prot · G10952 · 1977-12-31 00:00:00 — Skellefteåkommunstyrelse har också uppmärksammat att ett flertal gamla kvarndammar längsälven är i behov av omedelbar upprustning. För att klargöra älvens fortsattaanvändning har därför beslutat upprätta enöversiktsplan för älvens framlida användning på sträckan mellan . I denna plan sammanvägs jordbruks- och skogsbruksinlressen, samtrekrealionsinires-sen med möjligheter till ytterligare vattenkrafisuibyggnad.Översiktsplanen beräknas föreligga före delta års utgång. Iflera av de dammlägen som är i behov av upprustning kan s. k. minikraftstationermycket enkelt anläggas ulan besvärande intrång och påverkan på andra intressen.Senare kommer säkert också möjligheterna att bedriva kanotsport att förbättras. Mot dennabakgrund yrkar jag inle bifall till min motion. Det kanske verkar vara en ovana hos mig att i sista stund anmäla migför några minuters inlägg, men det är ingen vana eller ovana och skall inte blidel heller. Vad som gjorde att jag begärde ordet nu var , som jag tyckte att jag hade anledning att säga någonting om. Jaginstämmer med när han säger att älvulbyggnader är ingen lösningpå vare sig sysselsättnings- eller energifrågor. Man kan å andra sidan frågasig, , vad egentligen lösningen av sysselsättningsfrågorna pålitet är. Sedananfördes alt kommun är ett typexempel på hur det går när man byggerut vattenkraften. Man kan naturiiglvis, om man vill, vinkla frågan på detsättet. Men är del riktigt att skylla situationen på del förhållandet all manhar byggt ut vallenkraften i kommun? En liten stillsam fråga lillherr Lövenborg skulle i så fall vara: Hur anser alt situationenskulle ha varit i kommun om man inte hade byggt utvattenkraften? Det kan finnas skäl att ta sig en liten funderare på det. Såhar vi den här oförlåtliga kopplingen alt de misslag man enligt gjort vid utbyggnaden av Lule älvs vattenkraft skulle av något slagsnaturnödvändighet upprepas därest man skulle bygga ut älv. Jag kan inteföreställa mig all det kan vara meningen, och jag beklagar om sådan brist på nytänkande i sådana här frågor all han inte skulle kunnatänka sig att älv i så fall tas i anspråk med helt andra ochlångsikiigare perspektiv. Det finns många uttalanden som vittnar om all deltaär meningen. HerrLövenborg citerade tidigare ur ett tal som landshövdingen har hållit. Jagskulle också kunna citera ur det men skall av tidsskäl inte göra detta. Mansäger då - och del är det intressanta - all man inte kan se att det skulle varanågot galet i alt de fyra statliga företagen, som bär upp näringslivet i Norrbottenoch som i andra sammanhang håller mycket högt, skulle fåmöjligheter all exploatera den här delen av älv för att den vägen skaffasig en inflationssäker energikälla, som skulle göra del möjligt att både drivaen vidareförädling och bygga nya industrier i . Detgår liksom inle heller ihop när - och där är han direktutmanande - talar om'dem på Norrboliensbänken som inte kunde ha stött förslagetom aluminiumverkets utbyggnad i . Om man vill, som , bygga aluminiumverk i , öka förädlingen, bygga nya industrier,och underiåler alt koppla detta till energifrågan, då kan man naturiiglvis lekaalla goda gåvors givare från riksdagsbänken. Men jag tror att det vore sans ochmåtta i talet om man skulle koppla detta lill vad del verkligen handlar om. Villnu ge länet en förutsättning för dessa utvecklingsmöjligheter,så borde han kunna vara med på vårt förslag om hur man skall hanterautbyggnaden av älv. Att gömrna sig bakom Denfysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och Denfysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och talet om alt energifrågankan lösas på annat sätt, exempelvis genom kärnkraft - del vet jag, herrLövenborg, och del vet de allra flesta all man kan göra - innebär alt manhänvisar lill någonting som inte ser ut att vara den allra genasievägen lill att skaffa de energiförutsättningar som länets utveckling så välbehöver. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. ALFLÖVENBORG (-) kort genmäle: Det är faktiskt inle, , på grund av energibrist somNorrbotten inle har industrier. Del är på grund av brist på framsyntindustripolitik. Av inlägg får man intrycket att det handlar omatt vi har brist på energi, och bara vi nu får mera energi genom alt bygga utKalix älv, då kommer industrierna att hagla över Norrbollen. Så ligger del juinte till. Jaghar citerat landshövdingen i ett föregående anförande. Innebörden i hansresonemang är all folk i högre grad skall få bestämma över egnaangelägenheter, och så långt kan jag hålla med honom. Men jag vill också sägaatt skall man lyssna på folket och på rörelsen, så finns - del är jag övertygadom - en myckel stark opinion som säger nej till utbyggnad av älv. Jaghar under åtskilliga år - det må förlåtas mig om jag säger delta - hört ledandesocialdemokrater plädera för en utbyggnad av vallenkraften. De har vridit sinahänder, och de har sagt all vi måste få andrum för all kunna planera förvaraktiga industriella lösningar. Det var ju melodin långt före regimskiftet,och det var en motivering för utbyggnad. Är del nu inle tid att man kräverdetta andra i stället? Måste inle del viktiga vara att vi slåss gemensamt förvaraktiga lösningar? Kan vi inle pressa fram varaktiga industriella lösningarhar det ingen betydelse om vi förstör varenda älvsträcka i hela . Detmåste också vara klar över. Försökinte ge sken av alt de som inle vill bygga ut älvarna i själva verket skullevara likgiltiga för om människorna har jobb eller inle! Så är det inle. Del äringen hederiig debattmelod, och det har ingenting med verkligheten all skaffa -i vari fall inle när det gäller oss kommunister. Inomparentes kan jag säga au något av det mest osmakliga i debatten omälvulbyggnaden är försöken alt spela ut människorna mot varandra, att ipolitiskt syfte försöka ställa människorna i älvdalarna, som naturligtvisgriper efter varje halmstrå för alt skapa sysselsättning, mot dem som anser allälvarna skall bevaras, därför alt de älskar den älv som flyter fram, därför attde anser att de återstående älvarna har råd att bevara, därför att deanser att sysselsättning måste garanteras på annat sätt. () kortgenmäle: Del var naturligtvis en mycket besvärlig och hypotetisk fråga jagställde: Hur skulle det ha sett ut i ulan vattenkraftsutbyggnad? AlfLövenborg går inte in på den frågan, men vi kanske kan prata om den i ett annatsammanhang. Jagskall över huvud taget inte ge mig in på att väga opinioner för eller emot enutbyggnad. Man kan naturiiglvis använda sig av den opinionsbildning som bästpassar ens argument. Det intressanta är ju alt konstaterar attnågon energibrist inte hindrar utvecklingen i . Jagupplever att är en del av del här landet, och jag kan inteföreställa mig att menar all lösningen skulle vara att klippa avledningarna till och all därmed skulle bli något slagsexklusivt privilegierad grupp i energifrågan. Detla är inte heller någotsärskilt gångbart argument. Del vore rimligare all säga som del är. AlfLövenborg uppmanar oss att gemensamt slåss för en industriutveckling. Okej,del gör vi gärna - men när man som gjorde i en motion för en tidsedan föreslår en utbyggnad av, enligt vad jag förstår, den mest energikrävandeindustri man kan länka sig och låter hela energifrågan kopplas bort från detförslaget, då blir del inte särskilt förtroendeingivande. Det vill jag gärna hasagt. Denfysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och (-) kortgenmäle: Ja, , hur skulle det ha sett ut i om man inlehade byggt alla de här kraftverken? Jag har inle varit motståndare lill byggt kraftverk, och jag har aldrig varit motståndare till att man användervallenkraft som energikälla. Men måste del vara slut! Någon gångmåste man säga alt de forsar som finns kvar skall vi bevara för vårt egetoch kommande släkten. 1 kommun skulle det - det vill jag påstå - hasett mycket bättre ut om man hade satsat på åtgärder för altklara sysselsättningen. I 10, måste man ha vetat att en vacker dag larvattenkraflsul-byggnaderna slut och då måste vi ha skapat något annat enligt enplan. Del har man inte gjort, därför ser det ut som det gör i kommun. Jagciterade en gång tidigare några rader av , där han polemiserar ål vissthåll och säger alt de ger oss stenar i stället för bröd och halmslrån ål osslill stöd. Att bygga kraftverk i då människorna kräver åtgärder förvaraktig försörjning är verkligen att ge halmstrån till stöd. Det heltavgörande är att pressa fram industriella utbyggnads-planer. Om inte så skerstår vi återigen i samma situation , även om man bygger ut allavattendrag. Denfysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och () kortgenmäle: Jag drar den slutsatsen av senaste replik att hanfortfarande har den uppfattningen att alla eventuellt härefter följandevatlenkraftsulbyggnader skall ske på samma sätt som tidigare skett när detgäller Lule älv och att de skall ge lika kortsiktiga effekter i fråga omsysselsättning och underlag för kommunens service. Jag tror att även AlfLövenborg måste tänka om och säga att om vi skall göra någonting ivattenkraftshänseende skall del ske på det säll som man här har föreslagit ochmed sikte på även långsikliga effekter. vice talmannen anmälde alt alt lill protokollet få antecknat all han inte ägde rätt lillytteriigare replik. Det var inle min avsikt alt gå upp i debatten kring den härpropositionen, men en artikel i en av dagens tidningar från min bygd har gettmig anledning till detta, Ipropositionen har, som så tidigare, hänvisats lill de oulbyggdaälvar som vi har i det här landet. Till de älvarna räknas, som alla kännertill. - den har alltid i alla sammanhang då man har talat omvattenkraft betecknats som en outbyggd älv. Au vi har ett kraftverk sedan 60 årtillbaka och att åtminstone tre sjöar redan är reglerade har man inte tagithänsyn till, utan man har betecknat Piie älv som ouibyggd. Kraftverkethar funnits i Sigfors och behöver nu restaureras. En ansökan liggerinne hos om en nybyggnad av ett kraftverk i stället föråterställande av det gamla. sägs all har lill kammarkollegiet ingen ellyttrande, där man avstyrker den tilltänkta nybyggnaden. Del sägs också att båderegering och riksdag är av samma mening, dvs. alt nybyggnad av kraftverket inlebör komma till stånd. Jagvill la upp frågan i delta sammanhang för att få fastlagt att Piie älv redan ärutbyggd. Jag vill också understryka vad statsrådet skrivit på s. 90 ipropositionen: "Isammanhanget vill jag emellertid framhålla att sådant undanlag inte börinnebära all smärre åtgärder som hänför sig t. ex. lill redan förelagenreglering hell skall förhindras. Tillåtligheten härav bör prövas av regeringeni varje enskilt fall." Jaghoppas verkligen att statsrådet med "smärre åtgärder" också avser attett kraftverk som redan finns på plats skall ha möjlighet att fortsätta sinverksamhet. All man sedan ger kraftverket en möjlighet alt lämna större effektän del har gett - med de utomordentligt goda förutsättningar somföreligger för detta - tycker jag är en helt självklar sak. Ombyggnaden bedömsockså i bygden som helt självklar. Jagkan inle undgå all känna en viss oro över att redan anser sigha fullgott underlag för det gjorda ställningstagandet - och dessutom anser sigha underlag för delta ställningstagande i regeringens proposition och i delbeslut som skall fattas här . Ipropositionen har också frågan om överledning av vatten från tillSkellefteälven tagits upp. Jag har självfallet ingenting emot all manundersöker konsekvenserna av en sådan åtgärd och inte heller all åtgärdenvidtas, om den är sådan all del inle ger negativa verkningar. Men enöverledning måste självfallet komma i andra hand - efter det att man harutnyttjat möjligheterna att skapa energi i det här redan befintligakraftverket som också, om allt förnuft får råda, måste få finnas där ifortsättningen. Jagskall inte fortsätta mitt anförande längre. Jag har än en gång velat fästauppmärksamheten på att inte är ouibyggd och att det finns kraftverkdär . måste man nu bygga ell nyttkraftverk. Självfallet måste delta kraftverk få den effekt som man ulan hinderkan ta ut på den korta älvslräcka som kommer att beröras. Dethade funnits anledning för mig att gå in även på en del andra objekt. Men jaggör inle del - dels kan jag knappast ändra på några beslut, dels och framförallt föriiiar jag mig på de tre sista raderna i departementschefens uttalande ipropositionen: "Del nu lämnade förslaget ger regeringen handlingsfrihetatt i samband med kommande förslag till riktlinjer för energipolitiken på nyttpröva vallenkraftens roll i energiförsörjningen." Denfysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och Överiäggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av PerBergman m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan Per begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 9mom. I röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av Per m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Per Bergmanbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: 7 protokoll 1977/78:52-53 Denfysiska riksplaneringen Jör vattendrag i norra och Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avMagnus , och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 9mom. 5 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen nr 2 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då ToreClaeson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionerna nr 183 avBertil Måbrink m. fl. och nr 184 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanTore begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller civilulskoltets hemställan i betänkandet nr 9mom. 6 b röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionerna nr 183 av m. fl. och nr 184 av . i motsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionerna nr 168 avCarl-Wilhelm , nr 171 av m. fl., nr 181 av . och nr 184 av m. fl. i motsvarande del, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 9mom. 7 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionerna nr 168 av , nr 171 av . fl., nr 181 av m. fl. och nr 184 av m. fl. DenJysiska riksplaneringen för vattendrag I norra och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då ToreClaeson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionerna nr 170 av RolfSellgren m. fl. och nr 184 av m. fl. . i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanTore begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 9mom. 8 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionerna nr 170 av m, fl. och nr 184 av m.fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då ToreClaeson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels mo- Denfysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och tionerna nr 166 av BjörnEliasson m. fl. och nr 184 av m.. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanTore begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i belänkandet nr 9mom. 9 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionerna nr 166 av m. fl. och nr 184 av . i motsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionerna nr 182 avLars-Ove m. fl. och nr 184 av m. fl. i motsvarande delar,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanTore begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betan-. nr 9 mom. 10 röstarja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionerna nr 182 av m. fl. och nr 184 av LarsWerner m. fl. i motsvarande delar. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då ToreClaeson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. vice talmannen tillkännagav att anslagutfärdats om sammanträdels fortsättande . § 15 Flygplatsfrågan iStockholmsregionen Föredrogs trafikutskottels betänkande 1977/78:9 medanledning av propositionen 1977/78:29 om flygplatsfrågan i ,m. m. jämte motioner. I propositionen 1977/78:29 hade regeringen() föreslagit alt 1. godkänna de riktlinjer för en lösning avflygplatsfrågan i som i propositionen förordals, 2. till Flygplatser m. m. på tilläggsbudget I tillslalsbudgelen för /78 anvisa ett invesleringsanslag av 6,3milj. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionenframhålls alt det, med hänvisning till framför allt kapacitetsförhållanden samtekonomiska och regionalpolitiska skäl, är önskvärt att även påsikt behålls för kombinerat inrikes-och allmänflyg. Därför föreslås att statennu tar upp överiäggningar med och landsting.Huvudsyftet med dessa bör vara att i detalj klarlägga förutsättningarna förlinjelrafik på , Vidare bör en tidsplan utarbetas efter vilken kaniordningställas för fortsatt inrikesflyg om en sådan lösning väljs. Vad gäller flygplatsfrågan i ett kortsiktigtperspektiv konstaleras i propositionen att den inrikes linjetrafiken på Brommamed flygplanet i nuvarande versioner på grund av beslut avlänsstyrelsen i måste upphöra och överföraslill . Ärendet prövas f n. i kammarrätten. Vidare har chefen förluftfartsinspektionen uttalat alt LIN:s verksamhet av säkerhetsskäl böröverföras lill en provisorisk terminal på Arianda så snart som det är praktisktmöjligt. Kostnaderna härför bedöms till totalt 43 milj. kr., varav statensandel utgörs av 27,2 milj. kr. Statsmakterna bör därför nu vidta de åtgärdersom behövs från deras sida för att en överföring skall kunna genomföras den 1januari 1979. För ändamålet föreslås att ett invesleringsanslag av 6,3 milj.kr. anvisas på lilläggsbudgel I till statsbudgeten för budgetåret1977/78." I detta sammanhang hadebehandlats motionerna 1977/78:100 av (), vari hemställts 1. att skulle avslå propositionen i vadavsåg utbyggnad av och ge regeringen lill känna vad somanförts i motionen, 2. att uttalade att allt linjeflyg inomStockholmsregionen borde överföras till ochbehållas där så länge kapaciteten räckte, 3. att beträffande allmänflygels framtidaplacering i gav regeringen till känna vad som anförts imotionen. 1977/78:101 av PärGransledl m. fl. (c), vari yrkats all skulle 1. bifalla propositionen, 2. hos regeringen hemställa om de kompletterandeutredningar som föreslagits i motionen, 3. ge regeringen lill känna vad som i övrigt anförts imotionen om grundförutsättningar för flygplatsfrågans framtida lösning iStockholmsregionen, 1977/78:102 av m. fl. (s), varihemställts att beslutade 1. all godkänna de riktlinjer för en lösning av flygplatsfrågan i Stockholmsregionensom förordals i motionen, 2. alt som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts omuppdrag lill luftfartsverket beträffande utarbetande av disposilions-ochulbyggnadsplan för , och 1977/78:103 av m. fl. (vpk), variföreslagils att skulle 1. besluta avslå propositionen, 2. uttala att en avveckling av bordeske i enlighet med tidigare planer, 3. ge regeringen lill känna att nödvändiga ekonomiskamedel härför borde anvisas på tilläggsbudget I lill statsbudgeten /78. 1. att med bifall till propositionen 1977/78:29 och med anledningav motionen 1977/78:101 samt med avslag på motionerna 1977/78:100,1977/78:102och 1977/78:103, sistnämnda motion såvitt nu var i fråga, godkände deriktlinjer för en lösning av flygplatsfrågan i som i propositionensförordals, 2. att med bifall till propositionen 1977/78:29 och med avslagpå motionen 1977/78:103, nämnda motion såvitt nu var i fråga, till Flygplatserm. m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /78 anvisade ettinvesleringsanslag av 6,3 milj. kr. Reservation hade avgivits beträffandeflygplatsfrågan på av , , ,, , i och (samtliga s) som ansett alt utskottet under I bort hemställa attriksdagen med anledning av propositionen 1977/78:29 och motionerna1977/78:100, 1977/78:101 och 1977/78:103, sistnämnda motion såvitt nu var ifråga, samt med bifall lill motionen 1977/78:102 skulle a. godkännade riktlinjer för en lösning av flygplatsfrågan i Stock holmsregionen som av reservanterna förordats, b. somsin mening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört om uppdrag lill luftfartsverket beträffande utarbetande av disposilions- och ulbyggnadsplan för . Den fråga vi nu skall diskutera är en gammal bekant, som varit uppetill behandling i vid åtskilliga tillfällen - , 1974, 1975och 1976, för att nämna några årtal. Allting talar för att del inle heller ärsista gången som spörsmålet om den framtida användningen av flygfältbehandlas här i . Jagskulle vilja citera ett par rader från sammanträdet , då dehär frågorna ventilerades mycket ingående. Jag framhöll vid del tillfället: "Vihävdar att regeringsbeslutet skall slå fast och alt därmed avvecklas somflygplats . Motiveringen till vårt ställningstagande är det bulleroch de miljöförstöringar som så många av de vid flygplatsen boende dagligenbesväras av." Vifick vid det tillfället, liksom även , instämmande från hälsovårdsmyndigheterna.Jag citerade hälsovårdsnämnden, som uttalat: "Bullerproblemen är enständig stressfaktor för tiotusentals människor i västra och nordvästraStorstockholm. anser därför att böravvecklas. Så länge består som reguljär flygplats för linjeflyg,charterflyg och annat tyngre affärsflyg, så länge kommer alt förbli ettallvarligt sanitärt problem." Detlaligger lill grund också för de synpunkter som reservanterna anfört itrafikutskottets belänkande nr 9. Vadär del då som har inträffat sedan den aprildag 1975 då vi slog fast att Brommaskall vara avvecklat ? Jo, vi fick en ny trafikminisler som isin tur snabbi ordnade så all en enmansutredare tillsattes för all penetreraBrommas förutsättningar att behållas som flygplats i framliden.