prot · G10938 · 1977-12-31 00:00:00 — Vadjag närmast har atl ta ställning lill är den ulredning beträffandeammoniaklillverkningen som är första steget. Där är förhållandet del allGölaverken av NJA fått uppdraget atl ta fram material för en dylik investering.Del kommer förmodligen all föreligga hos NJA. Sedanfår vi med det tillgängliga materialet som underlag göra den bedömning som jagaviserade i mitt svar. Detär alltså för tidigt nu alt kunna ange någon tidtabell. Den beror mycket på hurdel presenterade materialet ser ut och vilka samhällsekonomiska aspekter mankan lägga på projektet. Del är dessutom mänga investeringsprojekt som väntar påall bli realiserade, men tillgången till kapital i den budgetsiluation som vi fn. arbetar med är ytterligt begränsad. Del komplicerar ytterligaretidtabellen. Sedanvill jag försäkra om alt vi självfallet kommer atl hållalänsstyrelsen och över huvud laget länsmyndigheterna underrättade vid dennafrågas fortsalla handläggning. Vi har ett utmärkt samarbete medNorrbottensdelegalionen, och det skall självfallet ocksä innefatta den härfrågan. (vpk): Jag lackarför de kompletterande uppgifterna. Tillsvårigheterna att på grund av det finansiella lägel ta ställning lill ell sådanthär projekt vill jag bara säga alt det ju i det här fallet handlar om allutveckla ett företag och en verksamhet, där man redan gjort stora investeringaroch där man nu alltså inte behöver börja frän början men ändå skulle kunnaskapa flera arbetstillfällen. Detsamma gäller den bit medhandelsgödseltillverkning som skulle bli nästa steg och som i sin tur skulleöka motiveringen för, behovet och nödvändigheten av ett apatilverk i . Jaglackar också för uppgifterna om när utredningen kan slutföras, och jagförutsätter att den sedan ligger till grund för en snabb behandling såväl inomregeringen som hos de länsmyndigheter som då enligl industriministern kommeratt kopplas in. Överiäggningenvar härmed slutad. §25 Anmäldes och bordlades Uibildningsutskottels belänkande 1977/78:9 med anledning av motion om den framlidaanvändningen av läroanstalten 1977/78:6 med anledning av propositionen 1977/78:43om överlåtelse av viss staten tillhörig fast egendom m. m. 1977/78:14 med anledning av propositionen 1977/78:8om åtgärder på distributionsområdet jämte motioner 1977/78:15 med anledning av propositionen 1977/78:9om spel på s. k. enarmade banditer jämte motioner 1977/78:16 med anledningav motioner om ansvaret för elinslallalioner 1977/78:18 med anledning av motioner om material-och energibesparande åtgärder på bilismens område 1977/78:21 med anledning av motion om förstatligandeav läkemedelsindustrin och sjukvårdsmalerielinduslrin 1977/78:22 med anledning av motion om ett statligtaluminiumverk i §26 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits lill kammarkansliet 1977/78:86 av () til sontrafiken på Västerdalsbanan: Fråganom Väslerdalsbanans framtid har varit föremål för skilda ål-gärder under fleraär. som kommunikationsled har uppenbara fördelar gentemotlandsvägstrafiken. Allt tyder pä atl landsvägstrafiken kommer all få enhastighetsbegränsning . Detta medföralt alternativet till persontrafik på järnväg, snabbussar, skulle ha betydandebegränsningar rent tidsmässigt. Landsvägstrafiken drabbas därutöver hårdare avdåligt väder, hall väglag m. m., vilket ytterligare reducerar möjligheterna atthålla den tidtabellsmässiga restiden och medför stora störningar i trafiken. Jaganser alt fördelarna med persontrafik på järnväg är sä stora alt även framdelesmerparten av persontrafiken till Västerdalarna bör ske med järnväg. Deltamotiverat av all järnvägsalternalivel är det snabbaste och måste anses som delmest komfortabla färdsältel. Närnu SJ förbereder förändringar i servicen i form av indragningar av personal kvällslid,befarar jag att detta är ell första steg mot ytterligare Irafikförändringar.När allmänhetens service försämras kan detta direkt påverka resandefrekvensenoch undergräva förutsättningarna för persontrafik pä Västerdalsbanan. Medhänvisning till del anförda hemställer jag om kammarens tillstånd all tillkommunikationsministern ställa följande fråga: Anserkommunikationsministern det riktigt atl förutsättningarna för en framlidapersontrafik på Västerdalsbanan undergrävs innan fattat beslut om enny trafikpolitik? 1977/78:87 av HansPetersson i Röslånga (fp) lill kommunikationsministern om synkraven förkustbevakningspersonal m. Genom bemyndigande tillkalladessakkunniga med uppgift all utreda behovet av särskilda fordringar päsynförmågan för anställda inom vissa yrken i allmän och enskild tjänst. I juni1950 avgav de sakkunniga betänkandet Fordringar på synförmågan för anställningi allmän och enskild tjänst (SOU 1950:19). Betänkandetär huvudsakligen en katalog med förslag lill synfordringar för olikayrkeskategorier. Genom regeringsbeslut torde många myndigheter ha ålagts ellerrekommenderats atl utfärda interna bestämmelser i huvudsaklig överensstämmelsemed kommitténs förslag. Föranställning inom tullverkels kustbevakning överensstämmer de lägsta synkravenmed dem som angetts i synkravskommilténs förslag. Synskärpan bedöms utankorrigering av ögonglas. Förbud om korrigering är en grundläggande bestämmelse.Generaltullslyrelsen synes överväga vissa förändringar av synkraven. b) Trafik flygare Förcerlifikatsökande Irafikflygare kräver luftfartsverket - som fastställtreglerna i samråd med och på grundval av vissa internationellaregler () - en synskärpa som är något lägre än synkravskommilténs förslag.Något korrigeringsförbud finns inte för denna yrkeskategori. Synskärpanfastställs med eller utan korrigering. Underde som gäll sedan synkravskommillén avlämnade sill betänkande hardel i samhället funnits en medveten strävan att anpassa individer medsynkravskorrigering lill olika tjänster. Tekniken har bidragit til! att få framindividuellt anpassade glasögon, som inte hindrar en krävande yrkesutövning. 1dag finner vi yrkesutövare på ansvarsfulla och fysiskt krävande poster som deväl fullgör. De har tvingats vidta betydande synkorrigeringar menändå kunnat kvarstå i sin ansvarsfulla tjänst. Däremot skulle allijiiml rådandesynkrav ulan korrigering ha hindrat dem alt över huvud taget få anställninginom sitt yrke med betydligt mindre ansvar. ex. idrollsvärlden finner vi elitidrottsman som i olika idrottsgrenar -tack vare förbättrad glasögonteknik - med synkorrigering framgångsrikt kanhävda sig. gällande förordningar om synkrav har enligl min uppfattning inte anpassatstill dagens samhälle. I stället utestänger dessa förordningar en rad ungdomarfrån all välja ett yrke som de har både intresse och förulsällningar för. Medhänvisning lill del anförda vill jag lill kommunikationsminister följande frågor: Vill statsrådet medverkalill atl rådande synkravsfordringar på ett bättre säll anpassas till dagenssamhälle, så all gällande/kommande synkrav kan uppfyllas med korrigeringar? beredd uttala atl dispens i större utsträckning bör lämnas avrespektive myndighet? 1977/78:88av i (fp) till kommunikationsministern om åtgärder föratt förhindra vissa sammanläggningar av : 1 ett miljömedvetet och energisnålt samhälle skallden kollekliva trafiken stödjas. Från regerings- och riksdagshåll uttalas gångefter annan hur viktigt delta är. Men betyder statens järnvägarsrationaliseringssträvanden atl bandelar - betydelsefulla för den kolleklivatrafiken - läggs ned. 1Skåne upplever vi all förutsättningarna för den framlida järnvägstrafikenundergrävs av SJ:s agerande innan beslutet om den nya trafikpolitiken fallasav . Vidare tycks SJ för eventuella rationaliseringsvinsters skullvilja sätta sig över regionalpolitiska strävanden. Såvittjag kan överblicka planerar SJ f n. en nedläggning av tvä bandelar samt ensammanläggning av tre trafikområden till ett. 1över har linjen funnits på SJ:s lista över hotadebandelar. har persontrafiken successivt försämrats.Godslrafiken på sträckan försvann 1974. Med tanke på uppsvinget förfärjetrafiken borde man snarare ha förväntat sig en förbättring. Enligluppgifter skall del sista personförande tåget avgå någon gång1980. Denna handel har åtminstone tidigare ansetts vara av hög klass. Ennedläggning av en sådan linje måsle då betyda början lill slutet för allpersontrafik som inle är direkt knuten lill stambanorna. Förslagetom sammanläggning av , och trafikområden lill ellgemensamt med placering i innebär all ell statligt verk försöker sällasig över de regionalpoliliska strävandena. Detta kan medföra svåra konsekvenserför tvä redan drabbade kommuner. Satsningen på färjetrafiken harkunnat betraktas ur regionalpolilisk synpunkt. En sammanläggning avtrafikområden kan innebära svårigheter för denna färjeirafik liksom förfärjetrafiken från och till . Medhänvisning till del anförda hemställer jag all lill kommunikationsministern fåställa följande frågor: alt del är rimligt all föruisäilningarna för den skånskajärnvägstrafiken undergrävs innan fattat beslut om den nyatrafikpolitiken? alt vidta åtgärder för all förhindra en sammanläggning avtrafikområden som ur regionalpolilisk synpunkt inle bör läggas samman? 1977/78:89 av AkeGillström (s) till statsrådet om handeln med glasögon, m.m.: Synfelen i vårt samhälle har under- senare åruppmärksammals i olika sammanhang, bl. a. i riksdagsmotioner och frågor. Genomlandstingen utgår nu i mänga fall ersättning för glasögon lill barn och ungdom.Det är naturligtvis önskvärt att alla människor med synnedsättning genomsamhällets försorg kunde förses med glasögon. Tilldelta område är knutet ytterligare problem som behöver belysas och åtgärdas.Det gäller dels handeln med glasögon och legitimationen för undersökningar,dels frågan om synfel som påverkar elevers läsin-lärning. I båda dessa delarhar förts långa diskussioner ulan all något egentligt resultat nåtts, varfördet finns anledning för regeringen atl la initiativ. Närdel gäller handeln med glasögon kommer man direkt in på frågan om legitimationav optiker. Frågan kommer ofta i kläm mellan företrädare för ögonläkare ochföreträdare för optiker. utförs 700 000-800 000 synundersökningar,varav 70 96 av optiker och 30 96 av läkare. Båda legitimeras avsocialstyrelsen. har uppmärksammats all konkurrensen inomglasögonhandeln skärpts. Det borde ge lägre priser, vilket ärtillfredsställande under förutsättning att inte säkerheten och noggrannheten päett synnerligen känsligt område äventyras, Istora annonser har ett Stockholmsföretag reklamerat med lägre priser bl, a, pågrund av högre grad av självbetjäning än andra optikeraffärer och därför atlbågarna köps direkt frän fabrikerna utan mellanhänder. Företaget har vid fleratillfällen anmälts lill . Insändare i tidningarna har påpekat att affärsmetoderna inte varitjusta, all man saknat den legitimerade personal som man annonserat om etc. Delär också känt alt företaget haft svårigheter anställa legitimerade optiker.Optikernas riksförbund har efter påstötningar fäll att infordrarapport över företagets verksamhet. a. har påpekats det vilseledande ireklamen all företaget ägs av tre läkare, vilket fått människor alt tro atl deär ögonläkare. Ingen av dem är delta och deltar inle heller i arbetet.Utprovningen sägs ombesörjas av sjuksköterskor som saknar oplikerlegiiimalion. Denandra frågan gäller skolans synundersökningar, vilka f n. är alltförsummariska. a. undersöks inle elevers samsyn och närseende tillfredsställandegenom s. k. binokular. Även i denna fråga riskerar eleven all komma i kläm pågrund av "utpräglat skråtänkande" hos vissa läkare. Vidundersökningar som vidtagits har nämligen konstaterats all elevers läs- ochskrivsvårigheter i vissa fall beror på brister i samsynen, vilket en del ögonläkareförnekar trots specialundervisande lärares påpekanden atl så är fallet.Synvården i skolan borde följaktligen avsevärt förbättras. Tyvärr har fråganinle ens lagils upp i skolhälsovärdsutredningen (SOU 1976:46) och någonproposition i ärendet med anledning av utredningen har inle aviserats. Fråganom huvudmannaskapet för skolhälsovården är naturiigtvis direktavgörande för fortsättningen, men del flnns anledning att inför SIA-skolansgenomförande rekommendera landsting och kommuner att utvidga nuvarandeläkarundersökningar i skolorna. Med anledning av det anförda ber jag atl fåställa följande frågor till statsrådet : Har och andra undersökningar givitgarantier för all den skärpta konkurrensen pä glasögonmarknaden sker under förallmänheten säkra förhållanden närdet gäller tillgången på legitimerad personali s. k. lågprisbutiker och hur kontrolleras detta fortsättningsvis? Avser statsrådet att vidta åtgärder för atlpåskynda tillkomsten av en säkrare synvärd i skolorna för all tidigare än nubl. a. kunna sälla in adekvat specialundervisning? När kan proposition angående skolhälsovårdenförväntas? Meddeladesall följande frågor framställts 1977/78:178av () till slalsrädet om inrättande av ettenergiforskningsinslitut i : Delegationen för energiforskning (DFE) har angivitall det statliga ener-giforskningsprogrammei i första hand bör stödjautvecklingen av den teknik som krävs för atl förändra energisystemet ienlighet med de tidigare angivna målen vidbehov demonstrera nya tekniska system för de potentiella användarna lafram underlag för bedömning av ekonomiska, hälso- och miljömässiga samt andraförulsällningar för introduktion av nya tekniska system och för bedömning avhur och i vilken takt de kan introduceras klarläggaenergisystemets samband med andra samhällsfunktioner och dess internationellarelationer. Huvuddelenav den statligt finansierade energiforskningen bedrivs vid vårauniversitet och högskolor och denna ordning torde komma att gälla också förframliden. talar starka skäl för att del skulle vara till fördel förenergiforskningen om man kunde åstadkomma ett bredare samarbete mellan olikaintressenter pä energiområdet inom ramen för ell särskiltenergiforskningsinslitut. Ett sådant institut skulle dels kunna ägna sig åtforskningsuppgifter av det slag som DFE skisserat, dels ägna sig ät olikatekniska problem i samarbete med berörda industrier. Denidealiska platsen för ell energiforskningsinslitut är . I Västeråsfinns tekniker och då inle minst energitekniker, liksom ett omfattandeindustriellt kunnande på området. Motden bakgrunden vill jag till statsrådet ställa följande fråga: beredd all medverka lill alt ett energiforskningsinslitut inrättasoch all detta föriäggs lill ? 1977/78:179av () lill statsministern om uttalanden rörande energisparande ibosläder: uttalade centerledarenThorbjörn i TV angående s. k. plan för energibesparingar ibosläder: "Om du sparar in, enligl de möjligheter som står till buds, däär del en Oärdedel av all energiförbrukning. Du behöver inte spara mer änhälften av delta för all klara alla 13 kärnkraftverken." Den25 förklarade bosladsminister att energisparande ibosläder i och för sig inte hade nämnvärd betydelse i debatten om det framlidabehovet av kärnkraft: "Del är ganska ointressant i den här debatten därföralt det är olja man sparar." Mot denna bakgrund villjag fråga statsministern: Ärdel eller uttalande, som återspeglarregeringen;; officiella ståndpunkt? 1977/78:180av () lill industriministern om infriande av vallöfte om 400000 nya jobb: 1 valrörelsen lanserade det storavallöftet 400 000 nya jobb. Av dessa skulle merparten skapas inom industrin. Undereu år har kriserna i industrin avlöst varandra. Arbetsplatser - många pä mindreorter - avvecklas. Arbetslösheten är i ökande. Mot denna bakgrund vill jagställa följande fråga lill industriministern: Närämnar , i regeringsställning, börja skapa de utlovade 400 000 nyajobben? 1977/78:181av () till bosladsministern om regeringsbeslut i visstförköpsärende: På vilka grunder har regeringen vägrat geValdemarsviks kommun tillstånd till förköp av fastigheten 1:12 i Grytssocken i ? 1977/78:182 av () till statsrådet om översynen av de privataskolornas ställning: 1 budgetpropositionen 1977 meddelade regeringenavsikten all göra en översyn av de privata skolornas ställning. Under våren1977 godkände regeringen två privatskolor, vilkas ansökan de berörda kommunernahade avslagit. kallades en sakkunnig lill utbildningsdeparte- Några direktiv för översynen har inte offentliggjorts.Denna för skolväsendet principiellt så vikliga fråga kommer alltså allhandläggas isolerat i regeringens kansli utan insyn. redovisa målsättningen för översynen av privatskolorna ochvilka arbetsuppgifter som gäller för utredningsmannen? 1977/78:183av () till justitieministern om åtgärder mot Ivångsingripandeni vissa ärenden rörande vårdnad av barn: På grund av nuvarande lagstiftning förekommertragiska fall där barn tvingas bort från den förälder som de vill vara hos.Eftersom jag motionerade om att man skulle ta större hänsyn lillbarnets vilja, och då motionen den gången behandlades positivt av riksdagenvill jag fråga justitieministern: Närkan en ny lagstiftning, som lar hänsyn till barnels vilja när det gällerplaceringar enligt barnavårdslagen, föreläggas ? 1977/78:184av () lill industriministern om åtgärder för all upprätthållasysselsättningen i : är del län som härden högsta andelenindustrisysselsalta i landel. I de flesta av länets elva kommuner svarar detdominerande företaget för mer än halva industrisysselsäitningen. ochSkinn-skatleberg är extremfall i fråga om ensidigt beroende av ell endaförelag. Den28 november redovisade Bruk en ulredning om kolstälels framtid.Utredningens förslag har godkänts av . Konsekvensernaför de anställda och för berörda kommuner blir att 480 arbetstillfällenförsvinner. Främst drabbas och . Det får ödesdigrakonsekvenser för den redan nu svaga Fagerstaregionen. beredd att vidta omedelbara åtgärder så au en del av de ivalrörelsen av utlovade 400 000 nya jobben kan komma Fagerstaregionenlill del för alt förhindra den negativa utvecklingen? 1977/78:185 av BengtFagerlund is) lill industriministern om åtgärder för atl upprätthållasysselsättningen i : har beslutat atl lägga nersågverken i och varsla 80 anställda om uppsägning. Till detta skallläggas atl pappersbruk minskat antaletsysselsatta med mellan 300 och 400. samhälle är ell typisktbrukssamhälle som helt dominerats av pappersbruket och sågverket som har sammaägare. Mot denna bakgrund villjag ställa följande frågor till industriministern: Vadavser industriministern all göra för all kravet på företags sociala ansvarskall uppfyllas? Planerarregeringen eventuellt atl påverka företag som dominerar en ort all skaffa framersättningsindustri så alt sysselsättningen kan upprätthållas i bruksorterna? 1977/78: IS6 av MartinOlsson (c) lill statsrådet om ökade resurser lillreumaiikervården: Reumatikerna utgör den största sjukdomsgruppen ivårt land, och ledgångsreumatism, den vanligaste formen av reumatism, hardrabbat ca 250 000 personer. Vuxna utgör huvuddelen av de sjuka, men ävenungefär 2 000 ungdomar upp till lider av reumatiska sjukdomar. Ävenom många reumatiker behandlas av allmänläkare och intern-medicinare harreumaiikervården en alldeles för ringa omfattning i förhällande lill antaletsjuka, varför väntetiderna ofta blir långa för de vårdsökande. Landstingenhar ansvaret för reumaiikervården liksom för övrig sjukvård, men mångalandsting saknar egna vårdresurser och hyr i stället platser vid något av despecialistsjukhus som ägs och drivs av . Trotsbristen på vårdresurser diskuteras eventuell nedläggning av eller minskning avantalet vårdplatser vid ett av dessa specialistsjukhus, nämligen del iÖstersund, vilket utlöst protester från tusentals värdbehövande. Erforderligaökningar beträffande såväl vuxen- som barnreumatiker-vården torde ha begränsatsdels på grund av att antalet specialistutbildade läkare endast uppgår till ell40-tal, dels pä grund av landstingens ekonomiska situation. Medanledning av rådande begränsningar för specialistutbildningen inomreumatologin, behovet av ökad forskning inom området och de bristandevårdresurserna inom reumaiikervården i förhällande till den värd de sjuka harrätt alt begära vill jag ställa följande fråga till statsrådet ; Vilkaåtgärder övervägs och vilka initiativ avser regeringen alt ta för atlreumaiikervården skall tillföras erforderliga resurser? § 28 Kammaren åtskildeskl. Förteckning över talare 1977/78:38 (Siffrornaavser sida i prolokollel) Alemyr, () 53, 54 , () 18 , () 20 , () 56, 63,65 , () 46 , () 11,12, 13, 14 , () 24, 25,28, 31, 33 , () 15 , () 45 , _(vpk)30, 32, 33 , (vpk) 22,24, 25, 26, 29 , () 6 , () 37,39, 40 , () 40 , () 48 , Inga (vpk) 9, 10,11 , (vpk) 68,70 , () 35,38, 40, 41, 44 , ,bostadsminister 47 , Per (m) 43, 45 , ()8, 9 , Per (m) 19, 21 , ,utbildningsminister 5, 7, 9, 10 , () 49, 51 , ()16 Åsling, ,industriminister 11, 12, 13, 14, 17, 49, 50, 51, 52, 54, 61, 65, 67, 69