prot · G10944 · 1977-12-31 00:00:00 — Och de tackar naturligtvis och tar emot föratt sedan snabbt föraut pengarna ur landet, till och andra "näringsvänliga"länder. Det är ju vad som sker - kapitalexporten har tagit enormadimensioner . Detta leder alltså regeringensarbetsmarknadspolitik till - men definitivt inte till några nya jobb. Och vadvi efteriyser och själva har lagt fram ett program för är just nya jobb. MARGARETHAAF (): Först vill jag göra en allmän refiexion. Det var fascinerande att höraIngemund tala om behovet av en sysselsättningsskapande politik,som tillsammans med sina partikolleger i regeringsställninghar drivit den politik som fört svenskt näringsliv in i en kris. Jagskall fatta mig kort och endast betona några synpunkter, som vi från moderathåll fäster särskild vikt vid. Vi menar - det har vi framhållit idenna kammare - att arbetslösheten bland de unga är det allvarligaste bevisetför svagheten på den svenska arbetsmarknaden. Det går att lagstifta om trygghetåt de redan anställda ända tills olönsamheten är på väg att knäcka företagen.Men det går inte att lagstifta fram nya jobb i näringslivet. Dethar inte skapats tillräckligt med nya jobb i , ochunder - även det s. k. - har ungdomsarbetslöshetenvarit hög. Den öppna arbetslösheten bland ungdomen var faktiskt högre 1971,1972 och 1973 än den är nu 1977. Den socialdemokratiska näringspolitiken, somfram till regimskiftet hade verkat , kan konstatera sitt misslyckande iden sjunkande industrisysselsättningen och i arbetslösheten bland de unga. Problemenför ungdomen är också att söka i skolan, en skola som i alltför många fallskapar leda vid och misstro mot studier och som inte ger tillräckligyrkesförberedelse och yrkeskunskap. Det är intressant att notera att bland dekorta yrkesinriktade utbildningar som anordnas inomgymnasieskolan har de yrkesvägledande kurserna blivit populärast. Ungdomenkänner själv sin bristande kunskap om arbetsmarknaden. Det fortsattareformarbetet inom skolans ram måste inriktas bl. a. på att ge skoltröttaungdomar bättre möjlighet att varva yrkesarbete med studier. Idet sammanhanget vill jag gärna betona den vikt som vi moderater fäster vidarbetet på att öka möjligheterna för de nytillträdande på arbetsmarknaden attfå ett första jobb. Vi måste underlätta för ungdomarna att pröva på olika jobb,innan de bestämmer sig för sitt yrkesval. Det är nödvändigt att ökamöjligheterna till praktik och provanställning för ungdomen. Att såsomsysselsättningsutredningen föreslår tillgodose ungdomens behov av praktikgenom att snäva till definitionen av begreppet praktik så att det endastgäller praktik som led i utbildning måste vara alldeles befängt. Intetillfredsställer man en reell efterfrågan på praktikplatser genom att ändra endefinition. Tvärtom kommer svårigheterna att öka för de ungdomar som intebefinner sig i en fastlagd studiegäng. Mängaungdomars behov av kortare arbetslivserfarenhet kommer inte att kunnatillgodoses. Det kan t. ex. gälla ungdomar som är osäkra inför valet avutbildning eller som vill göra kortare avbrott i sin utbildning. Den s. k.praktikgruppens förslag understryker i själva verket nödvändigheten av attvidga möjligheterna till provanställning av ungdom. Åmanlagarna måste ändras idetta hänseende. Härhar redan sagts mycket om de åtgärder som vidtas för att skaffa ungdomenarbete, utbildning eller praktik. Jag tror att mångfalden av och bredden pååtgärderna är särskilt viktiga, och jag vill bl. a. understryka kommunernasroll. I pågår just nu ett intensivt arbete på att, isamverkan med länsarbetsnämnd och näringsliv, hjälpa ungdomen. Om den s. k.ungdomsdelegationen eller ungdomskommissionen har det sagts vackra ord här . Vi får hoppas att den blir mer än ett politiskt jippo och att den kankomma med nya goda idéer för att komplettera och förstärka de åtgärder somredan är vidtagna. Meddetta, herr talman, ber jag att få yrka bifall till hemställan i arbetsmarknadsutskottetsbetänkande nr 15. Särskildaåtgärder för att främja sysselsättningen (-): Jag har inte anmält mig på talarlistan och hade egentligen inte tänktbegära ordet. Men ibland är det svårt att låta bli. PerAhlmark höll ett tal fyllt av fioskler. Sedan tog han repris på samma tal. Närdet gäller sysselsättningen handlar det till stor del om fraser om "ökadkonkurrenskraft". Man skall skapa en "konkurrensvänlig miljö"och "ge utbildning" åt alla de här arbetslösa ungdomarna. Jag kännermänniskor som blivit utbildade i tre fyra fem olika omgångar, och de saknarfortfarande jobb. Jag tycker nog att versrad passar ganska bra i dethär sammanhanget. Han skriver ungefär så här: De ger oss stenar istället för bröd och halmstrån ät oss till stöd. Detfinns en kampglädje, sade . Ja, det finns en ökad kampglädje,framför allt i arbetarleden. De gör folkliga och politiska aktioner, och dettror jag är det hoppingivande i dagens läge, inte de propositioner somregeringen nu lägger fram. Vihar redan en stor arbetslöshet. Många tusen har redan permitterats från sinaarbetsplatser. Andra går med hotet över sig att bli utan jobb. Massor avungdomar kan inte få ett arbete - det problemet har vi inte minst i Norrbotten.Den verkliga arbetslösheten, Per , handlar om flera hundra tusenmänniskor. Då måste man fråga sig: Vad tänker regeringen göra, den regeringvars största parti gick ut i valrörelsen och lovade att skapa 400 000 nya jobb?Vad skall den regeringen göra för att uppfylla sina vallöften, för attgarantera full sysselsättning? 9Riksdagens protokoll 1977/78:434 Särskildaåtgärder för att främja sysselsättningen Jagvill också fråga: Hur tänker man möta krisen i ? Storfinansen och deborgerliga partierna hjälptes åt att slå ihjäl 80, som kunde blivitutgångspunkt för en bred planmässig industrialisering i det nordligaste länet.Det kunde ha skapat många nya arbetstillfällen. Mendet verkar som om man tänker gå vidare. Man nöjer sig inte med att 80sopades väck frän dagordningen. gungar också marken under fötterna påmänniskorna i malmfälten, den region som man ansåg vara garanteradsysselsättning, som hade en stabil basindustri. Det är tydligt att man nuförbereder sig för att stänga gruvorna utan att på något sätt ha förberett sigför att klara sysselsättningen. Jag vill fråga Per : Hur skall man klarade problemen? Skall man fortsätta att agera ungefär som , tvåsina händer och hänvisa alla bekymmer till den Norrbottendelegation som skallklara alla problem? Vadvi ser nu är att en annan planering är på gång. Den förre generaldirektörenför , , besökte länet , och hansrecept var att fiyttlasspolitiken skulle intensifieras, att människorna skullei väg söderut. Någon tanke på att skapa ny sysselsättning, ökad förädling, nyastatliga industrier fanns det inte rum för i planering, och detfinns det inte rum för i Per eller den borgerliga regeringensplanering heller. Det är det som är så beklämmande. Jagskulle tro att funderingar om att det är väldigt nyttigt förmänniskorna att flytta på sig har varit i säck innan de kom i påse. Attmänniskor måste flytta på sig är med all säkerhet den borgerliga regeringensrecept, och det man nu lägger fram är olja för att smörja hjulen för den nyaflyttlasspolitiken och inte för att skapa nya jobb. Överläggningen var härmedslutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 71 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteririgspro-position: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 15 mom. 3och 4 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 71 av m. fl. i motsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 276 Nej - 12 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avBengt Fageriund m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 15 mom. 5röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då BengtFagerlund begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 150 Nej - 136 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 71 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 15 mom. 8och 9 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 71 av m. fl. i motsvarande del. Särskildaåtgärder för att främja sysselsättningen Särskildaåtgäider för alt främja sysselsättningen Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 276 Nej - 12 Mom. 10 och 11 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avBengt m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition:- Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 15 mom.12 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då BengtFagerlund begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 150 Nej - 137 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avBengt Fageriund m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 15 mom. 13 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 150 Nej - 136 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 71 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Särskildaåtgärder för att främja sysselsättningen Den som vill att kammarenbifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 15 mom.15 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 71 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 71 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 15 mom. 18 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 71 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Ja - 276 Nej - 12 Särskildaåtgärder för att främja sysselsättningen Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels det av underöveriäggningen framställda yrkandet, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan ibetänkandet nr 15 mom. 19 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit det av under överläggningen framställda yrkandet. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 avBengt m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 15 mom.20 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då BengtFagerlund begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 151 Nej - 136 () anmälde att han avsett att rösta nejmen av misstag nedtryckt ja-knappen. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 avBengt Fageriund m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 15 mom.21 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då BengtFagerlund begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 151 Nej - 136 Förstatligandeav läkemedelsindustrin och sjuk-vårdsmaterielindu-strin Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. §2 Förstatligande av läkemedelsindustrin och sjukvårdsmate-rielindustrin Föredrogs näringsutskottets betänkande 1977/78:21med anledning av motion om förstatligande av läkemedelsindustrin och sjukvårdsmateriel- industrin. I detta betänkande behandlades motionen 1976/77:961av m. fl. (vpk), vari hemställts att uttalade sig förförstatligande av läkemedelsindustri och sjukvårdsmaterielindustri. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1976/77:961. Tillbetänkandet hade fogats ett särskilt yttrande av , , , , , iHusum och (samtliga s). INGA (vpk): kommunisterna har tidigare här iriksdagen föreslagit åtgärder för ett förstatligande av läkemedelsindustrin. Somförut påpekats arbetar f n. en utredning som har till uppgift att lägga framförslag i denna riktning. Man skulle under andra förhållanden kunna nöja sigmed detta och se fram emot att utredningen framlägger ett förslag. Nuhar emellertid förhållandena ändrats påtagligt sedan utredningen tillsattes.Det har blivit en borgerlig regering, och det ger mig anledning att uttryckafarhågor för hur frågan kommer att behandlas . Vi har sett hur denhär regeringen i andra sammanhang uttalat sig för en ökning av privatiseringenav sjukvården. Förstatligandeav läkemedelsindustrin och sjuk-vårdsmaterielindu -strin tanke på den praktiskttaget obegränsade tillit som regeringen brukar uttrycka för den privataföretagsamheten finns det skäl att tro att man från det hållet kommer attmotarbeta ett samhälleligt övertagande av läkemedelsindustrin. Motden bakgrunden och för att undanröja sådana misstankar finns det en uppenbaranledning för att göra ett uttalande i enlighet med vad som anförs imotionen. Efterhand som läkemedelsindustrin växer i omfattning, växer också de skandalartadeförhållanden som med jämna mellanrum avslöjas när det gäller bristande kontrollav nya läkemedel som förs ut pä marknaderna, liksom i fråga om de hämningslösametoder som läkemedelsföretagen använder för att marknadsföra sina olikapreparat. Det har blivit alltmer uppenbart att läkemedelsproduktionen måsteundandras de privata vinstintressena. Detsammagäller även sjukvärdsmaterielindustrin, där bl. a. olika monopolbildningar påett orimligt sätt har bidragit till att sjukvårdskostnaderna skjutit i höjden. Med det sagda ber jag att fä yrka bifall till motionen 1976/77:961 kommunisterna. Vpk:s motion om förstatligande av läkemedelsindustrin är ingen nyhetför kammaren. Den har upprepats under en följd av är, och är givetvis ettuttryck för vpk:s synsätt och värdering att alla företag i vårt samhälle bordeförstatligas. här väljer läkemedelsindustrin speciellt beror väl på att man tror sigkänslomässigt lättast kunna påverka människorna när det gäller läkemedel, somvi behöver för att bli friska i en sjukdomssituation. Det framgår också avmotionen, där motionärerna påpekar att "all privatisering av sjukvård ochläkemedelshantering bör bekämpas", att man har den här inställningen. Självaformuleringen visar klart vpk:s övertro på förstatligande. Man anser att heladet sjukvårdsindustriella komplexet bör överföras i samhällets ägo, och attall byggnadsverksamhet inom sjukvården bör ske i huvudmännens egen regi och attingen entreprenadverksamhet bör tilllåtas av sjukhusen. Avgörandeför oss andra i dessa sammanhang är givetvis inte vem som framställerläkemedlen eller vem som bygger sjukhusen, utan att patienterna - och vi är jualla presumtiva patienter - fär de bästa tänkbara läkemedlen och de bästasjukhusen till sä låga kostnader som möjligt. Detta mål anser jag inte vi kanuppnå med vpk:s modell. Detfinns, herr talman, ett 30-tal läkemedelsföretag i vårt land, och även om denhelt övervägande delen - ca 95 96 av produktionsvärdet - faller på de femstörsta koncernerna, som ingår i (), ,Kabi, , Ferrosan och , så visar detta förhållande att det finns enbetryggande konkurrens fördetta viktiga Konkurrensenstimulerar till att åstadkomma nya och bättre läkemedel med minimering avbiverkningarna, som ju är oerhört viktigt. I detta sammanhang bör påpekas attendast sådana läkemedel som är godkända och registrerade av fårförsäljas. Närdet gäller upphandling och distribution av läkemedel i värt land har vitillskapat , som började sin verksamhet 1971. Bolagets aktierägs till två tredjedelar av staten och till en tredjedel av en avApotekarsocieteten grundad stiftelse. Apoteksbolaget äger också samtliga aktieri (). Dettaförstatligande motiverades av att det saknades tillfredsställandekonkurrens - apoteken hade försäljningsmonopol. Men att denna åtgärd skulle hasänkt priserna på läkemedlen återstår nog att bevisa. Kostnaden för denenskilde patienten blir säkert lägre om vi har fungerande konkurrens mellanolika läkemedelsindustrier. Priset på farma-ceutiska preparat fastställs avläkemedelsnämnden efter förhandlingar mellan producent, importör ochApoteksbolaget. I vpk:s motion har det också påpekats att läkemedelsindustrinsreklaminsatser skulle ha ökat konsumtionen av läkemedel i vårt samhälle. Dåbör omnämnas att 90 96 av läkemedelskonsumtionen sker på läkarordinationer ochendast 10 96 är självmedikation. Ansvaretför upphandling på sjukvårdsområdet ligger som bekant på landstingen. Dessa harutvecklat olika organ och rutiner härför, bl. a. genom samverkan i Landstingensinköpscentral (). Samverkan med staten sker bl. a. inom Spri (Sjukvårdensoch socialvårdens planerings-och rationaliseringsinstitut). Någraönskemål om socialisering av läkemedelsindustrin etc. enligt vpk:s motion harinte framförts från landstingens sida. Alltså har man inte känt behov av sådanaåtgärder. Medhänvisning till vad jag nämnt ber jag, herr talman, att få yrka bifall rillnäringsutskottets hemställan i betänkandet nr 21. Förstatligandeav läkemedelsindustrin och sjuk-vårdsmaterielindu-strin INGA (vpk): Detta är en principiell fråga för vpk. Vi menar att inget privatvinstintresse borde få tjäna pengar vare sig på läkemedel eller medicinskasjukvårdsartiklar över huvud taget. har inte alls dennakänsla. Han säger att det avgörande är hur läkemedlen inverkar på människor. Vihar mycket ofta fått ta del av hur många läkemedel som är direktskadliga för människor. Pä detta får man täta bevis. Vi anser därför attsamhället borde ha ett mycket större inflytande över läkemedelsindustrin. Denprivata läkemedelsindustrin, sjukvärdsmaterielindustrin och andra ekonomiskaintressen som haft anknytning till sjukvården har enligt vår uppfattning enstyrande effekt och inverkar på vårdens utformning. Man tjänar stora summor påläkemedlen, pengar främst hämtade från skattemedel. Ökningenav försäljningen är också enormt stor, vilket är både positivt och negativt.Men det förtjänar nämnas att försäljningen ökat Förstatligandeav läkemedelsindustrin och sjuk-vårdsmaterielindu -strin från 395 miljoner för attår 1976 vara uppe i inte mindre än 4 467 milj. kr. Om man räknar per invånarelåg siffrorna på . 1960, medan man nu är uppe i . Det visar att detför läkemedelsindustrin måste vara en lönande affär. Mot bakgrund av attmarknadsföringen kostar upp till 17 96 av den totala försäljningssumman, vilkensiffra redovisas i betänkandet, förstår man att produktutvecklingen ärkostnadskrävande. Man förstår också att det blir skattebetalarna och de privatamänniskorna som får betala för denna. Vihar en otroligt stor mängd läkemedel. Det lär flnnas inte mindre än I 800läkemedel och närmare 3 000 farmaceutiska specialiteter som det heter. En stordel av den totala mängden av läkemedel är förmodligen onödig. Man kanifrågasätta om effekten blivit bättre med hjälp av den enorma ökningen. Läkemedelsförskrivningenhar också ökat. Förbrukningen av lugnande medel och mediciner har uppgått till300 milj. kr. Detta skapar ett beroende, om vilket vi fårlarmrapporter i tidningarna. Medicinerna har också använts som medel vidtusentalet självmord och i ett mångdubbelt antal självmordsförsök . Detär klart att en överanvändning av läkemedel betingar en onödig kostnad försåväl samhället som den privata individen. Vi menar alltså att man inte skallkunna spekulera i människors behov av mediciner och att det behövs ensamhällelig kontroll av hela läkemedelsindustrin. Det är därför vi återkommermed kravet på ett förstatligande av läkemedelsförsäljningen. säger att våra olika uppfattningar bottnar i värderingar.Jag vill gärna hålla med henne om det. När man vill förstatligaläkemedelsindustri och byggnadsverksamhet på sjukvårdens område etc, måste detbottna i värderingar. När hon säger att avgörande för min del är hur läkemedlenfungerar för människan, vill jag gärna hålla med henne även på den punkten. Föross bordet vara helt avgörande hur läkemedlen fungerar för den enskildamänniskan. Närhon sedan säger att många läkemedel är onödiga, så tycker jag att det är enganska hård dom hon uttalar mot läkarna i vårt land. Därvidlag är vi inteöverens. Jag tror inte att vi kan lösa det problemet, om det nu finns, med ettförstatligande av läkemedelsindustrin. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 961 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: