prot · G109133 · 1977-12-31 00:00:00 — Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposilion: bifallerskatteutskottetshemställan i betänkandet m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av ErikWärnberg m. fl. i motsvarande del, och förklarades den föua propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifallerskatteutskottets hemställan i betänkandet nr 50 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då OlleWestberg i begärde rösträkning verkställdes votering medomröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen av ErikWärnberg m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skatteulskottels hemställan i betänkandet nr 50 mom. 4 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Ändraderegler för skattetillägg m. m. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av ErikWärnberg m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifallerskatteutskottets hemställan i betänkandet nr 50 mom. 5 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då OlleWestberg i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Omförutsättningarna för fortsatt drift vid i § 9 Omförutsättningarna för fortsatt drift vid Basltjärnsgruvan i Industriministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1977/78:414, ochanförde: har frågat mig vilka bedömningarindustridepartementet har gjort om förutsättningarna för fortsall drift igruvan i eller en förlängning av brytningen i avvaktan på enutredning om de mellansvenska järnmalmsgruvornas framtid. VidBasttjärns gruva, som ägs av , och , sysselsätts ca 65 man.Gruvan är således liten även i jämförelse med övriga järnmalmsgruvor i . Gruvanhar levererat malm till SKF och för tillverkning av tackjärn. SKFhar lagt ned sin tackjärnstillverkning, och enligt vad jag har erfarit harFagersta AB beslutat att göra samma sak. Gruvanhar också levererat malm till . Verket ägs av , som i sin lur äger . Denna gruva, som producerar malmlikartad med den som kommer från Basltjärnsgruvan, arbetar med lågtkapacitetsutnyttjande. har därför funnit det ekonomiskt lönande att köpamalmen från . Ägarnatill Basltjärnsgruvan har därför bedömt det som utsiktslöst att fortsättadriften vid gruvan. Jag finner ingen anledning att ifrågasätta denna bedömning. Enligtde uppgifter som lämnat upphör driften och personalenfriställs successivt, så att det återstår endast ett fåtal personerför övervakning och avveckling av gruvans tillgångar. Jag för naturiigtvis framföra ett tack försvaret på min fråga. Dock lärjag samtidigi konstatera att de anställda vid inte kan kännanågon tacksamhet över innehållet i svaret. Jaghar ställt den här frågan mol bakgrunden av att beslutet om nedläggning avBasltjärnsgruvan för en utomstående bedömare förefaller vara förhastat. Avtillgängliga uppgifter framgår att malmen räcker till fortsatt brytningi nuvarande takt. Stora investeringar har gjorts för en rationellproduktion och en hygglig arbetsmiljö. Enligt uppgift skulle det vara fulltmöjligl för att ta emot hela produktionen frånBasltjärnsgruvan. Såsent som fanns det ingen, utom möjligen bolagsledningen, somkunde tänka sig att gruvan skulle behöva läggas ned. Men så kom beslut ominskränkning i skiftgången och förhandlingar om nedläggning. Medhänvisning till avsättningssvårigheter drevs frågan om en snabb avvecklingmycket hårt i bolagsstyrelsen. Representanter för de antällda har uttalat attde upplevde förhandlingarna som meningslösa och beslutet som förutbestämt. Bastljärns ägarintressenfinns hos , SKF och . två av ägarna har mycketfina koncernresultat med hundratals miljoner i vinst. Man kannaturligtvis fråga sig hur industriministerns filosofi om företagens socialaansvar fungerar i verkligheten. Nuär det så all Bastljärns gruva ligger i . Del är en kommunsom drabbats mycket hårt av strukturrationaliseringar ochföre-lagsnedliiggningan Från att ha haft omkring 10 000 invånare ärkommunen nu nere i omkring 7 000. Det är en kritisk gräns då det gäller allupprälthålla den kommunala servicen, särskilt som medelåldern är mycket hög. norra kommundelen,där Bastljärn är beläget, finns det nu snart ingensysselsättning kvar. Av tidningarna för framgår att det sista industriförelaget.Högfors gjuleri, varslar om nedläggning. FrånÖrebro län har man uppvaktat industridepartementet med begäran om en frist för Basltjärnsgruvan. Det finns starka motiv fören sådan begäran,eftersom investeringar och förberedelsearbeten vidtagits nere i gruvan för enmycket rationell upphämtning av malm brytning. Del borde också varaen lagom frist för ytteriigare utredningar och bedömningar om stålverkens behovav malm och möjligheter till export i en bätire konjunktur. Tyvärrhar industridepartementet inte velat ta lag i den här frågan. Kommunstyrelsensordförande i väntar fortfarande på någon form av besked, positivteller negativt, från industridepartementet. Denallmänna opinionen i län är minst sagl upprörd överBastljärnsgruvansöde. Fleraolika partiorganisationer hargjort uppmärksammadeuttalanden till förmån för fortsatt drift i Basttjärn och en av länstidningarnaharbetecknat nedläggningsbeslutet som ett "näringspolitisktjustitiemord". Omförutsättningarna för fortsatt drift vid Basltjärnsgruvan i Jag är myckel väl medveten om den lokala reaktionen och reaktionen frånlänel i denna fråga. Påindusiridepariemenlel har vi noga gåll igenom förutsättningarna fören fortsattdrift. Den enda lösning som skulle kunna länkas vore all sialen skulle gå iförläiining om alt köpa gruvans produktion och alltså indirekt gå in som garantför en produktion som inte har någon marknad. Vihar för del första inle de industripoliliska indsirumenlen lill vårt förfogandeför all skapa en sådan förulsällning för gruvans fortsatta drift. För del andraär enbart lagersituationen i de ställiga gruvorna mycket allvarlig. Vi harmalmlager i , som utgör en finansiellt sett myckel allvarlig belastning fördel företaget och för . Därförhar vi varii tvungna atl acceptera den bedömning som gruvans ägare hargjort. Vihäri dagens liige inga möjligheter atl med statliga medel gå in och påverkaföretagsledningens beslul. Om förutsättningarna för fortsatt drift vid i INGEMARKONRADSSON (s): Vi lär således konstatera allindustriministern inle ifrågasätter bedömningen att det är ulsiklslösi alldriva Basltjärnsgruvan, trots alt vi har malmtillgångar fortsattdrift och trots all vi vet atl det är bara sedanDannemoragruvan var en exporlgruva och alt del naturligtvis inte är omöjligtatt del finns en marknad för export av malm av den kvalitet somfinns i Basttjärn och . Del finns således ingen uthållighet och ingen vilja att laett krafttag för den här gruvan och då speciellt för den här kommunen som är såhårt drabbad. Jag vill försäkra atlviljan finns alt försöka hitta en lösning på frågan. Den har lett till att vimed all tänkbar omsorg har studerat frågan och försökt hitta lösningar. Menriksdagen har inte anvisat medel för industripoliliska insatser av denkaraktären, och det har inte heller förekommit några molioner som har anvisatnågon väg. Vi måste alltså acceptera det bittra faktum att vi nu haren mycket betydande och besvärande överskottssituaiion när det gäller järnmalm.Vi måsle böja oss för det faktum att vi inte har en marknad för denna gruvasproduktion. Hur man i övrigt skall påverka situationen för de anställda är enfråga för arbetsmarknadspolitiken, och pä det området är vi ju beredda attvidta alla de åtgärder som är nödvändiga för att den enskilda människan inteskall komma i kläm i denna situation. Överläggningen var härmed slutad. § 10 Anmäldes och bordlades Motioner 1977/78:1950av i Röslånga /78:1951 aw m.fl. med anledning av proposilionen1977/78:155 om exportkredilfinansiering, m. m. 1977/78:1952 av £-/-/c£"/j/iw 1977/78:1953 av TyraJohansson m.fl. med anledning av propositionen1977/78:178 med förslag till lagstiftning om marknadsföringen av alkoholdryckeroch tobaksvaror 1977/78:1954 av m.jl. med anledning av propositionen1977/78:180 om lån till § 11 Anmälan avinterpellation den Anmäldes och bordlades följandeinlerpellation som ingivits lill kammar- s npirii 1Q7S 1977/78:168av () lill kommunikationsministern om kollektivtrafiken iStockholms län: träffades den s. k. Hörjelöverenskommelsenom trafiken i . Därvid reglerades bl. a. tunnelbanans ochpendeltågnätets utbyggnad. Uppgörelsen sträcker sig fram lill 1990. Under lidenskulle emellertid förhandlingar tas upp om fullföljandet av överenskommelsen.Kapaciletstaket för pendellågtrafiken är uppnådd. Pendeltågen kan nu barautnyttja "luckor" mellan fjärrtågen i tidtabellerna, vilket kraftigtbegränsat" deras kapacitet. Bebyggelseutvecklingeni har skett så, att belastningen på pendeltågnätet blivit myckelstor, och () har salt in extrabussar för attavlasta pendeltågen. är många av de äldre järnvägsstationerna i dagav en mindre lämplig utformning med hänsyn bl. a. till säkerhet ochhandikappanpassning. Överenskommelserom upprustning hardock inte kunnatträffas. Vissa länsövergripande frågor har också uppstått som är i behov avsnara lösningar. Del gäller samordning med vad gällertrafiken mot bl. a. Gnesla, och saml förhållandena för pendlaremellan och län. Här är bl. a. taxefrågorna aktuella. Statensjärnvägar har av regeringen fåu i uppdrag att projektera dubbelspår på sträckanÄlvsjö-Flemingsberg. Därigenom skulle stora fördelar uppnås för fiärrtrafiken,och pendeltågtrafiken kunde lösa stationsproblemen på sträckan. På senare tidhar emellertid också diskuterats alt höja kapaciteten på pendeltågen genom attförlänga tågsiilten. Trafiksituationeni innebär etl mycket stort miljöproblem. Bristande kapacitet påkollektivtrafiken innebär självfallet atl den miljöstörande biltrafiken ökar.Snara åtgärder krävs därför från siatens sida för att ånyo bidra med enhelhetslösning på dessa problem. Åberopandedet anförda vill jag till kommunikationsministern ställa följande fråga: att ta initiativ lill en ny "Hörjelöverenskommelse"avseende trafiken i med angränsande områden? § 12 Meddelande om frågor Meddeladesalt följande frågor framställts 1977/78:440av () till justitieministern om ålgärder för all hindra attintagna i kriminalvårdsanstalter bedriver narkotikahandel: Den största narkotikahärvan någonsin i vårt landhar just avslöjats av polisen. Enligt samstämmiga nyhelsuppgifler har detframkommit att bland andra en intern, som avtjänar straff vid enkriminalvårdsanstalt, varit en av huvudpersonerna i narkotikaverksamheten somomsatt enorma belopp. Hurär det möjligt all en intern vid en kriminalvärdsanstalt, i det här falletHall, haft möjlighet atl utöva affärsverksamhet i stor skala med narkotika?Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för atl förhindra alt internerbedriver narkotikahandel i och utanför anstalter? 1977/78:441av (vpk) lill industriministern om framtidsutsikterna förBerol i : Enligt alarmerande uppgifter i lokalpressen iÅngermanland kommer investeringarna i del statsägda Berol Kemi i ,, all stoppas, trots lidigare beslul, och förhandlingarna med MoDoom långsikligt avtal har avstannat. Självklart känner de 215 anställda vidBerol Kemi stor oro inför framliden. då Statsföretag övertogBerol Kemi av MoDo genom ett åitaårskonlrakt frågade sig de anställda om delvar början lill slutet för fabriken i saml när hela tillverkningenkommer all överflyilas lill Slenungsund. Byielav VD inom Berol Kemi och del lönsamhelsiänkande som hell präglarSiaislbreiags ledning bådar inte gon förde anställda i . Oron förjobben är särskilt påtaglig bland de över 900 anställda vid sulfitfabriki Alfredshem, där utlovade investeringar sedan lång lid hell har uleblivii. Medanledning av del anförda önskar jag ställa följande fråga tillindustriministern: Existerardet planer pä en nedläggning av Berol Kemi i och vad ärindustriministerns uppfattning om företagels framlid? 1977/78:442 av FilipJohansson (c) till justitieministern om åtgärder för all hindra att intagna ikriminalvårdsanslaller bedriver narkotikahandel: har polisen lyckats uppnå vissaframgångar i sin strävan att få fasl några av de största narkolikaimportörerna.Tyvärr har det också än en gång klariagls alt en del framståendenarkotikasmugglare fortsätter alt dirigera den förödande smuggeltrafiken, ävennär de sitter intagna på fångvårdsanslaller. Med stöd av del anfördavill jag lill justitieminislern framställa följande Nr133 'S.'' Vilka ålgärder ämnarregeringen vidta för att de redan gripna och de som 28aoril 1978 kommer alt gripas,förhindras att för mycket lång lid kunna fortsätta sin för fiera lusental ungdomaroch familjer synnerligen förödande verksamhet med Meddelande om narkoiikahandel? §13 På hemställan av tredje vice talmannen beslöt kammaren attajournera sina förhandlingar till , då de till dagens bordläggninganmälda utskottsbelänkandena väntades föreligga. §14 Förhandlingarna återupptogs under ledning av andre vice talmannen. §15 Anmäldes och bordlades Proposition 1977/78:185 om anställning av kvinnor som befälinom det militära försvaret m. m. §16 Anmäldes och bordlades betänkande 1977/78:39 med anledning av motioner om åtgärdermot barnpornografi m. m. 1977/78:33 med anledningav propositionen 1977/78:125 med förslag om tilläggsbudget 111 tillstatsbudgeten för /78 såvitt avser viss delav budgetdepartementets verksamhetsområde 1977/78:34 med anledning avproposilionen 1977/78:125 med förslag om tilläggsbudgetIII till statsbudgeten för /78 såviu avser 1977/78:25 med anledningav motion om indrivning av skadestånd på grund avbrott 1977/78:28 med anledning av motion om reglerna för skydd av kommunala 1977/78:30 med anledning av motioner om vissafrågor rörande arbetsskadeförsäkring 1977/78:31 med anledning av motion om informationrörande kostnaderna för sociala förmåner 1977/78:28 med anledning av propositionen1977/78:121 om ändring i lagen (1970:943) om arbelstid m. m. i husligt arbeie 171 1977/78:29 med anledningav motion om användningen av smärtstillande medelinom sjukvården /78:30 med anledning av motion om inordnande av vissahälsocenira i 1977/78:22 med anledningav propositionen 1977/78:113 om särskilt stöd till m. i vissa glesbygder jämte molioner 1977/78:23 med anledning avpropositionen 1977/78:112 om riktlinjer för fiskeripolitiken,m. m. jämte molioner 1977/78:24 med anledning av motion om brister istrålskyddet på rönfgen- 1977/78:55med anledning av motionerom näringspolitiken 1977/78:27 med anledning av propositionen1977/78:100 såvitt gäller vissa anslag lill bostadsbyggande m. m. jämtemolioner 1977/78:28 med anledning av propositionerna1977/78:93 om riktlinjer för ansvarsfördelning inom bostadsförsörjningen m. m.och 1977/78:100 i vad avseranslag till ochlänsbostadsnämnderna, m. m., jämte motioner 1977/78:29 med anledning av propositionen1977/78:125 med förslag om tilläggsbudget III lill statsbudgeten för budgetåret1977/78 såvitt avser kommundepartementets verksamhetsområde jämte motion §17 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits lill kammarkansliet 1977/78:169 av () till utbildningsministern om tilläggsdirektiv lill studieslödsutredningen,m. Suidiesiödsuiredningen avlämnade sindiskussionspromemoria , SOU 1977:31. I betänkandet framfördesalternativa principförslag, och med tanke på all utredningens syfte var altskaffa fram ell diskussionsunderlag har ulredningen inte ansett del nödvändigtalt eftersträva en total enighet. Avvikande meningar har därför inle anseilsböra redovisas i särskilda yllranden. Beiänkandeivar avsett all utgöra underlag för en bred diskussion om studiestödets framtidautformning. Denna diskussion skulle läggas lill grund fören precisering av tilläggsdirektiv efter vilka ulredningen skall fortsätta sittarbete. Nyadirektiv skulle enligt uppgift presenteras i minen av . Utredningenhar emellertid ännu inte fåll tilläggsdirektiv, vilket innebär avsevärdförsening av utredningens arbeie. Detta är anmärkningsvärt inle minsl motbakgrund av att när utredningen tillsailes uttaladesförhoppning om att utredningen skulle arbeta snabbi, interpellationsdebalt uttalades farhågor - från bl, a,borgeriiga riksdagsledamöter - all direktiven inte var tillräckligt långtgåendeför att en allsidig och förutsättningslös utredning skulle kunna genomföras,och det framfördes även kritik över atl utredningen tillsatts alltför sent. Motdenna bakgrund vill jag till utbildningsministern ställa följande frågor: Vadär anledningen till förseningen av tilläggsdirektiven till studiestödsutredningen? Anserutbildningsministern att frågan om etl förslag belräffande studiestödetsutformning är angelägen och att det därför är viktigt atlutredningen utan ytterligare dröjsmål kan återuppta sill arbete? Närkan tilläggsdirektiven förväntas, och kommer dessa liksom tidigare direktiv attha en inriktning som innebär att social och geografisk snedrekrytering tillsåväl gymnasieskolan som eftergymnasiala studier undviks? § 18 Kammaren åtskildeskl.