prot · G109106 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:106 Förhandlingarnaleddes till en börian av förste vice talmannen. §1 Föredrogs och hänvisades 1977/78:109 tillsocialförsäkringsutskottet §2 Föredrogs och hänvisades 1977/78:125 till ulskoltenligt följande: Bilaga 1Justitiedepartementet.. . 2 ............... . Utrikesulskotlet 3 Försvarsdepartementet .............. . punkten 1 ............. Arbetsmarknadsutskottel punkterna 1 och 6-8 .................... punkterna 2-5 och 9 .................... Kulturutskotlet punkterna 1, 3, 5-9 och II.. Näringsutskoltet punkterna 2, 4 och 10 . 13 Statens allmänna fastighetsfond 14 Avskrivning av nya kapitalinvesteringar 15 Avskrivning av oreglerade kapi-talmedelsförluster §3 Föredrogs och hänvisades 1977/78:128 tillnäringsutskoltet 1977/78:134 tillsocialutskottet Nr 106 1977/78:138 till näringsutskottet Fredagenden /78:158 till justitieutskottet § 4Föredrogs och bifölls Hälso- och siuk- Interpellationsframställning1977/78:153 vård, m. m. §5 Anslag inom verksamhetsområde Föredrogs socialutskottets betänkande 1977/78:25med anledning av i propositionen 1977/78:100 gjorda framställningar inomsocialdepartementets verksamhetsområde jämte motioner. Ifråga om detta belänkande hälls först gemensam överläggning för punkterna11-22, 380, 42 och 43 avseende hälso- och sjukvård, m. m. Därefter hållsgemensam överläggning för punkterna 1-10, 23-37 och 41 avseende familjepoliiik,m. Under den gemensamma överläggningen för resp. avsnitt för yrkandenframställas beträffande samtliga punkter som ingår i avsnittet. 42 och 43 Hälso- och sjukvård, m. m. I det följande redovisas endast de punkter, vidvilka under överiäggningen framställts särskilda yrkanden. Regeringenhade i propositionen 1977/78:100 bilaga 8 () under punktenF3 (s. 124-127) föreslagit atl till Hälsovårdsupplysning /79 anvisa ett reservationsanslag av II . 1della sammanhang hade behandlats motionerna 1977/78:329 av m.fl. (vpk), vari föreslagits 1. alt hos regeringen hemställde om åtgärderför utarbetande av informationsmaterial till blivande och nyblivna föräldrar, 2. atl hos regeringen hemställde atl förbudinfördes mot kommersiell reklamutdelning på mödra- och barnavårdscentraler, 1977/78:632 av NilsHörberg (fp), 1977/78:714 av ThureJadestig m. fl. (s), 1977/78:715 av ErikJohansson i (c) och (), 1977/78:719 av HansLindblad m. fl. (fp), 1977/78:1091 av GunnelJonäng (c), 1977/78:1106 av Wivi-AnneRadesjö m. fl. (s). 1977/78:1504 av ElverJonsson (fp) samt Nr 106 1977/78:1506av () och (). 1. beträffande ökad konsumtion av vegetabilisktprotein alt ffälso- och siuk-skulle avslå molionen 1977/78:632, j,j.j 2. beträffande information inom mödra- ochbarnhälsovården all skulle avslå motionen 1977/78:329 och motionen1977/78:1106, 3. beträffande risker för fosterskador vid alkoholbrukalt skulle avslå motionen 1977/78:714, motionen 1977/78:719 ochmotionen 1977/ 78:1091, 4. beträffande vissa ålgärder mot lobaksbruket atlriksdagen skulle avslå molionen 1977/78:715 och motionen 1977/78:1504, 5. beträffande ökad rekrytering av blodgivare attriksdagen skulle avslå molionen 1977/78:1506, 6. alt lill Hälsovårdsupplysning förbudgetåretl978/79anvisade elt reservationsanslag av . Punkten 17 (G 4. i Uppsala:Avlöningar till läkare) Regeringenhade under punkten G 4(s. 145-152) föreslagit att lill Akademiskasjukhuset i : Avlöningar till läkare för / 79 anvisa ettförslagsanslag av . 1 delta sammanhang hade behandlals motionen1977/78:717 av m. fl. (s), vari hemställts atl tillAkademiska sjukhuset i : Avlöningar lill läkare för /79under femte huvudtiteln anvisade en i förhållande lill regeringens förslag med51 . minskal förslagsanslag av . atlriksdagen med bifall lill regeringens förslag och med avslag på molionen 1977/78:717lill Akademiska sjukhusel i : Avlöningar lill läkare för budgetåret1978/79 anvisade ell förslagsanslag av . 4.beträffande medelsanvisningen, såvitt avsåg medel för omvandling av en ijänslsom biträdande överläkare vid lungkliniken till tjänst som överläkare, av GöranKarlsson. , , , ,(samtliga s) som ansett atl utskottet borthemställa allriksdagen med anledning av regeringens förslag och motionen 1977/ 78:717 tillAkademiska sjukhusel i : Avlöningar lill läkare för /79anvisade en förslagsanslag av . Punkten20 (Gli. Efterulbildning av viss sjukvårdspersonal m. Regeringen hade underpunkien G 11 (s. 163-165) föreslagil all Hälso-och sjukvård, m. m. till Efterulbildning avviss sjukvårdspersonal m. m. för /79 anvisa ett förslagsanslagav . Idetta sammanhang hade behandlals motionerna 1977/78:718 av m. (vpk), vari hemslällts 1. atl uttalade alt såväl attitydbearbetandehälsoupplysning till allmänheten som återkommande efterulbildning för depersonalgrupper som var engagerade i rådgivning och födelsekontroll borde ingåi hälso- och sjukvärdens ordinarie verksamhet, 2. att lill följd därav hos regeringenskulle anhålla om förslag till ändrade villkor i lagen om ersättningsberältigadrådgivning om födelsekontroll m. m., och 1977/78:884 av m. fl. (vpk), variföreslagits att i enlighet med vad som anförts i molionen 1977/78:883skulle 1. hos regeringen hemställa om en utredning someffektiviserade biverkningsrapporteringen, 2. hos regeringen hemställa om åtgärder för alt vidutskrivning av p-piller och spiral möjliggöra en grundligare medicinskgenomgång. 1. beträffande information ompreventivmedelsrådgivningen m. m. att skulle avslå motionen1977/78:718, 2. beträffande biverkningar av preventivmedel m. m.alt skulle avslå motionen 1977/78:884, 3. att till Efterulbildning av visssjukvårdspersonal m. m. för /79 anvisade ett förslagsanslag av . Punkten 22 (Äldresjukvärd m. I denna punkt behandlades motionerna 1977/78:372 avOlof m. fl. (s), vari hemslällts 1. atl godkände den målsättning och deriktlinjer för utbyggnaden av långtidssjukvården som angetls i motionen, 2. all godkände de grunder för bidrag tillsjukvårdshuvudmännen för långtidssjukvårdens utbyggnad som angetls i motionen, 3. att under femte huvudtiteln till Bidragtill långtidssjukvård för /79 anvisade ett förslagsanslag av , 1977/78:374 av m. fl. (vpk), vari föreslagits att hosregeringen hemställde att initiativ togs till en försöksverksamhet med med lönekompensation inom åldringsvården och atl staten svarade förkostnaden för lönekompensationen, 1977/78:442 av GunnelJonäng (c), 1977/78:555 av IvanSvanström (c) och 1977/78:1694 av BlendaLittmarck (m). 1. beträffande utbyggnad av långtidssjukvården m. m.atl skulle avslå motionen 1977/78:372, 2. beträffande rekryteringen av personal lilllångtidssjukvården alt skulle avslå motionen 1977/78:374, 3. beträffande ratt lill ijänstledighci för vård avanhörig att skulle avslå molionen 1977/78:442, 4. beträffande differentierade sjukvårdsavgifter altriksdagen skulle avslå motionen 1977/78:555, 5. beträffande ålgärder för all aktivera de äldre atlriksdagen skulle avslå motionen 1977/78:1694. Hälso- och sjukvård, m. m. Reservation hade avgivits 5. beträffande utbyggnadav långtidssjukvården m. m. av , , , , , och (samtliga s) som ansett atl utskottet under 1 bort hemställa allriksdagen med bifall lill molionen 1977/78:372 skulle a) godkänna den målsällning och de riktlinjer för utbyggnaden av långtidssjukvården som angetls i reservationen, b) godkänna de grunder för bidrag lill sjukvårdshuvudmännen för långtidssjukvårdensutbyggnad som angetls i reservationen, c) till Bidrag till långtidssjukvård /79 anvisa elt förslagsanslag av . Vid denna punkt hade fogals ell särskilt yttrandeav i (m). GÖRANKARLSSON (s): Det finns ingen i regeringen som tillsatt så många utredningar somsjukvårdsminister . Om avsikten med dessa utredningar kan man hadelade uppfattningar, men om de genomförs så som planerats är det uppenbart atlde leder till en ökad privatisering och till ökade möjligheter för de friamarknadskrafternas spel. Med rätta är det många i vårt land som är oroade överdel konservativa statsrådets ambitioner och intentioner. 1den allmänpolitiska debatten redovisade vissa avutredningarna. Hon formulerade sig väl, men det är ändå klart alt det bakom devackra fraserna ligger stora förändringar och väntar, och att dessa inteinnebär någol särskilt gott för de vanliga människorna kan man med erfarenhetav regeringens verksamhet vara säker på. Närdet gäller budgetpropositionen i vad den avser harutskottet till övervägande del varit enigt. Vi tillstyrker i de allra flestafall de förslag som departementet lagt fram. Menpå några punkter i betänkandet har vi från socialdemokratiskt håll reserveratoss. a. gäller detta sjukvårdsavsnittet och då speciellt långtidsvårdendär vi avviker från majoriteten. Hälso-och sjukvård, in. omfattandemotion, där vi framhöll nödvändigheten av atl bygga ut långtidsvården. Vi vetatt landstingen har planer på en sådan utbyggnad. Men denna utbyggnad gårsaktare än vad som planerats, och landstingen klarar inte uppgiften om de intefår ökat stöd från statens sida. Motionen avvisades av socialutskottetsborgerliga majoritet och . Dellainnebär att har gäll utan att staten satt in några extra stödåtgärderför alt se lill att de äldre ges den vård som de har rätt att kräva. Planernaför långtidsvården byggs ut i en lägre takt än vad som planerats. De anhörigapressas att behälla de gamla i hemmen, allt medan sjukvårdsministern utrederoch talar varmt om behovet av en förbättring av åldringsvården. Nuupprepar vi våra krav, men resultatet har blivit delsamma. Socialutskottetsmajoritet har avstyrkt vår motion. De borgerliga har kunnat göra delta, därföratt de f. n. har mer folk i än vi. Men man löser inte problemen inomlångtidsvården på det sättet. Behoven ökar och därmed pressen på familjerna.Nödvändigheten av att lösa långtidsvårdens problem tränger på alltmer. Somvi påvisat i vår motion och reservation har antalet nya platser ilångtidsvården inte ökat i den takt som redovisas i landstingens planer. Igenomsnitt har det färdigställts endast 1 700 platser perår-, medan planerna upptar 2 300. 600 färre platser innebär 5 000 färreän vad landstingen planerat . Det säger egentligenallt, men antalet åldringar stiger och då låter man alltså det hela löpa. Här fordraspolitiska kraftlag om en bättring skall kunna åstadkommas och det är nödvändigtatt sä sker snabbi. Men som vi framhållit: detta kan endast ske om staten gårin med ett väl tilltaget stöd. Vianser att en utbyggnad av långtidsvärden är en av politikens viktigasteuppgifter . I den prioritering som med nödvändighet måsteäga rum i del nuvarande ekonomiska lägel måste högsta prioritet ges åt enangelägen och brådskande utbyggnad av långtidsvården. Delgäller en självklar solidaritet med de människor som byggt upp värt samhälle,som har fött försaka åtskilligt, som har arbetat och slitit och gett sitt åtsamhället. Del är därför viktigt atl samhället inte sviker dem i deras svårasituation. Del får inte sägas av den gamla generationen att de som kommer efterdem inte har råd, inte har kraft, inte har förmåga att lösa vårdproblemen förde gamla. 1reservationen om långtidsvården förordar vi atl 10 000 nya platser skall byggasut . Vi vill utöka antalet tjänster med 15 000, vilket isin tur innebär en ökning av personaltätheten med 20 96. Av den anledningen börgenom medverkan en plan upprättas. Viföreslås atl 150 miljoner anvisas under /79 och att den allmännasjukförsäkringen därefter skall ersätta landslingen för de ökade kostnadernaunder de åren. Somvillkor för statsbidragen skall gälla att landslingen förklarar sig villiga allgenomföra en utbyggnad av långtidssjukvården enligt de planer vi angett. Statsbidragen skallgrundas på utbyggnadsplanen för långtidsvården och Nr 106 fastställas av regeringen i samråd med . Vi vill ocksåalt den staten och gemensamt tillgodoser de ökade behoven av -j personalutbildning för långvårdsområdet. Vadgör då regeringen? Jo, man utreder frågan i det oändliga. Betänkande Hälso- och sjuk-läggs till belänkande, men det är inte utredningar som behövs,utan handling. j,j./ Det är en fråga om politisk vilja. Man redovisaratl förhandlingar förs mellan , men vad deförhandlingarna leder till vet vi ingenting om. Genomregeringens ekonomiska politik med inflation och försämringar för framför alltmänniskorna i de lägre inkomstgrupperna har man inte bara spelat bortekonomiska möjligheter, utan även försämrat förhållandena i stort i samhälletför dessa grupper. har ägnat mycken tid ål att söka nedgöra socialdemokraternas förslagtill åtgärder beträffande bristen på långvårdsplatser. 1 fjol höll hon ensifferlek med värt förslag om att finansiera nödvändiga samhällsåtgärder genomatt inte sänka arbetsgivaravgiften. har vi föreslagit en sirukturfondsavgiftpå 2 96 av lönerna för att ge det svenska näringslivet elt handtag när detgäller att fö fram ett effektivare underlag och att skapa slagkraftigareprodukter. har , närmast då i den allmänpolitiskadebatten, angripit denna avgift för att den skulle drabba landsting ochkommuner. Vi föreslåringa undantag för dessa. Delbar vi inte i vår skatte- ochfinansieringspolitik gjort. Men statsrådet har försökt allfö människorna att tro all detta skulle bli en svår belastning för landstingenoch försökt att fö vårt förslag alt framstå som ofördelaktigt för landstingen.Men hon glömmer att regeringens politik med en 13-procentig inflation år 1977med höjd moms och höjd bensinskatt också kostar stora pengar för landstingenoch kommunerna. Det kanske rent av jämnar ut sig. har aldrig förklarat hur hon vill lösa långvårdsproblemen. Hon som ärnärmast ansvarig för sjukvården i landet har inte kommit med några alternativ,bara kritiserat socialdemokraternas. Statsrådet har chansen attförelägga ett program för långvården som hon är beredd att ställa sigbakom. Sitt inte och tryck längre, utan visa kraft och handlingsförmåga! Deanhöriga och de sjuka äldre emotser ett sådant beslut av den ansvarigesjukvårdsministern. Låt oss få höra hur sjukvårdsministern och regeringentänker klara finansieringen av kostnaderna för de insatser som staten måstegöra för alt komma över bristsituationen. Skalldet ske genom höjda socialförsäkringsavgifter? Skall det ske genom att höjamomsen? Eller den direkta statsskatten? kommer inte undan svaret. Det måste fram pengar i någon form för atlklara åldringsvården och ge landstingen-och kommunerna-den ersättning som ärnödvändig för alt klara detla problem. har länge klarat sig genom att mälmedvelei förneka de insatser som socialdemokraterna har gjort och de insatser de är beredda atl göra på långvårdens område. Hon har haft hjälp av en riksdagsmajorilel som 1 Nr 106 troget ställt upp och avslagit våra motioner. den 'begär vi besked. När är regeringen beredd alt ingripa och söka lösa problemen?Jag väntar otåligt på svaret. Iavvaktan därpå yrkar jag bifall lill reservationen 5. Hälso-och sjuk vård m m ' E' (vpk): kommunisterna har i en rad motioner lill årets riksmötetagit upp frågor som på olika sätt skulle underiätta och förbättra kvinnornassituation och motverka den diskriminering av dem som förekommer isamhället. Dit hör frågan om smärtfri förlossning, frågan om ökadpreventivmedelsforskning och frågan om förbättrad och utbyggd rådgivning tillnyblivna föräldrar. Någraav dessa frågor tas upp till behandling av . Jag hade hellresett alt frågor som hör sä intimt samman tagits upp i ett sammanhang och intesplittrats upp på det sätt som sker. 1motionen 329 tar vi upp frågan om information till nyblivna föräldrar. -jag har själv färsk erfarenhet av det - är det enda man för påmödravårdscentralerna kommersiell reklam från Findus och , när man väntarbarn. Skickligt utformad i glada färger talar den här reklamen om hur bra delär med modersmjölksersättning - trots att detta går stick i stäv medsocialstyrelsens rekommendationer. I broschyrerna är mammorna glada och pigga,konflikter mer eller mindre uteslutna, alla barn harmoniska och friska. Ochfadern för fungera som en lycklig bisittare, medan modern enligt dettraditionella mönstret står som värdaren. Utskottethänvisar till barnomsorgsgruppens betänkande om föräldrautbildning, och däribeskrivs faktiskt på ett utmärkt sätt vad vi lar upp i vår motion. Barnomsorgsgruppenställer i stort sett också de krav som vi fört fram i molionen, nämligen altsocialstyrelsen ges ett ansvar för alt material utformas som kompletterarmuntlig information till föräldrar inom mödra-och barnhälsovården samt BB.Gruppen säger att skall ges ett ansvar för atl i samverkan medsjukvårdshuvudmännen svara för atl material finns all tillgå på mödra- ochbarnavårdscentralerna liksom på BB. Slutligenföreslår gruppen att i samverkan med landstingen rekommenderarmödra- och barnavårdscentralerna samt BB atl ej använda eller dela utkommersiella material. Detvå förstnämnda kraven kan jag i stort sett återfinna i utskottsbetänkandel.Men det sista, alt kommersiell reklam skall förbjudas, var återfinns det? Jo,på ett ställe i utskoltsskrivningen säger man: "Det finns också anledningatl räkna med att frågan om åtgärder mot icke önskvärd kommersiell reklamkommer att fö ökad uppmärksamhet." Detär ju helt otillräckligt. Jag vill ha ett rakt besked. Kommer all kommersiellreklam till nyblivna föräldrar att förbjudas på våra mödra- ochbarnavårdscentraler i fortsättningen? I motionerna 718 och 883 kräver vi olika förbättringar beträffande 12 preventivmedelsrådgivningen ochpreventivmedelsforskningen. teraralt mycket positivt skett under . Kvinnorna har fåtttillgäng till bätlre preventivmedelsmetoder och rådgivningsverksamheten harbyggts ut. Kvinnor har fått möjlighet till abort. är det uppenbart atldet finns stora brister. Jag skall inte här ta upp de bristfälliga resursernavad gäller preventivmedelsforskningen - vi får anledning att återkomma till defrågorna - men som jag sade tidigare: de hänger samman och borde behandlas iett sammanhang. Enav bristerna som vi tar upp gäller utbildningen. Vi tycker det är mycketangeläget att en återkommande fortbildning av läkare och barnmorskor kommertill stånd för att bibehålla deras kompetens och hälla dem å jour medutvecklingen och därigenom garantera rådgivningens kvalitet. Exemplet ,som också tas upp i utskoltsskrivningen, visar just på nödvändigheten avdetta. Nuvarande utbildning måsle byggas ut och omfatta fler. kan jag intehitta någon argumentation i utskottets betänkande vare sig för eller emot vårakrav; det enda som där ges är en redovisning av vilken fortbildning som nufinns men, herr talman, den känner vi redan till. Vikräver vidare i motionen atl en hälsoupplysning till allmänheten iattilydpåverkande syfte kommer till stånd i enlighet med vad som skett päGotland. Erfarenheterna därifrån, där man först engagerat personer inte barainom hälso- och sjukvården utan också inom socialvård och skola, för att sedangå ut till allmänheten, har lett till klart konstaterade positiva förändringarockså i attityderna lill sexualitet. Genom att olika personalkategorier hardeltagit har man också lättare kunnat samarbeta över gränserna i det praktiskadagliga arbetet till förmån för ett bra resultat. Självfallet tar sådanaförändringar tid, och det är därför som del är desto angelägnare atl startaredan nu. Enökad rådgivning är nödvändig för att kunna garantera alt rättpreveniivmedelsmetod kommer till användning. För många kvinnor är detemellertid ett faktum all de inte kan använda sig av de befintligametoderna. Vi måste finna nya, och vi måste finna andra former, som kananvändas också av män. Av andra kvinnor åter upplevs biverkningarna som hotandeeller besvärande, men i valet mellan en oönskad graviditet och att begagna sigav preventivmedel väljer man då preventivmedlen. Så borde det inte behöva vara. Eltsäll att komma till rätta med detta missförhållande är en grundligare medicinskgenomgäng, som skulle innebära att kvinnorna kunde känna sig tryggare. Ettannat sätt är, som jag sade tidigare, ökad forskning men också ökad kännedom omeffekterna av olika former p-medel. Atli dag tala om atl olika preventivmedelsmetoder har biverkningar missuppfattaslätt. Alla biverkningsrapporter slås snabbt upp i våra vanligaste massmedia, menvad som sker är ju bara alt man späder på osäkerheten och rädslan hoskvinnorna. Det är inte del vi eftersträvar. Det är ett faktum atl man vetalldeles för litet om spiralernas och p-pillrens inverkan på kroppen på längresikt. Jag har i min motion pekat på några forskningsrapporter som kommit framoch som tagit upp en rad outforskade områden där det konstaleras att bäggemetoderna har negativa verkningar just pä lång sikt. Hälso-och sjukvård, m. m. Nr 106 att få större kunskap om bl. a. dessa krävs alltså en betydligt bättre den biverkningsrapporteringän vad som sker . generellt.sett inte tillfredsställande. Så fort någon biverkan blir allmänt känd minskarexempelvis benägenheten all rapportera! Hälso- och sjuk- Utskotieihänvisar till att en utredning skall behandla den här frågan, och vård IV m såtillvidaär vårt krav i motionen alltså tillgodoselt. Däremot är inte kravet pä en bättre medicinskkontroll uppfyllt. Därför, herr talman, vill jag yrka bifall till motionen 884, yrkande2,och jag vill också yrka bifall lill motionerna 329 NlLSCARLSHAMRE(m): En social nedrustning får tydligen numera, liksom den berömda bofinken,se ut hur som helst. 1 går kväll hörde jag en partikollega till den på elt för mig helt nytt sätt. Hon hade noterat altutbildningshuvudtiteln hade i relativa tal nedgått från jag tror det var 17till av totalbudgetens omslutning, och detla betecknades som en socialnedrustning. Nuvet alla att det förhållandet att utbildningshuvudliieln liksom praktiskt lagetalla huvudtitlar i den svenska budgeten relativt sett har nedgått under ettantal år till övervägande delen beror på alt socialhuvudtiteln sväller såenormt. Och när en delpost i en budget växer mycket kraftigt, då kommer som enlogisk följd därav atl övriga delposter i procent räknat minskar. Alt detförhållandet alt de sociala utgifterna i ell land växer, och växersensationellt fort, skulle vara ett tecken på social nedrustning, det är förmig en nyhet. har hittat en ny definition på en social nedrustning. Den beslår i atttillsälta utredningar om sociala förbättringar. Han tycker inte att det kan komma ut något gott förmänniskorna i landet av att vi utreder sociala problem, och man har att vänta sig en ond lid för de människor som hardet svårast. Att utreda sociala problem, del är för detsamma somsocial nedrustning. Men del är kanske inte så lätt att finna andra beskrivningar,när man samtidigl är tvungen atl säga atl vi i utskottet i stort sett är eniga.1 dag behandlar vi i alla fall det mest omfattande och, som vi brukar anse,viktigaste betänkandet när del gäller sociala frågor, nämligenbudgeibetänkandei, och säger att vi inom utskottet i stort settär eniga om det. Det är alltså elt enhälligt utskott som har lagt framförslaget, och för återstår då inte mycket annat av kritik motde ansvariga statsråden och mot majoriteten än att säga: Men det utreds såförförligt mycket, så delta kan inte gå väl. 1övrigl uppehöll sig näsian uteslulande vid frågan om långtidssjukvården, och det kan vara värt att göra det. Den är oss ett bekymmer, och den räcker dåligt till. Men jagar inte människa att förslå vad vi egentligen skulle vinna, om vi följde recept. Det är ju inte fråga om någon oenighet om att del måste satsas, och satsas mycket kraftigt, på långtidssjukvården. Det är knappast en fråga om någon oenighet när det gäller hur kraftigt det måste satsas. Nej, det är fråga om hur vi skall betala 14 det. Landstingen har självfallet väldigt svårt attfinansiera utbyggnaden av långtidssjukvården liksom de har svårt all finansieraall annan verksamhet. Men, , det är faktiskt inte fråga om påvilket konto i samhällsekonomin man för en sådan utgift som den för långtidsvårdensutbyggnad. och hans parti tyr sig i sin motion och i sin reservalion återigentill den enklaste av alla kommunalekonomiska hjälpålgärder, nämligen ökadestatsbidrag.