prot · G10946 · 1977-12-31 00:00:00 — Men sedan frågar jag självfallet varför den dröjer ytteriigare.Ett dröjsmål ökar de problem som arbetsmarknadsministern är ansvarig för:frågan om tjänslgöringsmöjligheterna för de vapenfria tjän- Omåtgärder för att förbättra sysselsättningen i När detgäller dessa problem har jag inte fått något svar. Jag har fått en redovisningför orsakerna till problemen, men dessa kände jag till, och jag tror att ocksåde vapenfria vid del här laget väl känner till dem. Arbetsmarknadsministernhänvisade sedan till budgetpropositionen. Men om jag förstår det hela rättkommer i denna att redovisas vad man avser att göra under /79,och dit är det ännu etl halvår kvar. Kön av vapenfria som väntar pä att fåfullgöra den tjänst de har anvisats växer. De som står i den här kön får väntalänge och det är olyckligt, speciellt i dessa tider, när det kan vara svårt attfå jobb på den öppna marknaden. Jagupprepar därför frågan: Av vilken anledning dröjer regeringen -den frågan börman väl kunna ställa till vice statsministern - med att lägga frampropositionen om den nya vapenfrilagen? Jag tillhörde ju vapenfriutredningenoch vet att vi inte nådde enighet i utredningen. representantreserverade sig, och i en offentlig debatt efteråt sade han att detkommer att bli politisk strid om den här frågan, för majoritetens linje ochreservantens linje, menade han, avspeglar två olika människosyner. Jag sade imin replik vid det tillfället att delta är väldigt olyckligt. Den politiskastriden måste emellertid föras inom regeringen i första hand, konstaterar jag,men det är naturligtvis allvarligt om regeringen representerar tvä olikamänniskosyner. Förde vapenfria och de vapenfrisökande är naturligtvis oenigheten i regeringenmycket olycklig. Resultatet är ju att vi inte har fått den aviseradevapenfrilagstiftningen och inte heller vet när vi får den. Frågan skjuts påframliden, och det sämsta av allt har inträffat, nämligen att den gamlavapenfrilagstiftningen fortfarande gäller. Överiäggningenvar härmed slutad. § 9 Om åtgärderför att förbättra sysselsättningen i ArbetsmarknadsministernPER erhöll ordet för att besvara () den 26 oktoberanmälda interpellation, 1977/78:54, och anförde: har frågat mig om jag är beredd att medverka till att enarbetsgrupp på länsnivå får regeringens uppdrag att utarbeta ett konkrethandlingsprogram för att förbättra sysselsättningslägeli kommun, vidare om jag anser att beredskapsmedel kan användas föratt forcera utbyggnaden av motorvägen mellan och ochslutligen om jag vill medverka till en utbyggnad av turistnäringen i Norrtäljeoch att fördetta ändamål använda statliga beredskapsmedel eller andra statligamedel. Norrtäljehar ett besvärligt arbetsmarknadsläge. Stora befolkningsomflyttningar harskett inom kommunen. Centralorten har vuxit starkt me- dan kommunens glesbygdsuccessivt har minskat sin folkmängd. I jämförelse med riket och länet harbefolkningen en ogynnsam åldersfördelning. Förvärvsfrekvensen för kvinnorligger betydligt under riksnivån. Arbetsmarknaden är relativt ensidig ochgeografiskt uppdelad. En förhållandevis hög andel av sysselsättningen finnsinom jord- och skogsbruk. Jagvill först erinra om vad industriministern tidigare meddelat vidsvar på fråga om näringspolitiska insatser i . Han framhöll attregeringen i de särskilda föreskrifter och riktlinjer för regionalpolitiken ilänet som utfärdades har anmodat alt i sinplanering prioritera kommun. Ilänsstyrelsens uppdrag ingår bl. a. att göra en konkret probleminventering avden lokala arbetsmarknaden i kommunen. I uppdraget ingår också att undersökamöjligheterna till decentralisering och omlokalisering av offentlig och privatverksamhet inom länet. För ca ett är sedan bildade dessutom enarbetsgrupp för . Förutom är länsarbetsnämnden,företagarföreningen och kommunen representerade i den. Gruppen följerutvecklingen på arbetsmarknaden och samordnar olika åtgärder som kan behövasför att främja sysselsättningen i området. Del uppdrag och den arbetsgrupp ÅkeWictorsson efterlyser finns således redan. Del är angeläget att konkretaförslag kommer fram av detta arbete. Enutbyggnad av motorvägen mellan och har diskuterats i olikasammanhang. Den nuvarande vägen är i länga stycken smal och krokig och därförhastighetsbegränsad . Vägbyggnadsfrågan bör dock prövas avvägverket och när investeringsplanerna för vägbyggandeupprättas. Fråganom vägen kan byggas som beredskapsarbete måste prövas mot bakgrund av denrådande situationen på länets byggarbeismarknad. Arbetsmarknadsläget inomdenna sektor gör del inte arbetsmarknadspolitiskt motiverat att nu aktualiseramotorvägsbygget. Jag vill betona att det är länsarbetsnämnden ocharbetsmarknadsstyrelsen som i samråd med avgör vilka vägar som skallbyggas som beredskapsarbeten i länet och när det skall ske. Närdet slutligen gäller utbyggnad av turistnäringen kan sådana arbeten komma ifråga som beredskapsarbeten. Enligt vad jag har inhämtat är länsarbetsnämndenpositivt inställd till en diskussion med kommunen om konkreta förslag. ÅKEWICTORSSON (s): Först ett tack till arbetsmarknadsministern för att jag fått svar påmin interpellation. Iinterpellationen påminde jag om all länets socialdemokrater i en motion begärtåtgärder för att utveckla näringslivet i kommun på grund av dessensidighet och negativa utveckling. Näringslivet i kommunen har sedan lång tidtillbaka inte kunnat ge arbete ät dem som friställts från jord- och skogsbrukoch åt dem som Omåtgärder för att förbättra sysselsättningen i Omåtgärder för att förbättra sysselsättningen i trätt ut påarbetsmarknaden. Detta förhållande har lett till att , trots dessnärhet till , när det gäller näringsliv och arbetsmarknadnärmast har kunnat jämföras med vissa Norriandskom-muner. Förhållandet harsedan länge stått klart för många och under flera är lett till krav från bådelän och kommun på arbetsmarknadspolitiska och näringspolitiska insatser i formav lokaliseringsstöd, regionalpolitiska insatser, vägutbyggnader, utflyttningav statlig verksamhet m. m. Ävenom något skett, exempelvis järnvägsbygget i och en vissvägutbyggnad, har verkligt avgörande insatser från statens sida hittillsuteblivit. Och det är bara sådana som kan vända den nuvarande utvecklingen. Detvar därför jag begärde av arbetsmarknadsministern att regeringen skulletillsätta en särskild arbetsgrupp för kommun. I sitt svar hänvisarPer till att fått i uppdrag att, i anslutning tilllänsplaneringen, inventera läget och undersöka möjligheterna till decentraliseringoch omlokalisering av offentlig och privat verksamhet i länet. Vidare hänvisastill den av tillsatta arbetsgruppen, som har till uppgift attfölja arbetsmarknaden och samordna åtgärderna för all främja sysselsättningen iområdet. Självfalletvar jag när jag ställde frågan medveten om detta uppdrag och om attarbetsgruppen fanns. Orsaken till alt jag trots detta ställde frågan var attden arbetsgrupp som arbetar inom och som är en samarbetsgrupp påtjänstemannanivå inte anser sig ha uppgift och styrka att vidta erforderliga konkretaåtgärder. Den saknar alla medel för att kunna vidta några sådana utöver vad somreguljärt funnits till förfogande under del . Förslag kanförst komma i den omständliga och senare hanteringen av länsplaneringen. Ochdetta är allvarligt med hänsyn till den hastiga försämringen av arbetsmarknadslägetinom kommunen. Trotsden långsiktiga bristen på arbetsmöjligheter i kommunens näringsliv har deltidigare varit sä, all sysselsättningen varit förhållandevis trygg i de jobbsom funnits. Sedan något är är läget radikalt förändrat, och det verkar som ombotten helt gått ur kommunens näringsliv. Under liden från ochfram till har ca 300 arbeten antingen försvunnit eller meddelats upphörai uppemot 20 företag. Jag har tillåtit mig att säga att en präriebrand går framöver kommunens företag. De drabbade företagen företer en rik provkarta påverksamheter: bålfabriker, sågverk, tekoföretag, handskfabrik,förpackningsverksamhet, rederi.och hotell. Del finns vidare allvariiga problemi kommunens gjulerier och väntade personalminskningar i pappersbruket iHallstavik. har det alltså försvunnit arbetstillfällen,motsvarande ett medelstort företag på 300 anställda, som om det gällt ettföretag skulle ha förorsakat stora rubriker och TV-bevakning, men som hittillsföranlett rätt liten uppmärksamhet, trots alt situationen förvärras av att dethär i flera fall gäller de enda arbetstillfällena pä en ort. För att bryta dennautveckling krävs snara åtgärder, inte minst för att slå vakt om tilltrontill framtiden. Åtgärderna krävs och inte , när resultatet avlänsplaneringen värkt fram. Därför krävs en arbetsgrupp med regeringsuppdragoch fullmakter. PerAhlmark hänvisar i denna del av sill svar till det svar jag för några veckorsedan erhöll av industriministern när det gällde mitt krav på näringspolitiskainsatser för att stödja näringslivet i . I detta sammanhang vill jaguttrycka mitt missnöje med det sätt på vilket regeringen fördelat uppgifternainom sysselsättningspolitiken, där frågor rörande den näringspolitiskautvecklingen måste ställas till minst tvä statsråd och där diskussionen i stortomöjliggörs, därför att ett statsråd har ansvaret förarbetsmarknadsutvecklingen och ett annat har tillgång till de politiskaåtgärder som erfordras för att förbättra denna. Idetta fall ger mig hänvisningen dock möjlighet att pä nyll knyta an tilldiskussionen med , och det är bra därför att det dä aktuella falletså väl exemplifierar läget i kommunen. Diskussionen den gången gällde deanställda vid f d. Detta företag har tidigare haft drygt 40anställda. är 30 kvinnor anställda vid företaget, men på grund av den inträffadekonkursen har de blivit uppsagda. Det är ett av de få förelag i somkan ge arbete ät kvinnor. Industriministern konstaterade ,tydligen utan att ha haft särskilt myckel kontakt med vare sig kommun ellerföretag, att en rekonstruktion av detta förelag med en sysselsättning av 15kvinnor undersöktes, att order fanns och att kreditmöjligheterna var lösta. Sedanjag fått tillfälle att undersöka industriministerns uppgifter kunde jag snabbtkonstatera alt underiaget för dessa påståenden var ytterst bräckligt och atthoiel mot hela arbetsstyrkan kvarstod. diskuteras för detta förelag en rekonstruktion som möjligen skulle kunna ge8 kvinnor arbete, men inte heller detta underiag är särskilt pålitligt. Av de30 blev det snart 15, nu är det 8 och kanske ingen. Och ingaåtgärder vidtas för de 22 som inte är aktuella för någon form av nyanställning. Detta är tydligen det resultat som är att vänta av den borgerligaregeringens sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitik. Kunde inte Per Ahlmarkta etl resonemang med de av regeringskollegerna som vid olika tillfällen harhaft 400 000 nya jobb alt erbjuda och undersöka om inte några av dessa skullekunna placeras i ? är det så att rätt mänga av dessa kvinnorsitter på läktaren tillsammans med andra fackliga representanter från kommunen,och jäg vill gärna ge Per en chans att svara dem på den fråga somständigt mal i deras inre: När och var kan vi få jobb? Detär självklart alt situationen inom kommunens näringsliv snabbi får ettgenomslag i arbetslöshetssiffrorna. fanns det 404registrerade arbetslösa, en ökning med 41 och en ökning med 120sedan november förra året, detta trots att 140 personer befann sig i omskolningoch 110 i beredskapsarbeten. Därför är Per besked om att det inte ärmotiverat från arbetsmarknadspolitisk synpunkt att aktualisera bygget avmotorväg mot helt obe- Omåtgärder för att förbättra sysselsättningen i Omåtgärder för att förbättra sysselsättningen i gripligt, detta så mycketmera som det går 77 byggnads- och anläggningsarbetare utan arbete i kommunen . Och Per regeringskolleger drar ned sysselsättningen vidkärnkraftverket Forsmark, där ett hundratal byggnadsjobbare från kommunen ärverksamma. Skall inte kraven på arbete ät alla gälla även dessa grupper, ellervad menar ? Tilldetta kommer att motorvägsbygget sannolikt är den mest angelägnaregionalpolitiska satsningen i Roslagen . En snabb motorväg till Norrtäljeskulle avsevärt underlätta transporter och kommunikationer för kommunens näringsliv,vilket i sig skulle utgöra en stimulans till utveckling. Dessutom skulle ensnabb motorväg underlätta för den inom kommunen friställda arbetskraften altskaffa sig arbete i . En utbyggd motorväg skulle med andraord integrera en stor del av kommun i det övriga Stockholmsområdetoch därmed minska behovet av andra insatser. har i flera årunderstrukit detta, och för den händelse ni menar allvar, Per , med ertkrav i interpellationssvaret på att det skall vara konkreta förslag när detgäller arbete med att utveckla kommunens näringsliv har ni härett sådant konkret förslag att gripa tag i. Ta nu tag i detta och anvisasärskilda medel till detta vägbygge enligt förslag! Norrtäljekommun har en förhållandevis spridd befolkning, och näringslivet är spritt påflera mindre orter utöver de tre större, dvs. , och Rimbo.Den nuvarande utvecklingen drabbar särskilt hårt flera av de mindre orterna.Sådana exempel är , , och Ledinge. Självfallet måstealla åtgärder som kan vidtas komma till stånd för att arbetsmöjligheterna skallbestå på dessa orter. Men det är också naturligt, att de tre större tätorternasnäringsliv utvecklas så att dessa kan fungera som ett andra skyddsnät för dessamindre orter. Därutöver bör möjligheterna att utveckla kommunens nyaglesbygdsnäring, turismen, på alla sätt tillvaratas, där natur ochskärgård och närheten till storstadsområdet ger speciella möjligheter. Därförkonstaterar jag med tillfredsställelse det positiva besked arbetsmarknadsministernlämnar när det gäller att bedriva turistanläggningar i form av beredskapsarbeten. Sammanfattningsviskan jag alltså konstalera att arbetsmarknadsministerns svar pä mininterpellation bara var positivt på en punkt. I övrigt försökerarbetsmarknadsministern, liksom tidigare industriministern, att dölja sina nejbakom ordridåer. Några andra positiva besked ryms inte heller i svaret. Den borgerliga regeringen har t/dligen inte för avsikt attsatsa några krafter på alt utveckla näringsliv. Denna slutsats kanutläsas av svaret. måste ha lyssnat mycket dåligt på mittinterpellationssvar. Det verkar nästan som om han menar att jag inte ärmedveten om de problem som finns i Norrläljeområdet. jag ju i interpellationssvaretgått igenom ell antal svårigheter som föreligger på arbetsmarknadsområdet iNorrtälje kommun. Despörsmål jag därutöver har tagit upp i mitt interpellationssvar är ju de trekonkreta frågor som ställde och som gällde en arbetsgrupp pålänsnivå, en utbyggnad av motorvägen och en utbyggnad av turistnäringen iNorrtälje kommun. Jag tycker att det är en självklarhet att man lar upp just defrågor som interpellanten ställer. Närdet gäller frågan om inrättandet av en arbetsgrupp har jag i mitt svarframhållit att regeringen uppdragit ål att prioritera Norrtäljekommun i sin planering. Man skall undersöka problem och möjligheter tilldecentralisering och omlokalisering. Dessutombildades för ca ett är sedan en särskild arbetsgrupp för . I deningår företrädare för , länsarbetsnämnden, företagarföreningenoch kommunen. Att nu tillsätta en tredje grupp med samma uppgifter tycker jagskulle vara obetänksamt. Jag litar på att de som jobbar med problemen ärde som är bäst skickade att hitta lösningar. När de kommer med sina förslagskall vi ställa upp och försöka hjälpa till med resurser, om det är fråga omrealistiska och konstruktiva förslag. förde en diskussion med industriministern här i kammaren den 22november om den nu arbetande gruppen, alltså bara . Dåsade industriministern bl. a. följande: "Beträffandearbetsgruppen säger att den saknar resurser. Ja, i egentligmening kan man säga så, men den här arbetsgruppen - som alla andra av den karaktären som sysslar medlokala problem - är till för att miliera åtgärder som det finnsresurser för inom ramen för vårt allmänna regionalpolitiska stöd. Omarbetsgruppen kommer med konstruktiva realiserbara förslag kommer det inte attbrista på resurserna för all kunna genomföra uppslagen." Tilldetta .hade bara följande kommentar: "Jag tillåter mig atttolka yttrande så att del dels innebär ett löfte för framtiden,dels är en uppmaning till kommun." Jagupprepar att jag, med tanke på de insatser som redan gjorts av detta slag, inteär säker på att ett tillsättande av en tredje arbetsgrupp skulle lösa någraproblem. Arbetsmarknadslägeti är delvis dystert. Det fanns i Nornälje 404 arbetslösa.Det är en hög siffra. En något mera positiv uppgift är attungdomsarbetslösheten inte har ökat på samma sätt. var 153ungdomar arbetslösa. Det är något mindre än för en månaCi sedan men dock högreän , och det inger alltså inte heller någor. Av detskälet har arbetsförmedlingen satt in en rad åtgäTder för att motverkaarbetslösheten. 1 beredskapsarbeten fanns i novembev 102 personer, och av demvar 60 ungdomar. Man räknar med att , när kommunen tar in ytterligare50 ungdomar i beredskapsarbete, ha över 100 ungdomar i beredskapsarbete. Detär en fördubbling av beredskapsarbetena jämfört med . Omåtgärder för att förbättra sysselsättningen i Omåtgärder för att förbättra sysselsättningen i Iarbetsmarknadsutbildning fanns personer, vilket är en betydandeökning i jämförelse med . Därtill kommer ca 150 personer som utbildasmed stöd av 25-kronan. Jag vet att man på viden uppvaktning från fackliga organisationer i har diskuterat25-kronan och hur den kan användas . Eftersomjag är ansvarig för arbetsmarknadspolitiken får finna sig i attvi diskuterar också detta arbetsmarknadspolitiska hjälpmedel. Jag ser 25-kronansom en av de viktigaste åtgärderna för att klara problemen i ett mycket svårtkonjunkturiäge. Om man har en stagnerande eller minskande sysselsättning ivissa branscher, kan man välja den linje som vissa länder följer, nämligen attlåta arbetslösheten öka och godta en arbetslöshet på kanske 6-7 96. Det gör viinte i , utan vi sätter i stället i så stor utsträckning som möjligt inarbelsmarknadspolitiska medel. 25-kronan är alltså - framför allt i denutbyggda form som träder i kraft fr. o. m. den och som riksdagenbeslutade om - ett sätt att använda en dålig konjunktur till altge människor yrkesutbildning, antingen i form av vidareutbildning eller utbildninglor etl nytt yrke, sä att de är bättre rustade att få ett jobb antingen underrådande dåliga konjunkturer eller när konjunkturen vänder. Detär en mycket viktig princip att sätta in utbildningsåtgärder i arbetsmarknadspolitisktsyfte i ett trängt konjunkturiäge. Därför vill jag hänvisa till att delta nyaarbetsmarknadspolitiska instrument har använts och av allt att döma kommer attanvändas i kommun. Vadgäller de lediga platserna är det intressant att konstatera att obligatoriskplalsanmälan har införts i . Vi hade tidigareinfört obligatorisk platsanmälan i tre län i . Den 1 novemberinfördes denna anmälningsskyldighet i ytterligare tre län. hadearbetsförmedlingen 213 lediga platser i att arbeta med. Det är 60fler än vad som fanns . Det är en ökning, medan de flesta länju redovisar en klar minskning av antalet lediga platser. Jag tycker att deltaär ett uppmuntrande tecken, som visar att den obligatoriska platsanmälan gerarbetsförmedlingen större möjligheter att klara sina uppgifter. Vadsedan gäller frågan om motorvägen antar jag att i detsammanhanget syftar på vägsträckan . Projektering av denvägen bedrivs f. n., men någon byggstart är inte möjlig förrän . OmÅke Wictorsson vill ta upp arbetsmarknadsläget nu är alltså dennamotorväg etl illa valt exempel, eftersom enligt de uppgifter jag fåttbyggstarten inte kan ske \91S- Dennavägslräcka ingår inte i gällande beredskapsprogram, som AVS och vägverketupprättar åriigen för att kunna ha en reserv av sta-lklara objekt omsysselsättningsläget kräver det. tar upp en polemik med mig om denna motorväg. Jag vill därför strykaunder att vi när det gäller vägbyggandet, liksom de flesta andraarbelsmarknadspolitiska åtgärder i det här landet, har Så var det på den gamla regeringens tid och så är det i någotstörre utsträckning . Regeringen tar åriigen via statsbudgeten ställning tillvägbyggandets omfattning inom arbetsmarknadspolitikens ram. AMS fattardärefter beslut om hur pengarna skall fördelas regionalt och tidsmässigt. I århar regeringen dessutom i den proposition som antog i torsdagsföreslagit att vägramen skall höjas med 300 milj. kr., från nuvarande 200 till500 milj. kr. Vadslutligen gäller den tredje frågan, där betraktade mitt svar somett positivt besked, vill jag säga att lokaliseringsstöd kan tänkas gå ut tillseriösa och bra företag, naturiigtvis även till turistföretag. Genomberedskapsarbeten kan en del åtgärder för turistnäringen åstadkommas - mångacampingplatser, vägar, vattenledningar, naturstigar och annat har gjorts somberedskapsarbeten. Men det är klart att den grundläggande förutsättningen äratt det arbetet skall vara sysselsättningspo-litiskt motiverat. Del kravet kanvi naturiigtvis inte ge avkall pä. Där utgår jag från att ochjag är överens. Omåtgärder för att förbättra sysselsättningen i Per hävdar att jag skulle ha läst hans interpellationssvardåligt och inte lagt märke till alt del i svaret beskrivs hur medvetenarbetsmarknadsministern och därmed regeringen är om det allvariiga läget iNorrtälje kommun. Orsakentill att jag ansåg det befogat att skildra den faktiska situationen litetutföriigare än vad som framgick av svaret var helt enkelt att det i svaret ståratt det av arbetsmarknadspolitiska skäl inte är motiverat att påbörjamotorvägsbygget. På den punkten gör jag nämligen en helt annan bedömning. Dessutomrimmar Per resonemang om motorvägsbygget dåligt med de slutsatser handrar av det uppdrag som har lämnats till och deljobb somarbetsgruppen på tjänstemannanivå inom bedriver, eftersom det härär elt konkret förslag till utveckling av näringslivet i Roslagen. Det är ettförslag som har figurerat i diskussionerna i snart , med hänsyntill utvecklingen på arbetsmarknaden samt den väntade utvecklingen påbyggarbetsmarknaden som en följd av de konsekvenser som inträffar på grund avregeringens hantering av det tredje aggregatet i Forsmark. Vihar 77 arbetslösa byggnads- och anläggningsarbetare i kommunen. Av dethundratal byggnadsjobbare som arbetar vid Forsmark beräknas etl 30-tal blifriställda relativt snart in på det nya året. Vi är då uppe i drygt 100arbetslösa byggnads- och anläggningsarbetare, men Per säger fortfarandeatt det arbelsmarknadspolitiska läget inte motiverar en forcering avmotorvägsbygget. Vad kräver dä Per för arbetslöshetssiffror inombyggnads- och anläggningsarbetarkåren för att det ur arbetsmarknadspolitisksynpunkt skall vara motiverat att dra i gång detta vägbygge? Om det inte räckermed 100 arbetslösa, fordras det då 200, eller var går gränsen? Det härvägprojektet är den vettigaste Omåtgärder för att förbättra sysselsättningen i investering ur regionalutvecklingssynpunkt som man kan göra i Roslagen! Nusäger att regeringen är helt befriad från att syssla med enskildaprojekt på grund av att den decentraliserat beslutanderätten. Men hur är detnu, Per ? Har inte regeringen särskilda medel till vissa vägprojekt?Varför inte använda dem för motorvägsbyggen i ? Sedanhänvisar Per till projekteringsläget. Om man har möjligheter attbedöma den nuvarande arbetslöshetssituationen i kommunen och kan se hur lägetär och vet vad som väntar , vore del väl dåligt om det inte skullefinnas möjligheter att forcera projekteringen sä att del vettigaste jobbet urutvecklingssynpunkt kunde komma att utföras i konjunkturnedgången! Närdet sedan gäller Per resonemang om nödvändigheten av att använda25-kronan på del utvecklade sätt som numera har godkänt är detsjälvklart att jag ställer upp på det resonemanget. Men vi börjar märka attrisken med 25-kronan är att den används som ett generellt medel för att manskall komma till rätta med svårigheter inom enstaka branscher och enstakaföretag.