prot · G1096 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:6 §1 Val av partigruppernas företrädare I talmanskonferensen Med stöd av 1 kap. 7 >;och 7 kap. 12 >; riksdagsordningen har partigrupperna till mig anmältföljande personer att utgöra partiernas företrädare i talmanskonferensen:Anna-Greta Skantz (s) () () () (vpk) Till suppleanter har nominerats: () () (tn) () (vpk) Jag förklarar de anmälda personerna valda tillpartigruppsföreträdare och suppleanter i talmanskonferensen för tiden lill dessnästa lagtima börjar. Valav partigruppernas företrädare i talmanskonferensen Valav ledamöter i utskotten § 2 Val av ledamöter iutskotten ROLFWIRTÉN (fp): Valberedningen har enhälligt godkänt gemensamma listor för valen avledamöter och suppleanter i utskotten, medlemmar och suppleanter i samt ledamöter vilka får delta i bolagsstäinmor med . Jagvill i detta sammanhang något kommentera listorna för utskottsvalen. I likhetmed föregående år upptar listorna inga vpk-representanter. Efter samråd medföreträdare för partigrupperna har emellertid en preliminär överenskommelseträffats, innebärande all antalet suppleanter i 12 utskott skall utökas med enplats och att den platsen skall besättas med vpk-represenlant. Denna utökningkommer au föreslås kammaren vid ett senare sammanträde. Iegenskap av ordförande i valberedningen ber jag alt lill talmannen få överlämnade gemensamma listorna. Valav ledamöter i utskotten SedanRolf härefter avlämnat ifrågavarande listor anställdes val av 15ledamöter i vart och ett av nedanstående utskott. Deför nämnda val framlagda, gemensamma listorna upplästes av talmannen ochgodkändes av kammaren, varvid befanns av följande personer, vilkas namn i härangiven ordning upptagits på resp. listor, utsetts till ledamöter i () HildingJohansson (s) (). () () StenAndersson (s) () () () OveKarlsson (s) () () () YngveNyquist (s) () tredjevice talmannen () andre vice talmannen () () Nr 6 () j, () Val av ledamöter i i (s) utskotten i (fp) i Kumla(s) iHelsingborg (s) inge(fp) j. . , förste vice talmannen () 11 1 . u im-T () »,,,,, () Valav ledamöter i () () BengtGustavsson (s) Per () () () GustiGustavsson (s) () () i (c) () () () () () () socialförsäkringsutskottet () () () () () () () () () () 88 () () GöstaAndersson (c) () () () GöranKarisson (s) () () ()() () () () () () () () () () Valav ledamöter i utskotten PerOlof () () () () OlleEriksson (c) () () () Karl-EricNorrby (c) () () () KerstinGöthberg (c) () () () StigAlemyr (s) () () () BengtWiklund (s) Nr 6 () () () Val av ledamöter i () ()() () Per Sljernström (c) BengtSjönell (c) den () 1 j () Val av ledamöter i i (fp) BengtFagerlund (s) TorstenStridsman (c) iSimrishamn (s) Per ()', Valav suppleanter i utskotten iHjärlum (c) §3 Val av suppleanter i utskotten Företogs val av beslutat antal suppleanter iutskotten, nämligen 17 i konstilulionsutskottet, 15 i finansutskottet, 16 iskatteutskotlet, 16 i justitieutskottet, 17 i lagutskottet, 16 iutrikesulskollel, 16 i försvars-ulskottet, 16 i socialförsäkringsutskoltet, 15i socialutskottet, 15 i kulturutskottet, 16 i utbildningsutskottet, 16 itrafikutskotiet, 16 i jordbruksutskottet, 17 i näringsutskottel, 17 iarbetsmarknadsutskottet och 15 i civilutskoitet. Sedande av för dessa val avlämnade, gemensamma listorna upplästs avtalmannen och godkänts av kammaren befanns att följande personer, vilkas namn ihär angiven ordning upptagits på resp. listor, utsetts lill suppleanter i Wivi-AnneCederqvist (s) Hans Nyhage (m) MarianneStålberg (s) Lars-IngvarSörenson (s) i (fp) BjörnMolin (fp) ()() () () ()() () RuneJohansson i (s) () () ()() () Per () () Valav suppleanter I utskotten () ThagePeterson (s) () () () GördisHörnlund (s) () () i (c) () () () Lennan () () () () () HelgeKlöver (s) () () () IrisMårtensson (s) () () () () () () ()() () () den Anne-MarieGustafsson (c) "8'Silfverstrand (s) ------------- JoakimOllen (m) Val av suppleanter BirgittaJohansson (s) / utskotten () () BonnieBernström (fp) () () () OlleAulin (m) () () () MargotHåkansson (fp) () () () JanBergqvisi (s) () () () KnutJohansson (s) () () Per () CarlLidbom (s) () () () AxelAndersson (s) () () () () () Axel () () () Benil () 94 () () Nr 6 () Val av suppleanter (s) ' utskotten i Röslånga(fp) () BlendaLittmarck (m) ChristinaRogeslam (c) MartinSegerstedt (s) i Kumla (s) Per Gahnon (fp) i (m) Per Gahnon (fp) CatarinaRönnung (s) --------------- LarsAhlmark (m) Val av suppleanter HelgeKlöver (s) / utskotten () () () () () () Per () () () () EricEnlund (fp) Hans Nyhage (m) GunnarRichardson (fp) BertilFiskesjö (c) i (m) i Hållsla(c) i (s) () () () () () i (s) () 96 () () Nr 6 () Val av suppleanter TorstenStridsman (c) i utskotten iMölndal (c) iSimrishamn (s) i (s) i (c) i (fp) 97 7 protokoll 1977/78:1-6 Tisdagenden ''' '"'"' *' Val av medlemmar Anna-GretaLeijon (s) / GunnelJonäng (c) m. m. () i (c) tredje vice talmannen () Per OlofHåkansson (s) Kari-EricNorrby (c) §4 Val av medlemmar i m. m. Anställdes val av 18 medlemmar och 18 suppleanter samt 18 ledamöter vilka skulle få delta i bolagsstämmor medStatsföretag . Sedande av för dessa val avlämnade, gemensamma lis torna upplästs av talmannen och godkänts av kammaren befanns följande personer, vilkas namn i här angiven ordning upplagils på resp. listor, 98 valda: (förtiden intill dess val nästa gång ägde rum) () OlofPalme (s) () () () ErikAdamsson (s) () () () SturePalm (s) () () Per () Anna-GretaSkantz (s) () () () (vpk) Val av medlemmar i m. m. UllaEkelund (c) () () () OlleEriksson (c) () () () AlfredHåkansson (c) () Per () () (c) () () () () (vpk) Ledamöter vilka skullefå delta i bolagsstämmor med () () BengtFagerlund (s) i (fp) § 5 Kallelse tillkonstituerande sammanträden kallas härmed lill konstituerande sammanträden i resp.sammanträdeslokal. §6 Föredrogs och hänvisades Propositioner och skrivelse 1977/78:2 tilljustitieutskollel /78:4 och 5 till trafikutskottet /78:6 tillutrikesulskollel /78:7 lill jordbruksutskottet /78:8 och 9 tillnäringsutskottel §7 Föredrogs och hänvisades Redogörelser och förslag 1977/78:1 lillkonstitulionsuiskollet 1977/78:4 till utrikesutskottet /78:5 tillkonstitutionsutskottet §8 Föredrogs och hänvisades 1977/78:1 och 2 tillförsvarsulskollel §9Föredrogs och bifölls inlerpellalionsframsiällningarna 1977/78: 23-27. § 10 Anmäldes ochbordlades Motion 1977/78:3 av och med anledning av förvaltningsstyrelsesförslag (1977/78:5) om lokalfrågor på m. m. §11 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1977/78:28 av () till arbetsmarknadsministern om arbetsmarknadssituationen i Norduppland: besvaradearbetsmarknadsministern en av mig framställd interpellation rörandearbelsmarknadsproblem i län. Interpellalionen avslutades med trekonkreta frågor. Arbetsmarknadsminister svar var mycket kort ochlydde: "Arbetsmarknadeni län liksom i övriga landet präglas av del rådande konjunkturläget.Under perioder med ringa efterfrågan på arbetskraft blir strukturomvandlingensverkningar särskilt kännbara när de drabbar mindre orter. Så har fallet blivitför bl. a. stålindustrin i norra . Härtill kommer en långvarig brist påarbetstillfällen för kvinnlig arbetskraft och för ungdom. Motdenna bakgrund har regeringen beslutat au den arbetsgrupp som bevakarsysselsättningsfrågor i Öslerbybruk skall få sitt uppdrag vidgat till atlgälla också . Arbetsgruppen leds av landshövdingen i län. Uppsalalän ägnas även i övrigt en fortlöpande uppmärksamhet inom ramen för denregionalpoliliska och sysselsältningspolitiska planeringen. Regeringen ärberedd att seriöst pröva varje förslag som kan leda lill all sysselsättningen inorra förbättras. Jag kan också nämna atl regeringen just har beslutatbifalla en ansökan om lokaliseringsstöd från för utvidgning avföretagets verksamhet i Öslerbybruk." Denav åberopade arbetsgruppen har varit i verksamhet menännu inle avsöndral några konkreta förslag. Lägetpå arbetsmarknaden i län och i synnerhet i Norduppland har förvärratsalltmer. Särskilt kritiskt är förhållandel i . Brukei, som ägsav Uddeholmskoncernen, har forisaii alt minska antalet arbetstillfällen. Deanställda känner sin sysselsättning och utkomst allvarligt hotad. Stora riskerföreligger för all helt skall utplånas om ingel radikalt görs.Arbetarrörelsen i län har länge varnat för de risker som följer medjärn-, stål- och träindustrins vikande föririåga att utvecklas och möta enalltmer hårdnande ullandskonkurrens. Senast i ett uttalande i årges ullryck för djup oro och reses krav på kraftfullt handlande från denborgerliga regeringens sida. UrUppsala läns socialdemokratiska partidistrikts och LO-dislrikts uttalande vill jag citera följande: "Inorra länsdelen har det varil de stora järn-, stål- och träindustriernasom skapat sysselsättning i , och kommuner. Mångatätorter i dessa kommuner är helt uppbyggda kring en arbetsplats. Densuccessiva förändring som pågår inom svensk järn- och stålindustri har drabbatoch kommer i än högre grad atl drabba stora tätorter som exempelvis iTierps kommun och Öslerbybruk i kommun. I har 1. ex. 264arbetstillfällen försvunnit 1976-1977. En sådan nedtrappning kan inte pågå hurlänge som helst. är man nere på en nivå som hotar hela industrins framtidi . Denborgerliga regeringens olika turer i energipolitiken har skapat stor osäkerhetbeträffande Forsmarks framlid. Om energipoliliska beslut ändrasinnebär det drastiska förändringar för hela länet. Intepå några av de krisdrabbade orterna har i nämnvärd utsträckning nyaarbetstillfällen skapats som ersättning för de arbetstillfällen som försvunnit. Denborgerliga regeringens Nordupplandsgrupp har inte givit något resultat i formav nya arbetstillfällen i länet. Därförkänner många människor i Norduppland stor oro för framliden. Varsel,permilieringar, "naturlig avgång" och den allmänna osäkerheten omenergipolitiken och järn- och stålindustrins strukturproblem bidrar till detta. Förlandstinget och berörda kommuner bidrar osäkerheten om framliden tillryckighet i planeringen. Om samhällsplaneringen på ochlandstingskommunal nivå skall kunna fullföljas fordras beslutsamhet omregeringens intention beträffande regionalpolitiken i län. Enfortsalt osäkerhet innebär fördröjning och ryckighet i den kommunalaplaneringen som ytterst drabbar de sämsl ställda i samhället. Därförkräver nu socialdemokraterna och de fackliga organisationerna besked från denborgerliga regeringen om vad som skall ske i och Forsmark. Beskedetmåsle innehålla förslag om hur sysselsättningen skall kunna bevaras på minstnuvarande nivå inom länels järn- och stålindustri. Socialdemokratiskapariidislrikiet och LO-distrikiel i län samlade till överiäggningkräver: Ettstatligt engagemang i järn- och stålindustrin för alt trygga sysselsättningen. Ettsärskilt regionalpolitiskt råd för länei där stal, länsmyndigheter, berördakommuner och de fackliga organisationerna ingår. Rådels uppgift skall vara attföreslå sysselsäitningsskapande åtgärder på såväl kort som lång sikt. AllNorduppland erhåller särskilt lokaliseringsstöd för nyetablering och utvecklingav förelag. Ökaderesurser lill länets företagareförening för all stimulera utvecklingen avmindre och medelstora förelag. Enfortsatt utbyggnad och drift av kärnkraftverket i Forsmark samt en omfattandeplanering av nya arbetstillfällen i kommunen när kärnkraftbygget är klan, såatt en lugn och trygg avtrappning av anläggningsarbetena kan ske. Enbalans i länets näringsliv så att orter med ensidig näringslivsslruklurundviks. Särskildainsatser för att skapa arbete för kvinnor, ungdomar och handikappade, degrupper som drabbas hårdast vid svårigheter på arbetsmarknaden. Enutbyggd barntillsyn och väl fungerande kollektivtrafik i länet och kommunernasom ger förutsättningar för alla människor all söka och få arbete." Uttalandet översändes bl.a. till arbetsmarknadsdepariemenlei. Idet av mig inledningsvis citerade interpellationssvaret säger sig arbetsmarknadsministernvara beredd all seriöst pröva varje föislag som kan leda till allsysselsättningen i norra förbättras. Mot denna bakgrund anhåller jag omkatnmarens tillstånd att till arbetsmarknadsministern få rikta följandefrågor: Hur har regeringens prövning av arbetarrörelsens iUppsala län förslag lill åtgärder för atl stärka sysselsättningsläget iNorduppland utfallit? Hur bedömer arbetsmarknadsministern för sin delmöjligheterna att på kon och lång sikt förbättra arbetsmarknadssituationen iNorduppland? 1977/78:29 av () till arbetsmarknadsministern om planerade ändringar i lagen omanställningsskydd, m. m.: Alltsedan lagen om anställningsskydd (LAS) tillkomhar angreppen mot denna lagstiftning från förelagarnas organisationer varilhårda. Även övrig lagstiftning på arbetslivets område har kritiserats avarbetsgivarnas organisationer. 1tidningen () står bl. a.: "Åmanlagarna är också mognaför översyn. a. behöver en statlig nämnd inrättas för atl lämnaförhandsbesked i uppsägningsärenden. Företag som anställer arbetslös ungdom börfå möjlighet alt göra detta med en ömsesidig uppsägningstid av underungdomarnas första anställningsår. Beträffande medbestämmandelagen bör fråganom enskild arbetsgivares personliga borgensåtaganden utredas. Arbetsgivarnasprimära förhandlingsskyldighet respektive informationsskyldighet ocheditionsplikt måsle kunna fullgöras gentemot de egna anställda." har regeringen i allmänhet och industriministern isynnerhet lovat att ta elt samlat grepp på bl. a. dessa "problem". kom dessa krav tillbaka, och aviserar arbetsmarknadsministernen utredning om den nu gällande trygghetslagen och ungdomens möjligheter all fåarbete. Medanledning av det anförda hemsiälles att till arbetsmarknadsministern få ställaföljande frågor: Vilka bestämmelser i trygghetslagen anserstatsrådet behöver förändras? Planerar regeringen yllerligare förändringar i deunder senare år besluiade lagarna på arbelsliveis område? 1977/78:30 av MargotHåkansson (fp) till kommunikationsministern om klassificeringsanstalls ansvarför fartygs sjövärdighet: Svenskt fartyg skall enligt 9 >; sjölagen varasjövärdigt när del hålls i drift. 1 2 kap. 1 S sjösäkerhelslagen anges när ettfartyg icke skall anses sjövärdigt. Svenskt lastfartyg med en brullodrälaighelav minst 100 re-gisierion skall ha bevis om all del vid lillsynsförräiiningbefunniis sjövärdigt, s. k. farlcerlifikal. Farlcerlifikal utfärdas avsjöfartsverket. Sjöfartsverketgenomför ej alltid självt de undersökningar och besiktningar som ligger tillgrund för all farlcertifikal skall utfärdas. Dessa utförs av s. k.klassificeringssällskap. utfärdar därefter helt på grund avklassificeringsanstaliens uppgifter ett farlcertifikal som innebär altfartyget förklaras sjövärdigt och får las i drift. Klassificeringsanstalternasom anlitar är utländska. I1 kap. 14 >j sjösäkerhetslagen ges regeringen bemyndigande alt förordna allundersökning rörande fartyg och utrustning som företas av utländsk myndigheteller av klassificeringsansialt skall godkännas som lillsynsförräiiningverkställd av svensk myndighet samt atl certifikal som utfärdas efter sådanundersökning äger samma giltighet som certifikal utfärdat av svensk myndighet. Regeringenhar i 1 kap. 7 >; sjösäkerhetskungörelsen förordnat atl undersökningrörande fartyg och utrustning som förelagils bl. a. av västtyskaklassificeringsanstalien Germanischer må t. v. godkännas som lillsynsförräiiningverkställd av tillsynsmyndighet. godtar således bl. a.Germanischer Lloyds undersökningar och lägger dessa uppgifter till grund förutfärdande av fancenifikat. GermanischerLloyd har en s. k. friskrivningsklausul där man undandrar sig ansvaret för enbristfällig eller felaktig besiktning. Enligt de upplysningar jag fått harövriga klassificeringsanstalter liknande fritagnings-klausuler. Dettabetyder enkelt uttryckt all klassificeringsbolagel inte ansvarar för om enanställd inspektör gör grova misslag i besikiningsarbelel. Ejheller anser man sig behöva ansvara för att fartyget i fråga är garanteratsjövärdigt - bara all man vid företagen besiktning och kontroll ej funnit annatän all fartyget är sjövärdigt. Medanledning av del anförda hemställer jag alt till kommunikationsministern fåställa följande frågor: Ärdet mot bakgrund av atlklassificeringsansialternas certifikal äger samma giltighet som certifikalutfärdade av svensk myndighet rimligt att dessa har fritagningsklausuler sommedför alt man ej lar ansvar för a) anställds misslag, b) otillfredsställandebesiktning? Hur svarar klassificeringsanstalternas härbeskrivna sätl all arbeta mot ansvar för säkerheten till sjössoch för de ombord-anslälldas säkerhet och rätt till en trygg arbetsplats? Vem skall bära del ekonomiska ansvaret när storaekonomiska förluster uppkommer genom klassificeringsanstaltens misstag ochfelbedömningar? 1977/78:31 av SvanteLundkvist (s) till jordbruksministern om kontrollen över hanteringen avmiljöfariigt avfall: Efter förslag av den dåvarande socialdemokratiskaregeringen beslöt om en rad åtgärder för all förbättrahanteringen och omhändertagandet av miljöfarligt kemiskt avfall. Detkommunala renhållningsmonopolei skulle också omfatta miljöfarligt avfall. Delvidgade kommunala renhållningsmonopolei beräknades vara infört i samtligakommuner senast efter reformens ikraftträdande, dvs. Sedanmonopolet införts skulle i princip endast kommunen eller den kommunen utsett isill siälle få ta hand om del miljöfarliga avfallet. Förall förbättra kommunernas vetskap om mängden och arten av det miljöfarligaavfallet i företagen och därigenom underlätta kommunernas planering infördesen obligatorisk skyldighet för företagen all lämna uppgifter om del miljöfarligaavfall som uppkommer i verksamheten. Avfallsdeklaralionen bedömdes också fåstor betydelse för tillsynsverksamheten enligl både miljöskyddslagen och lagenom hälso- och miljöfarliga varor. Eftersom sammansättningen av delmiljöfarliga avfallet i ett och samma förelag snabbt kan förändras, bordeenligl regeringens mening rapporteringen vara årlig. anslöt sig lilldetta. Föratl samhället skulle få bättre insyn i hur transporterna av det miljöfarligaavfallet genomförs beslöts all sådana transporter endast skulle få ulföras avförelag som fåll ett särskilt tillstånd för delta av . Föratt garantera kommunernas möjlighet att lämna över det insamlade avfallet lillslutligt omhändertagande inrättades elt samhällsdominerat behandlingsförelag.Delta samhällsdominerade behandlingsförelag gavs ensamrätt lill behandling avmiljöfarligt avfall. Dendåvarande socialdemokratiska regeringen vidtog en rad åtgärder för attgenomföra beslut, Enligllagen om ändring i lagen om hälso- och miljöfarliga varor (1975:340) ochförordningen om miljöfarligt avfall (1975:346) skall den som yrkesmässigt utövarverksamhet där miljöfarligt avfall uppkommer vara skyldig att lämnauppgift om avfallets art, sammansättning, mängd och hantering. Uppgiften skalllämnas till hälsovårdsnämnden som skall sända kopia till . Naturvårdsverketgavs i uppdrag alt utarbeta erforderliga blanketter för atl den beslutadeavfallsdeklarationen skulle kunna genomföras. genomfördes denförsta deklarationen. Delsamhällsdominerade behandlingsförelagel byggdes upp. Förelaget - - ägs lill 85 "u av staten, medan och för avfallsbehandling har varav aktierna. Svensk Avfallskonvenering har en behandlingsanläggning i och har beslutat atl bygga en ny stor behandlingsanläggningvid i . Regionala mottagningsanläggningar för miljöfarligtavfall håller på all iordningställas. Länsstyrelsernahar meddelat erforderliga tillstånd för transport av miljöfarligt avfall. Genomdessa åtgärder bör samhällets möjligheter atl kontrollera hanteringen avmiljöfariigt avfall ha förbättrats. För all detta skall bli fallet är detemellertid nödvändigt atl den socialdemokratiska reformverksamheten.fullföljs. Det samhällsdominerade behandlingsförelagel måste få del kapiialsom erfordras för ulbyggnaden av de nya anläggningarna i Kvarntorp.Genom olika åtgärder måsle regeringen stimulera kommunerna all införa delavsedda kommunala renhållningsmonopolet också för det miljöfariiga avfallet. Deåriiga deklaraiionsundersökningarna måsle genomföras. För alt motverkabrottsligt förfarande av den art som förekommit vid i Teckomalorpbör regeringen överväga alt skärpa straffsatserna för åsidosättande avbestämmelserna när del gäller miljöfarligt avfall och därmed också automatisktförlänga preskriptionstiderna. Tyvärrtycks den borgerliga regeringen tveka inför fullföljandet av 1975 årsriksdagsbeslut. Enligl uppgifter i massmedia kommer del inle atl bli någondeklaration av det miljöfarliga avfallet från företagen . Delta ärutomordentligt allvarligt. Del är nämligen endast om samhället får del av allauppgifter om mängden och arten av miljöfarligt avfall i företagen som händelserliknande dem vid i Teckomalorp kan undvikas . Medanledning av uppgifterna i massmedia vill jag fråga jordbruksministern; Vilkaåtgärder ämnar jordbruksministern vidta för alt beslut om årligrapponeringsskyldighel rörande miljöfarligt avfall från företagen genomförs? 1911/1H:32av () till industriministern om näringspolitiska åtgärder iNorduppland: meddelade industriministerÅsling i ett interpellationssvar alt det var hans förhoppning all situationeninom såväl handels- som specialstålindustrin skulle vara tillfredsställandebelyst , Vi skriver och saknar tyvärr ännu denna"tillfredsställande belysning". Ännu mer saknar vi ett konkret ochkraftfullt handlande från regeringens sida för att komma till rätta med densvenska stålindustrins situation. På elt flertal bruksorter upplever människornasin sysselsättning och utkomst, ja, hela sin framlid som allvarligt hotad. Jagvill för dagen i huvudsak begränsa min interpellation lill all omfatta deproblem som berör bruk i . Brukei ägs numera avUddeholmskoncernen. Den nye ägaren har - precis som den förre - dragit ned enredan tidigare starkt decimerad arbetsstyrka ytterligare. Förhållandel står ibjärt kontrast till industriminisierns löfte i nämnda inierpellalionsdeball. Dågav nämligen ett entydigt ja-svar på min fråga om bruk omfattadesav den s. k. frysningen. Deanställdas organisationer har uppenbara svårigheter alt nå fram med sinafrågor och problem lill de ytterst ansvariga inom förelaget. Detsamma gällerföreträdare för . Allmänt sett föreligger elt klimat som avmänniskorna på brukei upplevs som orimligt och ovärdigt svenskt samhällsliv avi dag. Denna uppfattning kom lill starkt uttryck vid ett lokalt opinionsmöte iSöderfors . Till detta möte hade såväl arbetsmarknadsministern somchefen för inbjudits. Ingen av dessa och ej heller någon annanföreträdare för departement eller förelag infann sig. De tusentalet närvarandemötesdeltagarnas frågor blev därför i huvudsak lämnade obesvarade. Landshövdingeni länet - tillika ordförande i arbetsgruppen för sysselsättningsfrågor iÖslerbybruk och (Nordupplandsgruppen) - var dock närvarande vidmötet. Tyvärr hade han myckel litet av konkreta och positiva upplysningar alllämna. Medandra ord synes den arbetsgrupp som regeringen lillsall för alt bevakasysselsättningsfrågorna i Norduppland ha stora svårigheter när del gäller altkomma fram med konkreta förslag till åtgärder. Dessutom saknar alltjämtföreträdare för berörda fackliga organisationer mandat i gruppen. Detta förhållandepåpekade jag för industriministern i samband med kammardebatlen den 10 december1976. Löftet från industriministerns sida atl "överväga ett merareguljärt deltagande" har- således inle letl lill något påtagligtresultat. Mångaav regeringens uttalade avsikter när det gäller alt komma lill rätta med lokalaoch regionala sysselsättningsproblem förknippas med tillsättandet av speciellaarbetsgrupper. Allt tyder på att dylika grupper existerar i storomfattning och bl. a. kan riskera all råka i kollision med varandra. Medhänvisning lill del anförda anhåller jag om kammarens tillstånd atl lillindustriministern rikta följande frågor: Vilka är industriministerns erfarenheter avsystemet med särskilt tillsatta arbetsgrupper för all lösa regionala och lokalasysselsättningsproblem?