prot · G10977 · 1977-12-31 00:00:00 — 3. alt varken Statsföretag ellerLKAB har någon plan för alternativ sysselsättning i malmfälten, 4. att Statsföretag inte har någotegentligt ansvar för sysselsättningen i utöver det som gäller allmed god lönsamhet bryta malm, och - del är kanske detallvariigaste - att nya uppslag för sysselsättning endast kunde beaktas om de gaven fullgod företagsekonomisk lönsamhet, av Per preciserad till 20 96 påinvesterat kapital. Delkanske står klart för var och en-också för industriministern-att de härbeskeden inte precis muntrade upp de närvarande. Jagvill gärna fråga industriminislem om han instämmer i de här av Per Sköldframförda synpunkterna. Personligen hoppas jag innerligt att det inte ärfallet. Jagär klar över alt de stora investeringar som har gjorts av i harvarit nödvändiga och värdefulla, men jag är också helt på det klara med att dei dag tyvärr inte utgör någon garanti för sysselsättningen. De har däremotverksamt bidragit till att göra gruvhanleringen inom lönsam ochkonkurrenskraftig, och de har, tillsammans med idogt arbetande gmvarbelare,bidragit till de miljardbelopp som har tillförts statskassan i formav vinstmedel. är det bekymmer i malmfälten, kanske störte än , och delär nu vi behöver ett aktivt stöd från samhället. Del är vi begär att fåtillbaka den del av tidigare inlevererade vinster som behövs för alt tryggajobben och för att ge kommunen möjligheter att överieva. Inte minst i detsenare avseendet är åtgärder nödvändiga. Redan nu är vår kommunala utdebitering31 kr. Detär i detta perspektiv som industriministerns svar på min fråga framstår som såutomordentligt torftigt. Inte så alt jag inte förslår alt det är aktningsvärdasummor som industriminislem talar om - 381 milj. kr. är myckel pengar-men irelation till del faktiska behovet är de med föriov sagt något av en droppe ihavet. , som det anges i svaret, nu utreder framtid inger ingen tillförsiktutan närmast oro, då man ju inte nämner något om vad det egentligen innebär. Omvi drar slutsatser av vad som sägs beträffande redan beslutade investeringar"i vad man nu finner lönsamt", ger det oss föga hopp om något annatän att den företagsekonomiska lönsamheten kommer all vara riktlinjen för den nupågående utredningen. Jagvill passa på all fråga industriministern på vilket sätt de anställda ochkommunen kommer att kunna påverka den här utredningen. Är det måhändaenmansutredaren som skall göra utredningen som en del i det mycketomfattande och, vill jag gärna säga, för oss oroande utredningsuppdrag som hanredan erhållit? Huvuddelenav de 381 miljonerna skall enligt industriministerns svar användas för att ges. k. övertalig personal - egentligen en vidrig benämning på välutbildade gmvarbelare- sysselsättning åtminstone . Kan industriministern ge någotbesked om vad som skall hända sedan? Pengarna räcker, också enligt svaret, tillför alt sysselsätta 850-900 man. Då vill jag fråga: Vad skall ske med resten?LKAB redovisar nämligen sammanlaget mer än 1 300 personer som "övertaligpersonal". Skall den personalen fö avsked ? IndustriministerÅsling har i många sammanhang pekat på företagens sociala ansvar för sinanställda personal, och jag utgår från alt detta i allra högsta grad skallgalla de företag där staten själv är ägare. Jag vill mot den bakgmnden frågaindustriministern, om han anser det vara förenligt med ett sådant ansvar attledningen för och Statsförelag, av djup lågkonjunktur och införett fjärde och kanske ett femte sådant år, inte har något annat att föreslå änen kraftig minskning av arbetsstyrkan, med de förödande effekter det har i enkommun som är helt beroende av gruvindustrin. Kanindustriminislem vara till freds med den ringa grad av samhällsansvar som PerSköld har deklarerat och som demonstreras av situation ? Om svaretpå den frågan är ja, så blir jag allvariigt oroad! Vadskall man då göra? Ja, enligt min mening skall man ålägga Statsföretagoch därmed den statliga industrin ett betydligt vidare samhällsansvar ochställa de ekonomiska och andra resurser till förfogande, som är nödvändiga föratt den statliga industrin skall kunna leva upp till detta ansvar. Statsföretagmed sina olika företagsenheter måste enligt min mening göras om till ett aktivtinslmment, i syfte att skapa den sysselsättning som är nödvändig i de områdendär den statliga industrin är så dominerande som den är i malmfälten. Motbakgrund av de stora bidrag som har givit statskassan under de goda årenär det för mig obegripligt att man från ägaren-statens sida faktiskt kansanktionera att de anställda för sparken. Detta, herr talman, är minövertygelse; jag vill gärna säga det . Vihar från socialdemokratin i såväl länet som kommunen framfört vad vi anser attLKAB borde ta itu med som underiag för ny sysselsättning.Ferrokiselframställning har självt varit intresserat av. Anledningen tilldetta angavs vara tillgång på lämpligt och tillgången på elektrisk energiinom . Den fyndighet av grafit som finns i Vittangiområdet är ettannat exempel på objekt där både energi kan utvinnas och en för framtidenvärdefull teknik kan utvecklas. Listan på lämpliga objekt kunde göras lång, ochdet är därför svårt att förstå den passivitet som jag tycker kännetecknarindustriministerns svar på min fråga angående åtgärder med Omåtgärder för att upprätthålla sysselsättningen i 5 protokoll 1977/78:75-78 Omåtgärder för att upprätthålla sysselsättningen i anledning av situation. Jagvill också betona del allvarliga i att den nuvarande krisen i kan medföraatt vi föriorar den värdefulla tillgång som en kunnig och välutbildadgmvarbetarkår utgör. Jag betecknade industriministerns svar som torftigt, och jag vidhållerdet omdömet. Dessutom vill jag säga att jag tycker uppriktigt synd ominduslriminstern, som tydligen inte orkar vidta de kraftålgärder som jag trotssvaret är förvissad om alt också industriministern inser är nödvändiga ,om inte allvarliga och egentligen helt onödiga följdverkningar skall uppslå imalmfälten och därmed också drabba hela den svenska gmvindu-strin. Läget i är bekymmersamt, och det är det som liggerbakom den interpellation och den fråga som här framställts. Det är också därförsom jag nu har begärt ordet. Vihar ungefär 9 000 arbetslösa i Norrbollen, och över 16 000 personer ärsysselsatta i beredskapsarbete. De kortsiktiga problemen kan ju för en lidlösas med arbetsmarknadspoliliska insatser, men för en långsiktig lösning krävsen genomtänkt strategi. Basen för utveckling måste vara våranaturtillgångar. Malmen är inte längre en guldgmva för och malmfältenmen en självklar tillgång som måste förbättras genom forskning och utvecklingsamt nya brytnings- och förädlingsmetoder. Del gäller också alt genom ökadprospeklering gå vidare och hitta nya och industri-mineral. Jag tyckerdärför att del var ett mycket glädjande besked som industriministern gav iLuleå om ökade insatser i Norrbollen på det området. Det är viktigtför all skapa just de långsiktiga jobben. Detvore också rimligt, tycker jag, all bygga upp en särskild fond för exempelvismalmfältens utveckling genom att avsätta ett visst belopp för varje ton malmsom bryts. Detta borde även kunna gälla för andra ändliga resurser. NJAmåste konsolideras och vidareutvecklas, och det är ju en av tankarna bakomSSAB. Vi behöver nu fortsätta alt bygga ut valsverkskapaciteten inom NJA. Ävenden metallurgiska forskningen bör fortsättningsvis byggas ut. Regeringen har juockså satsat medel på detta. Enannan åtgärd som är viktig, därför att den dels skulle förbättrasysselsättningssituationen på kort sikt, dels betyder mycket på lång sikt, ären ombyggnad av . Framför allt är en ändrad taxepolitikför både gods- och persontransporter nödvändig för den långsiktigautvecklingen i . Skogsindustrinsframtid är speciellt i blickpunkten just nu i . Jag vet altregeringen försöker finna lösningar för en varaktig sysselsättning åt demänniskor som arbetar i Karisborgsfabriken. Det är oerhört viktigt att ocksåboardfabriken i får vara kvar. Enligt den Åkermanska utredningen som jaghar sett redovisad i tidningarna skulle den fabriken eventuellt läggas ner.Folkpartiets lokalavdelning i har i ett uttalande påpekat att av landets samtliga boardfabriker ärPiieåenheten den mest lönsamma. Den har en konkurrenskraftig, braprodukt, skicklig arbetskraft och relativt låg råvam-kostnad, och det voredärför myckel underiigt om just den enheten skulle läggas ner. Jag skulle viljafråga industriministern hur han ser på möjligheterna att behållaboardfabriken i . Vihar i Norrbollen länge fött lila till de myckel stora industrierna, och ärdet dags för den medelstora och mindre industrin. Jag ser också densmåföretagarproposition som regeringen lade fram och som vi har beslutat om häri , med stödåtgärder som skulle ge förbättrade möjligheter för denmindre företagsamheten, som ett led i en långsiktig utveckling.Norrbot.tensdeiegalionen har också ganska enastående resurser och möjligheteralt göra en hel del för Nortbottens glesbygd just i det här läget. Vi har under förta året haft många debatter här i kammaren om vad somhänder i . Utvecklingen har oroat och oroar - det är ingen tvekan om detta.Samtidigt har regeringen satsat mera resurser, mera möda och omsorg på att lösaproblemen i Nortbotten än . har i sådana åtgärder salsats mer än . per invånare -man, kvinna, barn - i . Det är mer än vi har satsat inom något annatlän eller någon annan region i landet. Men jag medger att det har varitbefogat, och arbetet måste fortsätta eftersom det ensidiga beroendet av någrabasnäringar i Norrbollen har gjort att den negativa konjunkturutvecklingen harslagit mycket hårt på den nortbotlniska arbetsmarknaden. Jagvill knyta några allmänna reflexioner till de synpunkter och den mängd frågorsom har förts fram här under debatten. Först frågan om lägel i Nortbotten skallbetraktas som katastrofalt eller inte. Jag vill med skärpa betona alt lägetinte är katastrofalt. Del är besväriigt och det finns många problem. Bakom degenerella problemen döljs självfallet många personliga problem iarbetslöshetens spår. Men finns i detta län, i denna region, godautvecklingsmöjligheter. En svartmålning av den art som man ofta möter idebatten fyller ingen konstruktiv funktion. Här gäller det all kunna mobiliseraalternativ som innebär att man kan di versifiera näringslivet och minskakonjunkturberoendet på arbetsmarknaden i . Delfinns ett antal mycket intressanta motorer i den norrbottniska utvecklingen.Samspelet mellan näringslivet och tekniska högskolan ger storautvecklingsmöjligheter i del långa loppet, och det har böriat ske en del som ärmycket lovande då det gäller att utveckla t. ex. företag inom tunnplåtssektomoch inom den mekaniska industrin. Närdet gäller en annan motor i utvecklingen i , den metallurgiskaforskningsstationen, hade jag tillfälle alt meddela att regeringenbeslutat ge ett utvecklingsstöd på närmare 25 milj. kr. Del är intebara ett svenskt utan också ett nordiskt utvecklingscentrum för metallurgin somnu får väsentligt förstärkta resurser. Dessa ger i och för sig vissaarbetstillfällen, men det är dock en andrahandssak i sammanhanget - Omåtgärder för att upprätthålla sysselsättningen i Omåtgärder för att upprätthålla sysselsättningen i det väsentliga är att härbedrivs ett utvecklingsarbete, som också kan komma stålindustrin i Nortbottentill godo. Den1 juli startar Stiftelsen för sinverksamhet. Därmed får man ytteriigare ett komplement till den medelsarsenalman har i för att utveckla näringslivet. Också detta är enunik satsning, med en från svensk synpunkt unik kompetens att klara de regionalpolitiska åtagandena på ett regionalt plan. Exemplenpå insatser kunde mångfaldigas. Man gör en massiv insats, med en planmässigheti arbetet ulan motsvarighet, och här spelar även de nortbottniska insatserna enstrategisk roll. Nortbotlensdelegationen har gjort en mycket betydelsefullinsats med sin inventering på bred bas av vad som skall kunna utvecklanäringslivet i regionen. Om man i stället för denna successiva planmässighel iarbetet skulle ha följt modell och samlat sig kring all upprättanågon form av generalplan, skulle man naturligtvis ha föriorat mycket i tempo.Det skulle ha blivit nödvändigt alt skjuta upp ställningstaganden i avvaktan påutarbetandet av en sådan generalplan. Menjag förstår att detta är mera en diskussion för galleriet. Del låter så bra närman talar om en sysselsättningsplan eller en generalplan. En sådan skall ocksåkomma, men om den, som argumenterar för här, skulle medföra enuppbromsning av de aktiva och akuta insatserna, vore det en katastrof för lägeti . Fårjag sedan säga beträffande det långsikliga arbetet i de statliga företagen, attdet är LKAB-ledningens uppgift att i samråd med facket genomföra översynen avLKAB:s situation. Jag förutsätter alt man därvid upprätthåller en nära kontaktmed kommunerna, eftersom spelar en så dominerande roll försysselsättningen i malmfällskommunerna. När den översynen föreligger - , enligt vad del har uppgivits till mig från LKAB-ledningen - ärvi i regeringen beredda att ta ställning till de nödvändiga åtgärder som skalltrygga utveckling . Vi har skaffat oss ett rådmm genom deinsatser för 380 milj. kr. som jag talade om och som innefattar åtgärderför att säkra sysselsättningen . Närdel gäller andra inslag i del statliga förelagandel i är , somjag nämnt, föremål för beredning vad gäller . Vi har häromdagenockså fött utredningen beträffande boardfabriken i framlagd. Det ärfrågor som man successivt kommer alt la ställning till. ASSI-ledningen serockså över ASSLs målsättning i det längre perspektivet och utredermöjligheterna till vidareförädling. Just nu ser utsikterna att gå vidare intesärskilt ljusa ut, men det är företagsledningens uppgift att ange alternativahandlingslinjer, om den nuvarande produktionen inte visar sig ha den marknadden borde ha. Menman kan naturligtvis inte bara, som och i viss mån gör, komma med önskelistor. Man måste också prioritera önskemålen. Manmåste visa någon vilja att föra en verklighetsnära diskussion om del hela överhuvud taget skall vara meningsfullt. Vi måste inrikta oss påinvesteringar som tryggar förelagen långsiktigt och som därför också innebäratt företagen klarar sin marknadsanpassning. Självfalletkommer de statliga företagens uppgifter i det längre perspektivet att finnasmed i det långsiktiga program som vi nu arbetar med i , framförallt i industridepartementet. Avsikten är, som jag sagt från dennatalarstol, att lägga fram dels en proposition om dennäringspolitiska utvecklingen i det längre perspektivet, näringspolitiken för1980-talet, dels förslag till en regionalpolitik - allt frågor därNorrbottensproblematiken är det centrala och där vi självfallet kommer att lahänsyn till erfarenheter och problem i när vi diskuterar delångsiktiga perspektiven. Fårjag , hert talman, tacka för hälsningen från gmvarbetarna förmedlad avKari-Erik Häll. Jag har fått samma hälsning på andra vägar också. Jag har gettskriftligt besked om varför jag inte kunde uppträda där uppe, först den dag sommed rätt kort varsel presenterades och sedan den likaledes med kort varselföreslagna alternativa dagen. Del var andra arbetsuppgifter, andra skyldighetersom hindrade mig. Det finns nämligen andra problemområden här i landet somockså har rätt att kräva information och möjlighet till diskussion. Mittengagemang i hade varit bokat . Densom velat träffa och ta debatt med mig på ort och ställe har varit välkommen.Så skedde också vid det offentliga möte som jag hade tillfälle att närvara vidi . Jagär alltid öppen för alt delta i diskussion om problemen, med gmvarbetarna imalmfälten, med NJ A-facket etc, men det måste ändå finnas möjligheter att renttidsmässigt åla sig sådana engagemang. Dendiskussion som vi hade är ju inte den sista. Vi kommer säkertatt fortsätta debatten om Nortbottensproblemen. Omåtgärder för att upprätthålla sysselsättningen i (apk): Lägel är inte katastrofall, framhåller statsrådet nu med vissskärpa. Del är klart att detta är en bedömningsfråga. I interpellationssvaretbetonar att läget är mycket allvarligt och att det har förvärrats. Jagvill säga all läget betraktas som katastrofalt av ett stort antal människor somredan har föriorat sina jobb eller står inför risken att förlora sina jobb.Ansvariga kommunalmän bedömer situationen som katastrofal för malmfälten. Detgör man när del gäller kommun, när det gäller m. fl. Jagtycker nog all den bedömning som jag har anlagt är ganska advekvat i dagensläge. Statsrådetsäger att del är ett spel för gallerierna när man kräver en generalplan förNorrbotten, men min gmndsyn är att det behövs en generalplan för Norrbollen föratt utveckla näringslivet där. Det står verkligen inte i motsättning till vidtar akuta åtgärder och gör de punktinsatser som är befogade på grundav situationens allvar. Närdet gäller alla mina frågor tycker jag all har svarat dunkelt pånågra, på andra svarar han inte alls. Jag viftar inte bort de insatser som nugörs i . Tvärtom, eftersom varie åtgärd även av det mindre Omåtgärder för att upprätthålla sysselsättningen i formatet är välkommen idetta läge. Men det tål ändå att upprepas att den stora problematiken kvarstår.De åtgärder som hänvisade till skapar inte full sysselsättning,vare sig i eller för framtiden. Jagför inga svar på hur man skall kunna rädda de mest utsatta delarna avNorrbotten, bl. a. inlandskommunerna. Hur blir det med boardfabriken i ,med investeringen i Karisborg, med de 2 300 nya jobben i ? Hur klarasTornedalen och ? Frågorna blir ju hängande i luften obesvarade. Vad sommåste efterlysas - och där vill jag än en gång säga att regeringenuppenbariigen saknar en plan för hur sysselsättning skall åstadkommas iNortbotten som helhet - är hur länets näringsliv skall utvecklas och hur manskall frigöra sig från den nuvarande koloniala strukturen. Det är detta delhandlar om. Norrbottenär ett län med fömlsättningar för en planmässig utvidgning av slatsdriflen. Detfinns ju redan nu en myckel stor statlig företagssektor där: vi har ettstatligt gruvbolag, vi har ett järnverk i och vi har en statligträindustri. Bygg vidare utifrån dessa statliga induslrifundament, som redanfinns! Infoga dem i den totala utvecklingsplan som vi efteriyser för att klaraNorrbotten! NilsÅsling har ibland framställts som hyllare av marknadskrafternas fria spel, meni spelar trots allt den s. k. privata företagsamheten intetillnärmelsevis så stor roll som den gör i andra län. Då måste det ju varavettigt att satsa på den grund som redan finns. Delgörs oerhört mycket, säger statsrådet. Jag menar all det utifrån den nu såsvåra situationen borde göras långt mer för att utveckla och bygga utslatsdriften i ett längre perspektiv. Trots stalsdriftens nuvarande svårigheteroch brister slår det klart för oss att det inte finns någon annan väg att gåför att skapa trygghet för sysselsättningen och utvecklingen i Norrbotten.Grunden för all kunna göra det måste såvitt jag begriper vara alt del läggs framen statlig totalplan - eller generalplan, för att använda statsrådets eget ord. Vi är nog på det klara med att det har gjorts insatser i ,! Jag säger som att dem viftar vi sannerligen intebort. Mendet är också fråga om hur man satsar pengarna. Jag hoppas vi har klart för ossall det kan behövas pengar för sysselsättningsskapande arbeten . Men om man satsar enbart på det utan att analysera var manverkligen behöver investera pengarna för morgondagen - och då också inomgruvindustrin - blir framtiden naturligtvis högst bekymmersam. Såsäger alt vi inte skall svartmåla, eftersom del bara förvärrarsituationen. Det vare mig fjärran alt svartmåla länet! Vi som bor där uppe vetatt vårt län är rikare än jag tror att egentligen har upptäckt . Vihar många saker som skulle kunna ligga till gmnd för en verkligt rikindustriell utveckling, såsom redan uppläckta och mineraler ochförmodligen även en stor kvantitet ännu fördolda, som genom intensifieradletning skulle kunna bilda underiag för en sådan utveckling. ännu outbyggd elkraft, somvi i de planmässiga former vi har föreslagit är beredda alt ställatill förfogande. Vi är alltså inte ute för att svartmåla, ulan vi försöker istället fö makthavare alt upptäcka att man borde satsa på delta rika län,eftersom det skulle vara en hjälp till självhjälp i allra högsta grad. Sedankonstaterade jag alt industriministern inte hade ett enda ord att säga om defrågor som jag återgav mot bakgmnd av vad Per hade angivit på mötet. Jagtror det var klokt att inte göra del, men jag tolkar det i varje fall som ettganska bestämt avståndstagande från en del av de synpunkter som där framfördes. Viär inte tillräckligt jordnära när vi föreslår saker och ting, säger , utan vi behöver prioritera, och vi bör också lägga fram konstmktivaförslag. Jag vet inte vilka anspråk man har på konstmktiva förslag, men när mantalar om saker som dessutom företagen själva i ett tidigare skede har kallatmycket intressanta -jag har bara anfört ett par, men jag skulle kunna lämna fleraexempel -anses del inte tillräckligt jordnära! Då blir jag allvariigt oroad.Man kan inte begära att en vanlig riksdagsman skall kunna ställa förslag som ärbättre övertänkta och mera jordnära, mera realistiska än vad en företagsledningsjälv kan åstadkomma - och det är vad jag i huvudsak ägnade mig åt. Sedanlackar jag för förklaringen till all inte var med på gmvarbetarnasmöte. Det var inte heller någon annan från regeringen, och del sade inte hertÅsling ett ord om. Men det var ändå så att man inte hade inriktat sig på någonspeciell representant från regeringen, utan man hälsade välkommen någonrepresentant för regeringen över huvud taget. Man gick t, o. m. så långt sade att man kunde nöja sig med att någon representant för regeringenskansli - någon tjänsteman - skulle ställa upp. Ingen kunde ställa upp. HerrÅsling säger att de som ville tala med honom var välkomna till . Det vetjag, och del är bra. Men 1 500 gruvarbetare kan ju i rimlighetens namn inte åkatill för att tala med . Här för man väl säga att om inteberget kan komma till , så för komma till berget; och jaghoppas att det skall bli tillfälle till del. Omåtgärder för att upprätthålla sysselsättningen i Jag är medveten om att det är svårt alt lämna besked omboardfabriken. Men jag har velat göra industriministern uppmärksam på altPiteåenheten är den mest lönsamma i landet f n. Dessutom är just denkombination som i har med boardliner och sågvamproduktion en brakombination, och vid nedläggning av boardtill verkningen kommer del att blisämre ekonomiskt resultat för övriga enheter. Ennedläggning skulle också drabba småsågar i omgivningen och skogsägare somlevererar råvara till boardfabriken. Jaghoppas verkligen att det kommer alt bli ett positivt besked när det gällerboardfabriken. Fredagenden 10 febmari 1978 Omåtgärder för att upprätthålla sysselsättningen i Får jag först till säga beträffande boardfabriken, altutredningen nu kommer att bli föremål för sedvanliga överväganden. Jag harredan vid mitt besök i träffat representanter för facket i Lövholmenoch haft en ingående diskussion om deras syn på situationen i Lövholmen. Jaghar lovat dem att vi i skall ställa upp till en litet störresittning i en vidare krets beträffande boardfabrikens framtid. Inom en ellerannan vecka kommer det att bli en sådan sittning, där vi skall gå igenom delsutredningens förslag, dels fackets synpunkter; de får komma med i den slutligabedömning av denna fråga som skall ske. För dagen är jag alltså inte beredd aUuttala något omdöme. Jaghar dessutom vidarebefordrat fackets skrivelse till utredaren för yttrande såatt vi här verkligen skall få ett bra faktaunderiag i fortsättningen när vibedömer utvecklingen och ASSLs planer. Del är ju del ansvariga företagel somändå måste fatta beslut och känna sitt ansvar. Beträffandeden debatt i stort som vi nu för vill jag gärna säga att när hertar Lövenborgoch Häll har lämnat sina på förhand avfattade budskap, så blir debatten straxmycket mer jordnära och konstmktiv, och för det är jag självfallet tacksam. Jagtackar också för del erkännande som både och hert Häll ger ombetydelsen av de exceptionellt stora insatser som har skett i .