prot · G10963 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag har inle fört fram några nya krav på vadvaltenfallsverkets ansökan om tillstånd enligt villkorslagen alt la 3i drift skall innehålla. Däremot har jag vid samtal med vattenfallsverketsgeneraldirektör pekat på den internationella utvärdering av kärnbränslecykelnsom nu påbörjats och den inverkan den kan 11 på frågan om hanteringen avutbränt kärnbränsle. Utvärderingen beräknas vara avslutad , meningen kan nu förutsäga om så blir fallet. Självfallet går del inle heller all dra några bestämda slutsatser om vilka resultat som utvärderingen kommeratl ge. Det är bl. a. mot denna bakgmnd viktigt att vi håller öppna de olikavägar som finns när det gäller slutförvaring av utbränt kärnbränsle och inteensidigt låser oss vid det ena eller del andra alternativet. Det bör därförligga i kraflförelagens intresse alt ägna ökad uppmärksamhet ål del alternativsom innebär direkiförvaring av utbränt kärnbränsle. Det kan också ligga i deraseget intresse atl ansöka om tillstånd enligt det alternativet. Jag ber att få lacka energiministern för svaret.Låt mig först säga atl tid som energiminister har varil fylldav ständiga försök att påverka kraftföretagen atl ge efter för linje i kärnkraflsfrågan,även när denna stått i strid med regeringsdeklarationen och de överenskommelsersom har irälTals i regeringen. Vad som hände när strax före nyårringde upp generaldirektör är bara den senaste i raden av manövrermen säkert inte den sista, om energiministern får fortsätta. Denintressanta frågan här är emellertid vad som hände innan statsrådet pågmnd av den offentliga debatten i viss mån tvingades till reträtt i dennafråga. Det rör frågan om ministerstyre. T. o. m. flera borgeriiga tidningar harnu frågat sig om inte energiministern gått för långt den här gången. Del räckerfaktiskt en bra bit atl bara citera hans eget pressmeddelande efter hemkomstenfrån , och han vidhåller resonemanget i sitt svar till mig . Så härsäger han om samtalet med : Enåsikt jag då förde fram var att kraftförelagen gör klokt i all skaffa sig enhandlingsfrihet, dvs. all ansöka om de båda alternativ villkorslagen erbjuder. Läggmärke lill att det är ett klart försök all påverka alt kompletterasin ansökan om för atl skall vinna tid i energifrågan! Läggockså märke lill all del här är fråga om elt samtal mellan den minister sominför regeringen är ansvarig för energifrågorna och hans underiydandegeneraldirektör. Jag vill fråga : Kan man komma myckel längre änså i form av klara besked från en ministers sida? Detär hell klart - jag vill slå fast del - alt avsikten varil att påverkaVattenfall på ett sätt som inle är förenligt med gällande regler, som stadgarförbud mot ministerstyre. Jag lämnar därhän den inledning gjorde angåendeförsöken atl påverka kraftförelagen - del var inte det som frågan gällde. Närdet gäller frågan om ministerstyre eller ej vet liksomövriga ledamöter här i kammaren alt det finns särskilda procedurer för attpröva den saken. och socialdemokraterna försökte förra åretanvända dem i annan fråga - med känt resultat. Del är bara att konstatera - medviss ironi - att vad Jag den gången var i för att utröna och på etttidigt stadium fick klart för mig bekräftades i regeringens kommuniké av den 22december 1977. Iövrigt har Jag ingen kommentar lill de insinuationer som här framförts. Vi haren särskild ordning för atl pröva sådana saker. Däremot vill jag säga allsvaret på frågan naturiiglvis är utdelat lill hela regeringskretsen. Jag kanför upplysnings skull meddela att del också har tillställts Vallenfallsgeneraldirektör, ulan alt han givit några synpunkter på dess innehåll somstrider mot det svar jag lämnat. LENNARTPETTERSSON (s): Det ärintressant att energiministern lar upp frågan om vad som hände ikonstiiutionsutskottet. Den gången räddade den borgerliga majoriteten ikonstitutionsutskottet energiministern. Vad som händer efter det nya övertrampet,som vi diskuterar här , vet ingen av oss. Jag vill bara påpeka alt ocksåborgerliga tidningar, som rimligen borde stödja den borgerliga regeringen pådenna punkt, börjar undra om inle energiministern har gått för långt. Energiministerntyckte inte att jag givit tillräckligt belägg för att energiministern gjortsig skyldig till någol övertramp. Lål mig då påpeka att del faktiskt finnsytterligare skäl som kan anföras. Jag tänker på den intervju medenergiministern som gjordes i av ianslutning lill det samtal industriministern hade med . Jag vill haklart besked om huruvida energiministern talar å regeringens vägnar när han iden intervjun säger: "Regeringen kan tidigast lämna besked omlandets sjunde kärnkraftsaggregal - - får startas. Anledningen ärall , som äger Ringhalsverkel, bör presentera ansökningar både vadgäller upparbetat och icke upparbetat kärnbränsle för slutlig förvaring." Ärdet riktigt, herr energiminister, alt ni hade den uppfattning som kommer fram iintervjun, är det rimligen också riktigt alt ni förde fram samma synpunkterlill generaldirektör i ert samtal med honom. Jag känner inte till den intervju som åberopas, och framför allt är del inget citat av vad jag harsagt. Jag har bara ställt upp fören intervju i den här frågan, nämligen för FLT, och den återgesalltså i en rad landsortstidningar. Om de återgivna meningarna är hämtade urden intervjun är det inle ett citat av vad jag har sagt utan journalistens egentolkning av samtalet. Jaghar sagt till , och det står jag för, alt min målsättning är altfrågan om skall behandlas . Men jag kan inte veta vilkaremissynpunkter som kommer in, inte heller vad den tekniska granskning somkommer alt utföras med hjälp av internationell expertis kommer att leda lill.Den reservationen har jag gjort, men i övrigt är målsättningen som saglbehandling . Sedan noterar jag atl somvanligt åberopar borgerliga tidningars åsikter. De var lika litet som LennartPettersson åhörare lill det samtal som fördes. LENNARTPETTERSSON (s): Energiministernsäger i sill svar till mig alt han inle har framställt några nya krav lillVattenfall i anslutning till alt han diskulerade en komplettering av ansökan omRinghals 3 med generaldirektör . Låt mig då konstatera, herr energiminister,au det var en allmän uppfattning i massmedia hela den vecka då debatten fördesatt energiministern hade fört fram dessa nya krav lillVattenfall. Ledningen för Vallenfall bekräftade också alt så hade skett. Jagkan citera som säger följande: "JonasNorrbys ställföreträdare. administrative direktör ,bekräftar i samtal med SDS alt har kommit med ett nytt krav ochatl risken för en försening och fördyring av Ringhalsprojekiet ökat." Detvar alltså klara uppfattning. Jag vill fråga energiministern hurdel kan komma sig alt hade den uppfattningen, om inteenergiministern hade fört fram dessa krav i sitt telefonsamtal. Jaghåller med om alt vi inle vet annal än indirekt vad som sades eller inte sades,men alla indirekta bevis talar för uppfattning. Den tillförordnade generaldirektören har jag aldrigtalat med. Han var uppenbarligen felinformerad. LENNARTPETTERSSON (s): Lål mig för atl bringa ytterligare klarhet ställa en fråga. Den gällerden attityd av mussla som herr energiminislem har intagit i denna fråga ändasedan han lämnade sitt kortfattade pressmeddelande om all han inle hade begåttnågra överträdelser och inte hade kommit med ytieriigare krav på Vattenfall.Jag har fått bekräftat på flera håll alt energiministern vägrade ställa upp iTV när man där begärde all få ökad klarhet beiräffande vad som avhandlades vidtelefonsamtalet mellan och energiministern. Är det riktigt att såskedde? Och berodde del i så fall på att energiministern ansåg atl han inleborde kommentera della ytteriigare? Det var endast en reverens för denna kammare och dess ledamöier,eftersom den förre bostadsministern i TV - som han framförde en delandra synpunkter - anmälde att en fråga skulle komma. LENNARTPETTERSSON (s): Det hadejuisåfall varit lämpligt att man i klarhetens intresse fått endiskussion i TV kring den här frågan. Såvitt Jag förslår var man inom TV heltinställd på alt ha en sådan deball. På socialdemokraliskl håll var vi bereddaatt ställa upp. Den ende som fattades i det sällskap som skulle bringa klarheti frågan om vad som sades eller inle sades i samtalet mellan energiministernoch , det var energiministern själv. Överläggningenvar härmed slutad. Omigångsättning av sysselsättningsobjekt för avskedade arbetare i Forsmark § 7 Om igångsättning avsysselsättningsobjekt för avskedade arbetare i Forsmark Statsrådet erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1977/78:244, ochanförde: har frågat mig hur snart de av statssekreterargruppen förinventering av sysselsältningsobjekl i norra föreslagnasysselsättningsobjekten för de avskedade Forsmarksarbelarna kan sättas i gång. Regeringenhar beslutat alt ställa 100 milj. kr. lill förfogande för ändamålet. Dessamedel skall i första hand användas för igångsättning av ett 20-tal väg- ochbyggnadsprojekt. Av dessa kommer merparten, enligt vad som uppgetls av berördamyndigheter, att kunna sättas i gång redan under första kvartalet i år.Arbetena med de återstående projekten kan i de flesta fallen inledas underandra kvartalet. I ett fåtal fall beräknas arbetena kunna påbörjas först undertredje och fjärde kvartalen. För de nu nämnda projekten - som totalt kostar ca100 milj. kr. - åtgår ca 75 milj. kr. av de statliga medel som avsatts. Återstodenav de avsatta medlen avser projekt för vilka det ännu inte finns tillräckligtdetaljerade planer för all jag nu skall kunna ange någon närmare tidpunkt förigångsättning. Jag tackar energiministern för svaret på min fråga. Delharju dröjt länge med besked om hur det skall bli med ersättningsarbeten fördem som tvingas sluta sin anslällning vid kärnkraflsverksbygget i Forsmark.Länsmyndigheter, kommuner, fackliga organisationer och berörda arbetare hadehoppats att få reda på det . Då hade man haft god tid attplanera. Nukom den här rapporten från statssekreterargruppen och även en uppgiftom att regeringen anslagit 100 milj. kr. för detta ändamål. Del har gåttsnart på det nya året utan att någonting har hänt i frågan. Den enagruppen efter den andra har fått sluta sina jobb i Forsmark, men de har intefått vela någonting om några ersättningsarbeten. Man har vänlat förgäves pånågot livstecken från regeringen. Inventering av lämpliga ersättningsarbeten äri stort sett vad kommunerna och länsmyndigheterna tidigare haft med i sinalångtidsplaner och beredskapsprogram. Del gällde bergrum för olja, planering avindustriområde, vägarbeten, skolbyggen m. m. Men del ärju bra om dessa arbetenkan igångsättas tidigare. En del av dessa projekt är självfallet myckelangelägna. Andra ligger längre fram i liden och är ännu inlefärdigprojekterade. Energiministernbekräftar nu alt 100 milj. kr. ställs till förfogande. Det gäller ett 20-talväg- och byggnadsprojekt, säger han. Merparten av dessa kan igångsättas underförsta kvartalet. Flera projekt skall komma . går inlein på de enskilda projekten, men jag är faktiskt intresserad av att få vetahur det blir med bergrummet rör oljelagring i . Är det med i den härförteckningen? Del är en sak som har diskuterats . Om man nu snartskall börja iordningställa det planerade industriområdet är man hell beroendeav överskottsmassoma från bergrummet. Jag vill då fråga : Ärbergrummet med i det 20-tal projekt som han talar om? Vägobjeklenär också angelägna. Det är särskilt en väg som jag vill poängtera, nämligenvägen mellan och , som många anställda använder.Alla är missnöjda med den dåliga vägen. Nuskall jag inte längre klaga över detta dröjsmål. Det är angeläget att snabbtkomma i gång med arbetena. Del har sagts mig alt det hela skulle gå myckelsnabbare, om de regionala myndigheterna får handlägga igångsättningen,anvisningen av arbetskraft m. m. Jag vill därför fråga energiminislem om inlede regionala myndigheterna kan få sköta handläggningen för all åstadkomma ensnabbare start av det hela. Det är väldigt viktigt. Omigångsättning av sysselsättningsobjekt för avskedade arbetare i Forsmark Jag vill inte hålla med om alt något dröjsmål harförekommit här. En förhandling pågick i arbetsdomstolen angående de varsel somlagts. Ett inlerimsbeslut fattades . fattaderegeringen beslut om en ram på 100 milj. kr. Julhelgen har givelvis inkräktaten del , men beredningsarbetet har pågått angående stalssekreterargruppensförslag, som stämplades in i industridepartementet . Sedan harkontakter tagits med de regionala myndigheterna. Deobjekt som ingår i paketet och som har detaljerats omfattas av regeringensbeslut . Det gäller vägar för 30,7 milj. kr. Jag går intein på detaljer. Det gäller skolor för 38 milj. kr., polishus i i för totalt 26 milj. kr. samt beredskapsarbeten för 7 milj.kr. Jagser det såsom angelägel att dessa objekt kan komma i gång snabbi för att gearbete åt dem som friställs under det närmaste året. präglar ocksåurvalet i den utsträckning det har varit möjligt. Avden ram på 100 milj. kr. som regeringen beslöt om för åtgärder i samband medneddragningen i Forsmark återstår nu ca 25 milj. kr., som regeringen senarekommer att besluta om. Vi väntar bl. a. på att skall bli klart medsin projektering för ett bergmm i , vilket frågade om.Även andra objekt, t. ex. ett industriområde i , kan länkas rymmasinom denna ram. Där finns ett samband med de schaktmassor som har nämnts. Istalssekrelerargmppens rapport, som har legat till gmnd för regeringens beslut,finns ytteriigare objekt som bör kunna komma i gång iordinarie ordning. Det gäller bl. a. ett sjukhus i , somjag hoppasskall kunna rymmas inom den ram för sådana byggen som fastställts för . Omigångsättning av sysselsättningsobjekt för avskedade arbetare i Forsmark Herrialman!Energiministern säger all det inle har varil något dröjsmål att lala om. Menden uppvaktade representanter för kommun ochlänsstyrelsen i län energiministern angående sysselsättningsläget iForsmark. Vid den uppvaktningen betonades från kommunens sida särskiltsysselsättningen för de boende i regionen som får sluta i Forsmark. Dethadevarit betydelsefullt förde anställda som fick sluta alt ha fåttreda på de möjligheter som finns till andra Jobb. Men de har intevelat någonting. Jagtalade i går med vägdirektören i län. Inte heller han har haft reda pånågonting. Han har via fått vela att vissa vägobjekt varplanerade. Trots avsaknad av information kan han med kort varsel, inom ca tvåveckor, komma i gång med en hel del arbeten. Nuhar del också dykt upp andra Jobb som är väldigt angelägna.Kommunen är därför litet besviken över att ulredningsgmppen inle har tagitkontakt med kommunen, innan förslaget förelades regeringen. Jag vill frågaenergiministern om del kan länkas alt även andra objekt, som inle finns med idenna inventering, kan komma med, bl. a. ett stöd till stålindustrin iÖsterbybruk. Där kan man sätta i gång när som helst. Den del inom ramen som ännu inte är disponerad är i och för sig intelåst lill några objekt. Del återstår atl bedöma dels naturligtvis under vilkenlid länkbara objekt kan bli aktuella, dels deras lokalisering för att bästpassa in i området med hänsyn lill den spridning av de friställda över flerakommuner som del här är fråga om. Jag är tacksamom man kan länka sig också andra arbetsobjekt vid diskussionerna framöver. Detbör nämnas, tyckerjag, att förhandlingar har förts om utnyttjande av den s. k.25-kronan för atl behålla den personal i arbete vid Forsmark som annars skullefå gå, men har inle kunnat godta den fackliga organisationens kravdärvidlag. Jag kan förslå synpunkt att man inle gärna vill utbildafolk som man inte vet om man får behålla, något som hell beror på avsaknaden avbesked i frågan om får byggas färdigt. Min sista fråga tillenergiministern är därför: När kan besked komma från regeringen i den frågan? Manhar väntal och väntal i det oändliga, men måste det vara dags förregeringen alt fatta beslut. När kommer beskedet? Herrialman!Del står i propositionsförteckningen till : . Jaghoppas verkligen att det då blir klara besked och inte, som alla gångertidigare, diffusa svar som man kan tolka på olika sätt. Överläggningenvar härmed slutad. §8 Om eftergranskning av läromedelspaket om läkemedel Statsrådet erhöll ordet för atlbesvara () anmälda fråga, 1977/78:203, ochanförde: har frågal mig om Jagavser att vidta ålgärder som gör del möjligt för läromedelskonsulenlerna vidlänsskolnämnderna all som ett led i deras service lill skolorna eftergranskaläromedelspaket av typ Om läkemedel. Följanderegler gäller beiräffande information om och granskning av läromedel. () har bl. a. lill uppgift att informeraom s. k. centrala läromedel. Läromedelsproducenterna ansöker hos SIL omregistrering av läromedel. Om det rör sig om elt samhällsorienterandeläromedel, som SIL bedömer vara centralt, begär SIL hos alldelta skall granskas. skall enligl gällandebestämmelser pröva om läromedlet behandlar innehållet på ett sakligt ochallsidigt sätt samt om läromedlet även i övrigt står i överensstämmelse medavsnittet Mål och riktlinjer i ifrågavarande läroplan. Uppfyller läromedletdessa villkor skall del godkännas. Om del har godkänts registrerar SILläromedlet som centralt och granskat av SÖ. Något ytteriigare ansvar förgranskning av läromedel har staten inte påtagit sig. Producentenav läromedlet Om läkemedel harenligi vad Jag har erfarit inte ansökt hos SIL omregistrering. Vidsidan av de centrala läromedlen finns en mängd material som framställs förskolan och som vid behov kan las in i undervisningen och där kompletteralärostoffet. Sådant material kan vara producerat av organisationer, förelageller myndigheter. Det är i många fall av stort värde, då det kan ge aktuellaaspekter på olika samhällsfrågor. Läromedelav della slag granskas inte av någon statlig myndighet. Bestämmelserna omgranskning med åtföljande objektiviietskrav är inle tillämpliga. För den lokalabedömningen som sker vid val av läromedel är termen efterhandsgranskning därförinte lillämpbar. Ibudgetpropositionen /79 har Jag angivit att del inom departementet harpåbörjats en översyn av gällande bestämmelser om information om och granskningav läromedel i syfte alt anpassa läromedelsbegreppet lill den syn på läromedlensom redovisas i propositionen om skolans inre arbele. I detta arbete ingåremellertid inte planer på att införa någon ny instans som granskar läromedelfrån objektivitetssynpunkt. Omeftergranskning av läromedelspaket om läkemedel Omefteigransk-ning av läromedelspaket om läkemedel Jag ber att fålacka för svaret. Del gav dock inte så mycket utöver vad Jag tidigare visste ombehandlingen av läromedel. Anledningentill frågan är ju inle atl jag på något sätt vill förhindra att material sändsut till skolorna för alt där kunna användas för alt komplettera och fördjupalärostolTel. Inte heller att någon ny instans för granskning av läromedel skallinrättas - en sådan finns ju redan. Vadjag vänder mig emot när det gäller Om läkemedel är att branschorganisationenvägrade att låna ut paketet i fråga för genomgång. , i detla fall länsskolnämnden i , begär altfå låna ett läromedel för sedvanlig genomgång bör, anser jag, utgivaren inlekunna neka den detta. Det är den frågan jag ville ha statsrådets syn på. Jagvill inom parentes ha sagt all länsskolnämnden i sedan många århar en myckel aktiv läromedelsuppföljning helt i linje med SÖ:s intentioner. Jagvet att läromedlet Om läkemedel inte är centralt registrerat och inte hellerbehöver vara del. Men att man vid en lokal granskning inte skulle kunna ställakrav om objektivitet på ett sådant läromedel måste Ju stå i strid med SÖ:sintentioner. Atttermen efterhandsgranskning i denna fråga inte är lillämpbar kan ju statsrådetha rätt i. Jag använde kanske fel term, men i ingressen till frågan använde jagfaktiskt uttrycket "för sedvanlig genomgång". Det är ju den saken delär fråga om. Jagmåste fråga statsrådet om hon tycker det är rimligt att en organisation skallkunna neka en länsskolnämnd att låna ett material. Det ärju inle fråga om eltobligatoriskt utsändande för genomgång av ett icke centralt registreratläromedel. Men om man begär att få låna det, skall organisationen då kunnavägra atl låna ut det? Del är den saken jag vänder mig mot, och Jag ville hastatsrådets syn på den saken. Jag har redovisat de centrala regler som gäller för granskning avläromedel och som säger sig väl känna till. Om hon ville ha svarpå en helt annan fråga, skulle hon ha formulerat sig annoriunda. Inteens efter anförande känner Jag till vad som skulle betraktas somsedvanlig genomgång. Jag kan bara konstatera all det finns regler för centralgranskning. Dämtöver finns regeln om objektivitet som ligger i atlundervisningen enligl läroplanen skall vara objektiv, dvs. saklig och allsidig.Del åligger alltså läraren atl i sin undervisning följa de riktlinjer som ges iläroplanen när han eller hon använder material vid sidan om de centralaläromedlen. OmLilly vill vara vänlig och formulera om frågan och ställa den på ellsådant sätt alt jag har möjlighet att göra de undersökningar som krävs för altge ett svar, då är välkommen tillbaka. Nog tyckerjagatt den fråga jag har ställt bör vara ganska lätt all förslå. När del gällercentral granskning är del en hell annan sak. Men vi har juläromedelskonsulenter i varje län som för service till skolorna går igenom demängder av material som skickas ul från olika organisationer. Jagvänder mig emot alt en industri eller en organisation vägrar alt låna ut eltsådant material för genomgång av läromedelskonsulenterna i länet. Det är denfrågan jag vill ha svai på, och del har ingenting med olika instanser förgranskning av läromedel alt göra. Det handlar alltså om denna organisationssätt atl behandla en förfrågan om lån av ett läromedel. Omhandeln med glasögon, m. m. Jag kan bara råda att ställa den fråga honvill ha svar på. Det är faktisktden frågan jag har ställt. Överläggningen varhärmed slutad. § 9 Om handeln medglasögon, m. m. Statsrådet erhöll ordet för atlbesvara () anmälda interpellation, 1977/78:89,lill statsrådet , och anförde: 1. omsocialstyrelsens och andra undersökningar givit garantier för att den skärpta konkurrensen på glasögonmarknaden sker under för allmänheten säkra förhållanden när det gäller tillgången på legitimerad personal i s. k. lågprisbutiker och hur detla kontrolleras fortsättningsvis, 2. om socialministern avser atl vidta ålgärder för altpåskynda tillkomsten av en säkrare synvård i skolorna för att tidigare än nubl. a. kunna sätta in adekvat specialundervisning, 3. när proposition angående skolhälsovården förväntas. Eftersominlemellationen tar upp frågor som berör milt ansvarsområde besvarar Jag den. Optiskahjälpmedel utprovas och försäljs dels av legitimerade optiker, dels av andra änlegitimerade optiker. I detla sammanhang bortser Jag från den verksamhet sombedrivs av legitimerade läkare. De legitimerade optikerna är medicinpersonaloch står under tillsyn. De har ett medicinskt ansvar för sinverksamhet. instruktion för legitimerade optiker den 29oktober 1976 (SOS FS (M) 1976:75) reglerar verksamheten. Instruktionen tillkomefter en av företagen utredning om ögonsjukvården, som syftadelill en kvalitetshöjning av bl. a. de legitimerade optikernas verksamhet. Genområd, anvisningar, cirkulär och utredningar Omhandeln med glasögon, m. m. harsynvården under senare lid ägnats ett allt större intresse. Härigenom och genommedverkan av och vid fastställande avutbildningsprogram för de optiker som skall legitimeras har garanti skapats föralt allmänheten tillförsäkras trygghet och säkerhet vid inköp av optiskahjälpmedel. Utanförkretsen av legitimerade optiker finns flera yrken representerade inomoplikerbranschen. förhållande samt bristen på enhetlig utbildning göratl denna optikerkrels uppvisar en mycket ojämn kvalitet i sitt yrkeskunnande.Gruppen slår inte under tillsyn i annan mån än vad som följerav 6 § inslmkiionen (1965:792) för länsläkarväsendet, dvs. attlänsläkarorganisalionen skall ägna noggrann uppmärksamhet åt bl. a. den här akluellaverksamheten.