prot · G10964 · 1977-12-31 00:00:00 — Den är så anmärkningsvärd atl man borde företa enskyndsam utredning av hela problemet. Omjag skulle försöka dra några slutsatser av behandlingen av den här frågan ärdet följande. Frikorlen vid SAS betraktas inle som inkomsi av tjänst, för dåskulle de beskattas. De anses tydligen inte heller vara annan lön, ersättningeller förmån, som det talas om i deklarationsblanketterna - då Ombeskattningen av vissa reseförmåner skullede också beskattas. De betraktas inte heller som kostnadsersättning, som videnskild tjänst uppburen resekostnad, för atl fortsätta med deklarationsblankettensspråk. Inte heller anses del tydligen vara gåvor, för gåvor utöver elt visstbelopp skall också tas upp. Frågan är: Vad är då dessa frikort för någol? Jagtycker del är angelägel att utreda det. Därför bör man inte baka in en sådanutredning i en allmän översyn av rese- och iraktamenibestäm-melserna. Detär allvariigt -jag har redan nämnt del - att del i pressdebatten har antyttsatt del här liknar bestickning och mutor. Då borde man faktiskt företa engmndlig och snabb uiredning. Jaglycker inle budgetminislern skall bli förvånad om i och andradeklaranter blir upprörda över all de måste ta upp varje inkomst somviktiga förmåner för vissa grupper undantas från beskattning. Detla, herrMundebo, kan inte vara ägnat att höja skallemoralen! Jag vill försäkra alt jag självfallet tyckeratt del är angeläget att fåklarhet i reglerna och att få entydiga regler för framtiden. Denuvarande reglerna är alltså under rättslig prövning. Som jag säger i svaretberäknar man att det ärendet skall avgöras under . Av mitt svar framgår hur Jag anser alt reglerna bör utformas för framtiden.Självfallet är det också för mig angelägel all.så fort det är möjligt få tillstånd sådana nya regler. Men jag kan icke bortse från att del finns ell sakligtsamband mellan denna fråga och en del andra inslag i beskattningen avreseförmåner. Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Ombeskattningen av vissa reseförmåner Budgetminislern erhöll ordet för aU i eU sammanhang besvara dels (vpk) anmälda fråga, 1977/78:229, dels/I//'Z.öve/;to/-g5(apk)den II januari anmälda fråga, 1977/78:241,och dels () den12 januari anmälda fråga, 1977/78:245, har frågal mig om regeringen, mot bakgrund avhandläggningen av de s. k. SAS-frikorten, anser att det är förenligt med enrättvis och lika behandling att de ungdomar som arbetat inom den avarbetsmarknadsstyrelsen (AMS) bedrivna försöksverksamheten beskattas förhemresor. har frågat mig om jag anser atl dessa fria hemresorskall beskattas och, om så inte är fallet, vilka åtgärder regeringen ämnar vidta.Knut Wachimeister har frågal om jag ämnar vidta åtgärder för alt de ungdomarsom i god tro utnyttjar AMS friresor ej i efterhand skall bli beskattade fördenna förmån. Jaghar tidigare i ell svar lill framhållit all en fråga ombeskattning av reseförmåner i form av frikorl från SAS kommer att prövas avskattedomstol och att Jag med hänsyn till detta inte anser mig börauttala mig om tillämpningen av skattereglerna i detta fall. Beträffandede bidrag lill hemresor som AMS kan bevilja vissa ungdomar vill jag sägaföljande. I den informationsfolder som AMS har lämnat ut till dem som kan kommai fråga till sådana bidrag anges alt bidragen är skattepliktiga.Riksskatteverket har på förfrågan uttalat som sin uppfattning atl någonavdragsrätt för resekostnaderna inle föreligger. Uttalandet har skett motbakgrund av skattedomsiolarnas praxis. Avdrag för hemresekostnader medges baraom inkomsttagaren hareget hushåll. Så anses inle vara fallet i fråga omungdomar som bor hos sina föräldrar. Deungdomar som fått resorna betalda av AMS intar ingen särställning i förhållandetill andra ungdomar som arbetar utanför sin hemort. De ungdomar som inle fåttsärskilda bidrag ulan med egna medel fått bekosta sina hemresor torde intekunna påräkna avdrag utan måste själva stå för hela resekostnaden. Detär beklagligt om del uppslår ell missförstånd hos de nu aktuella ungdomarna omskattereglerna för bidragen lill hemresor. Regeringen är emellertid beredd attvidta ålgärder i syfte att undanröja ölägenheterna för de ungdomar som genom enbeskattning får värdet av sina fria hemresor reducerade. De problem somaktualiseras i samband med den skatlemässiga bedömningen av dessa ungdomarshemresor är ganska omfattande. Den översyn av reglerna som även jag anserpåkallad bör ske inom den kommitté som tillsätts för att göra engrundlig översyn av alla skallefrågor rörande traktamenten, reseersättningaroch resekostnader. Ombeskattningen av vissa reseförmåner (vpk): Jag får lacka budgetminislern för svaret, även om jag menar att delinte är ett svar på min fråga - däremot är det kanske svar pä de frågor somandra ledamöter har ställt efter det att Jag lämnade in min fråga. Självklartblev stora delar av svenska folkel siorligen förvånade när vi i massmedia togdel av uppgiften alt regeringsledamöter och en hel rad andra prominentapersoner av ett flygbolag erhöll gratisresor utan begränsning jorden mnl åt sigoch sina familjer - resor för avsevärda belopp, resor som vanligaskattebetalare aldrig skulle kunna drömma om all få göra. Men mer förvånad blevallmänheten när den fick klart för sig all dessa resor - gåvor eller vad man nuvill kalla det - inte skulle beskattas. Förvåningen blev ännu större närregeringen vägrade publicera namnen på dessa personer. Man frågade sig: Vadville regeringen dölja? Vad var det för skumt som låg bakom regeringens vägran?Vilka personer och vilka intressen ville man skydda? Hade korruptionen brett ulsig för långt? Regeringenvar lika halssiarrig trots den omfattande publiciteten i massmedia. Regeringenmåste ha varit fullt medveten om atl dessa listor skulle komma fram när somhelst - när så många kände lill dem var det bara en lidsfråga. Men regeringentycktes lika naiv i detla fall som i många andra Ombeskattningen av vissa reseförmåner avseenden.Även jag som tillhör fotfolket i denna riksdag-och del gjorde Ju också herrMundebo innan han blev budgetminisler - har listan i min hand. Det var dessanamn som regeringen vägrade att publicera. Här finns namnen på statsråd,personer tillhörande kungahuset och en rad andra prominenta personer - jag serdem inte i kammaren , men del kanske har sin förklaring. Var detkungahuset, familjen eller de gamla förbrukade statsråden som skydda? Den frågan ställer sig naturiiglvis människorna. Menså kom något som kom bägaren alt rinna över. Unga människor, 20-åringar i storutsträckning från , som hade tvingats söka arbele söderut, hade fåttvissa gratisresor. De hade fått uppgift om atl de resorna inte skullebeskattas. Men plötsligt kom meddelandet atl dessa ungdomar som hade tvingatstill arbele söderut skulle betala skatt för sina resor. Det var detla jagaktualiserade i min fråga. Delär klart all folk lycker alt man här tar hänsyn till person. Är du statsråd,tillhör du kungahuset eller är du en får du fria jordenruntresor ochslipper skatta för dem. Men tillhör du socialgrupp tre är du en annan person idet här samhället. Det var detla jag berörde i min fråga, som jag inte har fållnågot svar på. Jagser att min lalelid nu är ute, och Jag slutar med all fråga : Varfinns här likheten inför lagen? (apk): Jag be;r att få lacka för svaret på den här frågan. Jagser av svaret att regeringen lovar se över det här problemet. Vi får hoppas altden översynen sker snabbt, så att ungdomarna snart får elt klart besked. Fördet beskedet bör vara skattebefrielse. Detkan inte vara rimligt att man först gör allt för att locka ungdomarna lillarbetsplatser långt ifrån hemmen, och utnyttjar deras nödläge - för ell sådantär det ju fråga om när man inte harjobb på hemorten-och sedan ger dem enskattesmäll av del här slaget. Detär sällan jag fått så många reaktioner utifrån som just i denna fråga. Denkväll som della offentliggjordes i TV fick jag telefonsamtal från 11norrbottniska ungdomar, som med bestörtning och indignation i rösten frågade omdelta kunde vara sant och om del inte var möjligt alt göra någonting iriksdagen. Den här indignationen är hell förståelig. Ingen av de 11 ungdomarsom kontaktade mig sade att de hade blivit underrättade i förväg om att detskulle bli sädana här konsekvenser. ser jag av frågesvaret atl det harmeddelats i en informationsfolder. Men tydligen har den informationen varit såbristfällig och så finstill att den inte har observerats av ungdomarna. Pågmnd av att dessa ungdomar lever i ett samhälle som inle kan garantera denmänskliga rätten till arbele på hemorten eller ens i det egna länet hade demotvilligt accepterat atl ta jobb långt hemifrån. Atl de erbjudna sexgratisresorna för atl hälsa på hemma var elt av skälen till atl dessa ungdomarlog de här jobben berättade flera av dem. Mot den bakgrunden tyckerjag nästan all det är snudd påbedrägeri om myndigheterna sedan kräver i skall för dessahemresor. De politiska ungdomsförbunden har med rätta karakteriserat dessaskattekrav som stötande och felaktiga. Sett mot den generositet som man visadeförmögna i samhället, något som man tidigare varit inne på här , är detverkligen ingen felaktig karakleris-Uk. Delär alltså nödvändigt atl finna elt system som gör att denna skattetekniskaoformlighet hell rättas till. Del är därför bra att man nu gör den häröversynen, som jag anser måste ge ett resultat mycket snabbt, så atl dessaungdomar slipper sväva i ovisshet. Ombeskattningen av vissa reseförmåner KNUTWACHTMEISTER (m): Jag skall be alt få tacka budgetminislern för svaret på min fråga. Mångamänniskor blev med rätta upprörda när tidningar och TV för några veckor sedanmeddelade all tusentals ungdomar, huvudsakligen från , ,och , skulle kunna få upp lill . i kvarskall på gmnd avde sex fria resor som AMS beviljat dem med anledning av all de bosatt sigsödeml för att där kunna få arbete. Manskulle kunna jämföra dessa ungdomars resor med de som devärnpliktiga åtnjuter och som inle behöver tas upp lill beskattning. Devämpliktiga behöver emellerlid inte heller - i motsats till AMS-ungdomama -skatta för kontanlersättningen under värnpliklsliden. Skattemyndigheternaanser sig därför säkeriigen ha handlat logiskt när de ansett atl resornalikaväl som inkomsterna från AMS borde beskattas. Avbudgelministerns svar framgår nu atl AMS i förväg informerat om all de friahemresorna skulle betraktas som en skattepliktig förmån. Jag lycker del arenmyckel viklig upplysning, som gör klart all man på intet säll kan tala om någotslags retroaktiv beskattning. Möjligenkan del sägas atl informationen inte varit av den omfattningen atl den itillräcklig utsträckning trängt igenom, och det är i så fall mycket beklagligt.Men det är glädjande au budgetminislern nu meddelar alt regeringen är bereddatl vidta erforderiiga ålgärder för alt mildra effekterna av dessa skatteregler. Jag lackar än en gång budgetminislern och är nöjdmed del svar jag fått. Jag vill baragöra ell par tillägg. Jagskall inle ytteriigare fördjupa mig i den diskussion om gällande sekretesslagsom justitieministern har fört. Jag vill bara poänglera att det gälldeatl tillämpa lagen i den utformning den fått genom beslut här i . Ochdet är vad regeringen har gjort. Närdel sedan gäller resorna inom AMS-systemets ram, så kommer de nu aktuellaungdomarnas problem att lösas genom ett särskilt beslut, inte inomskattesystemets ram ulan bidragsvägen. Jag förutsätter alt AMS forlsäti- Ombeskattningen av vissa reseförmåner ningsvispå ett klart och entydigt sätt ger information om gällande regler, så attproblem inte uppkommer. Viskall också självfallet så fort del är möjligl bearbeta gällande lagregler ochåterkomma lill med förslag lill nya regler rörande traktamenten ochreseersättningar, så atl de blir så klara och entydiga som det någonsin går attåstadkomma. Och vilken inriktning de reglerna bör få när del gäller SAS-resornaframgår hell klart av mitt svar. (vpk): Budgetminislernsäger i sitt svar att del - och delta har del också talats om här i replikerna- i en informationsfolder som AMS lämnat ut till de ungdomar det gäller angesatt bidragen är skattepliktiga. Menjag barett brev från av , där detsägs: "Delän som omfattas av försöksverksamheten har, med utgångspunkt frånverksamhetens målsättning, i många fall uppfatlat dessa bidrag som skattefriaoch detla har medfört atl information till berörda ungdomar ej hargivits." Ungdomarnakände alltså ingenting lill om detta. Del är fel i svaret. Även om AMS gett uten folder, så har den inte kommit ungdomarna till hända -det framgår av brevetfrån . Man kan alltså inte anklaga ungdomarna i del härfallet utan snarare budgetdepartemenlet. Eftersomjag har ordet vill jag också säga atl det är underligt, herr budgetminisler,atl frågan om AMS-resorna skall ulredas medan miljonärernas, kungahusets ochde svenska statsrådens gratis jordenrunlresor skall vara skatlebefriade - ivarje fall enligt budgelministerns tidigare uppfattning. Dessutom gjorderegeringen allt för alt hemlighålla namnen på innehavarna av SAS-korlen. Ochjag har inte fått svar på frågan: Varför handlade ni på della sätt? Nustår regeringen och statsrådet här likt skolgrabben som hickande ochstammande försöker försvara sig då han tagits på bar gärning för ofog hangjort. Men idel här fallet, hen Mundebo, är saken ännu värre än när enskolgrabb gjort någol ofog. Och uppträdandet i övrigt är rätt karakteristiskt. (apk): Mot bakgrund av atl en översyn skall göras vill statsrådet inle nu talaom vilka ålgärder som kommer atl vidtas, och det kan jag möjligen förstå. Menjag vill framhålla alt det inle bara gäller alt undanröja ölägenheterna för denu aktuella ungdomarna, utan det gäller också alt se lill alt andra ungdomarinte får liknande bekymmer . Jagvill än en gång understryka vikten av att den beslutade översynen sker mycketsnabbi, så all man skingrar den oro som många ungdomar fortfarande bärinombords. Alt på grund av arbetsbrist tvingas jobba långt från hemorten kaninnebära en ständig plåga i sig. Om ungdomarna dessutom skulle straffas medskatt som de inte har väntat sig, då skulle en grov orätt begås. av översynen måste därförbli alt ungdomarna slipper betala skall för sina hemresor. Jag skall bara kommentera de synpunkter i sak som framfördes i de tvåsenaste inläggen. Närdet gäller SAS-resorna ankommer det på länsskallerällen all tolka gällandelagstiftning. Länsskallerällen kommer med beslut i ärendet under . Beiräffandede nya reglerna skall påbörjas en översyn av hela området rörandetraklamenlersättningar och resekostnader. Jag har klart redogjort för minuppfattning om hur de nya reglerna bör se ul när del gäller SAS-resorna. Dessabör beskattas i den mån frikort över huvud laget förekommer. Dennuvarande ulformningen av gällande regler för AMS-resor framgår av de foldrarsom AMS har för information om flytlningsbidragm. Om dessa foldrar i de nuaktuella fallen icke har nått fram, så är del - såsom framgick av mitt förstasvar - alt beklaga. Jag har inle anledning all efterforska vari felet när detgäller den här frågan ligger eller all utpeka någon myndighet eller någrapersoner som ansvariga för atl informationen inle har nått fram, utan jag nöjermig med atl konstatera att del tycks vara så alt de ungdomar denna debatthandlar om inte har fått full klarhet om reglerna. Och delta är alt beklaga -jag upprepar del - men för alt undanröja de olägenheter som härfinns kommer alltså regeringen all fatta sÉirskilda beslut rörande dessaungdomars resor. Ombeskattningen av vissa reseförmåner GUSTAVLORENTZON (vpk): Altkrypa bakom länsskallerällen hjälper föga den sak som har tilluppgift alt försvara här, nämligen frågan om och de slora förmånersom representanter för kungahuset, statsråd, och andra åtnjuter. HerrMundebo svarade inte på min fråga. Den löd: Varför hemlighöll regeringenlistorna och möjliggjorde alla dessa skriverier i tidningarna och ettomfattande ryktessprideri? Niförklarade alt så fort korten kom från SAS, så lämnade ni dem tillbaka. Menvilka rykten var del som spreds ute i landet? Jo, följande - och del känner nisäkert lill själva: Del första statsråden gjorde, innan taburetterna ens hunnitbli varma, var atl ringa lill SAS och fråga: När kommer våra frikort? Nibäddade för de omfattande skriverier som förevarit genom atl smussla ochhemlighålla, och ni är själva orsaken till dem. Ni kunde i stjillet ha sagttill SAS: Vi lämnar namnen på statsråden. Det är nio stycken det är fråga om,och i övrigt är listan hemligstämplad. Menså gjorde ni inte. Halssiarrigl uppträdde ni hela liden och vägrade att geallmänheten uppgifterna, trots alt ni visste att dessa namn när som helst 7 protokoll 1977/78:62-64 Omsynkraven för kustbevakningspersonal m. fl. skulle komma atlpubliceras. Då frågar man sig: Vem ville ni skydda? Vilka intressen ville niskydda? På detta svarar inte . Bara ett sista tillägg, eftersom den här debatten inte längre handlarom sakfrågor ulan om ett antal andra kommentarer av . Justitieminislernhar på en särskild fråga ulföriigt redogjort för handläggningen när detgäller sekretesslagstiftningen. Del fanns inle några intressen alt skydda.Uppgifter fanns f ö. tillgängliga. Den myndighet som har att handlägga de härfrågorna, nämligen skattechefen, har tillgång tillhandlingarna. Skäletär helt enkelt följande: Regeringen har att lillämpa en sekretesslagstiftning,beslutad av . Regeringen har tillämpat den lagstiftningen helt enligtriksdagens beslut. GUSTAVLORENTZON (vpk): Nej, herr budgetminisler, det går inle an att krypa bakom i det härfallet heller och påstå atl det inle är sakliga frågor Jag talar om. Det ärjuslsakfrågor jag ställer, och det är dem ni inte svarar på. Orsakenlill att vi har fått denna omfattande publicitet här i landet ärju atlregeringen har handlat på det sätt som jag skildrar. Det tillhör verkligensaken, herr budgetminisler. Överiäggningenvar härmed slulad. § 6 Om synkravenför kustbevakningspersonal m. fl. BudgetminislernINGEMAR MUNDEBO erhöll ordet för att besvara Hans fe/i Röslånga (fp)den 1 decemberanmälda interpellation, 1977/78:87, till kommunikationsministern,och anförde: i har i interpellation till kommunikationsministernfrågal dels om denne vill medverka lill atl rådande krav på synskärpa föranställning i allmän tjänst på ett bättre säu än f n. anpassas lill dagenssamhälle så att kraven kan uppfyllas med korrigering, dels om denne är bereddatt uttala att dispens i fråga om synkrav i större utsträckning bör medges avvederbörande myndighet. Interpellationen haröveriämnats lill mig. Bestämmelserom krav på synskärpa för skilda yrkeskategorier har utfärdats av elt flertalmyndigheter. Som exempel kan nämnas , generallullsiyrelsen,luftfartsverket och myndigheter inom försvars-maklen. Bestämmelserna motiverasav de särskilda krav på säkerhet som måste ställas för olika yrkeskategorierinom myndigheternas verksamhetsområden. De avser i vissa fall mätningar utankorrigeringsglas, i vissa andra fall med sådana. Inågot fall grundas bestämmelserna på de förslag till fordringar på synförmåganför anställda i allmän och enskild tjänst som lades fram av en kommittémed uppgift att utreda frågan. Detla gäller t. ex. för , som efterbeslut av Kungl. Maj:l 1954 fastställde fordringar på synförmåga för personalvid verket. Iandra fall är synkravsbestämmelserna grundade på förslag lill anställ-ningskravsom upprättats vid resp. myndighet eller på internationellt fastställda normer.Del senare gäller luftfartsverkets bestämmelser om synkrav för t. ex.trafikflygare. i har i interpellationen särskilt pekat på desynkravsbeslämmelsersom finns vid . 1973 tillsattes enpartssam-mansalt grupp vid verket för au bl. a. utreda behovet av nyabestämmelser om synkrav. Arbetsgruppen föreslog vissa ändringar, t. ex.fortlöpande kontroll av synförmågan hos vissa tjänstemän vid kustbevakningen.Regeringen medgav all generallullsiyrelsen efter hörande avstatens personalnämnd fick utfärda nya bestämmelser om bl. a. synkrav.Generallullsiyrelsen har ännu inte utfärdat några nya bestämmelser. Ett avskälen härtill är att styrelsen särskilt övervägt om korrektion med synglasskall tillåtas vid nyanställning. Påstaten som arbetsgivare vilar ett särskilt ansvar atl underiätta för människormed olika slag av handikapp atl få elt fullgott arbete. Det är därför angelägetalt tillse, atl man inle ulan starka skäl ställer anställningskrav som kanutestänga grupper av arbetssökande från statliga tjänster. Jagvill därför meddela att del är min avsikt all föranstalta om en översyn avgällande synkrav för anställning i statlig tjänst. Jag kommer då också attöverväga, om översynen bör omfatta även gällande hörselkrav. Jagär däremot inte beredd att i della skede ge någon allmän rekommendation omdispens från de gällande kraven. Omsynkraven för kustbevakningspersonal m. fl. HANS i (fp): Det är lätt att instämma i budgelministerns uttalande att det vilar ettsärskilt ansvar på staten för att underiätta för människor med olika handikappatl få elt fullgott arbete. Tyvärr måste man konstatera att staten på deltaområde har varil en dålig föregångare. Och man blir närmast beklämd avuppgiften om generaliullslyrelsens saktfördighet. Det är sedanstyrelsen fick rätt alt utfärda nya bestämmelser om synkrav. Men ännu harstyrelsen inte kunnat fatta det som jag tycker självklara beslutet allkorrektion med synglas bör tillåtas vid nyanställning. Jaglackar budgetminislern för ett bra interpellationssvar och konstaterar att handrar konsekvenserna av sin åsikt om staten som arbetsgivare samt atl han skallföranslalla om en översyn. En sådan översyn blir naturiiglvis än bättre om denockså kan inrymma hörselkraven. För detla är det lätt att uttala en mycket stortillfredsställelse. Delandra ledet av min interpellation handlade om att dispens bör lämnas i störreutsträckning av myndigheterna. Budgetministern är inte beredd att genågon allmän rekommendation om dispens från gällande krav. Omsynkraven för kustbevakningspersonal m. fl. sträckte sig heller intemina funderingar. Jag föreställer mig att den kommande översynen öppnar vägartill statlig anställning för åtskilliga som inte uppfyller nu gällande synkrav,dvs. så atl glasögon kan tillåtas där de inle får användas . Men under dentid översynen pågår och till dess nya bestämmelser föreligger finns detalltjämt människor som blir utestängda från arbeten för vilka de har bådeintresse och förutsättningar. Jagmenar att del finns åtskilliga fall, där vederbörande myndighetklart kan konstalera atl den sökande myckel väl klarar en uppgift med hjälp avglasögon. Han eller hon får ju, när anställningen väl är klar, ofta fullgörabetydligt mera kvalificerade uppgifter om synen efter hand blir försämrad. Mankan föreskriva atl synglasen skall vara av viss kvalitet, man kan fordrasärskilda fastsältningsanordningar eller föreskriva alt glasögonen skall bärasi tjänsten osv. Myndigheterna bör enligt min uppfattning inte vara så formelltbundna lill föråldrade bestämmelser utan måste ha rätt slora möjligheter tillflexibilitet i de enskilda fallen. Budgetminislernhar här intagit en klar ståndpunkt i fråga om statens ansvar som arbetsgivare.Därför anser jag mig också kunna efteriysa en personlig uppfattning hosbudgetminislern om dispens fören grupp - låt vara en liten sådan-som kommerikläm under liden. Jag hoppas inneriigt atl den uppfattningen ligger i linje medvad jag här har skisserat. Då kan myndigheterna på ett smidigare sätt tolkagällande synkravsbestämmelser. Istället för att hålla fast vid formalistiska regler bör inställningen vara atthellre fria än fälla. Min förhoppning är att den översyn som vi nu skall göra inle skall lalång tid, utan atl vi relativt snart skall kunna komma fram lill nya lösningar.Jag vill tillägga all jag för min egen del utgår från alt myndigheterna, medandenna översyn pågår, i tveksamma fall väljer att hellre fria än fälla. HANSPETERSSON i (fp): Jag vill lillslut bära tacka budgetminislern än en gång. Överiäggningen var härmedslutad. § 7 Föredrogs ochhänvisades 1977/78:85 tillulbildningsutskoUel § 8 Föredrogs ochhänvisades 1977/78:402 och 403 tillkonstitulionsutskottet 1977/78:40406 tillnnansutskoitel