prot · G10986 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:86 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. Omlärarens roll i framtidens skola §1 Om lärarens roll i framtidens skola Statsministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1977/78:301, ochanförde: har frågat mig om jag delar den uppfattning om lärarensroll i skolan som ordföranden i har uttalat i entidskriftsartikel och om den uppfattningen har förankring i . Fråganhar ställts mot bakgmnd av en artikel, som lill hela sin uppläggning måstebetraktas som ett personligt inlägg i den pågående debatten om skolansarbetsformer. Regeringens och uppfattning i olika frågortillkännages som bekant i annan ordning. ÅkeGillström återger i sin fråga bl. a. ett lösryckt citat, där del sägs att"i framtidens skola finns del inte plats för lärare". På denspeciella punkten är min uppfattning alt det också i framtidens skola kommeratl behövas lärare som har fackkunskaper och särskild pedagogisk utbildning. ÅKEGILLSTRÖM (s): Det är med en viss tillfredsställelse jag finner att statsministernsjälv, precis som jag önskat, ställer upp för alt besvara den här frågan. Dethar ju då och då hänt alt frågor som legat statsministerns hjärta närmare änutbildningsfrågorna med hänvisning till regeringens arbetsfördelning besvaratsav etl annat statsråd. På grund av frågans speciella karaktär förstår jag altingen av de två utbildningsministrarna velat, eller ens kunnat, besvara frågan.Jag tänker då närmast på spörsmålet om förankringen av uppfattningen omlärarens framlida roll i , vilket rimligen inte kan besvaras avett moderat eller folkparlisliskl statsråd. Jag lackar för svaret som kanske lugnatnuvarande och blivande lärare. Del var väl också nödvändigt alt statsministerngrep in själv, då en av hans pojkar trampat i klaveret. Eftersomstatens ungdomsråd har starka intressen att bevaka när del gäller genomförandetav SIA-skolan, är det anmärkningsvärt att rådets nyvalde ordförande - tillikaen av dem som verkar som rådgivare ål landets statsminister-utdelar en så rejälsmocka mot lärarkåren. Därmed lägger han också gmnden lill en förtroendekrisinom den viktigaste personalgmppen i skolan. Hur skall den kunna samarbeta medstatens ungdomsråd när dess ordförande kort och ulan omskrivning konstateraratl "i framtidens skola finns inte plats för lärare"? Jag vill ingalunda läggamig i de borgeriiga partiernas nomineringsarbete. Ommedel till viaduktbygge i men jag böriar förstå attkritikerna hade fog för sina negativa synpunkter, när inför valet av nyordförande i den som svarar för den här underliga artikelnlanserades. Men det ingick naturligtvis i strategin att plocka bortungdomsrådets socialdemokratiske ordförande, som skött sitt arbete bra. Jagbeklagar bara att man i inte hade någon med bättre omdöme atlsätta in. Ettav våra socialdemokratiska statsråd med gott internationellt renommékritiserades en gång för all hon vid elt tillfälle sade att en bättre skolainte kan bli verklighet förrän den nuvarande lärargeneralionen dött ul. Inomcenterpartiet är man för ovanlighetens skull radikalare än så: där skrotar manbara lärarna och når snabbare resultat. Däremothar vi inte sett särskilt myckel av andra satsningar från regeringens sida förall ge SIA-skolan en god start. Inte ens de frivilliga aktiviteterna för de 25milj. som utlovats i SI A-beslutet och som alldeles särskilt bordeintressera . Och har man inte lärare på lektionstid och ingafrivilliga aktiviteter på lektionsfri lid, lär det bli en märklig SIA-skola. Ävenom statsministern i talarstolen gör allt för att nedtona inte bara uttalandetsinnebörd ulan också dess betydelse och dessutom på vägnar laravstånd från synpunkterna, tycker jag att regeringens handlande iutbildningsfrågor går stick i stäv mot del sagda. Snarare tycks man ha börjatfölja sin unge rådgivare. Regeringen föreslår nu t. ex. atl försöks- ochdemonslrationsskolorna skall försvinna. Man tar bort de nämnda 25miljonerna, och man lyckas inte pressa fram elt arbetstidsavtal för lärama,trots att statsrådet på en fråga från mig svarade:"Jag utgår från alt parterna fullföljer förhandlingarna i sedvanligordning." Man kan konstalera atl det är precis sedan. Läggerjag till detta att det i regeringsdeklarationen talas om "små skolenheteroch mindre klasser" ulan att ett enda förslag lagts fram för eltförverkligande av delta, förslår var och en regeringens starka engagemang förskolan. Man undviker alt skapa en bättre arbetsmiljö i skolan, vilket får tillföljd alt allt färre anmäler sig lill exempelvis ämneslärarutbildning. När alltkommer omkring kan kanske det här uttalandet från en av pojkarförverkligas snart nog. Överiäggningenvar härmed slutad. §2 Om medel till viaduktbygge i Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför alt besvara () anmälda fråga, 1977/78:304,och anförde: har frågat mig om jag är beredd att medverka till attmedel kan ställas lill förfogande för att SJ:s viaduktbygge i kanpåbörjas. PärGranstedts fråga är berättigad. Det gäller en fariig järnvägskorsning, som börersättas av en viadukt. Den förra regeringen lovade atl detta ochvissa liknande projekt på andra håll skulle ulföras med förtur somberedskapsarbeten. Men de medel som då anvisades för ändamålet användes påandra håll och räckte inte för viaduklbyggel i . Sysselsättningslägeti Södertäljeområdet har inte varit sådant alt det här arbetet harkunnat ges hög prioritet från rent arbetsmarknadspoliliska utgångspunkter. Mennu finns ett hundratal arbetslösa byggnadsarbetare i . AMS har därförden beslutat att viaduklbyggel i skall ulföras . Ombibehållande av kriminalvårdsanstalten a-dalen PÄRGRANSTEDT (c): Jag ber atl få tacka arbetsmarknadsministern så mycket för svaret påmin fråga - och det tackel är inte en vanlig formalitet, eftersom svaret ju ärmycket positivt, vilket jag ser som mycket glädjande. Detkonstateras i både frågan och svaret alt vi har en betydande byggarbetslöshet iSödertälje. Det projekt som här är aktuellt är mycket angeläget, och därför ärdet glädjande au det nu kan komma lill stånd. Dennuvarande regeringen har ju gjort sig känd för kraftfulla ingripanden när detgäller alt rädda sysselsättningen på många håll i landet. Det är roligt att denockså kan se lill alt del görs någol även åt sådana här jämfört med många andrakanske litet mindre problem, som emellertid också kräver insatser. Jag hoppasoch tror att den nuvarande regeringens löfte kommer att visa sig hållbarare änden gamla regeringens och att vi alltså snart får se viaduktbygget i kommai gång. Överiäggningenvar härmed slutad. §3 Om bibehållande av kriminalvårdsanstalten Justitieministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1977/78:281, ochanförde: har frågat mig om jag anser att dagens situationbeträffande beläggningen på kriminalvårdsanstaltema ger anledning tillomprövning av beslutet atl lägga ned kriminalvårdsanstalten senastden . I1978 års budgetproposition har jag närmare redovisat de ändringar ibeläggningen på kriminalvårdsanstalterna som har inträtt . Jag hardärvid pekat på atl antalet intagna med långa strafftider har ökat, vilket harmedfört behov av ytterligare slutna anslaltsplatser. Regeringen prövar f n. enframställning från om att få la i anspråk avdelningar,som har stängts, vid de slutna riksanslalterna Kumla, ochHärnösand. Beläggningenhar ökat även på de öppna anstalterna. Enligt kriminalvårdsstyrelsensmånadsstatistik var sålunda antalet intagna på öppen anstalt Ombibehållande av kriminalvårds-anstalten Ljust a-dalen den 1 febmari 1 685,fördelade på I 828 platser, medan motsvarande siffra var 1256 på 1 830 platser. Ökningen beror främst på att etl stort antal personer somhar dömts lill korta frihetsstraff har inställt sig för verkställighet. I stortsett stämmer detta överens med vad som har varit fallet , dåman har kunnat konstalera att den högsta beläggningen på anstalterna inträderunder månad. Ökningen torde alltså väsentligen vara säsongbetonad. Bådejustitiedepartementet och följer fortlöpandebeläggningsutvecklingen på de olika kategorierna av anstalter. Jag anser inteall dagens situation ger anledning att ompröva beslutet att lägga ned den öppnaanstalten Ljustadalen. HÅKANWINBERG (m): Jag ber att först fö lacka justitieministern för det utföriiga svaretpå min fråga. Delär naturiigtvis ostridigl atl kriminalvården inte skall ha fleranstalts-platser än som erfordras för all den skall fylla sin uppgift att tahand om dem som dömts till frihetsberövande påföljder. Å andra sidan börkapaciteten vara så slor alt den som är frihetsberövad skall kunna fö denkriminalvård som gällande författningar föreskriver. Iförta årets budgetproposition anfördes atl den sjunkande beläggningen påkriminalvårdsanstalterna gjorde del nödvändigt med en fortsatt reducering avanstaltsbeståndet. Mot den bakgmnden får man väl se regeringens beslut atllägga ned den öppna lokalanstalten Ljustadalen i , vilket ju riksdagenockså godtog, även om det kanske förekom viss tvekan under riksdagsbehandlingenmed hänsyn lill alt Ljusladalen aren modern anstalt av begränsad storiek somväl fyller de krav som uppställdes kriminalvårdsreform. Iårets budgetproposition uttalas att beläggningen på kriminalvårdsanstalternahar stigit , och det verifieras också av justitieministerns svar. Delsägs också i budgetpropositionen atl anstaltsbeståndet bara kan minskas ibegränsad omfattning och alt den minskningen bör begränsas till de öppnariksanslalterna. Efterdet all budgetpropositionen lades fram har det förekommit uppgifter som pekarpå att det i börian av året varit svårt för kriminalvården alt bereda alla somhar dömts platser. Eftersom del också anfördes atl problemen varit specielltstora i , fanns del enligt min mening anledning atl ställaden här frågan om det verkligen är rimligt att lägga ned Ljustadalen vid dentidpunkt som avses, nämligen . Härär kanske inte rälta platsen alt argumentera för . Jag barapåpekar atl det aren anstalt som har fungerat väl. Jag haren uppgift all av 250permissioner är del bara 3 som har misslyckats. Jagkan också erinra om den interr)ellationsdebatl som justitieministern hade imåndags när det gällde frågan om kvinnliga interner. Det är ju bara Hinsebergsom lar emot kvinnor. Jag tror alt många anser atl Ljustadalen skulle kunnavara elt utmärkt supplement lill Hinseberg och kunna ta emot elt antal kvinnor. Iblandhar faktiskt hälften av de intagna i Ljusladalen varit kvinnor. Del är mångaskäl som talar för att behålla Ljusladalen. Jagskall inte i och försig kritisera juslilieministerns ställningstagande när hanmenar att ökningen av antalet interner på de öppna anstalterna ärsäsongbetonad. Men trenden på litet sikt pekar väl ändå på ett ökat behov avöppna lokalanstalter, oavsett den här säsongmässiga variationen. MinsammanfaUning är ändå att jag inte tror atl del är så lyckligt för den svenskakriminalvården att man har tvingats lägga ned Ljusladalen. Del är riktigt, som påpekar, att utvecklingen hargåu tilleu ökat behov av platser. Men ökningen ligger, som framgår av mitt svar,väsentligen på de slutna anstalterna. Omman särskilt ser på så kan den anstalten inte användas som slutenanstalt. Den har också vissa begränsningar i användning, eftersom man inte kanbereda de intagna sysselsättning där ulan måste försöka få dem till frigång.Nedskrivningen av antalet intagna på har gått så långt all för dagenfinns på 19 lillgängliga plaiser en beläggning med 7 personer, därav 1 kvinna.Om man däremot ser på Härnösandsregionen i övrigt så finns det ett överskott påplatser. Någon nödsituation föreligger sålunda inte inom denna region. HÅKANWINBERG (m): Bara ett par ord om beläggningen när det gäller kvinnor. harfaktiskt inemot hälften av de intagna på varit kvinnor. Jag villinte påstå alt del varit fullbelagt på de 20 platser som finns, mendet har varit en stor andel kvinnor. Jagtror att det för regionens del kommer att bli besvärligare atl placera dekvinnor som dömts till frihetsberövande åtgärder, just med hänsyn till detlånga avståndet till Hinseberg. Överiäggningenvar härmed slutad. §4 Om polisens förhållande till allmänheten Justitieministern erhöll ordet för atlbesvara (vpk) anmälda fråga, 1977/78:312, ochanförde: har frågat mig om jag anser atl del är rätt att poliserkan kastas in i hundratal för atl "skingra t. ex. enbostadsockupaiion" och om detta är förenligt med den uttalademålsättningen för polisens förhållande till allmänheten. Enligt2 § polisinstruktionen skall polisen upprätthålla allmän ordning och säkerhet.Det åligger härvid polisen att bl. a. vidta de åtgärder som behövs när denallmänna ordningen och säkerheten har kränkts. Polisen har också i vissa fallskyldighet atl biträda olika myndigheter med deras uppgifter. Ompolisens förhållande till allmänheten exempelvis enkronofogdemyndighet inte kan verkställa en exekutiv åtgärd äger den enligtkronofogdeinstruklionen påkalla biträde av polismyndighet. Detär den polischef som är ansvarig för etl ingripande som avgör hur åtgärdenskall genomföras, bl. a. hur många poliser som skall användas. Del rör sig härmånga gånger om svåra överväganden, där bl. a. både rättssäkerhets- ocharbelarskyddssynpunkler måste beaktas. Erfarenheten visar att möjligheten attåtgärden skall kunna genomföras ulan eller i varie fall med minsta möjliga våldökar om tillräckligt många poliser är närvarande. Detär nödvändigt all gällande lagar inie bringas ur funktion genom atl olagligamedel tillgrips av grupper eller enskilda. Det är polisens uppgift att hindraalt så sker. Denna uppgift är ofta, särskilt i sådana sammanhang som TommyFranzén åsyftar, svår och otacksam. Det är angeläget alt alla goda kraftersamverkar till att upplysa allmänheten om att polisen i dessa sammanhang endastfullgör vad riksdag och regering har ålagt den. Om så sker tror jag inte att ieU längre perspektiv åtgärder av aktuellt slag återverkar negativt på polisensförhållande till allmänheten. (vpk): Del är återigen aktuellt atl poliser i hundratal skall kastas in föratt skingra demonstranter. År1971 gällde det de välkända almarna i , där poliser på hästarchockade och i vissa fall slog vilt omkring sig. Imitten av 1960-lalet var del vanligt med dessa metoder mol dem som protesterademot USA-imperialisternas mördande i . Förungefär elt år sedan gick polisen till attack mot protesterande barn och vuxnai Ålidshem i , därför att de ansåg att skogsdungen där skulle stå kvar. Nukräver ansvarspersoner att poliser i hundratal skall storma kvarteret och där kasta ut barn och vuxna, små och stora bostadsockupanler.Någon åtskillnad på dem som har och dem som inte har kontrakt låter sig välinte göras vid en tänkt polisattack. Det har också sagts att när den kommer-omden kommer-skalldengå till på samma sätt som iden s. k. terroristaffären iTrollbäcken. Attacken skall alltså komma som en blixt från en klar himmel. Mengör här jämförelser mellan lerroristaffären och bostadsockupationen ochförsöker jämställa dem på något juridiskt sätt. Polisenhar nu å sin sida rest kravet att politikerna skall la ansvaret och inte låtapolisen "klä skott" för ingripanden av del här slaget. Oronväxeralltså, inte bara hos demonstranterna över en tänkt stormning, utan också,och i än högre grad, hos polisen som tvingas agera politikernas hantlangare. Svaretfrån justitieministern är till slörsla delen en kopia av det svar som gavsförra året till beträffande polisinstruktionen. Den gången villejustitieministern däremot inte gå in på polisingripandenasberättigande,eftersom frågan om Ålidshem var under utredning hos JO. Vad jaghar frågat är om justitieminisiern anser del tillrådligt med de här polischockerna mot så passfredliga demonstrationer som när del gäller Mullvaden och Tomtebogalan. Dessademonstrationer är inie under ulred-ning hos JO, eftersom de ännu inie har ägtrum. Vibehöver i och för sig inte gå in på orsakerna till atl de här situationerna haruppkommit; det medger inte heller tiden. Men menar justitieministern i svaretatt vi skall göra polisens chockmetoder med kravallutrustning och lössläpptahundar till någonting fint? Då måste jag fråga: Vore det inte bättre alt rådabot på de villkor som gäller, så att sådana demonstrationer inte skall behövauppslå? Jagmåste återigen ställa frågan: Anser justitieministern del tillrådligt ochriktigt att göra polischocker av delta slag i sådana här situationer? Ompolisens förhållande till allmänheten Jag har redan svarat atl det är polisens skyldighet att, när detpåkallas av myndigheterna, biträda för atl fö igenom den åtgärd sommyndigheterna har beslutat. Den fråga som hade ställt gälldealltså om del är meningen atl man skall ta till så stort polisuppbåd som härhar förekommit,och del är den frågan som jag harsvarat på. Det kan ofta vara så- och det inte bara kan vara så, utan i regel är det så - atl om det är etlstörre polisuppbåd kan det bli mindre behov av att tillgripa våld för att lösaproblemet. Och det är inte fråga om något chockingripande eller kravallingripande,ulan det är fråga om det skydd som poliserna måste ha ur renarbelarskyddssynpunkt. Menjag vill betona att polisens förhållande till allmänheten inte bör kunna skadasi detta sammanhang, utan polisen följer endast sin plikt. TOMMYFRANZÉN (vpk): Frågan kan naturligtvis te sig en smula underlig. De s. k.bostadsockupanterna släpas inför rätta och riskerar fängelse. Detlastår i litet underlig kontrast till fastighetsspekulanternas och kapitalets -de verkliga bovarnas -sätt alt suga ul nästan vad som helst ur fastigheternaoch låta dem förfalla, så atl människor knappt kan bo kvar. Dessa fastighetsspekulanterär enligt lagen inte brottslingar. Mennär polisen gör chock och -som i Ålidshem -med nära 300 polismän går tillattack mot både barn och vuxna, måste jag ändå fråga: Är del enligtjuslilieministerns uppfattning atl biträda lagen och biträda myndigheterna ochalltså ett riktigt sätt att agera? Likadant anser tydligen justitieminisiern skall kunna göra när det gäller Mullvaden och Tomtebogalan eller andratänkta situationer - atl man skall kunna biträda, vara politikernashantlangare och gå in och bära sig ål nära nog hur som helst mot människorna istället för atl lösa frågan på ett annat sätt, medelst förhandlingar, ochkomma lill tals så atl inte människor blir utsatta för sådana här attacker. Detmåste väl ändå vara etl bättre sätt, för både polisen och dem som demonstrerar,atl man löser frågan under mera anständiga former än genom att ta till metodersom påminner om metoderna i 1930-lalets . Jag är övertygad om atl polisen gärna skulle se att man kunde lösafrågan på ett bättre sätt än genom att göra ett ingripande i slor skala. Det ärinte något intresse från polisens sida att tillgripa mer våld än som krävs. Mendet ankommer inte på polisen att ifrågasätta myndigheternas och de politiskaorganens beslut och sätta sig över dem och säga att detla kan inte verkställas. TOMMYFRANZÉN (vpk): Får jag då tolka justitieministerns senaste inlägg så atl man inteskall använda de metoder som man använt i Ålidshem och när del gällde almarna,i de situationer som jag nu har talat om? Del har jag inte sagt. Det är tvärtom så alt det framgår av milt svaratt polisen måste göra vad som behövs när det påkallas av myndigheterna. Mendet är klart att polisen skall göra det på det bästa möjliga sättet. Överläggningenvar härmed slutad. §5 Om subventionen av Gotlandsflyget Kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1977/78:284, ochanförde: har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att 1975års riksdagsbeslut om subvention av Gollandsfiyget inte skall urholkas. Luftfartsverketgodkände nya priser att gälla i inrikesfiyget fr. o. m.den 12 januari . beslut har i och kommunanfört besvär hos regeringen. har avgivityttrande i ärendet. och kommunen har därefter med anledning avluftfartsverkets yttrande inkommit med ytterligare synpunkter. Ärendetbereds f n. i departementet. Jag kan därför inte nu närmare kommentera fråganom rabatter vid flygtrafik på . LARSSCHÖTT (m): Golland befinner sig genom sitt läge i en alldeles unik situation.Denna innebärattfiygei för Golland haren helt annan betydelse än för landet iövrigt. Detta har också statsmakterna tagit hänsyn till. Gotlandsflyget har erhållitsärskilt stöd i form av subventioner, vilka genom beslut här i den 16april 1975 gäller alla trafikanter på Gollandslinjerna året runt. har emellertid inträffatåtskilliga prishöjningar på flyget -tre höjningar på elt och elt halvtår.Härigenom barman kommit atl alltmer fiärma sig från den målsättning somlänsstyrelsen i angivit regionala trafikplanering, därdet mot bakgrund av den särställning som flyget intar för kontaktmöjligheternamellan och fastlandet föreslåsen taxesättning som motsvarar SJ:sförstaklasslaxa på fastlandet. Hur långt man är från den målsättningenframgårav det faktum att det rabalterade biljettpris som man efter senaste prishöjninghar att eriägga tur och retur - en sträcka på - är345 kr., medan motsvarande pris för på SJ första klass är . Prishöjningarnahar inneburit atl subventionerna på Gotlandsflyget, som tidigare uppgått till43 %, sjunkit till 37 96, vilket innebär en avsevärd försämring. Tidigaresubventionsbeslut har därför urholkats. Delta är djupt olyckligt. Gotlandskommun har gentemot luftfartsverket hävdat alt av såväl regionalpolitiska somsociala skäl taxesättningen för Gotlandstrafiken måste anpassas till SJ:sförstaklasslaxa, detta beroende på det unika förhållandet att alternativaresemöjligheter på landsvägar och järnvägar saknas. Svaretsom jag här har fött, herr talman, är naturligtvis fullt korrekt. Mensituationen är den atl luftfartsverket avstyrkt besvären från kommunoch . Regeringen har att pröva besvären. Jag vill vädja tillstatsrådet atl oavsett utgången av det nu aktuella ärendet ta upp frågan omGotlandsflyget och ägna den en särskild utredning. Vikänner alla lill statsrådels intresse för flygfrågor. Vi är lacksamma inteminsl för vad som har hänt när det gäller . Den tacksamheten är särskiltstor på . Jag upprepar till slut min vädjan till statsrådet att se lillatl Gotlandsflyget blir föremål för en särskild utredning. Frågan är av så slorbetydelse. Om subventionen av Gotlandsflyget Orsaken till alt den procentuella andel av biljettpriset som rabattenutgör har sjunkit är att Linjeflyg vid de två senaste prishöjningstillfällenahar arbetat med krontalspålägg i stället för som förut med procentuella påläggpå de tidigare biljettpriserna. Det har lett till, som sade, attrabattens procentuella andel av priset har sjunkit. Detfinns ingen av fastställd princip för hur stor subventionsgradenskall vara, men vi har naturiigtvis anledning att överväga del i samband med atlvi i första hand prövar besvären från på och Gotlandskommun. Det är tänkbart alt man skall arbeta med en fast procent i stället förmed den metod som har lett till en urgröpning. Man måste emellertid helaliden, som i alla andra dylika sammanhang, väga delta mot kostnaderna. Jag villerinra om att del statliga bidraget till Gotlandsflyget dethar utgått har ökat från 2,4 milj. kr. till 11,4 milj. kr. Del är givetvis enfaktor som man också måste lägga in i bilden. Men jag kan lova allvi skall pröva även principen huruvida rabatten skall utgöra en procentuellandel av priset. Nr 86 (): Torsdagenden '"" talman! Först ber jag om ursäkt föralt jag glömde att i mitt första inläggtacka för svaret på mina frågor. Samlidigl lackar jag fördel tillägg som Jag tycker emellertid inte att vi nu skall uppehålla oss Om skvldisheten '" detaljer om procentsatser etc, utan jag tar fasta på atl här finns attmedföra nöd- förutsättningar för att Gotlandsflyget blir föremål för ensärskild utredning. sändare oå flvsnlan "''' '" Lmderstryka atl delär utomordentligt angeläget att så sker, delta mol bakgrunden av unikasituation och de stora problem som näringslivet på har. Jag tackar änen gång för svaret. Överläggningenvar härmed slutad. §6 Om skyldigheten att medföra nödsändare på flygplan Kommunikationsministern erhöll ordetför alt besvara () anmälda fråga, 1977/78:299,och anförde: