viktigt att byggaoch att utforma vårt boende på etl energisnålt sätt. När det gällerenergiförbrukningen är skillnaden nu slor mellan olika boendeformer och mellanlåg- och höginkomsttagare. Deflesta hyresgäster i flerfamiljshus består av låginkomsthushåll, och de leverav nödtvång ett energisnålt liv. Där finns inget atl spara, ingel att prutaborl. Vi har från vpk i olika sammanhang framhållii hur vikligl del är allutveckla det bostadsbestånd med relativt sammanhållen bebyggelse och med stortinslag av flerfamiljshus som redan finns, så att det kan bjuda elt braboendealternativ fördem som vill förändra och förbättra sin bostadsstandard.Lägenhelssammanslagningar, kompletteringar med gemenskapslokaler och service,bättre kolleklivlrafik, bättre barntillsyn, bättre utemiljöer osv. kan på sillsätt bli lika viktiga instrument för energipoliliken och för atl åstadkomma enökad sysselsättning som exempelvis isolering av väggar och intrimning avvärmesystem. Mångabefintliga småhusområden som inte naturiigt ingår i viss sammanhållenbebyggelse kan förtätas eller fogas in i sådan bebyggelse. All byggnation måsteenligt vår mening inriklas på atl skapa sammanhållna och rimligl tätabebyggelsgrupper med bra egenskaper i fråga om service och förvaltningsformer.Etl energisnålt boende måsle vara elt boende i sammanhållna grupper med ettstort inslag av kollektiva nyltigheler, god service och bra kollektivakommunikationer med omvärlden. Det måste vara fråga om ett slorl inslag avfierfamiljshus, delvis i nya, friare former och blandade med småhus, en ny formav kollektivhus och ett inslag av väl integrerade lokaler för daghem, skola,gemenskap, vuxenstudier osv. Alltsammans måste byggas i nära kontakt medarbetsplatser - dels för resornas skull, dels för alt man skall kunnadubbelutnyuja fritidslokaler, restauranger och andra anordningar. Delär angeläget att kommunerna engageras för genomförandet av en energisparplan.Men denna måste då innefatta bl. a. en inventering avbyggnadsbeståndet och elt upprättande av en åtgärdskatalog med olikaenergibesparande åtgärder, där kommunala organ har ansvaret för genomförandet. Detär en viktig samhällelig angelägenhet att systematiskt nedbringaenergianvändningen inom bostadsbeståndet och den övriga bebyggelsen. Därför ärdet nödvändigt all samhällel ställer de erforderliga resurserna och styrmedlenlill förfogande så som kommunisterna har föreslagil. Jag ber altfå yrka bifall till motionerna 1693 och 840. Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. Nr 154 Bostadsministern : Fredagenden ''' talman! Jag kan till att böOa med konstateraatt i sitt anförandeupprepade en mängd obestyrkta påståenden. Energisparplan Påståendetatt tidigare erfarenheter av energisparande åtgärder inie har för beftntlis bebvs- ''''"derats är felakligl. I departementspromemorian, som ju bifogats gelse m m propositionen, redovisas erfarenheterna av vaOeenergibesparingsåtgärd. Dessutom redovisas i ensärskild bilaga till propositionen dels de vunna erfarenheterna avenergisparslödel beträffande bostäder, dels en hel rad exempel på genomfördaenergisparprojekt. De slulsatser som dras i den promemorian har ju också etlbrett stöd bland landets främsta experter på detta område. Jag vill ocksåundersiryka att finansutskottet skriver i sitt yttrande att först medutgångspunkt i eu långsiktigt mål "blirdel möjligt att utbilda ochrekrytera arbetskraft, bygga upp materialproduktion och utveckla nyteknik". En sådan satsning kommer inte lill slånd, om inte slatsmakternabeslutar sig för en långsiktig polilisk inriktning. Socialdemokraternaanklagar oss också för att vi vid hanterandet av energisparslödel medvetet låterpengar rinna ut utan att veta vad det blir för effekt. Detta är naturligtvishell felakligl, men del är riktigt att styrmedlen än så länge inte ärutvecklade lill högsta effekt. Därför har också regeringen föreslagit attprogrammet successivt skall upptrappas. Mankan undra över vart socialdemokraterna egentligen vill komma. Undersocialdemokraternas lid i regeringsställning infördes ju ett system, som ihuvudsak innebar möjligheter till stöd för de åtgärder som också farslöd. Socialdemokraterna har ju själva sagt att de mera detaljeradeutvärderingarna av stödet inte skulle kunna böOa . Hävdar man nu allvad man själv införde innebären oacceptabelt slösande med medel? Vad vill manegentligen, vill man stoppa energisparverksamheten, trots de vackra ord somBirgitta ibland infiikar om hur angeläget det är'' Sedantill frågan om radongasen. Vi har ju i departementspromemorian ganska ingåendediskuleral de hygieniska frågorna, och känner naturligtvis tillatt koncentrationen av radongas inomhus är beroende av vilket material somingår i byggnaden och av ventilationens effektivitet. Men del är klart atlventilationen kommer att minska om man tätar. Men i departementspromemorianframhålls att det är viktigt att klargöra vilket minimivärde påluftomsättningen vi kan acceptera. Detär riktigt som sade, alt jordbruksministern och jag harinformerats om radongasfrågorna, och i det mötet deltog företrädare förplanverket, byggforskningsrådet och strålskyddsinslilulel. Jag kan ocksåupplysa om alt byggforskningsrådel kommer atl arrangera elt seminarium i böOanav juni, där man lar upp just problemet med radon i byggnader. Jagtycker därför jag kan kan säga alt problemet med radongas i byggnader, somnaturligtvis är elt problem, är under kontroll och sakkunnig uppsikt. Jag vill samtidigtframhålla att radongasproblemet inte påverkar sparpla nen. Dels är avsöndringen av radongas i huvudsak förknippad med några få 58 byggnadsmaterial, varför det är endasl en del avbyggnadsbeståndet som Dels innebär delälningsåtgärdersom redovisas i departmentsprome-morian inte att husen blirhelt täta, ulan man har i promemorian siktat på atl för slörre delen avbyggnadsbeståndet uppnå de nybyggnadskrav som vi har , dvs. Dettalas också om osäkerhet i det underlagsmaterial som vi har. harhänvisat till byggforskningsinstitutets undersökning av en del byggnader. Detärden nuvarande regeringen som gett insituiet uppdraget att göra den studien,och det ärett första försök att få en samlad bild av byggnadsbeståndfrån energisynpunkt. De resultat som kommer att redovisas från undersökningenemotser jag verkligen med allra största inlresse. Men det som till är en delrapport med preliminära resultat från institutetsprojekt. promemoria i anslutning till rapporten anför insituiet: "Resultatetfrån ovannämnda undersökning bekräftar på många punkter de antaganden omhusbeståndets egenskaper som synes ha legat lill grund för propositionensbedömningar." Därefter gör byggforskningsinstitutet en genomgång av deskillnader som preliminärt föreligger mellan resultaten från deras undersökningaroch underlaget i propositionen. Utan att närmare gå in på tekniska detaljer,, vill jag bara konstatera att om institutets preliminära resultatär korrekta innebär dessa all sparplanens mål kommer att uppnås. Avslutningsvisskulle jag vilja konstatera atl inte lyckas presentera något avsocialdemokraternas alternativ, som hon påstår finns. Var finns då de konkretaalternativen? Om nu proposilionen ärså urusel som säger borde detvara lätt att kunna ge förslag till förbättringar. Och lid harsocialdemokraterna haft på sig. Propositionen framlades , och på detsättet blev det en lång motionslid. Sedan har också ulskottet tagit god tid påsig. Det har ändå inte kommit några förslag från socialdemokraterna. Men ,när ändå sade all det fanns förslag, kanske de kommer fram ifortsättningen. kanske inte hann med dem i sittinledningsanförande. ToreClaeson log upp frågan om direkl-el. Jag kan ansluta mig till mycket av det hansade. Det är mycket bättre för människor om vi har t. ex. ett vattenburetsystem så att vi inte är bundna av direkl-el. Energiministern harlåtit göra en utredning, och jag har gett planverket i uppdrag att utreda delarav detta problem. Jag förväntar mig resultat , och efter del kanvi. som jag tror, också presentera förslag för . Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. Underdelta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. () kortgenmäle: De som jag nu har lill mill förfogande ger naluriiglvisinie ulrymme för all utförligt la upp alla de frågor som har lalatom. Låt mig inleda med attkonstalera att -och jag kan förslå varför Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. -undvek alt svara på enlång rad av de frågor jag slällde. Men jag hoppas alt ulnyujarnäsla inlägg till att faktiskt svara på frågorna. Närdetgäller radonproblemet hjälper det ju inte att referera till att det står om deti promemorian. Jag vill konstatera att tydligen inie har tyckt attdel har varit så viktigt all det funnits anledning att diskutera det i hennesegen framslällning i propositionen. Det är inte heller så, som , atl de här lätningsåtgärderna är ofarliga därigenom atl de i principleder lill samma luftväxling som i de hus som byggs, därför att ide hus somnu byggs används inte material av det slagsom är speciell t farligt. Av deredovisningar vi fäll i har klart framgått att det finns hussom över huvud taget måste undanlas från tätning därför att dessa problem är såstora. svar var alltså här sakligt felaktigt. Däremoiär del rikligl att problemen inte i väsentlig grad påverkar den totala effektenav sparplanen. Men det är allvarliga problem ur hälsosynpunkt. Del finns ettanlal hus där risken för alt fä cancer är en på 250. Även om dessa hus är få -några tusen - så måste problemen behandlas med allvar därför att de kvalitativtsett är oerhört allvariiga. SlB:sundersökning var inte något som man ulan vidare kan vifta bort med att del ärpreliminära resultat osv. Det har ytterligare kommit fram i radioprogram m.m.,där fö. statssekreteraren i medverkade, att det totalt rörsig om skillnader på av sparmöjligheterna eller, om manvill uppnå samma sparmål, en kostnadsökning på 10 miljarder, om de häruppgifterna är riktiga, vilket bekräftades av andra medverkande iradioprogrammet , bl. frågar vart vi vill komma och vad vi har för konkreia förslag attframlägga. Poängen i det hela ärju att genom atl regeringen har underlåtit altskaffa fram det underlagsmaterial som behövs och bl. a. inte tagit chansen attgöra den undersökning i som vi föreslår, så finns det inte underlagi dag för att presentera konkreta program. Därför kan vi inte göra det. Därförkan regeringen heller inte begära att nu skall ta elt långsiktigtprogram. Därför har vi krävt att del underiagei skall skaffas fram ochdet långsiktiga beslutet skjutas . (vpk) kortgenmäle: Bostadsministern vitsordade-om jag hörde rätt -all del ärrikligt atl styrmedlen ännu inie är lillräckliga på det område som vi nudiskuterar. Från vårt håll har vi just velat peka på viklen av alt redan frånböOan ha sådana styrmedel när man tar itu med etl i fråga om lid och pengar såomfattande program som det här gäller. Delär, som vi har påpekat, en viklig samhällelig angelägenhet att systematisktnedbringa energianvändningen på della område. Del är därför nödvändigi attsamhället fastställer elt sparmål och att samhället också ställer de resursertill förfogande som behövs för atl genomföra ett sådanl här åtgärdsprogram. Detinnebär alt initiativen och genomförandet av de faktiska åtgärderna inte kanöverlåtas till ägarna av fastigheterna. Del handlar om förbrukning av ensamhällelig resurs. Det måste därför ankomma på de samhälleliga organen attta huvudansvaret för hur planen genomförs. Styrmedlen spelar alltså en myckelstor roll. Om enskilda fiistigheisägare beslutar om energisparande åtgärderinnebär del en styrning av ålgärder som kanske långsiktigt är lönsamma för fastighetsägaren,men det garanterar inte alt det är de lämpligaste åtgärderna urenergisparsynvinkel som vidtas. Sedantill frågan om installation av direklverkande elvärme. säger atthon har låtit göra undersökningar i frågan. Del är väl bra, men jag förslårfortfarande inte varför ulskollel inte skulle ha kunnat föreslå allbifalla det konkreia yrkandel i motionen, där vi säger att bostadsdepartementeteller någol annal organ bör ges i uppdrag att snabbt genomföra de kompletterandeulredningar som behövs föratt skapa underlag för ett eventuellt beslut omtotalförbud mot forlsalt installation av direklverkande elvärme ellerrestriktioner som i motsvarande grad begränsar den totala elvärmeanvändningen. Trotsdet besked som gav härom alt undersökningar pågår och trotsutskottets besked, alt frågan följs med uppmärksamhet, tyckerjag au del, molbakgrund av belydel.sen och nödvändigheten av alt åstadkomma någonting här,hade varit på sin plats atl bifalla moiionen. Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. Först någraord om radonfaran. Jagvill säga till attjag verkligen inte viftar bort radonfaran. Viser naluriigtvis allvarligt på denna fråga, som vi följer i departementet, menden påverkar inte genomförandet av sparplanen, och det är ju den vi debatterari dag. Sedantill påstående alt vi inte bör fatta långsiktiga beslul när enUlvärdering av tidigare insalser saknas. Jag har redan sagt atl det finns ensådan i sparplanen. Menjag kan väl villigt medge au vi har måst arbeia under tidspress. Den lidigaresocialdemokraliska regeringen tog drygi 18 månader pä sig mellan den tid då denpresenterade den förra energipropositionen och den lidpunkt då planverket - iaugusti året därpå i valrörelsen - fick i uppdrag alt utredabesparingsmöjligheterna i befintlig bebyggelse. Direktiven till det uppdragetbegränsades dessutom av att det endast skulle avse åtgärder som skulle kunnavidtas i samband med ombyggnad. Mankan jämföra den tid som den förra regeringen behövde föratt besluta sig föromden eventuellt skulle ge planverket elt uppdrag eller ej med den tid som dennuvarande regeringen har haft på sig för arbetet med att skapa tvåframåtsyftande, långtgående proposilioner på energisparområdet. Jaglyssnade på lal om regeringens påstådda försummelse altutvärdera energisparandet. Jag vill då erinra om varför vid 1975 årsenergipolitiska beslut i argumenterade for atl ett nytt beslut skullefallas . Del berodde på alt "bör resultaten av debesparingsåtgärder som föreslås kunna böOa avläsas". Minfråga mot bakgrund av vad då sade och de invändningar som resesmot den här propositionen är: Var det alliså socialdemokra- Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. lernas mening alt vi inteheller nu skulle ha lagt fram någol förslag till ett verkligt programförenergisparande? Varavsikten-och jag lycker fakliskt att myckel lyder på det-att man inte skulle ha lagt fram förslag om att utreda någol mera? BirgitlaDahl sade all vi inie diskuterar styrmedel i proposilionen. Jag förstår alldenna missuppfatlning måsie bero på all Birgilia inte lyssnade på miltinledningsanförande. Därför tillåter jag mig att upprepa vad jag sade om deltaoch vad det var som vi nu skulle arbeia med: "Kommunalplanläggning av energisparålgärder. Teknisk rådgivning lillfastighetsägare från kommunerna. Stöd lill kommunerna fördessa insatser. Differentieringav stödet med hänsyn till bl. a. skillnaden mellan samhällsekonomisk ochprivatekonomisk kalkyl. Besiktningen skall bli etlvillkor för lån efter en övergångstid. Atlverkligen ålgärder enligt besiktning genomförs kan också bli villkor för slöd. Förändringav hyres- och bränsleklausuler och införande av individuell mätning och debitering. Effekiivisering ochförenkling av långivningen. Endelegation för samordning och ulvärdering m. m. har inrättats. Den skallsamordna myndigheternas verksamhel och arbete vad gällerutbildning, resurstillgång och konjunkturanpassning m. Omjag förstod rätt ansåg hon att den här sparplanen inte skulleinnebära någon lägre elenergiförbrukning; det är endasl olja man spar. Mengenom en ambitiös energihushållning kan ju en totalt selt likvärdigoljeförbrukning kombineras med en lägre elenergiförbrukning - det är ensjälvklarhet. Jag kanske skall påminna om vad förre industriministern sade vid energibeslut, nämligen alt fördelningen mellan el-och bränslekonsumtion kan variera. 1 energisparprognoserna räknades det då meden s. k. spontan övergång från bränsle till el, och det ansågs särskilt gällavid fortsatt kärnkraftsutbyggnad. Denhär omtalade spontaniteten är någonting som naluriiglvis inte uppstår utan enviss yttre påverkan. Men samhällel, , är ju inte förhindrat attpåverka val av energiform. Vi kan också verka för att både bränsleförbrukningoch elförbrukning hålls lillbaka genom att vi bedriver en målmedvetenhushållningspolitik. Sedanbara etl par ord om möjlighelerna att klara arbetskraftsbehovet. Del ärfaktiskt så, , alt arbetsmarknadsutskottet i ett enhälligtyttrande säger; "Enligtulskottels uppfattning bör det inte vara några större svårigheter attlillgodose behovel av byggnadsarbetare med den nivå energisparplanen beräknasfå ." () kortgenmäle: tycks inte rikligt ha kopplat om från oppositionsrollentill regeringsrollen. Härärdet faktiskt vi som frågaroch regeringen som skall vara så god atlsvara. Jag vill upprepa ett antal frågor som jag inte har fått svar på. Närman nu avvisar styrmedel som går över frivilliglinjen, belyder det atl m.m avhänder sig den förutsättning för alt avveckla kärnkraften som ledamöter i har bundit sig vid och som också naturligtvis aren förutsättning föran löften skall hållas?