prot · G10920 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag lackar statsrådel för svaret som jag vill talaom att det gör varken mig eller övriga berörda parter klokare eller gladare. Lätoss försl slå fasl atl klassificeringssällskapen av regeringen har godkänts somtillsynsmyndighel och all ceriifikal som uifärdais efler besiklning har sammagillighei som om del uifärdais av svensk myndighel. Enligllillämpningsföreskriflerna beiräffande lagen om säkerheien på fartyg är sjuklassificeringssällskap godkända i . Alla sju är utländska, och samtligahar fritagningsklausuler som fritar sällskapen från alll ansvar för skador ochförluster, som orsakas av deras organ, personal, funktionärer m. fl. Klassificeringssällskapenutfärdar föreskrifter för farlygsmalerial, malerialdimensioner, utrustning,godkänner fartygsriiningar och kontrollerar byggandet av fartyg. De genomförperiodiska besiktningar och övervakar reparationer. Besiktningarna avserspecielll sk ro v och maskin. Sällskapenhar alltså oerhört viktiga åtaganden med avseende på de ombordanslälldassäkerhel och med avseende på deras rällighel till en så trygg arbetsplats somdet är möjligl alt få till sjöss. Närjag ställer frågan om det är rimligt all få ha en fritagningsklausul, hänvisarstatsrådet lill elt privaträltsligl förhållande, som råder mellan redare ochsällskap och till alt ansvarei för anställdas misstag är en domslolsfräga. Jaganser alt det är en ansvarsfråga för svensk myndighet och atl del frånstatsrådets sida är alllför lättvindigt all avfärda frågan på della sätt.Beiyder människors liv och säkerhet så lilel alt frågan kan avgöras av redareoch domstol? Anser statsrådet atl t. ex. skall få ha liknandefritagningsklausuler vid sina besiktningar? Slalsrådelsäger också i sitt svar all ansvarei för sjövärdigheten och därmed försäkerheien för de ombordansiällda åvilar redaren. Del må så vara, men för allkunna la della ansvar krävs all både klassificeringssällskapen ochsjöfartsverket utför besiktningar och utfärdar certifikal. Om dessa sällskapgör misstag som är ödesdigra och som sälier människors liv i fara, hänvisarslalsrådel lill all della är en domstolsfråga, som han här inte vill gå in på.Men deiärprecisdeila jag vill ha svar på. Jag vill nu i korthet redogöra för hur enskilda människor drabbas avdessa, enligl min mening, märkliga luckor i lagen. År1973 inköpte en familj i Kariskrona ett lastfartyg, , pä 7 000 ton.Familjen fick elt lån på . och reparerade fartyget log ca tvåår. För klassningen av fartyget svarade klassificeringssällskapet GermanischerLloyd i . utfärdade farlcertifikal förM/S Hilas av . Då hade Germanischer Lloyds inspektör i Karlskronaklassat fartyget i högsla siandard, dvs. -(- 100 A 4 KE. Iklartext beiyder det all fartyget lill 100 96 uppfyllde de sjövärdighetsvillkorsom finns inskrivna i Germanischer Lloyds grundbestämmelser och all hon höllklass för 3. k. stor kusttrafik och hade förstärkning för gäng i is.Sjöfarlsverkel kontrollerade livbåtar, brandskydd och andra föreskrivnasäkerhetsanordningar. Den20 sprang fartyget läck vid gång i bruten isränna pä väg frånSlockholm lill . Med hjälp av länsanordningarna kunde fartygetåtervända lill Slockholm och ingen människa kom lill skada. Vid besiklningvisade sig skrovet ha en tjocklek pä vissa plåtar av där del minimalamåilel skulle vara . Sjöfarlsverkelulfärdade seglingsförbud, del väsllyska klassificerings-sällskapet GermanischerLloyd frånsade sig allt ansvar för tidigare siandardbelyg och försäkringsbolagetsade upp försäkringen eftersom klassningen varil felaklig. är enkortfattad redovisning, herr talman, av hur en fritagningsklausul verkar. Ettlilel familjerederi är ruinera t och de drabbade får gå ifrån alll vad de äger.De tvingas all lämna sin lilla verkstad, sill hus och alll vad de under sinlivstid försökl bygga upp. De har följt alla föreskrifter och handlat hellefler lagens paragrafer och har ändå råkat sä här illa ut på grund avobegripliga och orimliga fritagningsklausuler. Enliglen artikel i och Sjöfarts-Tidning den 21 oktober 1977påtalar , och Maskinbefälsförbundeidet orimliga i all etl klassificeringssällskap skall få undandra sig sittansvar när del bevisligen har begålls grova misslag vid besiktningen. Församlliga förbundsmedlemmar är detta en oerhört viklig fråga, somgällerdeombordansiälldassäkerhel,ochdeärsäkerl lika missnöjda med slalsrådelssvar som jag är. Omklassificeringsanstalts ansvar för fartygs sjövärdighet ansvar för .fartygs sjövärdighet EnliglNautisk nr 1977 har på senasle i Dublinklassificeringsanstaliernas ansvardiskulerals. Man konstaterade då att mångasjöolyckor som inte berott på kollision eller grundkänning och som krävt mångamänniskoliv har hafl sin orsak i skador på skrovet Många av fartygen med dessaskador på skrovet hade giltiga, av klassificeringssällskap ulfärdadecertifikal. Del är kanske inte sä välbetänkt av statsrådet all hänföra heladenna säkerhetsfråga till kategorin privalrättsliga mellanhavanden mellanredare och klassificeringssällskap. Hurmånga presumtiva flytande likkistor seglar egentligen omkring på haven? Jag hartidigare lagil upp alla de livsviktiga åtaganden som klassificeringssällskapenhar och vad de betyder ur säkerhels- och irygghelssynpunkt för deombordansiällda. Atl dessa sällskap får åberopa en fritagningsklausulär upprörande. Jagfrågar alltså en gång lill: Anser statsrådet att della är rimligl och rikligloch all del slammer med svensk räitsuppfattning? Villstatsrådel också närmare förklara de sista meningarna i svaret, dvs. vadstatsrådel avser med all de ombordanslälldas säkerhel formelli kan behövaregleras och vad som kommer all behandlas vid de överläggningar somsjöfartsverket och klassificeringsanstalterna skall ta upp? Tillsisl anser jag atl och svenska staten bör la del ekonomiskaansvarei och reglera ersättningen till det lilla hårt drabbade familjerederieli . Sjöfarlsverkeloch statsrådet har andra möjligheter att lala klarspråk med GermanischerLloyd än etl par människor som oförskyllt har kommil i kläm genom orimligaparagrafer. Jagönskaren kommeniar också lill denna fråga. För all börja med del sisla vill jag erinra om vad Margol Håkanssonsade allra försl, nämligen atl hon varken blev klokare eller gladare av miltsvar. Del behövs inle sä värst myckel klokhet för au förstå all den näst sislameningen i svarel innebär all förhållandet mellan ochklassificeringsanstalterna, vilket fungerat bra, formellt kan behövaregleras närmare. Den inskjutna satsen om alt del "handlar om entillsynsverksamhet som primärt tar sikte på sjösäkerheten och därmed bl. a. påde ombordvarandes säkerhel" kan ju inle med några som helst rimligatillämpningar av svensk grammatik hänföras lill vad som kan behöva reglerasnärmare. Avsiktenmed att använda klassificeringssällskapen för besiktningar äratt utnyttja densakkunskap som de harföralt man därmed skall slippa bygga upp en ganska vidlyftigorganisaiion i regi. Det är en ordning som har varit rådandelänge. I nu gällande författning, sjösäkerhetskungörelsen av , är deninförd i 1 kap. 7 i;, och där namnges de klassificeringsanslalier vilkasundersökningar sjöfarlsverkel godtar som en del av sin egenbesiktningsverksamhet. Dessaanstalter har, som jag antydde, sto'-a resurser, de har gott anseende ochde anses vara mycket pålitliga. Erfarenhelerna visar också att del är ytterstovanligt all misslag begås av sällskapen. Därför har vi rätt atl hävda alldessa sällskap uppfyller sjösäkerhelslagsliflningens mycket högl slällda krav -och de kraven skall vara högl ställda. Men,Margol - och vill jag svara på frågan mera i klartext-i den måndel visar sig all någon av de angivna klassificeringsanslalierna uppenbarligeninte längre uppfyller dessa krav skall man enligl min mening överväga all inievidare låta sjöfarlsverkel använda vederbörande anställ vid sina besiktningar.Del är på den punkien som vi nu via-sjöfarlsverkel skall göra en undersökningoch ulredning. Omklassificeringsanstalts ansvar för fartygs sjövärdighet MARGOTHÅKANSSON (fp): Jag lackar statsrådet för de kompletterande upplysningar somjag har fått Jag saknar dock ell svar på den vikliga ekonomiska frågan, och jagser fram mot ell sådani i nästa inlägg. Jagvet mycket väl au klassificeringssällskapen för det mesia har fungerar bra, framfördes siark kritik mot deras sätt atl arbeta på iDublin som jag refererade till. Där antogs också en resolution om att manverkligen skulle se över hur klassificeringsansialterna arbetar. Sällskapensintyg bedöms som om de vore certifikal från svensk myndighel. Eftersomsjöfarlsverkel inle har tillräckliga resurser och, som statsrådet i svarel, vill undvika kostsamt och onödigl dubbelarbete, använder manklassificeringsanstaliernas tjänster. Men dä har man också etl medansvar närdel händer sådana saker som har hänl, även om det, som väl är, inie ärvanligl förekommande. Jagvill gärna också ha elt klarl besked, slatsrådet , om del iforlsällningen skall fä förekomma frilagningsklausuler. Del är nämligen inieenbart Germanischer som behöver ses över; jag har tagit uppgift på vilkaklassificeringssällskap vi anlitar i , och det är sju siycken. De fyrastörsta är väl de mest använda, men det finns alltså sju klassificeringsanslaliereller -sällskap. Samtliga klassificeringsanstaliers fritagningsklausuler ärungefar likalydande -jag har fritagningsklausu-lerna här. Om man skallundersöka hur det fungerar och om Germanischer inte sköter sinaåligganden är del viktigt alt man också ser över friiagningsklausulerna föralla de andra klassificeringsanstalterna rent principielll. Det är väl ändåinte rimligl att de skall fä utföra ett arbete utan alt behöva la någol somhelst ansvar för vad som händer och inle heller någon som helst sorls ansvarför sin personal, som gör delta arbete. Jagvill alltså ha elt klariäggandeav hur statsrådet släller sig lillsamtliga dessa klassificeringssällskaps fritagningsklausuler. Jag vill veta omstatsrådet tänker vidta några åtgärder mot Germanischer och om han villundersöka hur det klassificeringssällskapel har uppfört sig i delta speciellafall, och jag önskar vidare ett svar när del gäller det Omklassificeringsanstalts ansvar för .fartygs .sjövärdighet ekonomiska åtagande somjag slulade mitl anförande med all lala om. Jag skall för säkerhets skull läsaupp den passusen en gång lill, ifall statsrådet missade slutel avanförandel: "Tillsisl anser jag all sjöfarlsverkel och svenska sialen bör la del ekonomiskaansvarei och reglera ersättningen lill del lilla hårt drabbade familjerederieli . Sjöfarlsverkeloch slalsrådel har andra möjligheler all lala klarspråk medGermanischer än en par människor som oförskylll har kommit i kläm genomorimliga paragrafer. Jagönskaren kommentar också till denna fråga." Nalurliglvis kan man diskuiera om sådana här fritagningsklausuler ärberättigade eller inte och huruvida de är moraliska eller inte, men eftersomdel gäller avtal mellan en svensk myndighet och utländska företag är del enfråga om på vilka villkor de utländska företagen ställer upp för atl göratjänster åt den svenska myndigheten. Delär klart att man kan tänka sig alt vi frän svensk sida skulle säga atl vi inlegodtar några fritagningsklausuler - det finns ju skäl som talar för del - mendä blir följden sannolikt att klassificeringssällskapet inle medverkar, och dåfår man göra en uppbyggnad i egen regi - en egen organisation.Detla är en utvecklingsväg. Jagmenar emellerlid att också frågan om friiagningsklausulerna och deras innebördskall bli föremål för övervägande vid den översyn av avtalen som jag nämnt imilt svar. Vadsedan beträffar frågan om vem som skall ta del ekonomiska ansvarei felelleren försummelse som harförekommitså kan man rikta skadeståndskrav mot denbesiktningsman som har utfört besiktningen och göra gällande atl han harbrustit i sin tjänsteutövning. Del blir då en domslolsfräga. Man kan ocksårikta skadeståndskravet mot klassificeringsanstalien. Även då måste del bli endomstolsfråga som inle kan avgöras på annal säll än genom en dom. Närdel gäller den fråga sorn Margol sisl slällde kan man nalurliglvisrikia skadeståndskraven mol svenska staten och göra gällande atl etl svenskastatens eget verk, , har varit försumligt på något sätt. En sådanansökan om ersättning skall då ställas lill juslitiekanslern. Givelvis kan manockså dra frågan om ansvar för sialen inför domstol för all få en dom. Densista utväg som finns att lillgripa, om man trots negativt utslag i en domstolvill försöka få skadeståndskrav tillgodosedda, är nalurliglvis all försöka fåregeringen alt gå till och utverka ett anslag föran helt eller delvisläcka de förluster som den förlorande parten kan ha lidit. Jag tackar statsrådel . Vad jag nu harfåltredapå var betydligtmer upplysande. Jag ser fram emot att man skall se över samtligafrilagningsklausuler. Jlvenska staten skall inte enligt min mening kunnabetjäna sig av klassificeringsanstalter som svär sig fria frän allt ansvar. Delär en alltför allvarlig sak för alla ombordansiällda. Jag tror att jag harväldigt många människor med mig när jag understryker det. Omman fortsättningsvis år ut och år in får lov att ha sådanafritagningsklausuler, så fritar de inte enbart företaget, klassificeringssällskapel,de friar också den enskilde inspektören från ansvar. Del är mycket svårt altdra den enskilde inspektören inför domstol. Och hur lätt är det att dra någoninför domstol om manar ruinerad och inte har möjlighet att fä rättshjälp?Statsrådet vet att sådan hjälp kan man inte få om det gäller ettbolag. Detfinns då ett par andra möjligheter. Det är egentligen inte helt främmande attsvenska staten skall kunna rycka in när man använt klassificeringsanstalieneller sällskapets tjänster för att kunna utföra denna viktiga besiktning avskro\och maskiner och vederbörande gör ett sådant misstag som det här är frågaom. Enligt fastighetsbildningslagen gälleratt om det har gjorts ett uppenbartfel i fastighetsregistret och felet skall rättas till och någon då till följdav detta beslut lider förlust, skall vederbörande ha rätt till ersättning avstaten. Det är alltså en möjlighet som öppnar sig enligt fastighetsbildningslagen.Statsrådet har visat på denna väg, och jag tycker att det är denklokaste vägen att välja i detta fall. Jaglackar för samtliga upplysningar om att man skall se över hela denna verksamhet Omklassificeringsans t ahs ansvar för .fartygs sjövärdighet Överiäggningenvar härmed slutad. Päförslag av lalmannen beslöts all kammarens förhandlingar skulle fortsätta . § 15 Anmäldes och bordlades 1977/78:10 om ändring avstatens vägverks organisation och om vissa vägplaneringsfrågor1977/78:13 om nytt system för de statliga sjöfartsavgifterna, m.m. 1977/78:19om nya riktlinjer for jordbrukspolitiken, m.m. 1977/78:23 om vissasjukförsäkrings- och avgiftsfrågor 1977/78:27 om ändring i barnavårdslagen(1960:97), m.m. 1977/78:29 om flygplatsfrågan i , m. m.1977/78:34 om ändring i lagen (1976:600) om offentlig anställning, m. m.1977/78:36 om vuxenutbildning /78:37 om vårjakt efter sjöfågel 8 protokoll 1977/78:20-21 1977/78:39 om ell generellt statligt bidrag tillkommuner och landstingskommuner under är 1978, m. m. 1977/78:43 om överlåtelseav viss staten tillhörig fast egendom m. m. 1977/78:46 om fortsatt giltighet av lagen(1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfle i vissa fall 1977/78:52 om föriängning av tiden för utnyttjandeav särskilt inve-sleringsavdrag, m. m. 1977/78:56 med redogörelselor lillämpningen av lerrorisllagstiftningen §16 Anmäldes och bordlades 1977/78:7 med anledning avmotioner om en översyn av vissa lagar ochförordningar m. m. 1977/78:8 med anledning av motion om enhetligamandatperioder för 1977/78:1 med anledning avmoiion om opartisk företagsrevision 1977/78:3 med anledning avmotion om undantag från utmätning för handikappadsaccisålerbäring /78:4 med anledning av motion om förbällrade förhållandenför vissa handelsagenter m. fl. 1977/78:1 med anledning av moiion omferievårdbidrag för handikappade barn som fyllt 1977/78:2 med anledning av motion om räll lillpension vid vistelse på alkoholistanslalt 1977/78:3 med anledning av motion om vidgad rälllill hemmamake-försäkring i vissa fall 1977/78:4 med anledning av motion om ersättningfrän allmänna försäkringen för psykoterapi 1977/78 1977/78 1977/78 1977/78:2 med anledning avmoiion om ulredning rörande fjällsäkerheten 1977/78:3 med anledning av motionom bibehållande av Paier Nosier-fyren som kuliurminnesmärke 4 med anledning av moiion omslalens heraldiska verksamhet 5 med anledning av motion omkonservalorverksamheien 6 med anledning av moiion ommedicinsk rådgivning till yr- 1977/78:5 med anledning av propositionen 1977/78:5om flygvädertjänstens system och organisation m. m. jämte motioner 1977/78:2med anledning av motion om försäljningen av pyrotekniska Måndaeen den '''"°'' 1977/78:3 med anledning av moiion om livsmedelsförädlingsindustrin iSkaraborgs län 1977/78:4 med anledning av motion om förstatligande av denprivata bensin-och oljehandeln /78:5 med anledning av motion om förstatligande av vissbygg- nadsmalerialindustri1977/78:6 med anledning av moiion om överförande av Pressbyrån i samhälleligägo 1977/78:7 med anledning av motion om översyn av charterflygbolagens verksamhel1977/78:8 med anledning av motion om produktion av billigare men- strualionsskydd1977/78:9 med anledning av motion om viss ändring i kredilupplys- ningslagen1977/78:10 med anledning av motion om en industri för tillverkning 1977/78:4 med anledning av motioner om datafrågorinom arbetslivel m. m. §17 Anmäldes och bordlades Moiioner 1977/78:23 av IngridDiesen och 1977/78:24 av 1977/78:25 av cch 1977/78:26 av med anledning av propositioner 1977/78:12 omändrade bestämmelser om barns tillträde till biografföreställningar 1977/78:27av m.fi. med anledning av propositionen 1977/78:22 omföriängd lillämpning av allmänna prisregleringslagen (1956:236) § 18 Anmälan avinterpellation Anmäldesoch bordlades följande interpellation som ingivits lill kam- 1977/78:61av () till jordbruksminisiern om del primärkommunala ansvareiför nalurvårds- och friluflslivsverksamhet har översäntrubricerat förslag till . I förslaget sägs bl. a.:"Samhällets engagemang inom fjällväriden avseende naturvård ochfriluftsliv har på senare lid ökat. Detla har främsl kommil lill utlryck genombeslut av riksdag och regering i frågor rörande bl. a. det cenirala ochregionala ansvarei för naturvårdsförvaltning av naturvärdsobjekten, förvaltningav vandringsleder, reglering av körning i terräng med motorfordon saml i denfysiska riksplaneringen, bl. a. genom principbesluten om obrutnavildmarksom-räden samt slutligen om primära rekreationsområden." Förslagetinnebär tillskapande av en speciell fjällenhet med somadministrativ och ekonomisk huvudman. Denna enhet skall enligt förslaget ävenhandha uppgifter inom kompetensområde, men della skallkompletteras med och kompenseras av ett system för samråd och kontakter mellanlänsstyrelsen och Deberörda kommunerna, dvs. , , och , fär enliglförslaget endasi lill uppgift au sköta renhållningen inom delta väldiga områdesamt alt handlägga frågor om byggnadslov. Del är anmärkningsvärt attförslagsställaren anser all del primärkommunala ansvarei skall begränsas tillnämnda två områden. Den nya fjällenhetens arbetsuppgifter förefaller atl iövrigt omfatta praktiskt tagel allt som går att göra inom fjällområdet. Det kanvara pä sin plats alt erinra om vad del gäller för områden. I fråga om min egenkommun, , rör det sig om mer än halva kommunens yta, och för övrigaberörda kommuner gäller det den helt övervägande delen av kommunernas areal. Dettorde vara ställt utom all diskussion all någon lämplig form för samordning avdessa ärenden måste komma till slånd. Formerna för en sådan samordning ochfrågan om huvudmannaskapet kan enligt min mening diskuteras ur såväl praklisksom ekonomisk synpunkl. Ett oeftergivligt krav är dock att berörda kommunerges ett reellt inflyiande. Del är minst sagt förvånande att man frånnaturvårdsverkets sida underlåter att beakta den rika erfarenhet som de berördakommunerna besitter i hithörande frågor. Vadavser kommun bedrivs den fysiska planeringen i enlighet medriksdagens direktiv. Så torde f ö. vara fallet även inom övriga berördaNorrbollenskommuner. Det är då angeläget atl beslutsfattande angåendenaturvård och friluftsliv skall ligga nära medborgarna i kom- Dessa frågor är ihögsta grad naturliga beståndsdelar i den fysiska planering som bedrivs ikommunerna och ulgör en sä slor del i dessa kommuners framlida ulveckling allde inte ensidigt får överföras lill regionala cenirala myndigheler. Medslöd av det anförda ber jag all till jordbruksminisiern få ställa följandefråga: Avserslalsrådel all medverka lill en sådan centralisering av beslutsbefogenheternasom skrivelse om vissa planeringsfrågor i Norrbolleninnebär? §19 Meddelande om frågor Meddelades all följandefrågor framslällls 1977/78:116av () till utbildningsministern om heraldiskauppgift: har ipressen och från heraldiskt sakkunnigt håll förekommit krilik molhandläggningen av de heraldiska ärendena inom . a. har påtalatsfel i kommunvapen som utarbetats eller reviderats, exempelvis vapnen förNorsjö, , och . Stor uppmärksamhel väcktenyligen ingripandet mot med förbud att använda visstemblem, enär ingripandet saknade stöd i gällande instruktion eller annanförfattning. Även övervakningen av bruket av rikels flagga och vapen, som man ipropaganda för den heraldiska verksamheten talal om, saknar förfatl-ningsstöd.Under hänvisning till det anförda får jag fråga utbildningsministern: redogöra för hur långl heraldiska uppgift sträcker sig? 1977/78:117 av GustavLorenlzon (vpk) till statsrådel om propagandan för elsparande: Som bekant pågår det i vårt land en omfattandepropaganda för sparande av elenergi. Staten, regeringen och går här ispetsen. Slöseri med energi bör inle förekomma. Staten har avsatt medel förisolering av äldre fastigheter för atl pä så sätt få ned energiålgängen. IAnge kommun har dock byggnadsföretaget uppförtfastigheter som kan betraktas som rena fuskbyggen. Här har kylan fritt inträdei bostäderna. Utvändigt är fastigheterna bekläddarned länga istappar, som knappt släpper igenorh dagsljuset. Efler oupphöriiga klagomålsäger sig byggföretaget nu ha "löst" problemet genom alt montera inelektrisk värme i takrännor och stuprör - delta i stället för att ha besväretoch kostnaderna med all lyfta laken för isolering. Med hänvisning till detanförda vill jag fråga statsrådet: Hur fungerar upplysningen förenergisparkampanjen och vilken roll spelar den s. k. cenirala energikommittén? 1977/78:118av () till industriministern om fortsall ulredning avKaunisvaaraprojektet; ;s ulredning beträffande brytning av malmerna iKaunisvaara-området utmynnar i slutsatsen atl projektet f n. inle kan bliföretagsekonomiskt lönsamt, oavsett val av bryiningsaliernaliv. Del är dockangelägel att sådana utredningar ulförs som ger etl fullständigt leknisklbeslutsunderlag. Malmernas egenskaper samt framlida iransporlsätt för slig börutredas. Angelägenheten av sådana åtgärder understryks bl. a. av vad nämndenför statens gruvegendom anför i sin anslagsframställning för budgetåret1978/79. Medanledning härav ber jag all lill industriministern få ställa följande fråga: Ärindustriministern beredd att ställa de resurser till förfogande som möjliggören fortsatt ulredning av ? 1977/78:119av () till kommunikationsministern om sjökorten förSödertäljeleden och : Enligtpressuppgifter har en av orsakerna till oljekatastrofen ulanför iSöderläljeleden varit brister på sjökortet. Med anledning härav anhåller jagatt få ställa följande fråga: Anser statsrådet atl sjökorten för Söderläljeledenoch är godtagbara, och vilka eventuella åtgärder avserstatsrådet att vidta? 1977/78:120av () till kommunministern om oljeolyckan iSödertäljeleden: En ny svär oljeolycka har inträffat iSödertäljeleden, denna gäng ulanför . Olyckanvisar att vår beredskap ej är tillfredsställande. Kompelens-tvister fördröjderäddningsarbetet, antalet länsor var ej lillräckligl, kapaciteten förmottagning av olja räckte ej osv.