prot · G10959 · 1977-12-31 00:00:00 — Men då får man i all rimlighels namn inle hesiiera att betala 2-kronan- så fariigt är det kanske inte. Delär inte mottagaren som skall betala de enligt det här förslagetutan avsändaren. Och det kan länkas att mottagaren anser att brevet ärviktigare än vad avsändaren gör. Jagvill när del gäller landsbygden ta ett exempel från min egen kommun,. Vi har en gammal socken som heter Misterhult, och där drogspostkontoret in för sedan. Då utlovades en lanlbrevbärariinje och enservice likvärdig med den man hade när postkontoret fanns. Manhar inget postkontor öppet . Lantbrevbäraren har körtsin ordinarie tur, och folk har kunnat lita på att han kommer. Men del kan manalltså inte göra sedan detla nya system trätt i kraft. Då har man inte sammamöjligheter till den service som man fltt och som utlovades närpostkontoret drogs in. Omåtgärder för att bevara kanalleder Ortsborna kan utan någon som helst tvekan lita på all de även lördagarflr den service av lantbrevbäraren som tillhandahålls på post-anstalterna. Kommunikationsministernverkar inle vilja agera för en ändring. Han är i stället sy nbariigen positivtinställd till det förslag som poslen framlagt och tror att del här kommer attfungera lika bra som del fungerat . Närändringen trätt i kraft och verkat flr vi väl se vem av oss som harrätt. Överiäggningenvar härmed slutad. § 6 Om åtgärderför att bevara kanalleder KommunikationsministernBO erhöll ordet för att besvara () den 8 decemberanmälda fråga, 1977/78:205, och anförde: har frågat mig om jag är beredd att redovisa min syn påhur man skall säkra de viktigaste svenska kanalernas fortbestånd,finansiering och utveckling. Statsmakternahar under de sensie åren tagit ställning till frågor rörande ,Trollhälle kanal och . Dessa tre kanaler flr av flera olikaskäl anses vara de viktigaste svenska kanalerna. Avtalom övertagande av kanalbolag har träffats mellan staten och de tidigareägarna. Upprustningsarbelena kan nu påbörjas. Förhandlingar om huvudmannaskapetoch den framlida driften av kanalen har tagits upp med bl. a. berördalandsting. Det är min avsikt att återkomma till i denna fråga närsamtliga förhandlingsresultat föreligger. ITrollhälle och har ca 110 milj. kr. investerats under senareår i syfte alt öka kanalernas trafikkapacitet. Vidare har påregeringens förslag beslutat alt kanalavgifterna skall sättas ned och altkapitalkostnaderna t. v. inte skall belasta sjöfarten. 5 protokoll 1977/78:57-59 Omåtgärder för att bevara kanalleder Ifråga om övriga kanaler flr man i varje särskilt fall bedöma värdet av olikainsatser med hänsyn till de intressen som finns. Jag kan emellertid konstateraalt investeringarna i de nämnda kanalerna inte gett företagsekonomisklönsamhet. Investeringarna har dock beräknats fl positiva samhälleligaeffekter. mån sådana påtagliga effekter kan påvisas kan det bli aktuellt att prövafrågan om olika insatser även för andra kanaler. Jag vill emellertid betona altde lokala och regionala intressenterna i regel måste ha ell avgörande ansvarför all kanalerna skall kunna finnas kvar. Jag villtacka statsrådet för svaret. Statsrådetinleder med att redogöra för de upprustningar som skett på stora och vikligaavsnitt av det svenska kanalnätet. När fattade besluten om statligtupprustningsslöd för dessa leder fanns det ett brett stöd för besluten, ochingen vill nog påstå något annat än all besluten var helt riktiga ochsjälvklara. Men,herr statsråd, del återstår tyvärr en del viktiga avsnitt av det svenskakanalnätet som behöver ses över och upprustas. För att tydligt belysa deltaskall jag, liksom i min fråga, ta exemplet med , som jag imotsats till statsrådet vill hänföra till de viktigaste svenska kanalerna, ochgöra en jämförelse bl. a. med . Dalslandskanal är ett förnämligt byggnadsminnesmärke, signerat av den kände järnvägs-och kanalbyggaren . har ett stort värde urturist- och miljösynpunkt. Den är också av riksintresse och hävdar sig väljämförd med som turistmål och attraktiv farled för fritidsbåtar. Desenaste tre åren har antalet fritidsbåtar och båtar under tio nettoregistertonsom passerat varil större än för , och ökningen barafortsätter. Meddenna utveckling och denna press på kanalen och området däromkring förstårstatsrådet säkert att det inle är lätt för de små kommunerna i ochNordmarken att tillsammans med landslingen i P- och S-län ekonomiskl klara deupprustningar som krävs, utöver de slora driftsunderskott som måste täckasvarje år. Omman bara ser lill dessa kommuners storlek och skattekraft samt lill kanalensutnyltjandegrad,så borde faktiskt ha gått före ,eller i varje fall borde den ha filt statliga upprustningspengar . Ytieriigareskäl som talar för en statlig satsning på är att kanalenssjösystem är klassat som ett område av riksintresse för del röriigafriluftslivet. Vidare är området vid kanalen i och Nordmarken ett avvåra primära rekreationsområden, och kanalen är något av ryggraden i deltaområde. Hurslora insalser skulle då behövas? Ja, här är det inte fråga om några 45miljoner som i fallet . Vi skulle med ca en tiondel av det beloppetkunna klara de nödvändiga upprustningsarbeten som återstår. EftersomJag av många skäl vill hänföra till de viktigaste svenskakanalerna - vid sidan av Trollhälle, och - ber jag attfl fråga kommunikationsministern: statsrådet beredd att överväga ettstatligt upprustningsbidrag för t. ex. , om framställning häromgörs? Nuär emellerlid inte den enda som det här rör sig om. Jag logbara den som ett belysande exempel. Det finns även andra kanaler som kräverupprustning och översyn. Därför vill jag ställa ytteriigare en fråga: Pågår detinom departementet någon kartläggning eller utredning om de svenska kanalernaoch deras framlid? Det var självfallet inle min avsikt all på minsta sätt förringa värdetav . Jag är övertygad om alt den fyller en viktig uppgift förframför allt friluftslivet. PåOlle fråga huruvida något arbete med dessa frågor pågår inomregeringens kansli vill jag svara att har gjort en framställninglill regeringen om att man skall utreda kanalfrågorna i landet. n. inom . Ännu har alltså ingen utredning tillsatts. Menjag har anledning betona att det inle är något uttryck för bristande intresseför kanalfrågor från min sida. OLLEERIKSSON (c): Jag tackarför detla tillägg. Anledningentill min fråga rörande utredning om eller kartläggning av de svenska kanalernaär att Jag tror del är någonting som vi snart måste la itu med. Som avslutningpå denna fråga vill jag i egenskap av turistordförande i landskapet landets kommunikationsminister till en båltur någon sommardag på vårvackra . Jag lovar att del kommer all bli en mycket mjukare ochbehagligare färd för statsrådet än de färder som han inbjuds till när man villvisa prov på krokiga och gropiga svenska vägar. Jag tackar för denna inbjudan! Del skall bli mig ett nöje alt komma.Och skall jag ta med mig min kanot, för jag tycker mycket om alt paddlakanot på kanaler. Överläggningenvar härmed slulad. Omåtgärder för att minska olycksriskerna vid plankorsningar mellan järnväg ochlandsväg § 7 Om åtgärderför att minska olycksriskerna vid plankorsningar mellan järnväg och landsväg KommunikationsministernBO erhöll ordet för att besvara () den 15 decemberanmälda fråga, 1977/78:219, och anförde: Omåtgärder för att minska olycksriskerna vid plan-korsningar mellan järnväg ochlandsväg har frågat mig vilka ålgärder regeringen avser altvidta för att minska olycksriskerna vid plankorsningar mellan järnväg ochlandsväg. Isin fråga anger att ett stort antal olyckor under den senasteliden har inträffat vid plankorsningar mellan järnväg och landsväg, särskiltdär bommar ersatts av ljus- och ljudsignaler. Jagvill inledningsvis nämna alt ett flertal olika skyddsåtgärder vidtas vidkorsningar mellan och väg. Principerna för vilka skyddsanordningar somskall flnnas vid plankorsningar finns angivna i den s. k. säkerhetskungörelsen.Enligt denna krävs helbommar med ljus- och ljudsignaler vid korsningar medstark gång- eller cykellrafik och halvbommar med ljus- och ljudsignaler vidkorsningar med stark biltrafik samt vid alla korsningar mellan allmänna vägaroch dubbelspår. Vid andra korsningar med allmän trafik används normalt enbartljus- och ljudsignaler. Vidare tas plankorsningar bort där så är möjligt bl.a. genom att parallellvägar och planskilda korsningar byggs. Antaletplankorsningar vid SJ minskar på detta sätt med drygt 100 . Årligensatsas ca 15 milj. kr. på trafiksäkerhetsfrämjande ålgärder vid plankorsningarsamt ca 30 milj. kr. på byggande av planskilda korsningar. Betydande beloppläggs också fortlöpande ned på underhåll. Statistikenöver kollisioner mellan Järnvägsfordon och vägfordon visar på ett minskandeantal olyckor. inträffade i genomsnitt 110olyckor , vilket är närmare 30 96 färre olyckor än under föregåendetioårsperiod. Utvecklingen är således positiv, även om vintern I976-I977uppvisade en mindre olycksökning till följd av de besvärliga snöförhållandensom då rådde. Del bör också noteras all den nämnda successiva olycksminskningenhar skett trots all trafiken ökat kontinuerligt. Attbommar ersätts med ljus- och ljudsignaler är relativt ovanligt, men detkan ske bl. a. när vägtrafiken eller järnvägstrafiken har minskat kraftigt viden korsning. Del finns inga belägg för att dessa korsningar skulle varasärskilt olycksbelaslade. Ävenom antalet olyckor vid plankorsningarna successivt har minskat, är delangeläget all fortsätta att förbättra säkerhetssituationen. SJ,irafiksäkerhelsverkel och arbetar konlinueriigl med alt förbättrasäkerheten vid korsningar mellan järnväg och väg. Detla arbele bedrivs främstav den s. k. plankorsningsdelegationen, som tillsatts av de tre verken. Underhösten 1977 har också påbörjats ett utvecklingsprojekt i syfte att förbättra beslulsunderiagetrörande trafiksäkerhelsfrämjande ålgärder vid plankorsningar mellan järnväg ochväg. Arbetet utförs inom ramen för Iransportforskningsdelegationens verksamhet. Jag ber att fl lacka kommunikationsminister för svaret. Anledningentill denna fråga är att vi i mitt hemlän drabbats av flera svåraolyckor vid plankorsning mellan och landsväg. Låt mig nämna tre olyckorsom inträffat under den senaste liden. Den första var den slora olyckan vid Syautanför där en personbil vid olyckstillfället orsakade tågurspårning.Bilföraren och ell antal resenärer omkom. Den andra olyckan hände i Fågelslautanför där en ung kvinna omkom och en skadades mycket svårt. Den tredjeolyckan hände i där en ung man i personbil körde på tåget. Bilentotalförstördes, men föraren hade änglavakt och undkom ulan skador. Årligeninträffar mellan 65 och 110 kollisioner med personskador som följd iplankorsningar. Det är mycket ovanligt all olyckor orsakas av fel påskyddsanordningarna. Av 116 olyckor har 8 orsakals av attjärnvägspersonal ej vidtagit föreskrivna åtgärder, medan 108 faller påfordonsföraren. Kollisionernasfördelningeflerkorsningarnasskyddvisar stora variationer, med relativt låga olyckstal med bommar och halvbommar,medan kryssmär-keskorsningar samt ljus- och ljudsignaler har höga olyckstal.Vid de korsningar Jag tidigare nämnde finns det ljus- och ljudsignaler. IFågelsla har det tidigare funnits bommar, men dessa har tagits bort. Ca70 96 av olyckorna inträffar i korsningar som fordonsförarna är väl bekanta medoch 60 96 där enskild väg korsar järnväg. Skymd sikt är den mest påfallandeomständigheten vid kollisioner i obevakade korsningar. Genom en studie avsiktsträckor i ett urval av kryssmärkeskorsningar från hela landet visas allpraktiskt laget inga korsningar hade "fri sikt". Däremot torde"skymd sikt" förekomma i minst 7 000 korsningar i , om manräknar in dem som är helt obevakade. Fråganblir då hur man lill billigaste pris förhindrar kollisioner. Svaret är attpersonskadekollisioner i plankorsningar förhindras billigast genom kompletteringav befintliga ljus- och ljudanläggningar med halvbommar. Jagvill ställa frågan: Är kommunikationsministern beredd medverka till alt demedel som finns tillgängliga i största möjliga utsträckning används förkomplettering med halvbommar just i plankorsningar? Del vore av stort värde omman i del utvecklingsprojekt som enligt svaret påbörjades ville tahänsyn lill del som anförts i min fråga. Omåtgärder för att minska olycksriskerna vid plan-korsningar mellan järnväg ochlandsväg Del är självklart all jag är villig au medverka till aU man så snartoch så långt som möjligl förhindrar sådana här olyckor. Ett uttryck för del äratt jag även i årets budgetproposition föreslår all anvisa medelfördetia ändamål. Med hänsyn till att vi har 26 000 sådana korsningar i vårtland må emellertid var och en förslå alt del tar en viss lid, eftersom del kostarnågra tiotusental kronor för varje korsning som förses med bommar ellerljussignaler. Jag finner det naturligt all den uiredning somiransport-forskningsdelegationen påbörjade genom att studerariksdagsprotokollet håller sig underrättad om även sådana informationer ochåsikter, som framförs i , och därmed även flr del av MarianneKarissons synpunkter och uppfattningar i denna fråga. Omåtgärder för att säkerställa kommunikationerna på järnvägssträckan Jag ber återigen alt fl lacka kommunikationsministern för hans besked.Det kommer alt lugna många i min hemtrakt, som tycker att del varit mycketobehagligt med de obevakade järnvägsövergångarna. Överläggningenvar härmed slutad. §8 Om åtgärder för att säkerställa kommunikationerna på järnvägssträckanLjusdal-Hudiksvall Kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1977/78:221,och anförde: Enligt underhandsmeddelanden överväger SJ att vid tidtabellsändringvåren 1978 på bandelen dra in dels all vagnslasttrafik, delsen motorvagnsförbindelse för persontrafik. har med hänvisninghärtill frågal mig vilka åtgärder jag avser att vidtaga för att säkerställakommunikationerna på ifrågavarande järnvägslinje. Vadförst gäller vagnslasttrafiken innebär SJ:s preliminära beslut alt denna läggsner hell vid stationerna i och Fredriksfors samt begränsas till visskund i . SJ:s beslut har överklagats av i denordning som gäller för handläggning av ärenden om nedläggning av icke lönsammajärnvägsstationer. Beredning av ärendet pågår i kommunikationsdepartementet.Avgivna remissyttranden är f n. ute hos kommunen för yttrande. I detta läge ärjag inte beredd att göra närmare uttalanden i frågan. Vadsedan gäller personirafiken på järnvägslinjen så pågår f n. inom SJ arbete medutformning av nya tågtidtabeller från . Arbetet härmed är ännuinte avslutat. Jag är därför inte heller i denna fråga beredd alt göra närmareuttalanden. Då uppdrag som ersättare i kammaren för iGävle nu har upphört, flr Jag i hans ställe ta emot svaret. Jag vill uttalamilt tack för del svar som kommunikationsministern har lämnat. Somframgår av de många frågorna lill kommunikationsministern och underhösten 1977 har man många problem ute bygderna just nu med anknytning lill SJ.Jag anser att det som håller på all ske verkligen fordrar regeringensuppmärksamhet, och detta skeende bör bedömas från mera långsiktig synpunkt ochi ett samhällsekonomiskt perspektiv. Bakgrundentill fråga är alt SJ beslutat att dra in vagnslastlrafiken påbandelen samt ett av de fyra dagliga motorvagnsparen,nämligen det första . detta beslut är många ochpåtagliga. Det blir sämre förbindelser mellan och . Ljusdalär beroende av bl. a. för viss central service, t. ex. sjukhus. Delblir vidare svårare all besöka del större av dessa centra . Del blirockså sämre förbindelser med fjärrtrafiken mol och mot förmänniskor som bor utefter denna linje. Vadgäller godslrafiken ter del sig ganska ödesdigert när man ser hur beroende endel företag i ändå är av SJ:s vagnslasttrafik. Ändringen kommeräven att påverka vagnslastlrafik från till hamn däravlastning sker av varor som skall gå med båt. Manifrågasätter på orten del rikliga i alt göra dessa indragningar. En vissvagnslastlrafik skall ändå bibehållas för ett speciellt företag i . Manundrar därför om del är riktigt och lönsamt att i övrigt dra in den allmännatrafiken. I synnerhet för kommer del alt bli stora nackdelar. Jagtycker att man skall se denna fråga i stort. Jag måste liksom många andra härbefara alt SJ:s beslut innebär en risk för hela bandelens framlid. Börjar manta den ena biten först och den andra sedan, kommer man i ett läge där del ärhelt omöjligt att fortsätta trafiken. Kommunenhar överklagat beslutet och har i sill yttrande instämt i desynpunkter som kommunen har framfört, nämligen att man bör fortsätta med ifrågavarandetrafik. Jagvet att kommunen har uppvaktat kommunikationsministern tidigare, ochkommunikationsministern har då sagt all han vore beredd att fara tillLjusdalsområdet och Hudiksvallsområdel och studera dessa frågor. Del är en helrad frågor som är ackumulerade här som berör SJ. Eftersom kommunikationsministerninte i svaret kan ge några löften, vill jag uttala förhoppningen att hanär beredd att komma upp. Det kanske inte blir en lika trevlig färd som enkanottur på , som inbjöd till, men den kanskeblir nyttig och lärorik för både kommunikationsministern och människorna iområdet. Överiäggningenvar härmed slutad. § 9 Ompersontrafiken på järnvägslinjen KommunikationsministernBO erhöll ordet för att besvara Hans Nyhages (m) den 10 januarianmälda fråga, 1977/78:226, och anförde: Enligt Hans Nyhage innebär del förslag lill tidtabell för linjenBorås-Göteborg som presenterat mycket allvarliga försämringarför de många människor som reser med låg till och från sina arbeteninom Borås- och Göteborgsregionerna. Även skolresande elever kommer all drabbasom förslaget förverkligas. Med hänvisning härtill har han frågat mig om Jag ärvillig medverka lill att de av SJ föreslagna försämringarna av tågtrafiken påden ifrågavarande linjen ej förverkligas. Som jag alldeles framhöll i mitt svar påBirger fråga pågår inom SJ f n. arbele med utformning av nyatågtidtabeller från . Linjen berörs av dettaarbete. Tidtabellsarbetet är ännu inle avslutat. Jag är därför inle heller idenna fråga beredd att göra närmare uttalanden. HANSNYHAGE (m): Jag ber all fl tacka för svaret. Enligt uppgifter som jag har filtskall remissvar i detta ärende ha inkommit till kommunikationsdepartementetsenast . Jag vore tacksam fl veta om detta är riktigt ellerfelaktigt. Är uppgiften riktig är det väl nu som man skall framföra sinasynpunkter. Efter skall Ju förslaget fastställas, och sedan harvi såvitt jag förstår inga möjligheter alt påverka frågans behandling. Jag villalltså la detta som bakgrund till alt jag ställer frågan föratt vara ute i lidmed alt försöka påverka förhållandena. Jagvet inle hur jag skall tolka kommunikationsministerns svar. Jag ställde enprincipfråga, om kommunikationsministern skulle vilja medverka lill attförsämringar inle genomfördes. Det vore tacknämligt att fl besked omkommunikationsministerns principiella inställning och om kommunikationsministernvill vara vänlig medverka lill alt försämringar inle inträffar. Fråganär föranledd av det gamla vanliga, för vilken gång i ordningen vet jag inle,nämligen att SJ aviserar förslag som klart försämrar resemöjligheterna för ettbetydande antal människor. Min fråga gäller linjen , men Jagkunde på samma grunder precis lika gärna ha lagit någon annan linje, t. ex.Borås-Varberg inom . Detär helt naturligt att de som direkt berörs av försämringen reagerar och framförprotester. Man undrar med all rätt vilka djupsinniga tankar som ligger bakomförslag all försämra anpassningen lill anställdas arbetstider och skoleleverslästider. Delkan ju ändå inte vara obekant för de ansvariga inom vilkatider som normall gäller för det stora antalet arbetstagare och för våraskolelever. Vihar i ett betydande antal människor som pendlar mellan denna regionoch . Åtskilliga av dem är helt enkelt tvingade därtill medhänsyn till sysselsätlningssitualionen i , vilket som bekant hardrabbats mycket hårt av den rådande sysselsättningssituationen. Borde det interäcka med de bekymmer som ligger i att de inte kan fl arbele på hemmaplan, utanaU SJ därtill på lill synes ej särskilt tungt vägande skäl ytieriigare skallfylla på deras bekymmer genom all försvåra eller närmast omöjliggöraresemöjligheterna för dem? Ochvad är det för reell service SJ ger de induslrianslällda som bor i mensom arbetar i genom att t. ex. erbjuda dem en buss med avgångslid kl.4.45, dvs. på tok för tidigt, eller eU tåg med avgångstid kl. 6.30, dvs. försent för många? Så är det alltså enligl förslaget. Vad är del för reell meningmed en avgångslid från , dvs. för tidigt för många induslrianslällda, ellerkl. 17.45, innebärande avsevärda väntetider för samma människor? Skulle delverkligen inte vara möjligl att anpassa tiderna något litet bättre lill dereella arbets- och skoltider som gäller? Vad är del för mening med attunderlåta alt låla såväl buss som låg stanna vid ett stort antal stationer,därtill många i rad, och därigenom omöjliggöra för ett betydande antalmänniskor att utnyttja kollektivtrafiken? Också det är en konsekvens av del nyaförslaget. Ettbetydande antal skolelever från del berörda området går i gymnasieskola iGöteborg. De flr nu avsevärt förlängda väntetider- från som tidigare igenomsnitt närmare tre limmar , med en sammanlagdres- och väntetid av , alltså två och en halv arbetsdag!Anser inte kommunikationsministern alt det finns skäl för alt uttrycka enmening om all res möjlighelerna inte bör få försämras på del här sättet? Ompersontrafiken på järn vägslinjen Jag vill hell lugnt och stilla konstatera att den långa rad av frågoroch svar som Hans Nyhage i ett något affekterat tonläge framförde inte börställas till mig utan lill SJ. Jag gör inte upp några lidtabeller åt SJ. Jaghar inte lagit del av de nya tidtabellerna - som ännu inle är fastställda. Detär naturiiglvis på SJ-planet som frågor av den här arten bör las upp på detlastadium. När SJ väl har fastställt tidtabellerna kan de möjligen komma underregeringens behandling i fall av besvär. Delär riktigt alt det föreligger besvär f n., men det är några kommuner som harbesvärat sig, och inte över några lidiabellsförslag, ulan över preliminäraförslag lill beslut om indragning av järnvägsstationer. De ärendena är nu utepå remiss och återkommer i slutet på till departementet. Därefterkommer regeringen att la ställning till förslagen. Hans Nyhages fråga ärju mycket generelltformulerad. Den innebär alt han frågar mig om jag vill medverka lill alt de avSJ föreslagna försämringarna av tågtrafiken på den ifrågavarande linjen ejförverkligas. Det är en fråga som Jag inte kan svara på för dagen. Vi måsteförst se vilka förslag som kommer att framställas. Jag har naturiiglvis intealls någonting emot all frågan ställs, och Jag håller också med Hans Nyhage omalt ifall man skall påverka ell ärendes handläggning är del bra att vara ute igod lid, men allra bäst är det naturligtvis då om man i första hand förförhandlingarna direkl och ställer frågorna och kraven till SJ. HANS NYHAGE (m): Jag beklagar om mitt argumenieringssätt låter affekterat-del varverkligen inte min avsikt, och jag har heller ingen anledning att varaaffekterad, framför allt inte mol kommunikationsministern. Jag beklagar alltsåom mitt argumenieringssätt uppfattas så. Menjag fick inget svar på min direkta fråga, om del är så, alt synpunkter skall hainkommit till kommunikalionsdeparlementel . Om del är pådel sättet, menar Jag alt kommunikationsministern ändå måste varaden som man i detla läge skall vända sig lill, och det är därför som jag hargjort del. Detär så dags att agera när tidtabellen är fastställd! Det är väl innan denfastställs som vi har möjlighet all påverka den, och det är del jag försökergöra . Förslaget föreligger ju - det är ingen hemlighet, eftersom det är enoffentlig handling. Av förslaget - del kan var och en konstatera som vill tittapå det - framgår alt del blir klara försämringar för ell betydande antalmänniskor i . Det gäller alltså anställda, och det gällerskolelever. Jagkan inle förstå annat än att konsekvensen blir att man tvingas använda andrakommunikationsmedel, t. ex. egen bil, enskilt eller i samåkning.