prot · G10977 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:77 §1 Justerades protokollen för den 2 innevarande månad. Fredagen den 10 februari1978 Om åtgärder för ökad handel med de socialistiska länderna § 2 Om åtgärderför Ökad handel med de socialistiska länderna HandelsministernSTAFFAN erhöll ordet för att besvara Carl-Hennk (vpk) anmälda interpellation, 1977/78:116, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder regeringen avservidta för att handeln med de socialistiska länderna åter skall växa. Sverigesexport till de socialistiska länderna ökade under 1970-talels första hälftmycket kraftigt - från ca 1970 till ca 5,8 miljarderkronor . inträffade en svag minskning som accentuerades under1977. ökade importen från till ca 5miljarder kronor. Till skillnad från exporten har importen från desocialistiska länderna fortsatt att öka , och uppgick till . Endramatisk förändring av handelsbalansen har således skett. hade Sverigeett exportöverskott av ca 800 milj. kr. på de socialistiska länderna. Detta harnu förbytls i ett underskott om ca 770 milj. kr. för tolvmånaders-periodennovember 1976roktober 1977. Vår handelsbalans med de socialistiska ländernahar således försämrats med ca på mindre än . Attden snabba exportökningen under 1970-talels första hälft ej fortsatt beror del på alt den svenska koslnadsstegringen försämrat vårt konkurrensläge. Deåtgärder regeringen vidtagit på del ekonomisk-politiska området bör geförutsättningar för en vidgad handel. Men exportavmatt-ningen beror också påatt de socialistiska länderna i vissa fall nedreviderat sina tillväxt- ochimportplaner. En anledning härtill är alt flera av dessa länder har fått en högskuldsättning bl. a. på gmnd av att den internationella konjunk-luravmatlningenförsvårat deras export till andra länder än . Som framgår av dennaanalys är vårt handelsutbyte med de socialistiska länderna en del av densamlade väridshandeln och som denna utsatt för förändringar ikonkurrensvillkor, konjunkturer och ulrikeshandelsplaner. Ettsärskilt förhållande som försvårar en snabb ökning av utrikeshandeln med fleraav de socialistiska länderna är att de, för alt försöka förbättra sin egenexport och valutasituation, i växande grad kräver en direkt koppling av import-och exportaffärer. För att få till stånd en exportaffär måste den svenska exportörenofta vara beredd att importera från vederbörande Omåtgärder för ökad handel med de socialistiska länderna socialistland, ibland upptill av värdet på exportaffären. Endast myckel stora företag har enmöjlighet att hantera sådana krav. , för vilka redanexportansträngningar fordrar stor kraft, kan ej klara alt med framgång dessutomorganisera omfattande imporlaffärer. Svenska förelag har svårare all möta dessamotköpskrav än t. ex. företag i , och som har enstörre hemmamarknad att placera importvarorna på. Jagvill klart understryka att har ett starkt intresse av en vidgad handeläven med de socialistiska länderna. Därför gör vi också mycket för alt främjaen sådan utveckling. Vihar s. k. blandade regeringskommissioner med alla socialistiska länder iÖsteuropa, utom . En mycket viktig uppgift för dessa kommissioner, somsammanträder åriigen, är just att stimulera till ökat handelsutbyte. I detsenaste mötet med den blandade med deltogett 60-tal svenska affärsmän. Som exempel på en aktuell exportsatsning kan jagnämna det sågverks- och träbearbetningssymposium i , som jag invigdeunder mitt besök i . Tio svenska företagpresenterade där sina produkter och sin teknik. Viär just nu inne i en intensiv förhandlingsomgång med flertalet socialistiskaländer i om nya långsiktiga handelsavtal. Vår avsikt är härvid bl. a.att dessa avtal skall ge företagen bästa möjliga arbetsvillkor och bättretillgång till bl. a. sådan information som kan hjälpa dem i deras kommersiellakontakter. Jagvill även erinra om att vår ambassad i under detsenaste året fött kraftigt utökade resurser för att främja handelsutbytet.Däriämte har vid ambassaden i inrättats en särskild tjänst förkommersiella frågor. I och finns handelssekrelerarkontor.I övriga socialistiska länder sköts den kommersiella bevakningen på sedvanligtsätt av våra ambassader som en viktig del av deras verksamhet. Delär min förhoppning att utvecklingen skall ge utrymme för en vidgad, ömsesidigtfördelaktig handel mellan och dessa länder. (vpk): I den förhoppning varmed handelsministern avslutade sittinterpellationssvar instämmer jag självfallet. Jag vill tacka för den positivaanda som präglar svaret och som kan sammanfattas i satsen "att harett starkt intresse av en vidgad handel även med de socialistiska länderna". Jagskulle kanske ha formulerat det något annorlunda och sagt att har ettspeciellt intresse av en vidgad handel med de socialistiska länderna. Varför?Främst därför att dessa länder utgör en starkt växande del av den totalaväridsekonomin. De har en väsentligt snabbare tillväxt av sinindustriproduktion än de kapitalistiska staterna - under de tre senasteårtiondena ungefär dubbelt så snabb. Det betyder att deras andel av den totalaindustriproduktionen i väriden snabbt växer. väridskrigets början,svarade socialistiska länder för av hela industriproduktionen ivärlden. - alltså - hade denna andel växt till inte mindreän 40 96. Den ekonomiska kris som härjar i den kapitalistiska väridenaccentuerar denna utveckling. Delär naluriigl för varie annan stat alt ha en relativt omfattande handel medländer som representerar en så väldig ekonomisk potential. Inget land som sökeravsättning för sina produkter kan i eget intresse avstå från all söka utvecklaen stor handel med de socialistiska länderna. För tillkommer att del ibetydande utsträckning är fråga om grannländer med vilka det är naluriigl altha breda ekonomiska förbindelser. Dettainses också alltmera i alla kretsar i vårt land. Del har inte alllid varit så.Historien om handelsförbindelser med de socialistiska staterna handlarinte bara om positivt intresse på båda sidor utan tyvärr också om ointresse ochdirekta försök all begränsa handeln. Vissa borgeriiga kretsar förde en myckelkortsynt kampanj mot den miljardkredil som efter det andra väridskriget, främstpå initiativ av dåvarande handelsministern , lämnadesSovjetunionen. deltog under det kalla krigels år i den handelsblockadmot de socialistiska länderna, som proklamerats av , och tillämpaderestriktioner i sin handel. Möjlighetema att sälja svensk jämmalm till de nyaväldiga slålkombinal som byggdes i några socialistiska länder utnyttjades icke.Möjligheterna att importera naturgas från förhalades med käntresultat. Jagskall emellertid, herr talman, inte dröja vid denna bedrövelsens kalalog, somhistorien om handelsförbindelserna mellan och de socialistiska ländernatidvis varit, utan tar min utgångspunkt i handelsministerns positivainställning, som jag tror också återspeglar inställningen hos starkakommersiella intressen. Vad kan man göra för all bryta de senaste årensnegativa trend i handeln, särskilt exporten till de socialistiska länderna, ochkomma tillbaka till den betydande ökningstakt som rådde under 1970-taletsförsta hälft? Detär klart att det finns problem också på de socialistiska ländemas sida.Handelsministern har nämnt några av dem. Den internationella ekonomiska krisenoch inflationen påverkar via handelsförbindelserna också utvecklingen isocialislländerna. Om deras export försvåras och priserna på importvaror stigerkraftigt, försvårar del utvecklingen av utrikeshandeln. Man kräver i växandegrad en sådan direkt koppling mellan import- och exportaffärer som handelsministernnämner. Frånsvensk sida kan vi knappast förändra dessa önskemål från flera socialistiskaländers sida. Del aren realitet som man måste räkna med. Vill vi ha enutveckling av handeln med dessa länder, får vi vidta åtgärder för alt söka mötadessa önskemål på ett positivt sätt. En del svenska företag har lyckats bra närdel gällt att utveckla handeln med socialislländerna. Framgångar i del stycketberor ju också på hur myckel man anstränger sig. Del är inte säkert att allaföretag på det här området gör de ansträngningar som är nödvändiga. Slentrianoch dålig kunskap kan stå hindrande i vägen. Omåtgärder för ökad handel med de socialistiska länderna 4 protokoll 1977/78:75-78 Omåtgärder för ökad handel med de socialistiska länderna Detär säkert riktigt, som handelsministern påpekade, att mindre företag kan hasvårigheter att klara både omfattande exportaffärer och kanske ännu meraimportaffärer. Skulle inte statsmakterna här kunna ge en hjälpande hand? Jagvet inte om det skall vara ett statligt bolag eller en privat organisation, mende mindre företagen skulle utan tvivel behöva en förmedlande länk för bådeexport- och importaffärer. Det fordras språkkunskaper, marknadsorientering,möjlighet alt bearbeta marknaden och kapital för att utrikeshandelsaffärerskall lyckas. Har handelsministern funderat på om del inte på något sätt borde lasinitiativ till någon typ av förmedlande länk, ett gemensamt export- ochimporlföretag för de mindre företagens affärer med de socialistiska länderna? från finns i nr 4 för en artikel avchefen för den nordiska avdelningen i ,. Denne uttalar sig mycket positivt om behovet av vidgadehandelskontakter med de skandinaviska länderna och anger att Sovjetunionenshandel med , , och för de tre första kvartalen 1977var ungefär 10 96 större än 1976. Både exporten avsovjetiska varor till dessa länder och importen därifrån har ökat, säger han.Jag vet inte om dessa siffror direkt kan jämföras med dem som finns i den svenskaulrikeshandelsstatisliken, men i så fall skulle de ju antyda att Sverigeshandel med utvecklats sämre än de övriga skandinaviska ländernas.Vad jag vill ta fasta på är emellertid en annan del av Beskurnikovs artikel.Denne skriver: "Nuhar vi i betydande grad uttömt de potentiella möjligheter till ökad handel, somde traditionella sovjetisk-skandinaviska handelsvarorna och de etableradeformerna av ömsesidiga ekonomiska förbindelser medförde. För att handeln skallkunna diversifieras och breddas måste båda parterna inrikta sig på nya formerav ekonomiskt och industriellt samarbete, bl. a. industriell kooperation somdet redan finns många bra exempel på." Detär tydligt att man från sovjetisk sida lägger stor vikt vid möjligheten attutveckla direkt industriell samverkan på olika områden. En del exempel kanredan ges på sådant samarbete, som visat sig vara till ömsesidig fördel. Fråganär vad vi från svensk sida ytteriigare kan göra för alt befordra utvecklingenav denna typ och av andra typer av ekonomiska förbindelser med de socialistiskaländerna. Denya formerna av ekonomiska förbindelser är som bekant mycket kapitalkrävande.Frågan är - och jag låter den gå till handelsministern - om det inte i dagensläge skulle behövasen direkt och särskild svensk kredilinsats speciellt avseddför att utveckla handeln med de socialistiska länderna. Det skulle kunna geökade beställningar till svenska företag och därmed bidra till att övervinnaden stagnation och delvis direkta tillbakagång som utmärker delar avsvensk industri. Handelsministern : Herr talman! I mitt interpellationssvar har jag utvecklat detintresse som vi har av att försöka stimulera handeln med de socialistiskaländerna. innebär självfallet alldet finns anledning att fundera på olika innovationer på det organisatoriskaområdet för att överbrygga svårigheterna att få denna handel att flyta med sammalätthet som handeln med länder som har ett med oss mera likartal syslem.Svårighelema kan också la sig det uttrycket all handeln mellan de socialistiskaländerna själva är proportionsvis låg. Om man försöker relatera handelsutbytetmellan två länder i förhållande till deras nationalinkomster ochindustriproduktion, som C.-H. talade om, finner man att handelnmellan östländerna - trots ansträngningar inom Comecon - är förhållandevis låg.Jag tror detta har att göra med svårigheterna att ibland få utvecklingsplanerkoordinerade mellan dessa länder, så att den komplementaritet kan erhållas somfordras för alt ett handelsutbyte skall kunna uppslå. Viär för vår del beredda att undersöka olika vägar alt stimulera denna handel.Jag vill peka på de blandade regeringskommissioner som jag nämnde i mittinterpellationssvar. Biandkommissionerna är till för att användas både gentemotöstländer och gentemot för att få de beslutsmässigl olika systemen attkunna mötas på ett bättre sätt. Många har ju en starkt centraliseradbeslulsapparat; del är i regeringskanslier som beslut om olika storaimportaffärer fallas. Svenska affärsmän som reser har därför svårt - hurambitiösa de än är - alt få tillträde till de verkliga beslutsfattarna, samtidigtsom det i såväl östländer som i de jag talar om finns en, låt migkalla del outvecklad, kunskap om hur marknadsekonomierna fungerar och vilkamarknadsföringsåtgärder som måste sättas in för att konsumenter skall köpa devaror eller för all företaget skall köpa de investeringsvaror del gäller. Biandkommissionernaär till för att fö de olika systemen alt beslutsmässigl mötas. Del är ocksådärför som vi på svensk sida gärna ser att affärsfolk deltar vid dessasammankomster. Så skedde vid den senaste mölesomgången i , där ett 60-talsvenska affärsmän var närvarande och då fick tillfälle till kontakter som deannars inte skulle ha fått möjlighet till. Delkan finnas anledning all fundera på även andra initiativ som kan vara lämpliga,bl. a. för att hantera dessa motköpskrav, som dock ofrånkomligen utgör - ochkommer att utgöra, hur myckel man än organiserar de här ansträngningarna -etthinder, därför att östländerna själva inte är så pigga på att såsommotköpsvaror acceptera varor från öst som är lättsålda. Mera svårsålda varorfrån östsidan som man inte har vidtagit riktiga marknadsåtgärder for och somdärför inte med lätthet kan avsättas här försöker man däremot att motköpsvägenavyttra. Delsäger sig självt att hur mycket man än ligger i för att försöka organisera ettökat handelsutbyte blir detta ändå ett avsevärt handelshinder, som jag tyckersocialistländerna själva borde försöka överbrygga genom alt - liksom viförsöker lära oss hurdessa länder fungerar-vidta marknadsföringsåtgärder och påannat sätt borde skapa den typ av mottaglighet på marknaden som fordras för allvarorna över huvud laget skall gå all sälja. - När allt kommer omkring kan viju inte tvinga svenskar att åka i tjeckiska bilar eller gå i ryska kostymer, omde i själva verket inte vill del. När det gällerkreditfrågorna har vi på svensk sida olika arrangemang för alt Omåtgärder för ökad handel med de socialistiska länderna Omåtgärder för ökad handel med de socialistiska länderna En utredning, som jag själv tillsatte, har framlagtett betänkande med olika förslag i syfte att underiätta exportfinansiering, ochdel betänkandet är f n, på remiss. Förhoppningen är au man skall kunna läggafram en proposition på grundval av dessa förslag redan under vårriksdagen. Detfinns väl anledning att tänka sig att de arrangemang som därvid kan genomförasockså kan underlätta den handel som vi just nu talar om. Det är ändå faktisktpå det viset - som jag tror också höll med mig om - att växandeskuldsättning i en del av östländerna har skapat en viss tveksamhet, även hosdem själva, inför all ytteriigare driva upp importen med hjälp av storakrediter. (vpk): Jag är väl medveten om alt del finns problem på bägge sidor när detgäller utvecklingen av handeln mellan och de socialistiska ländema. Denbild som handelsministern tecknade av den relativt låga utrikeshandeln mellande socialistiska ländema bör väl något nyanseras. Det finns flera socialistiskaländer som har en mycket omfattande utrikeshandel. Jag kan exempelvis nämnaUngern. Enligt vad som uppgivils för mig har man där en utrikeshandel somuppgår till av den samlade produktionen i landet. Det är en högsiffra, som väl konkurterar med vad vi från svensk sida kan notera. Detfinns naturiigtvis bristande kunskap om marknadsekonomiemas sätt att fungeraoch möjligheterna all marknadsföra produkter från de socialistiska länderna påen marknad som den svenska, lika väl som det finns dålig kunskap hos svenskaföretag om betingelserna för alt fö en större produktion såld i desocialistiska länderna. Del är någonting som borde kunna botas -kunskapsutbyteborde vara möjligt att åstadkomma. Jagnoterar med tillfredsställelse handelsministerns som jag tycker positiva svarpå min fråga om möjligheterna till direkta och speciella krediter för attutveckla handel med de socialistiska länderna. I motiveringen pekadejag särskilt på det stora intresse som finns, inte bara i ulanockså i andra socialistiska länder, för industriellt samarbete. Några sådanaprojekt har varit mycket framgångsrika - mellan och ochockså mellan och andra länder. Men just de projekten är ju mycketkapitalkrävande, och särskilt för dem torde del vara behövligt med en speciellkreditgivning. Jaghoppas också att handelsministern vill se litet närmare på det andra förslagjag ställde i mina kommentarer till interpellationssvaret, nämligen ommöjligheterna att skapa någon form av organisation, endera statlig ellerprivat, för att hjälpa just de mindre företagen att utveckla sin handel medsocialistländerna under de speciella betingelser som föreligger och som harbelysts bl. a. i interpellationssvaret. Dethandlar här om en utomordentligt viktig fråga, och jag noterar än en gång medtillfredsställelse det positiva intresse som markerades i handelsministernssvar och som jag vet också präglar starka kommersiella krafter. den grundvalen borde delvara möjligt att bryta den negativa trend som har Nr 77 Om SJ:s verksamhet i funnits i handelmed de socialistiska länderna och till ömsesidig båtnadåtervända till den starka positiva utvecklingstendens som fanns under börianav . Överiäggningenvar härmed slutad. §3 Meddelande om interpellationssvar 1977/78:120om åtgärder mot försämrad service på kommunikationsområdet 1977/78:124 omregeringens beslut i visst ärende rörande bemanning av fartyg Jag vill meddela att jag hade för avsikt alt besvara interpellation nr120 av tredje vice talmannen . Inlerpellanienär förhindrad alt la emot svaret . Efter överenskommelse kommerinterpellalionen alt besvaras . Jagvill också, herr talman, meddela att jag hade för avsikt all besvarainterpellation nr 124 av . Eftersom den dagenpå grund av sjukdom inte passade inlerpellanien har vi överenskommit om allinterpellalionen skall besvaras . § 4 Om SJ:sverksamhet i KommunikationsministernBO erhöll ordet för alt besvara () den 17 januarianmälda interpellation, 1977/78:117, och anförde: har frågat mig för det första om kommer att fåbehålla järnvägspostfunktionen och förbli centralort för postverksamheten iHälsingland och , fördel andra - under förutsättning alt Bollnäsförblir centralort för järnvägspostfunktionen - om det innebär att denplanerade SJ-terminalen för postfunktionen kommer till stånd, och för dettredje om jag anser det vara angeläget alt en samordning mellan SJ ochpostverket kommer till stånd för att lösa de frågor som berörts i interpellalionen. Postverketmåste som andra affärsverk effeklivera sin organisation och så långt möjligthålla kostnaderna för sin verksamhet nere. Eljest uppslår marknadsbortfall somdels leder till svårigheter att bibehålla servicenivån, dels är ett hot motsysselsättningen inom verket. Några överskott utöver de krav på förräntning somstatsmakterna fastställt eftersträvas inte. Motbakgrund härav övervägs f n.inom postverkets regionförvaltning i Sundsvallvissa smärre ändringar i postkupéorganisationen. Ändringen skulle beröra fyrabefattningar som finns i . Av dessa skulle två överförastill Ange och en till , medan en skulle dras in. Någon flyttning avtjänstemän från Boflnäs är inte aktuell. Ändringarna är tänkta alt genomföras isamband med naturiig avgång. Förhandlingar med personalorganisationerna harpåböriats. Självfalletmåste postverket även fortlöpande pröva frågan om användningen avjärnvägstransporter. I fråga om järnvägsposten inom har jagvidare inhämtat alt det f n. inte finns några planer på ytteriigareförändringar. Planeratt förändra funktion som spridnings-postanslaltfinns heller inte f n. Information i dessa frågor har lämnats till berördapersonalorganisationer. Vadavser frågan om en för postverket och SJ gemensam terminal pågåren utredning omfömtsätlningarna för en sådan. Jag kan därför inte uttala mig om den saken. Ifråga om samordning mellan postverket och SJ utgår jag från att de kärvaekonomiska villkoren för de båda verken för att verken tar alla sådanamöjligheter till vara. Vad gäller möjligheterna till ett vidgat samhällsekonomisktbetraktelsesätt i fråga om kommunikationsverkens roll i samhället måste man -enligt min mening - utgå från de väsentliga landsomfattande serviceuppgiftersom verken har. Dessa uppgifter, som har den största vikt inte minst iregionalt perspektiv, underiättas om verken har rimliga möjligheter all uppnåså effektiva driftorganisationer som möjligt. Självfallet hindrar detta inteall regeringen kan ha anledning pröva vissa samordningsfrågor bl. a. ur ettsamhällsekonomiskt perspektiv. Jag anser dock inte alt någon sådan insatsbehövs i det fall som tagit upp. Jag ber att fötacka kommuniktionsminislern för svaren. Innanjag kommenterar problemen kring järnvägspostfunktionen vill jag något berörastatens roll som arbetsgivare i vår kommun. Detär ju så att SJ en gång har varit den största arbetsgivaren i med ca 1500 anställda. Som redovisats i interpellalionen har ca 1 000 arbetstillfällenhitintills försvunnit genom att SJ har avvecklat och centraliserat sinverksamhet. Exempelvis var SJ:s driflverkslad i en av de större ilandet. är den helt avvecklad. Vi har en verksladsdel kvar, som bl. a.innefattar avdelningar för mekanisk verkstad, truckverkstad, plåtslageri,smedja och fjäderverkstad. En rad faktorer som gör alt verkstadens framtid ärmycket oviss påverkar emellertid verksamheten. Ensådan orsak är det anställningsstopp som varit rådande och sominneburit att antalet anställda har reducerats till en tredjedel mot vad detvarit. Utredningar visar alt reducering av antalet anställda genom s. k.naturiig avgång kopplad till anställningsstopp inte kan tillåtas fortsätta omSJ:s verkstad i skall vara kvar. Delhär förhållandel är olyckligt för vår kommun, som behöver flerarbetstillfällen, särskilt på verkstadssidan. ligger inom stödområdetpå gränsen mot inre stödområdet och har i stort sett samma problem som detta. Isamband med Länsplanering 74 redovisades att vi behövde ca 1 500 arbetstillfällenför att komma i nivå med medeltalet och bättre lottade kommuner. Vi har frånkommunen och de anställdas organisationer gjort en rad uppvaktningar, bl. a.inför den förra regeringen och inför SJ:s centrala ledning, där vi framförtolika förslag till lösningar. De förslagen finns även konkretiserade i motionertill innevarande , och jag hoppas all kommuniktionsminislern ingåendetar del av dem. Närdet gäller järnvägsposl- och brevområdesfunktionerna, där är centralortför postverksamheten i och Häriedalen, har stor oro uppstått blandde anställda, som fruktar att ett 80-tal av de 155 arbetstillfällen som finnsvid posten i skulle komma att försvinna - delta genom en omorganisationsom innebär att de postkupéer som framdras i SJ:s snabbgående godståg påstambanan Stockholm-Bollnäs-Ånge-Östersund skulle överflyttas till tåg somtrafikerar ostkuslbanan Stockholm-Sunds-vall-Ånge-Östersund. Detta skulle kommaalt innebära en fullständig avveckling av järnvägspostfunktionen i medåtföljande konsekvenser för som brevområdesposlkontor och centralortför postverksamheten i och . Viden presskonferens i , där chefen för postens Sundsvallsregion, somomfattar i stort sett nedre Nortland, uttalat sig med anledning av mininterpellation i frågan, bekräftas att man från postverkets sida haft utredningarom och funderingar på att slopa funktion som spridningsposl-anstalt.Det är detta som de anställda vid posten i varit medvetna om, och dåpostregionen inte givit några klara besked i frågan eller utfärdat någradementier när det gällt rykten om neddragningar och omorganisation är det heltnaluriigl att oron spritt sig.