prot · G109132 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:132 §1 Justerades protokollen för den 19 innevarande månad. §2 Om rätten för svenska medborgare med polsk härkomst att besöka Omrätten för svenska medborgare med polsk härkomst att besöka Statsministern erhöll ordet föralt besvara () anmälda fråga, 1977/78:411, ochanförde: har i en fråga till mig om rätten för svenska medborgareav polsk härkomst att besöka hemställt om en redogörelse för mina samtali delta ämne med den polska statsledningen. Antaletfall då svenska medborgare avvisas vid inresa till har vuxit. Detta harsedan något år kommit atl bli ett störande inslag i de annars godasvensk-polska förbindelserna. Regeringens syn på detta problem har tidigareredovisats här i i utrikesministerns svar på två frågor, en ochen . har ytterligare avvisningar anmälts tillutrikesdepartementet, som f n. känner lill ett hundratal sådana. Från polsksida har meddelats alt ett ljugotal av de personer som tidigare avvisats harfått tillstånd att besöka . Dessa tillstånd har beviljats av humanitäraskäl. Undermitt besök i tog jag upp frågan med såväl förstepartisekreteraren som premiärminister . Jag redovisade delintryck som uppkommit på svensk sida av att det här rörde sig omdiskriminerande behandling av en viss grupp svenska medborgare på grund avderas härkomst. Detla var i så fall, framhöll jag, fullkomligt oacceptabelt förregeringen och en bred svensk opinion. FöraUundanröja sådana misstankar föreslogjagaU de svenska och polska myndigheternaskulle lämna uppgift om skälen till avvisningen, då den avvisades regeringönskade det. Jag sade detla i medvetande om att ett antal polska medborgare medhänvisning till paragraf 19 i utlänningslagen avvisats vid den svenska gränsen.På svensk sida är vi naturligtvis beredda atl på begäran redovisa skälen lilldessa avvisningar. Etl polskt accepterande av förslaget om redovisning skullealltså skapa ömsesidighel och svara mot andan i avtalet om viseringsfrihet. Varjestal har givelvis suverän rätt att avgöra vilka utländska medborgare som skallges tillträde till dess territorium. Denna rätt bör enligt svensk uppfattninginte utövas på ett sätt som innebär att en viss grupp diskrimineras. Depolska ledarna förklarade sig vara redo att ange skälen för avvisningarna. Jagutgår därför från att de polska myndigheterna i fortsättningen kommeratt lämnaen sådan redovisning, dä önskemål om detta uttrycks frän Omrätten för svenska medborgare med polsk härkomst att besöka Vikommer att pä denna grund fortsätta våra ansträngningar att lösa frågan. EVERTSVENSSON (s): Jag ber att till statsministern få framföra ett tack för svaret på minfråga. vill jag också gärna uttrycka min tacksamhet över attstatsministern log upp spörsmålet vid sitt besök i , varvid han på densvenska regeringens vägnar framhöll atl del polska handlandet är fullkomligtoacceptabelt för den och för en bred svensk opinion.Alldeles tydligt finns det en bred svensk opinion bakom kravet alt svenskamedborgare, oavsett tro, ras och härkomst, skall ha fritt tillträde till ettannat land och inte diskrimineras. Jagfinner del också värdefullt att statsministern har framtvingat att det lämnasen redovisning för skälen till avvisningarna, för den händelse begärensådan. Jag utgår nämligen ifrån att det kan finnas fall, närdet inte är möjligtatt få en sådan redovisning, men då ligger initiativet på vår sida. Och dåtycker jag man kan säga att det ligger i trygga händer. Jagvill alltså uttrycka min tacksamhet över delta sätt att angripa frågan. Däremotsaknar man i svaret en redogörelse för ett eventuellt ordentligt besked frän depolska myndigheterna. Jag utgår ifrån atl det egentligen inte har lämnats någotbesked om att de inte skall forlsätla med denna diskriminering. Minfråga framställdes , dvs. under det att statsministern var i Polen.Den 18 april, alltså efter del att frågan framställts och efterstatsministerns besök i , avvisades tre medborgare av judisk härkomst, somville åka lill för att på 35-årsdagen av det judiska gettoupproret lägganed en krans. Efter olika förhör vägrades de tillstånd till inresa, och deskickades tillbaka med färjan till . Fördet första villjag naturiigtvis fråga om regeringen har begärt besked ommotiveringen för avslaget i detta individuella fall. För det andra måste vi fåfram klara besked om att sådant inte skall få förekomma. En sådandiskriminering som det här gäller kan inte accepteras. Jag har redogjort för det sätt på vilket vi skall försöka lösa dennafråga. De fall talar om har anmälts till svenskautrikesdepartementet, och uppgifter om dem har översänts till ambassaden iWarszawa. Jagvill än en gäng understryka atl jag tror att del mest verkningsfulla sättet föratt få fram en ordning, där det inte skall vara möjligt att utestänga människorpä grund av en viss tillhörighet eller en viss bakgrund, är den överenskommelseenligt vilken det skall redovisas skäl härför i varje särskilt fall. Jagvill påminna om att det i det viseringsfriheisavtal som vi harär utsagt, alt varje land helt suveränt kan vägra inresa. försökt peka på äratt omdet framstår för en bred opinion som om det är fråga om inresevägran på grundav alt vederbörande tillhör en viss grupp eller har en viss bakgrund är dettabåde för regeringen och för en bred opinion oacceptabelt. För att förhindra atten sådan diskussion skall uppstå har de polska myndigheterna förklarat sigberedda atl gå igenom de enskilda fallen och individuellt redovisa skälen försådan vägran. Deltaär sakläget , och jag hoppas att vi på den grund som jag angivit iavslutningen av mitt svar skall kunna få denna fråga ur världen, så att de godarelationerna inte störs. Omlagring av olja i upplagt tanktonnage EVERTSVENSSON (s): Jag har uttryckt min uppskattning av det sätt på vilket statsministernhar angripit denna fråga, och jag tror att man skall kunna kommatill rätta med den på det sätt som han redovisat. Men jag anser att det äralldeles nödvändigt atl få ett ordentligt besked från den polska statsledningenom att det inte för fortsätta på samma sätt som . Ett sådant beskedskall lämnas till den svenska statsledningen, men det är lika viktigt atl detlämnas till de polska myndigheterna, så all de människor som reser till riskerar att bli avvisade på grund av att de är av judisk härkomst. Jaghar en framställning som gjorts till den polske konsuln i . Den gäller enmamma, som med sin 11 -årigeson vill resa till föratt där träffa sin moroch sina morföräldrar. Hon ställer frågan: Vägar jag resa? Om jag kommer tillgränsen och blir avvisad, skriver hon, kommer detta att sätta outplånliga spär.Det blir svårt för min son, som är . Han kommer att uppleva detta somkonstigt. Fråganär alltså: Vågar hon resa? Ärdet klart att hon kommeratt släppas in i landet?Hon vet sin bakgrund. Det är inget annat som skulle hindra henne än att hon ärav judisk härkomst. Detbör ges ett klan besked till och ett klart besked till de polskamyndigheterna vid gränsen och över huvud taget till dem som sysslar med attsläppa igenom folk. Jag utgår ifrån att den kommer att fåfram etl sådant besked. Överläggningenvar härmed slutad. §3 Om lagring av olja i upplagt tanktonnage Handelsministern erhöllordet för atl besvara () anmälda fråga,1977/78:420, och anförde: har frågat mig om jag är beredd att prövafrågan om temporär oljelagring i upplagt svenskttanktonnage. Möjligheten att användaupplagda tankfartyg för viss tids lagring av Omlagring av olja i upplagt tanktonnage eldningsoljor och råoljaprövades i samband med oljekrisen. Det visade sig vid det tillfället atlkostnaderna för en sådan lagring skulle bli orimligt höga, framför alllberoende på sjöassuransföretagens bestämmelser om att bemanningen hos upplagdafartyg med last måste utgöra 80 96 av bemanningen under gång. Möjligheter atterhålla dispens från dessa bestämmelser ansågs inte då föreligga.Konsekvenserna från miljösynpunkt vid eventuell brand, utsläpp av olja ellerförtöjningsfel bedömdes då alltför stora. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar, som ansvarar för statens beredskapslagring av olja,undersöker på nytt, enligt vad jag inhämtat, i samråd med möjligheterna att använda upplagda fartyg för lagring av olja.Visar denna undersökning att del är möjligt att utifrån ekonomiska ochmiljömässiga synpunkter lagra olja i tankbåtar avser jag att snabbt prövafrågan. BIRGERROSQVIST (s): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på minfråga. Jag tolkar detta så att statsrådet och jag i stort sett är av sammauppfattning. Det är självfallet att man måste pröva denna fråga ingående innanman bestämmer sig. Men det är också angeläget att detta sker så snabbt sommöjligt. Vihar ett beslut att vi skall lagra en stor kvantitet av olja här i landet,vilken skall användas i händelse av avspärrning. För att förvara oljan hållervi på att spränga ul bergrum, men del tar tid innan dessa blir färdiga. Nuär vi i den situationen att världsmarknadspriset på olja är förhållandevislågt. Det råder en överproduktion av olja, men vi vet också alt vi inom8-10 år kommer atl ha en brist på denna vara. Priserna kommer att innan dessstiga och det ganska kraftigt. Samtidigthar vi i inte mindre än 20 tankfartyg, representerande 4 miljoner tonsom ligger upplagda. Det är alltså fråga om tankfartyg som inte används. Vibygger fortfarande en del tankfartyg på gamla kontrakt. Vi lagerbygger, och därär staten inne som redare, men även privata redare står som ägare till defartyg jag talar om. Omman skulle sälja dessa fartyg får man ut ell pris som ligger långt undertillverkningsvärdet och långt under vad man betalat för dem. Därför skulle mankanske kunna använda dem till någonting vettigt i stället för atl läta demligga helt lomma ute i fjordarna. Detta torde inte vara bara ett redarintresseutan också ett intresse för de anställda ombord i fartygen. De kunde få behållasina arbetsplatser, för det behövs besättning ombord i fartygen, om de liggermed oljelast. Det behövs även besättning på fartygen under de ungefär tvåmånader som det tar att gå från och ned till för atlfylla olja och tillbaka igen. Jagär också medveten om att vissa svårigheter är förknippade med denna användningav fartygen och att den pä kort sikt kan vara en dyrbar aflar, men på längresikt och med tanke på de stigande oljepriserna kan metoden ändå visa sig mycketlönsam. Om man tänker sig alt priset på olja stiger med bara . per toneller kubikmeter för man med en gång en vinst pä 2 milj. kr. ett 200 000-tons fartyg. Statsrådethar här sagt att om de ekonomiska och miljömässiga aspekterna tillåter sådanhär lagring är han beredd att, i samråd med överstyrelsen för ekonomisktförsvar, vidta dessa åtgärder. Jag undrar om handelsministern då också ärberedd att väga in de arbeismarknadsmässiga synpunkterna i frågan. I det lägevari sjöfarten befinner sig skulle det nämligen för de ombordanställda nuvara av tämligen stor betydelse. Det ger också möjligheter, när vi någon gångkommer ur den nuvarande sjöfartskrisen, atl under svensk flagg ha ett antaltankfartyg kvar, vilka vi annars riskerar all förlora -kanske vartenda ett -till underprisen Det blir alltså en stor samhällsekonomisk föriust som vi i såfall gön Omlagring av olja i upplagt tanktonnage HandelsministernSTAFFAN : Herr talman! Vi är beredda att väga in alla olikasynpunkter vid bedömningen, självfallet då även arbetsmarknadssynpunkter. 1 ellsådant sammanhang kan man också tänka sig att slå mer än en fluga i en smäll.Den viktigaste "flugan" - för att fortsätta med den bilden - är naturiigtvishur oljepriserna kommer alt utvecklas. Vi vet ju att det är svårt att spå rätti sådana frågor. Man kan ha en viss uppfattning om hur oljepriset på lång siktkommer att röra sig, men om hur det förhåller sig på kort sikt kanuppfattningen vara en hell annan. Detbehov som den här typen av lagring framför allt måste kunna tänkas täcka är enlagring på förhållandevis , men förhållandena på oljemarknaden ärju,herr talman,en smula "skakiga" närdet gäller oljepriserna.Den där kalkylen som visar atl priset kan gå upp . per ton är nog riktig,men det kan också gå ner med , och då har man inle gjort någon god affär.Av den anledningen måsle den noggranna prövning som överstyrelsen förekonomiskt försvar nu gör läggas lill grund för ett övervägande, som kan kommaförhållandevis snabbt. Det är väl så,herr statsråd, att alla de beräkningar som vi i har vad gälleroljepriser och tillgång på olja pekar på att oljepriserna kommer atl stiga. Detkan hända att priset på ett ton olja en månad ligger . högre än vad detkommeratt göra , och det gäller naturiigtvis därför att avvakta ratttillfälle och att passa på all köpa in oljan . Isvaret säger statsrådet också att man på försäkringshåll kräver bemanningav fartyg som ligger upplagt med last av olja. Jag har hafl kontakter med deombordanställdas organisationer, och jag vet att vad på dem ankommer är deöppna för resonemang när det gäller bemanning och annat. I den omfattning somupplagt lanktonnage finns i våra fjordar och andra vatten förekommer detvanligtvis att man inte lägger upp fartygen ett och ett ulan man lägger minsttvå fartyg intill varandra. Därför borde man kunna tänka sig att ta samma besättningför båda fartygen. Någon säger kanske alt omtankfartygen skulle behöva användas när de Omuttalande angående fölbud mot stora skogsmaskiner ligger upplagda med"beredskapsolja" i sig, så är de på detta sätt låsta och saknarmöjlighet all bortfraktas. Den situationen behöver dock inte uppstå. -Man hyrju inte in ett fartyg för alt det skall vara tomt, utan man hyr in det för attdet skall fyllas med olja och gå någonstans. Ligger fartyget då redan lastatmed olja kan det helt enkelt gå med oljan, och denna kan säljas. Men även dettafår naturiigtvis bli föremål för en affärsmässig prövning. Alltnog:Statsrådet och jag tycks vara överens om att delta är en väg atl försöka lösaden kris som gäller dels sjöfarten, dels problemen på energisidan. Jag kanupplysa om att man i redan har lagring av olja just så som jag här harrelaterat. Överiäggningenvar härmed slutad. § 4 Om uttalande angående förbud mot stora skogsmaskiner Jordbmksministern erhöll ordet föratt besvara is) den II april anmälda fråga, 1977/78:401, ochanförde: har frågat om jag delar den uppfattning sombosladsministern gett uttryck för, nämligen att de stora skogsmaskinerna bordeförbjudas i svenskt skogsbruk. Enfortlöpande rationalisering av skogsbruket är angelägen, så att vi kan bevaraoch stärka vår konkurrenskraft gentemot andra stora exportörer avskogsinduslriprodukler. Ett led i rationaliseringen är avverkningarnas mekanisering.Denna mekanisering medverkar också till att underlätta arbetet i skogen. Det tekniska utvecklingsarbetet på skogsbruketsområde i vårt land har varit inriktat främst på mekanisering avslutavverkningarna. De stora maskiner som därvid har konstruerats är av olikaskäl inte lämpliga i andra typer av avverkningar. Arbetet måste nu inriktas motatt ta fram mindre och smidigare maskiner som lämpar sig bl. a. fördel enskildamindre skogsbruket och för gallringsavverkningar. Förutsättningarna härför ärgoda. Större hänsyn måste emellertid tas till kravet att undvika skador imiljön, t. ex. pä mark och kvarstående träd. Staten medverkar i finansieringenav det skogstekniska forsknings- och utvecklingsarbetet. I de senaste ramprogrammensom reglerar verksamheten har särskilt betonats den inriktning som jag här harangett. Först etttack för svaret på frågan. Vivet att de allra största skogsmaskinerna - de som i dagligt tal kallas förskogens skördeiröskor - skadar marken och alt naturvårdsiniressena då och dåslår larm om detta. Jag har själv mött delta hemma i isamband med möten och arbetsplatsbesök. Jag har dock inte framställt frågan föratl få tillfälle att proteslera mot att stora skogsmaskiner används eller föratl ställa upp till 100 96 och försvara dem. Jag har bara velat testa jordbruksministernmed anledning av parti- och statsrådskollegan uttalande. StigAlftin, riksdagskollega från som finns i kammaren , kan omvittna denoro som spred sig efter det all man hade läst bostadsministerns uttalande. IAlfta finns en enda dominerande industri, , som har 700anställda och som huvudsakligen tillverkar de stora processmaskinerna. Kockumsi är en annan industri som på skogssidan har en tillverkning som ärknuten till de stora skogsmaskinerna. Delär klart alt på sådana här arbetsplatser har uttalandeuppmärksammats, och man är rätt spänd på vad jordbruksministern har attsäga om delta uttalande. Delsägs i svaret att man måsle få fram mindre och smidigare maskiner för att klaraframförallt gallringsavverkningar. Jag är helt införstådd med att man inte kangå in med de stora maskinerna där. Men min fråga kvarstår: Skall de storamaskinerna få användas eller inle? Vad det är fråga om är om det skall bli etlförbud mot att använda stora skogsmaskiner i eller inte. hänvisade till förhållandena i och sade att där fanns ett sådantförbud. Men del finns inget sådant förbud i - del är en helt felaktiguppgift. I däremot förbereds ett förbud mot de större skogsmaskinerna,som fått en starkt ökad användning i . Minfråga lill jordbruksministern måste kvarstå: Skall vi få ett förbud i enlighetmed vad bostadsministern pläderade för eller inte? Om uttalande angående förbud mot stora skogsmaskiner Jag har observerat alt en arbetsgrupp inom socialdemokratiska partiethar lagt fram etl program om framlida skogspolitik. Jag har studerat del men ärinte beredd att nu analysera det, eftersom min genomläsning varit alltförhastig. Men det finns ett avsnitt som är värt att citera med anledning av denhär debatten. 53 i programmet står det: "Forskningen måste ha resurser för att såsnabbt som möjligt klariägga sambandet mellan del mekaniserade skogsbruketsmetoder och miljön." Det är alltså så att inte ens den socialdemokratiskaarbetsgruppen är beredd att ta ställning till den fråga som harväckt. Och det är riktigt alt vi måste ha mera forskning på detta område, innanvi definitivt kan avgöra den här frågeställningen. Självvälkomnar jag en utveckling i skogsbruket mot mindre maskiner -kanske också ettskogsbruk där hästen har en plats. Med hittillsvarande metoder är det enuppenbar risk atl stora skogsområden inle kommer att kunna avverkas på grund avatt de blir s. k. maskinimpediment, dvs. områden som maskinerna inte kan tahand om. Avverkningskostnaderna är större än båtnaden. Det är en risk som viinte får bortse från. Därför tror jag själv på en utveckling mot mindremaskiner. Omuttalande angående förbud mot stora skogsmaskiner Det är riktigt att vi i vårt skogspolitiska program är införstådda medatt vi måste få en högre gallringsprocent i det svenska skogsbruket. För attklara de avverkningarna är det helt rikligt som jordbruksministern säger, attvi måste få fram mindre och smidigare maskiner och att det därför behövsforskning på det området. Menhur skall vi ha det med de stora skogsmaskinerna, processorerna, sombosladsministern anser bör förbjudas i svenskt skogsbruk? Skall vi ha dem kvarför slutavverkningar, eller skall de bort? I fråga om gallring är det heltnaturligt att vi måste fö fram andra maskintyper, men hur skall vi ha det medde stora maskinerna? Skall vi ha etl förbud, eller skall vi inte? 1 Finlandfinns inget förbud, i förbereder man ett sådant. Hur skall vi ha det iSverige? Anledningen till mekaniseringen inom skogsbruket har naturligtvis varitatt man därmed velat minska avverkningskostnaderna och underlätta det manuellaskogsarbetet. Det har man utan tvivel lyckats med men knappast medalt med lika stark ambition undvika miljöskador. Det är därför forskningpågår. Delär riktigt att man i inte bara övervägt utan nu lagt fram ell lagförslag,där man gäll så långt att man kräver lantbruksdepartementels tillstånd både föratt fö köpa och för att fö använda en skogsbruksmaskin. Så långt har vi intekommit i , därför alt jag tror att ovissheten är stor om vilkenutveckling vi skall ha. För min del ärjag övertygad om att vi går mot mindre,lättare maskiner och ett skogsbruk där också hästen har en plats. GUNNAROLSSON (s): Frågan kvarstår för alla dehundratals, kanske tusentals människor som arbetar med tillverkning av de storamaskiner som bostadsministern - hon befinner sig ju i kammaren nu - sagt skallförbjudas i svenskt skogsbruk. Vad skall man säga till de människor som arbetari den industrin? Skall man fortsätta att tillverka stora skogsmaskiner, eller ärdet ell förbud på gång? Jag har inte fått något svar på den frågan. klagar över atl han inte fått svar på sin fråga. vill ha ett ja eller ett nej. Livet är inte så enkelt, ,på vilka frågeställningar som helst kan svara ja eller nej. Livet är, somsagt, inte så enkelt. Det har t. o. m. socialdemokraterna konstaterat i sittprogram om den framtida skogspolitiken. De har inget svar på den frågan. Jaghar sagt alt vi måsle veta mera på det här området, men jag kan trösta GunnarOlsson med att utvecklingen går mot mindre maskinen Det är en utveckling som äralldeles klar. Det innebär inte att de människor som åberopar ochsom han menar är rädda för att mista sina arbetenkommer att bli arbetslösa. Det måste i så fall bli fråga om en Nr 132 anpassning till den förändrade utvecklingen på skogsmekaniseringssidan. Torsdaeen den Och det är något helt annat. Jag är medveten om atl del kanske inte är lätt att svara konkret,eftersom forskning pågår. Men del är då underiigt att bostadsministern, som nusitter i bänken bakom jordbruksministern, kunde gå ut och säga alt storamaskiner bör förbjudas. Del är klart ett sådant uttalande skapar en enorm orobland människor som är sysselsatta i den produktion där dessa maskinertillverkas. Jag tror att deras oro kvarstår efter jordbruksministerns svar. Omuttalande angående förbud mot stora skogsmaskiner Jag gissar att vad bostadsministern gjort är att hon har refererat denutveckling som var på gång i som hon har pekat på de risker somde stora maskinerna kan innebära för miljön. Det är också vad jag har pekat på.Det är det svar som kan ges. Jagtycker att det är bra atl vi är observanta pä det här området. Det borde inteföranleda alt försöka åstadkomma en motsatsställning. Låt ossförsöka dra åt samma håll. Del här är ett viktigt målområde. GUNNAROLSSON (s): Motsatsförhållandet finns inte mellan jordbruksministern och mig utannärmast mellan bostadsministern och jordbruksministern. Frän det ena hållet harnämligen sagts att maskinerna skall förbjudas, och jordbruksministern säger attvi måste få fram en typ av mindre maskiner som kan klara gallringen. Men vi harslulavverkningar kvar. Tillsist: hänvisade aldrig till det förhållandet att man i Norgeöverväger att förbjuda maskinerna utan hon hänvisade till förbud i -ettförbud som icke existerar. Om något motsatsförhållande råder mellan bosladsministern och mig, somGunnar säger, skall vi be att fö klara upp det själva utan medverkan. Överiäggningenvar härmed slutad. Om uttalande rörande möjligheterna att bo kvar isydvästra §5 Om uttalande rörande möjligheterna att bo kvar i sydvästra Bosladsministern erhöll ordet föratt iett sammanhang besvara dels () anmälda fråga,1977/78:416, dels () anmälda fråga.1977/78:417, och anförde: har på grundval av vissa tidningsuppgifter frågat mig vadjag menat med att uttala att människorna i sydvästra inte kan räkna medatt få bo kvan har frågat mig om regeringen är beredd att driva en sådanmarkanvändningspolitik i sydvästra att man tvingar invånare som vuxit uppi dessa kommuner att fiytta. Eftersombåda frågorna berör samma sak, besvarar jag dem i etl sammanhang. Somalla vet är konkurrensen om marken i främst sydvästra stor. Inom ramenför den fysiska riksplaneringen har kommunerna i visat atl avsevärdaarealer högvärdig jordbruksmark berörs av mer eller mindre konkreta planer påbebyggelse. Del rör sig för tiden fram lill om ca avSkånes mest högvärdiga jordbruksmark. Kommunernas planer utgår i de flesta fallfrån antaganden om en befolkningsutveckling som väsentligt överstiger de ramarsom har lagts fasl i den regionalpolitiska planeringen.