prot · G109143 · 1977-12-31 00:00:00 — Däremot är, som jagnämnde tidigare, socialdemokraterna avvisande till den nya regionalpolitikensdecenlralisliska inriktning. I reservationen l,som rör regionalpolitikensförutsättningar och inriktning, förs av de socialdemokratiska reservanterna ettomfattande resonemang om viklen av alt öka de totala resurserna ur regionalpolitisksynpunkt. Man pekar i reservationen också på sambandet mellan tillväxten i vårekonomi och vårt ullandsberoende. Somjag ser det finns del inte några delade meningar mellan utskotisma-joriletenoch reservanterna om delta synsätt. Skiljaktigheten föreligger när del gälleralt fördela de tillgängliga resurserna. Socialdemokraterna godtar inte dendecenlralisliska inriktningen av den nya regeringens politik. Man vill istället ha en mera koncentrerad satsning av resurserna. Därför står en mycketviktig fråga obesvarad i reservationen I. har i viss måntangerat den. Det är hur socialdemokraterna tänkt sig alt förstärka vårkonkurrenskraft på exportmarknaden. De socialdemokratiska reservanternaerkänner ju vårt utlandsberoende men är, som jag ser det, tomhänta när detgäller konkreta förslag. Dåblir min fråga till : Hur kan det komma sig att det i dennareservation, som omfattar hela åtta sidor, inte finns ett ord som berördevalveringen? Från utskoltsmajoritetens sida har vi pekat på devalveringen, vihar pekat på dess effekt när del gäller att stärka vår internationellakonkurrenskraft, Innebär del här all ni som reservanter i all tysthet haraccepterat devalveringen av den svenska kronan som en riktig åtgärd för atlutveckla den svenska ekonomin och ge ökade totala resurser, bl. a. till gagnför regionalpolitiken? har irepliker till i viss mån försökt komma in Nr 143 på denna fråga. Men något riktigt besked har han inte gett, och jagväntar alt Onsdaeen den '''"'''''" ' P denna punkt. har nämnt om strukturfonden. '"' ' *" ''' '"' ''" problem, men den löser många problem. Därförskulle del vara intressant att veta hur strukturfonden verkar när del Regional utveckling gälleratt förbättra de svenskaexportföretagens möjligheler att konkurrera på den internationella marknaden.Det vore intressant atl få etl klart besked från . Här har vikonkret pekat på devalveringen som en åtgärd för alt öka landetskonkurrenskraft. Del har ni inte med etl ord berört i er mycket storareservation, fast ni talar om kravet på tillväxt i ekonomin och om beroendet avutlandet. Därför blir frågan återigen: Har ni i alla fall i all tysthetaccepterat devalveringen i efterhand? Somjag nämnde i inledningen till mitt anförande var en av den nyaregionalpolitikens viktigaste uppgifter alt förbättra den inomregionala balansen.Därför är de nuvarande principerna förorlsplanen inte tillräckliga för attbedöma hur fördelningen av de sysselsättningspoliliska insatserna skall görasmellan olika orter. Genomriksdagens beslut har länsstyrelserna fått i uppdrag alt analyserakonsekvenserna fördel egna länet av ortsplanen som instrument i den regionalaulvecklingsplaneringen. Socialdemokraterna i ulskollel vill inte vara med om enutvärdering av orlsplanen. Den rädsla som socialdemokraterna i reservationen 3har visat för en utvärdering av ortsklassificeringen är i och för sig inteöverraskande med tanke på den inriktning de vill att regionalpolitiken skallha. Del är inte något nytt ställningstagande utan en gammal ståndpunkt somsocialdemokraterna intar för tredje gången efter regeringsskiftet. 1reservationen 4 återkommer också en sådan här gammal socialdemokratiskståndpunkt. Det gäller befolkningsramarna. Reservanterna vill ha det lill attriksdagsbeslutet innebaren läsning av planeringsramarna till fastatal. Men delta är fel. Vad utskottsmajorileten gav uttryck våren viljaatt för skogslänens del höja planeringens ambitionsnivå på de övre delarna avbefolkningsramarna. För de tre storstadsregionerna var ambitionen denmotsatta-planeringen skulle inriktas primärt pade undre delarna avbefolkningsramarna. Det är inte fråga om någon låsning av det slag somreservanterna vill påslå. Sedanuppehåller sig något kring hur jag här i kammaren skulle kunnaförsvara den ståndpunkt som vi i riksplan intagit beträffandeNorrbotten. Del är en myckel läil uppgift. Den slällning som vi log i vårriksplan överenssiämde helt med förslag i . Däremotharjag i tidigare debatter föll en känsla av atl det för varitväldigt svårl all här i kammaren förklara sill egel siällningsiagande, hur hankommil till olika uppfattningar,dels som länsslyrelseledamot i , delssom ledamot av . Får jag också beträfffandeMalmöhus län säga att det rikltal som finns i riksplan framlill 1985, med ett befolkningstal på 750 000 invånare, stämmer mycket väl medlänsstyrelsens egna prognoser för tiden från Den slutar på 752 000 personer. Detbevisaratt vi fått rätt beträffande den planen. Deregionalpolitiska problemen har alltid varit större i Norriandslänen och då.särskilt i milt hemlän . Lågkonjunkturenhar hårt drabbat , som grundar sin utveckling pånaturtillgångar som malm och skog. Nedgången i världsekonomin har medfört lågefterfrågan på exportmarknaden av malm, järn, stål, trä och papper. Länetsdominerande näringar har stor konjunktur-känslighet. Givelvis har detta gettutslag på arbetsmarknaden så att vi i f. n. haren alldeles för högarbetslöshet i förhållande till del övriga landet. Men detta är ingen nysituation. Under 1960-laleihade Norrbollenen nelloulfiyiining på ca 25 000personer. Trois delta hade vi en myckel hög arbetslöshet,som även varit bestående . Detär klart all Norrbollens besvärande arbetsmarknadsläge kräver speciellaregionalpoliliska insatser utöver de gängse. Därför har också en allt störredel av de utvecklade regionalpoliliska stödåtgärderna riktats lill länei. Delförslärkla introduklionsstödet.som införde , är en sådanprioriteringsålgärd. Ettannat speciellt stöd är att ett särskilt investmentbolag, , bildatsför atl skapa nya jobb i . Jag vill också som etl speciellt stöd förlänet beteckna del s. k. offerlsyslemel. Offertsystemel aktualiserades redan1969, när bildades. Tyvärr visade man från den förraregeringens sida dåligt intresse alt använda offertsystemel i regionalpolitisktsyfte. Del är först sedan vi fött en ny regering som offertsystemel lyfts framsom etl regionalpolitiskt instrument. Därför vill jag i det här sammanhangetknyta an lill det uttalande som den blivande ordföranden i Statsföretag,, fört fram belräffande offertmetoden. Han säger sig vara supporter av offertsystemel. Som norrbottning är jag glad för dennauttalade mening från den blivande Stalsföretagsordförandens sida. Offertmetodenbygger på alt kunna förena del förelagsekonomiska intresset med delsamhällsekonomiska. För måste det vara en avgjord fördel om detförelagsekonomiska tänkandet i våra stora statliga basföretag något får vikaför det samhällsekonomiska synsättet. Ur regional-och sysselsättningspolitiskasynpunkter är delta att hälsa med tillfredsställelse. 1utskottsbetänkandel har utförligt redovisats de olika åtgärder av regional-ocharbetsmarknadspolitisk natur som kommil till del. Vidare redovisas ibetänkandet de speciella åtgärder som är avsedda för kommun. Devidtagna åtgärderna har tillkommit på förslag från Norrbotiendelegalionen.Delegationen har ett klart handlingsinriklal mandal. Den har till uppgift attkomma med förslag till projekt och åtgärder som kan bredda och utvecklaNorrbottens näringsliv och arbetsmarknad. Tyngdpunkten i arbetet har kommit atlläggas vid all fa fram nya produkter som endera kan placeras i befintligaförelag eller bilda grundval för nya förelag. Idet här sammanhanget kan nämnas samarbetsprojeklei med Tekniska högskolan iLuleå som kallas Nya verksläder i Norr. Man arbetar med alt ta fram nyaprodukter baserade på ny teknik. tillkomst har arbetet medjord- och skogsbruksfrågorna fåll en fastare inriktning. Ett särskilt anslag på15 milj. kr. har avsatts för delta arbete. Det är ungefär lika mycket somlantbruksnämnden disponerar. Motden här redovisade bakgrunden av Norrbottendelegalionens arbete är detförvånande med den kritik som bl. a. från socialdemokratiskt håll har riktalsmot delegationen. Enligt den kritiken skulle delegationen vara ett onödigtorgan. Man har ingenting åstadkommit och kommer inte heller att uträtta någotunder delegationens mandatperiod. Jag tycker atl del belänkande som vi nubehandlar i kammaren på ell utomordentligt sätt tillbakavisar sådanapåståenden. Med det anförda ber jag atl fö yrka bifall till samtliga punkter iutskottets hemställan. () kortgenmäle: Jag tycker atl Torslen Stridsman något återföll i rollen somoppositionsman när han från den här talarstolen påstod all skulledriva en decentralislisk politik med stöd av sina befolkningsmålsältningar.Del är alldeles fel. Om man jämför den siffra som centerparliel hade i sinbefolkningsmålsältning för exempelvis , så skulle del, som jag sadetidigare, innebära atl centerpartisterna menar alt skall minskamed 7 000 människor under de två som är kvar lill 1980. Samtidigtinnebär deras målsättning att de tre storsläderna under samma korta lidrymdskall öka med 100 000 människor. Jagvill fråga om han mot bakgrund av dessa uppgifter kanvidhålla atl detta kan rubriceras som en decentralislisk politik. F. ö. är delju så atl det har förts en så utpräglad koncentralionspolitikinom näringslivel som sedan den nya regeringen lilllrädde - sammanslagningar,uppköp av förelag, fusioner, koncernbildningar osv. Tillä på strukturen inomsvensk industri ! Då skall Torslen Stridsman snart komma underfund med nuvarande borgerliga regeringen har fört en myckel hårdcentraliseringspolitik inom näringslivet. Ifråga om devalveringen vill ha etl besked. Jag har sagt icke löser de stora regionalpolitiska problem som vi har företrädesvis iskogslänen genom upprepade devalveringar. Det trodde jag ändå all TorstenStridsman skulle hålla med mig om. Närdet gäller strukturfonden är Torslen Stridsman tydligen inte klar över vad vimenar med denna. Det visar en ouppmärksam riksdagsman från centerpartieteftersom strukturfonden ändå upprepade gånger har diskuterats här i riksdagen.I korta ordalag är syftet atl vi vill samla pengar i en fond och riktainvesteringarna mot de områden där man behöver pengar. Belräffandecenterns planeringsramar säger all de i stort sammanföll medde ramar som i Norrbollen satte upp. Historien visar ju någontinghelt annat. Man antog ju de här befolkningsmålsättningarna på centerpartistämmani . Sedan körde man fram dem i den kommande länsplaneringen. Deltamåsle väl ändå lyda på atl ansvaret förcenterpartiels befolkningsmålsältningar ligger hos självt. JÖRNSVENSSON (vpk) kort genmäle: Låt mig ställa ett par frågor lill Torslen Stridsman. Han talar om endecentralislisk politik, och även han vidhåller alt den borgerliga regeringenspolitik har skapat en större regional balans. Jaghar här snabbt försökt la fram jämförelsesiffror för motsvarande kvartal 1976lill de arbetslöshetstal som finns redovisade för de olika länen iutskottsbetänkandel. Jämförelsen täcker alltså i stort sett den lid som harförflutit sedan den borgeriiga regeringen trädde till. I ärarbetslösheten högre, i 0,7 procentenheterhögre och i högre 1978 än den var förstakvartalet . Arbetslösheten har alltså ökat i varje län under den lid somborgarna suttit vid maklen, och den har ökat speciellt myckel just iNorrbollens län. Där är ökningen nästan fyra gånger så stor, mätt iprocentenheter, som i och mer än dubbelt så stor, fortfarandemätt i procentenheter, som i . Är det det som är uttrycket för dendecenlralisliska politiken? Förklara i så fall för mig, , varidel decenlralisliska i en sådan utveckling ligger, för det måste jag erkännaatl jag har litet svårl all förslå. Sedanvill jag återkomma till frågeställningar som jag har tagit upp. Hurskall man kunna salsa mera på sysselsättning och göra det på ell sådant sättall man skapar ökad regional balans, om man skall fortsätta att tillåla definansgrupper, som äger de induslrier som har utnyttjat Bergslagen ochNorrland,att föra ut sill kapital till andra länder i samma utsträckning som dehittills har fött göra? Jagupprepar min fråga till , som jag inte fick svar på: Varför har nialdrig försökt göra någonling mot denna tilllagande kapitalexport? Och varförvill ni decentralister, som är så måna om alt man skall förbättra den regionalabalansen, inte göra någonting för atl stoppa detta kapitalutfiöde, som är en avorsakerna till den stigande arbetslösheten? () kortgenmäle: menade att jag nästan uppträdde som representant föroppositionen. Men jag talade i mitt huvudanförande om den nya regeringenspolitik och om att den fått en decentralislisk inriktning. Jag har fullförståelse föralldel kanske smärtar atl del blivit på del sättetsedan vi fick ett regeringsskifte i det här landet. Men det skall vi väl inte tvistaom - var och en av oss har sin uppfattning om hur samhället bör planeras, ochlåt oss respektera varandras uppfattningar. Sedanvill jag återkomma lill den fråga som jag ställde och som har väldigt svårt att svara på: Vad betyder devalveringen för svenskekonomi? Ni själva har en reservation på åtta sidor, där ni på nästan varendasida talar om ekonomisk tillväxt lill varje pris. I och för sig kan jagacceptera atl man behöver ekonomisk tillväxt för alt man på det sättet skall fö 3Riksdagens protokoll 1977/78:143-144 ökade totala resurser föratt kunna bedriva en aktiv regionalpolitik och sysselsättningspolitik. Men vadgör ni för atl förbättra vår situation? Nog måste devalveringen ha haft effekt.Låt mig ta mitt eget hemlän som exempel. Där har vi stora basindustrier, som ärberoende av den situation som råder på utlandsmarknaden. Del gäller malm ochskog, det gäller de förädlade råvarorna, som vi säljer ut. Vi i Norrbottenlever inte på att importera varor. Nej, vi lever på alt exportera varor och jagmenar alltså alt vi, genom atl vi får större fart på exporten, som ärlivsviktig för oss, också skapar ökade resurser. Del är just den härproblemaliken som ni helt har gått förbi i er stora reservation. Del är ettbesked därvidlag som jag än en gång vill efleriysa, . Innebär erreservation alt ni i alla fall har accepterat devalveringen som en nödvändigåtgärd? Ni vill inte erkänna det, men genom atl ni inte på något sätt harkritiserat den i er reservation har ni accepterat den i all tysthet. Låtmig sedan säga några ord lill belräffande arbetslösheten. Jagsade att vi har alldeles för hög arbetslöshet i . Det kan jagerkänna, men del är ingen ny företeelse. Det har vi haft ständigt. Jag villockså beröra arbetslöshetssiffrorna när det gäller skogslänen. Enligt densenaste arbetskraflsundersökningen - - var arbetslösheten för förstakvarialei 3,7 96. Del är för myckel. Men märk väl atl åren 1972, 1973 och1974 hade vi arbetslöshetstal på över 4,5 96! (vpk) kortgenmäle: Låt mig säga till att det inte var det som han nusvarade på som jag frågade om. Jag anklagar inte ochregeringen för all det är en relativt hög arbetslöshet i skogslänen och iNorrbotten jämfört med övriga landet. Del var inte det frågeställningen gälldeutan eget påstående atl regeringen för en decentralisliskpolitik. Om jag inte är alldeles borta harjag rätt när jag anser att man måsteuppfatta begreppet decentralislisk politik som så atl en effekt av en sådanpolitik, som är vad den utger sig för alt vara, måste vara atl skillnaderna iarbetslöshets- och sysselsättningssitualionen mellan olika regioner bör minskasom följd av en decentralislisk politik - annars är del ingen decentralisliskpolitik. Nukonstaterar jag alt som den borgerliga regeringen har suttitkan man tvärtom se att stegringen - i varje fall mätt i procentenheter -avarbetslösheten i har varit större än samma stegring avarbetslösheten i M-län och i . Jag erkänner att del här är ensvår materia därför att del utfall man får vid jämförelser beror väldigt mycketpå konjunkturläget det år man jämför med. Och del är ibland svårl atl få depolitiska maktperioderna att överensstämma med konjunkturen. Därför kan manibland råka ut för atl man-medvetet eller omedvetet-tricksar med de härsiffrorna. Jag vill naturligtvis gardera mig för delta och säga alt man fårvara försiktig. Menden jämförelse som jag gjorde här mellan och förstakvartalet visar inte några decenlralisliska effekter. den atl i varje fallskillnaderna mellan och de två storstadsregioner som jag nämnde harökat. Jag gjorde ett hastigt överslag, så gott del sig göra läl när jag salt ibänken. En jämförelse mellan arbetslöshetstalen för skogslänen totalt och helalandet i genomsnitt , alltså tillförsta kvartalet 1978, visar alt skogslänens arbetslöshetstal har ökat med 0,896, medan arbetslöshetstalet för landet i genomsnitt har ökat med 0,6 96, dvs.något mindre. Eftersom skogslänen ingår i den lotaliteten måsle ökningen förresten av landet vara mindre än 0,6 96. Del lyder inte heller på altregeringens polilik fått någon decentralislisk effekt. Det finns inte skymlenav bevis för del. Dåundrar jag, : Är decentralismen bara något man försökergemänniskoren föreställning om när man talar till dem och som icke existerar iverkligheten? BIRGERNILSSON (s) kort genmäle: Efter den här debatten med om centerpartietsbefolkningsmålsältningar förutsätter jag alt Torslen Stridsman åker hem tillNorrbotten och talar om för människorna där all befolkning enligtcenterpartiets uppfattning skall minska med 7 000 människor fram lill 1980. Jagär litet överraskad över all devalveringen håller på att bli det storaflaggskeppet i regionalpolitiken för . Situationen i skogslänenpräglas av stigande arbetslöshet, uttunnat lokaliseringsstöd, sned åldersfördelningoch besvärande inomregional obalans. Detta måsle känna lill.Men han menar tydligen all vi skall komma till rätta med dessa problem genomnya devalveringar - det är patentmedicinen för ! Delkan inte vara riktigt atl använda den medicinen. Den pressar obönhöriigl nedlönerna för de arbetande människorna. Många företag importerar halvfabrikat ochråvaror. De drabbas negativt av en devalvering. Det är inte så enkelt somTorslen Slridsman säger atl en devalvering rakt igenom gynnar hela den svenskaexporten. Det måste helt andra metoder lill om vi skall komma lill rätta medproblemen ute i länen. Nära40 000 ungdomar går arbelslösa här i landel. Många av dem har skaffai sig enbra ulbildning och räknal med att fö ett bra jobb när de slutat skolan. Denstora tragiken i den borgerliga regeringens arbetsmarknadspolitik är alt såmånga unga friska människor för gå och stämpla på arbetsförmedlingskonlorenutan atl kunna fö ett meningsfulll jobb. Är man inom de borgerliga partiernaverkligen inte oroad av denna silualion? Vihar väckt motioner där vi föreslagit konkreta åtgärder för atl komma lill rättamed ungdomsarbetslösheten. Enligt min uppfattning har regeringen varitsynneriigen passiv på den punkten. Nr 143 () kort genmäle: Onsdaeen den_ Herrtalman! Först några ord till . Visst har regionalpolitiken 17 mai 1978 fållen nyinriktning, en decentralislisk inriktning.Del vet som gammal planerare. Ta som exempel anvisningarna tilllänsstyrelserna! Resional utvecklins '" ''"''' 'inomregionala obalansen, man skall utvärdera orisplanerna, och planeringen iskogslänen skall inriktas mot de övre talen. Allt detta är en klar markering,en klar viljeinriktning från den nya regeringen. Detta vet som sagt JörnSvensson, men han vill inte ge uttryck för det offentligt. Nej, någon ny devalvering vill jag inte ha. Låt oss sättain devalveringen på sin rätta plats. Den är inte heller för mig någon huvudsak.Ni lalar om atl förbättra ekonomin, ni vill ha en högre lillväxi, och ni lalarom ullandsberoendel. Vad jag ville säga var atl ni i er reservation borde hatalat om på vilket sätt ni vill åstadkomma förbällringar. Men del har ni integjort. Vi har pekat på devalveringen som en exempel på åtgärder för atlförbättra vår handelsbalans. Denna har ju också blivit bättre. Alla ekonomererkänner det, men del vill inte göra direkt. Därför kvarstår minfråga obesvarad. Ni hade haft möjligheter att i er reservation, som ändå omfattarhela åtta sidor, säga vad ni anser om devalveringen. Men det har ni alltså integjort. Jag tolkar detta så, att ni i all lyslhet accepterat devalveringen somen åtgärd vilken skapat möjligheter atl åstadkomma en ekonomisk tillväxt i dethär landel. Fårjag sedan säga några ord om befolkningstalen. I slog prognosernatydligen väl in -där hade inte någonting alt säga. När delgäller Norrbollen har vi i vår riksplan sagt atl skall haett planeringstal på 280 000 personer. har vi en folkmängd på 266 000.Det är naturligtvis en viss skillnad mellan planeringsinriktningen på 280 000och den nuvarande folkmängden på 266 000 personer. Jag vet inte hur BirgerNilsson kan komma fram till all detta skulle innebära minus 7 000 personer. Talmannen anmälde atl anhållit altlill protokollet fö antecknat att han inte ägde rätt till ylleriigare replik. MARGARETHAAF (): De problem i vår ekonomi som legat latenta men som slagit fram med fullkraft understryker ett samband som tenderat att glömmas bort undersenare år, nämligen alt det endast är om vi får en expansiv och positivutveckling i liela näringslivel och hela vårt land som förutsättningarna ärgynnsamma för ett förverkligande av de regionalpoliliska målen. 1så måtto har socialdemokraterna rätt när de i sin reservation nr 1 till arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 23 betonar detta samband. Felet är bara all deras historieskrivning är falsk. Det var under socialdemokratiskt styre som dagens problem grundlades. Del är den borgerliga regeringen som har au städa upp av socialdemokratisk s. k. aktiv näringspoli- 36 tik. Mankan fråga sig -och de frågorna har redan ställt - hur läget isvenskt näringsliv i allmänhet och i skogslänen i synnerhet hade varit om detsocialdemokratiska styrel hade fått fortsätta. Utan devalvering och med höjdaarbetsgivaravgifter hade de svenska företagen haft att kämpa med ettkostnadsläge som varit högre än det nuvarande. Hur mångafler förelag hade inte då gått omkull och hur många fler människor hade inte dåblivit arbetslösa? Vadsom allra bäst behövs i regionalpolitiken är expansion av befinlligaföretag och grundandet av nya förelag. Skall de olika länens planer förindusirisysselsätlningen kunna förverkligas så behövs ell mångdubbeltnyföretagande. Länen kan inte längre ta sysselsättning från varandra. Varje ortoch varje region slår vakt om sina företag. Hurser socialdemokraternas program för nyföretagande ut? Hur tänkersocialdemokraterna göra det attraktivt för människor att bli företagare, när desamlidigl här i röstar emot alla de borgerliga förslag som syftarlill atl stimulera den mindre och medelstora företagsamheten? Vem kommer altvilja bli företagare om LO/SAP-förslagel om fackföreningsfonder genomföres?Alla risker förknippade med företagandet kommer alt vara kvar. Men belöningenförsvinner om man lyckats så bra atl man åstadkommit 500 arbelslillfällen. successivt ifrån en. Regionalpolitikenhandlar inte bara om näringslivels utveckling. Den offentliga sektorn spelarockså en stor roll för sysselsättningen. Men den offentliga servicen följerbefolkningsutvecklingen och är lokaliserad lill tätorterna. Den svenskaregionalpolitikens styrka har varit vårt geografiskt mycket utspridda ochframgångsrika näringsliv. Jag bör väl inte lägga mig i replikskiftet mellanBirger och , men jag skulle gärna vilja säga: attstödja de mindre och medelstora företagen, det är att i verklig mening föra endecentralislisk politik. Deregionalpoliliska målen är långsiktiga och bör inte påverkas avkonjunktursvängningar eller strukturkriser. Del hindrar inte all de smärtsammaomslällningar som försiggår och troligen kommer all fortgå kan komma altpåverka regionalpolitikens förutsättningar. Finns det risk för all deregionalpoliliska ambitionerna kommer i konflikt med den ekonomiskautvecklingen på ? Kan det bli så atl vi undergräver regionalpolitikensegna förutsättningar genom atl bromsa den produklivitetshöjandestrukturomvandlingen?