prot · G10952 · 1977-12-31 00:00:00 — Dethar samma långsikliga karaktär som de andra riktlinjerna inom den fysiskariksplaneringen. Delsom ur den här synvinkeln är intressant med ett nytt energibeslut är att vi dårimligen får en annan energibalans all utgå från. Men det är inte så attenergibalansen styr utbyggnaden vart den vill. Vi var också eniga omatt del var tvärtom-möjligheten att i energibalansen räkna med ytterligaretillskott av vattenkraft skulle väsentligen bestämmas genom den fysiskariksplaneringen. Och förutsättningarna för den planeringen skiftar inte såsnabbt. Jagmåste också fråga mig om socialdemokraterna verkligen läst propositionen sånoggrant som man skulle kunna begära. Man talar om att älvsträckor "fn." undantas från utbyggnad som något negativt och kortsiktigt. Men vadhade vi förut? Jo, vi har fortfarande ett beslut om att vissa projekt"tills vidare" undantas från slutlig tillståndsprövning. Den härpropositionen är därför ett stort steg framåt. Regeringen kan nu inte baraskjuta fram besluten tills vidare - den kan direkt vägra tillstånd. Och det ärnågonting som är bra mycket mer definitivt och långsiktigt än den ordning somreservanterna nu slår vakt om. Slutsatsenär alltså alt den socialdemokratiska reservationen bara är en undanmanöver ochett försök att blanda bort korten i fråga om vad beslutet gäller. Förnekar mandet så måste det innebära att man inte förstått förslagens sakliga innebörd.Del finns därför ingen anledning för att ta reservationen undersakligt övervägande. Medden ståndpunkten från ulskoltsmajoriletens sida i grundfrågan får de andraförslagen i reservationen endast teoretiskt intresse. Del bör i alla fall klartdeklareras att det inte finns något gehör hos majoriteten för propåer om attbygga ut de orörda huvudälvarna. Del är också alldeles orimligt alt riksdagenskulle godta så lösliga riktlinjer som de föreslagna när det gäller de inneliggandeärendena. Förslaget i den delen får väl uppfattas som ell försök alt slingrasig ur den knipa som man kommit i genom att inle gå in i en sakprövning avpropositionen. Jagnoterar alt det verkligen finns motsättningar i reservationen. I näst sistastycket på s. 10 i belänkandet säger reservanterna alt man skall ha såsomprincip att bygga ut en av de stora älvarna, nämligen älv, och såsommotvikt till detta göra färre ingrepp i de mindre älvarna. Men längst ner påsamma sida säger reservanterna alt sysselsättningssynpunkten skall varaavgörande för regeringens ja eller nej till inneliggande framställningar. Densistnämnda praktiska hanteringen stämmer inte överens med den princip som mantalat om tidigare i re- Närdet gäller preciseringen av undantagen har utskottet tacksamt noterat att mani propositionen har gått ifrån bedömningar av enskilda projekt och i ställethåller sig till geografiskt begränsade älvsträckor. På så sätt blirbedömningarna rimligare att göra i . Somjag sade i början av anförandel kan självfallet bedömningarna i enskilda falldiskuteras från olika utgångspunkter - det finns inget som ostridigl är rätteller fel. Men vi har kunnat acceptera de sammantagna värderingarna ipropositionen. I betänkandet är motiveringarna kortfattade, och vi har interefererat till allt material som vi har haft tillgängligt underutskottsbehandlingen. Vi har fått myckel material från , kommuner, lokala organisationer och kraftföretag. Jaghar inte tänkt att gå in på de olika älvarna var för sig och föra en debatt omde olika argumentens värde. Men en sak vill jag stryka under alldeles särskilt,nämligen att när en älvslräcka inte undantas så innebär det inte att det ärfritt fram för utbyggnad. Vattenlagens regler gäller i alla vattenärenden idomstolarna. Regeringen kan också förbehålla sig prövningsrätten för projektutanför de undantagna områdena och i vanlig ordning pröva dem även frånallmänna planeringssynpunkter. Vi skall därför inle diskutera de här sakernaendast i svart och vitt ulan komma ihåg all del blir nyanserade bedömningar avvarje ansökan om utbyggnad. Jagvill avsluta med all säga alt vi inte skall låta de många delar-gumenlen skymmahelheten. Med det beslut som snart kommer alt fatta har vi förförsta gången filt en rikstäckande och praktiskt lillämpbar bedömning avvattenkraftens roll i det långa perspektivet. Perspektivets längd beror sedaninte på formler som vi uttalar här ulan på den politik som vi får väljarnasuppdrag att föra och som ges ullryck i de allmänna valen. Jag tror för egen delinte att reservanternas strutspolitik kommer alt uppfattas såsom särskiltförtroendeingivande. Fårjag sedan ta en minut i anspråk för att till säga all mitt inläggegentligen är ell svar på de många vpk-motioner som kräver att vissa namngivnafall skall undantas från tillåtlighetsprövning. I propositionen har man vall enannan metod, som vi ansluter oss lill, nämligen principen att hela älvsträckorundantas och att det sedan blir en prövning som regeringen har att göra. Detinnebär att vi i utskottet inte har gått in i detalj på de motionsyrkanden somi detta avseende är ställda. Det vore också ganska omöjligt för attgöra det i varje enskilt fall. Jag har i mitt inlägg försökt redogöra för denprincipiella hanteringen av ärendena. Med detta yrkar jag bifall till utskottets hemställan på samtligapunkter. DenJysiska riksplaneringen JÖr vattendrag i norra och Denfysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och PER () kortgenmäle: försökte ge sken av att reservationen inte är konsekventoch alt vi på ett ställe talar om att vi vill ha till stånd en utbyggnad avälvar av sysselsättningsskäl men på andra ställen talar ombevarandesynpunklerna. måste uppmärksamma alt vi säger attälvar, som från bevarandesynpunkt kan och bör byggas ut, skall kunna byggas utom det finns sysselsätiningsskäl att åberopa. Det är stor skillnad mellan dettaoch den version av vår reservation som gav. Sedanförsökte ge sken av att den nuvarande regeringen är så kolossalthandlingskraftig därför att den lyder och därför att den lägger framen proposition byggd på ett utredningsmaterial som den socialdemokratiskaregeringen tog fram. Det är klart att man kan ha olika meningar om vad detinnebär att vara handlingskraftig, men inle tycker jag att del finns särdelesmycket att skryta över för den nuvarande regeringen. går förbi hela poängen. Jag utvecklade i mitt huvudanförande att vadsom är viktigt är ju del som står på s. 88 i propositionen, nämligen attriktlinjerna skall gälla fram till mitten av 1980-talel. Men bläddrar vi femsidor framåt, så finner vi i sista meningen, som slutord lill alltihop, allbeslutet kan omprövas igen. Det är inle bara det att regeringen kan pröva del.Vi vet alla att regeringen kan komma med förslag vilket år den vill i vilkenfråga som helst. kan också göra det. Vi kan ändra oss, och det harförekommit sådana saker t. o. m. under pågående riksdag - litet generande i ochför sig, men vi har gjort det. Alla vet alt vi kan göra det, så del behöver maninte säga. Ändå säger man det och säger det i sista meningen. Detta, liksom altde moderata ledamöterna i utskottet kräver att få in del i reciten, harenpolitiskt innehåll, . Det är delta vi med intresse noterar. (vpk) kortgenmäle: Jag är medveten om den principiella hanteringen, som om när det gäller de enskilda projekten. Jag är också medveten om deproblem som del kan inrymma alt bryta ut frågor och göra enskildaställningstaganden från sida. Men mot detta måste man då vägaosäkerheten och konsekvenserna i övrigt för människorna i de bygder som nudiskuteras för en eventuell utbyggnad. Det är inte mycken tröst för dem althänvisa till de principer som finns i propositionen och vad som sägs i betänkandet.För de människor det gäller är del viktiga och det avgörande att äntligen fåett konkret besked om hur det blir. Och det här gäller inte bara de enskildamänniskorna, ulan del gäller i flera fall stora kommuner, och det har mycketstor betydelse för dem i olika avseenden, inte minst ekonomiskt. Låtmig sedan säga beträffande sysselsättningen, som har berörts i de inlägg somgjorts, att risken för arbetslöshet används ofta som ell hot mot svenskaarbetare för att få dem alt acceptera miljöförstöring. utbyggnad av kärnkraftverkoch älvar samt fortsatt slöseri. Den utpress-ningspoliliken vill göra gällandealt massarbetslöshet skulle bli följden av stopp i energianvändningenstillväxt. Attallt arbete kräver energi är en självklarhet, men av det följer inle ett klartsamband mellan sysselsättning och energianvändningens sloriek. Den nödvändigamängden energi beror av mekaniseringsgrad, hushåll-ni ngsålgärder ochproduktionens sammansättning. En fortsatt utbyggnad av massa- ochpappersindustrin och av järn- och stålverk kräver t. ex. väldigt mycket energiper arbetstillfälle, medan en motsvarande utbyggnad av verkstadsindustrinförbrukar en bråkdel av denna energi per anställd. Energianvändningenär , 1977, ungefär dubbelt så hög som 1960. Den officiella arbetslösheten ärtrots det i stort sett oförändrad, medan den dolda arbetslösheten har ökat.Variationer i sysselsättningen beror således i första hand på andra faktorer äntillgången på energi. Jag har, herr talman, gärna velat säga detla i det härsammanhanget för att peka på den falska bild som ofta förekommer i diskussionerom energifrågorna. Denfysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och KJELLMATTSSON (c) kort genmäle: Jag måste upprepa vad jag sagt förut: Vad civilutskottets majoritet nuföreslår besluta är alt den skall ansluta sig till de riktlinjer förvattendragens utnyttjande som propositionen förordar. Att det sedan finnsmöjlighet för en regering all ompröva sitt ställningslagande är ju enfullständig självklarhet. Del är också alldeles självklart att då en regering1978 eller längre fram i liden vill ändra bestämmelserna för energipolitiken,så kommer den att i energibalansen räkna med vilken omfattning vattenkraftenhar. Det betyder ju inle att man skall förändra riktlinjerna. Men eftersomvattenkraften är en betydelsefull del i vår elenergiförsörjning är detuteslutet att den inte skulle vara med i energibalansen. Därförtycker jag del är alldeles klart vad tar ställning till. Del är enprincipiell riktlinje, som propositionen säger, vägledande fram lill mitten av1980-lalet. TillTore vill jag säga att regeringen har vall linjen att ta helaälvsträckor. 1 de aktuella ärendena, t. ex. några av dem nämnt isitt inlägg, har de olika intressen som finns fortsatta möjligheter attframföra synpunkter i vattendomstolsförhandlingar och till regeringen.Självfallet har regeringen möjligheter att säga nej lill begäran om att fåbygga ut ett vattendrag. Det blir då ett ganska definitivt besked man lämnar. Vi har funnit all del för är en riktighandlingslinje alt la det i rätt stora drag och utgå ifrån att regeringenhanterar dessa frågor. PER () kortgenmäle: Jag vet inle hur man skall lyckas med all förtydliga den här meningensom är kolossalt meningsfull i och med att den finns Denfysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och Om meningen intefunnits hade visserligen samma sak gällt - del är jag klar över. Men för man inmeningen måste man ha en avsikt med den. Man säger all förslaget ger regeringenhandlingsfrihet. Planen skall vara långsiktig till 1985, men kan ändras redannästa år. Fastareär alltså inle underlaget för den fortsatta planeringen. Man säger inle 1978,men man säger alt det kan prövas i samband med riktlinjerna förenergipolitiken. Detta senare skall vi göra , så det är alldelestydligt, , all detta är en meningsfull mening. TORECLAESON (vpk) kort genmäle: Jag har inget emot att man behandlar dessa problem på det sätt somKjell Mallsson nämnde, nämligen genom att göra hela älvsträckor till föremålför behandling. Vad jag har invänt emot och efteriyst besked om gällerställningstaganden i sådana fall där det måste vara hell klart alt helabefolkningen berörs, där kommunerna och de olika myndigheterna , länsstyrelseroch andra, enhälligt och entydigt tagit ställning mot utbyggnad av vissaprojekt. I dessa fall menar jag alt del inle heller borde behöva råda någontveksamhet från sida. Då är del verkligen befogat och angelägel altriksdagen tar ställning och säger ifrån, så att man får slut på denna osäkerhetsom nu råder och som jag menar att det är oansvarigt och ohållbart att låtafortsätta. nämnde också vallendomstolens förhandlingar som exempel påhandläggningen. Men i fiera av de projekt som vi nu har aktualiserat har juvattendomstolen klart uttalat sig emot en utbyggnad. Vi menar därför,sammanfattat, att när det finns så klara ställningstaganden av befolkningenoch berörda intressen som det finns i flera fall, så borde det vara möjligt attbryta ut enskilda projekt och ta ställning lill dem från sida. () kortgenmäle: Denna proposition har varit nödvändig därför att skall geklartecken lill regeringen om att den nu kan börja behandla tillståndsfrågorför vattenkraftens utbyggnad. Det innebär då all regeringen naturligtvis harmöjligheter alt vid sin prövning säga ja till sådana byggprojekt som man finnerstämmer med riktlinjerna. Men regeringen har också möjlighet alt säga nej. Nusäger att del finns ärenden som är hell klara, och han tycker attriksdagen då skulle ha lagit upp dem direkt. Ja, om det nu är så - jag haringen anledning att där gå in på värderingar - att det finnskraftverksbyggen inom dessa områden för vilka det är alldeles klart alltillstånd inte kan meddelas, så kommer ju beslutet därom från regeringen ganskasnart, inte från . Men beslut om riktlinjerna är nödvändigtför att regeringen skall kunna sätta i gång och behandla de ärenden som redanhar kommit så långt att det bara är regeringsbehandlingen som återstår. Sedan vill jag säga alldel naturligtvis är omöjligt för Per och mig att klara ut denmening som vi här diskuterar. En för mig fullständigt självklar mening blir förPer "meningsfull". ROLFDAHLBERG (m): De riktlinjer för vattenkraflsulbyggnaden som nu har all taställning lill är avsedda all ersätta dem som 1975 beslöt skullegälla i avvaktan på att den då pågående utredningen om vailenkraftsutbyggnadeni norra slutfördes. Syftet med riktlinjerna är all de skall utgöraunderlag för regeringens handläggning av vatlenkraftsfrågorna, alltså denslutliga tillståndsprövningen för vissa utbyggnadsprojekt. Propositionsförslagetinnebär att en ny teknik har valts för hanteringen av dessa frågor, innebärandeatt vis.sa älvsträckor eller områden bör undantas från utbyggnad. De tidigareriksdagsbesluten har däremot gällt enskilda utbyggnadsprojekt. Civilulskottethar uttryckt tillfredsställelse med den nya beslutstekniken, och del vill jaghär understryka. Attta ställning till vilka älvsträckor som skall få byggas ut och vilka som skallbevaras är ingen lätt uppgift. Det förslag som regeringen nu har framlagt ärmycket försiktigt, och stor hänsyn har tagits till bevarandeintressena. 1975års riksdagsbeslut innebar att vallenkraften skulle bidra med ytterligare 5 KWhår 1985. Det föreslagna ulbyggnadsprogram-mel ger högst hälften av dennaenergimängd. Sedankommer vi lill den mening som Per och här hardiskuterat, alltså den som handlar om all regeringen här ändå har förbehållitsig handlingsfrihet. Där säger att då behöver inte tanågot beslut om riktlinjerna . Enligt min mening är del en hell felaktiguppfattning. Del är myckel betydelsefullt att nu beslutar omriktlinjerna för vattenkraflsulbyggnaden. Många berörda parter väntar på besked- och snabba besked! - och att skjuta på delta ärende ytterligare vore därför ihögsta grad olyckligt. Idetla sammanhang är det också viktigt att påpeka alt även om en viss älvsträckainte undanlagits från slutlig prövning, innebär inte detla att en utbyggnaddefinitivt kommer till stånd. Å andra sidan framhålls del i propositionen attett beslut att undanta älvsträckor från utbyggnad inle innebär attvissa åtgärder, som hänför sig lill redan företagen reglering, helt skallhindras. Sålunda kan tillstånd ges till all ersältningsbyggnader får uppföras,liksom lill ombyggnader och effek-tiviseringar i redan befintliga kraftverk.Regeringen har all pröva sådana framställningar ulan hinder av alt åtgärdenberör ett undantaget område eller en undantagen älvslräcka. Utskottet pekar pådenna möjlighet som i flera fall kan visa sig praktiskt betydelsefull. Departementschefensavsikt att skyndsamt låta utreda kraftnyltan och skadeverkningarna av olikaöveriedningsprojekt är utmärkt, då man med fog kan anta att sådana objekt ärskonsamma för miljön och kan ge myckel goda energilillskott. I delsammanhanget är det anmärkningsvärt att socialdemokraterna i motionen nr 165är tveksamma till Denfysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och Denfysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och denna typ av utbyggnad ochi stället vill aktualisera en konventionell utbyggnad av med denmotiveringen att en sådan utbyggnad ger mera sysselsättning än ettöverledningsprojekt. Miljöaspekterna väger då inte längre särskilt tungt,vilket rimmar illa med inledningen till socialdemokraternas huvudmotion nr194, där miljöaspekterna starkt har betonats. Sammantarman vad socialdemokraterna i de två motionerna säger sig vilja pröva förutbyggnad, finner man att två av de fyra oulbyggda och av undantagnahuvudälvarna, nämligen älv och , nu kan tänkas bli utnyttjadeför vattenkrafisutbyggnad. Till delta lägger socialdemokraterna utbyggnaden avövre med hänsyn till att sysselsättningssvårigheterna inom dennaregion är stora. Dessutom vill man ge tillstånd mera generellt för sådanaprojekt som har stor betydelse från sysselsättningssynpunkt, men därbevarandeintressei inte bedömts vara så betydande all en utbyggnad börhindras. Detla är onekligen ett omfattande och myckel kontroversiellt utbyggnadsprogram,som naturligtvis inte alls går ihop med socialdemokraternas krav på att riksdageni dag inle skall fatta beslut om några riktlinjer alls förvattenkraflsulbyggnaden. Som civilutskottets ordförande nyssframhållit har socialdemokraterna vall alt behandla detla ärende på ett sättsom mera har styrts av politiskl-takiiska skäl än av en vilja att fatta besluti en besväriig fråga. Tillslut, herr talman, vill jag citera vad civilulskottet har anfört på s. 5:"Utskottet noterar all föreliggande förslag lill riktlinjer inle direktbelyser vilken utbyggnad som anses genomförbar under överblickbar planeringslid.Enligt utskottets mening skulle en sådan om än översiktlig redovisning vara avvärde vid fortsatta eventuella bedömningar av dessa frågor." Jag hoppasalt departementet i fortsättningen kan ge dessa upplysningar vid kommandebehandlingar av liknande frågor. Det skulle vara av stort värde för bedömningenav ärenden av denna art. Jagber, herr talman, att med det anförda få yrka bifall till utskottetshemställan. Jag skall endast göra ett par tre korta markeringar med anledning avpropositionen. Förfolkpartiets del har det varit viktigt att del nu framlagts ett förslag, sominnebär en långsiktig lösning av vattenkraftsfrågorna. har ansettalt del är nödvändigt med ett ställningstagande . Vianser också att ett beslut inte på något sätt skulle föregripa deöverväganden som måste föregå ett större energipolitiskt beslut. beslut innebär att planeringen i kommunerna och i de förelag som är inblandadeliksom även för de enskilda berörda kan komma i gång ulan att de behöver kännaen sådan osäkerhet som de nu måste känna. Del är viktigt ur många aspekter, bl.a. från sysselsättningssynpunkt, och det har också understrukitsav bostadsministern. Vihar även ansett del myckel väsentligt att det nu åter slås fast alt de fyraoulbyggda huvudälvarna skall bevaras. Del kan synas överflödigt att markeradetta, men det är nödvändigt med tanke på att det gång på gång framförs propåerom att en eller ett par av dessa älvar skall byggas ut. Lika viktigt anser videt vara att det nu i propositionen slås fast att de orörda tillflödena ifjällområdena skall undantas från utbyggnad. Jagvill vidare, herr talman, betona viklen av en synpunkt som tidigare anförtsbåde av utskottets ordförande och av . Man får ibland höra denuppfattningen framföras att propositionens förslag skulle innebära fritt framför utbyggnad av alla de älvsträckor som inle undantas från utbyggnad. Delfinns anledning att gång på gång understryka att alla sådana projekt skallprövas i vanlig ordning enligt vattenlagen, och då får olika skäl vägas motvarandra. proposition som nu skall falla beslut om görs en samlad bedömningav en lång rad frågeställningar. Mot den bakgrunden har man funnit sig kunnatillåta prövning av ett antal älvsträckor, som man kanske skulle ha funnit skälför att undanta, om de hade betraktats var för sig som enskilda objekt. Mot denbakgrunden är det dock viktigt att hålla i minnet att det skall ske en verkligprövning av dessa älvsträckor då fråga eventuellt uppstår om en utbyggnad avdem i senare sammanhang. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Denfysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och Regeringens proposition nr 57 behandlar riktlinjer i den fysiskariksplaneringen för vallendrag i norra och Norriand. Del finns tvåreservationer vid civilutskottets betänkande. Den ena reservationen är av meraprincipiell art. Vi socialdemokrater framhåller där all man bör vänta medställningstagandet till utbyggnad av vattenkraften , då man kan fåen mera samlad energipolitisk bedömning av hela energibalansen. S-gruppenstalesman, , har skildrat vår syn på vattenkraftsutbyggnad, och jagdelar hans uppfattning. Inte minst ansluter jag mig lill ställningstagandet inte skall rasera de sista återstående älvsträckor som ligger inom etttillfredsställande reseavstånd för rekreation och turism. Det bör från denutgångspunkten vara lättare all bygga ut en älv av typ än att offra"närvattendrag" av typen i . Herr talman!Slaget om har börjat. Jaghar i min reservation nr 2 velat ge ullryck för den bofasta befolkningenskraftfulla opinion mot en utbyggnad av . , där deltänkta kraftverket blir beläget, har enhälligt sagt nej till en utbyggnad.Länsstyrelsen i har med en myckel kraftig majoritet sagt nej tillutbyggnad. representanter i inkl. hartidigare sagt nej till en framtida utbyggnad. lägger en partikamrat tillBertil , cenlerparlistiska Den fysiska riksplaneringen för vattendrag i norra ochNorrland statsrådet ,fram en proposition, där den borgerliga regeringen ställer sig bakom enutbyggnad - i varje fall uttalar man sig för att tillåta en prövning av projektetSlrängsforsen. Det finns många spekulationer och gissningar, och visst ärförslaget märkligt. har av den Sehlsledtska utredningenklassificerats med högsta bevarandevärde, klass 4.1 vägningen motelkraftinlressena har den slutligen placerats i klass 3 A. är denena av två älvsträckor som klassats med högsta bevarandevärde, klass 4, ochändå hänförts för tillållighetsprövning. Vadär det då som kommer att ske i landskapet, om byggs ut? En dammpå närmare en halv kilometers längd och skär av älven. 15fastigheter läggs under vatten. En långsmal sjö längd uppströmsSträngsforsen skapas, älvens nuvarande bredd närmast dammen: ettartificiellt lugnvatlen i stället för nuvarande strömmande . Genomde beramade kraftverksbyggena förioras vad som finns kvar av ursprunglig älvmed strömmande vatten. Förvandlingen blir fullständig och gäller för allframtid. , , alla har avstyrktutbyggnad av . Somjag tidigare sade, finns det en mycket stark opinion mot en eventuell framtidautbyggnad av den aktuella älvsträckan i . Opinionenmot en utbyggnad är stark hos lokalbefolkningen. Den eller de som lever i dentron att denna opinion är detsamma som "långhåriga stockholmare" -uttrycket är myntat i - som ägnar sig åt uppvigling och andra formerav opinionsbildning i blint hal mot ett storbolag, känner dåligt stämningarnai dessa trakter. Opinionen finns förankrad hos ortens befolkning, blandskogsarbetare, bönder och allmoge. Ett helt enigt kommunfullmäktige i Torsbykommun, inkl. de borgerliga, har avvisat kraftverksutbyggnader i den berördaälvsträckan. En rad fackliga och politiska organisationer i har undersenare lid hårt engagerat sig i älvstriden. Den ena organisationen efter denandra har uttalat sig mot framtida utbyggnad av .