prot · G109138 · 1977-12-31 00:00:00 — Vihar väckt en motion om de fiberbankar som liggerutanförcellulosafabrikerna litet varstans i landet. Ingenting hargjorts åt dem.Nu säger man att om man rör i dessa fiberbankar, som är fulla av kvicksilver,fördärvar man det rinnande vattnet. Men någon gäng kommer kvicksilvret fram,och någonting måsle göras. Ingenting görs dock från ansvariga myndigheter. Vårmotion kommer att behandlas av . Jag vet inte hur vederbörande utskottkommer att ställa sig till den. Men frågan är aktualiserad: Varför harföretagen filt fortsätta på delta sätt ? () kortgenmäle: Jag konstaterar att nu har gjort ett medgivande iförhällande till vad han ursprungligen sade. 1 sina tidigare inlägg ansåg hanatt förhållandena bara blivit sämre. konstaterade han liksom jag har gjortatt förhållandena har blivit bättre. Med den skärpning av lagstiftningen somtillkommit och genom alla de åtgärder som har satts in, inte minst avsamhället, är det självklart alt förhållandena har blivit bättre. Omjag fårtala för milt parti, kommer vi givelvis att eftersträva att fl till stånd en såsnabb förbättring som över huvud taget är möjlig av vattenmiljön i . Jaghar velat redovisa för all de som sitter i ansvarsställning ide här frågorna - och jag har understundom gjort det - har mött inte bara, somGustav Lorentzon uttrycker det, kapitalisternas intresse för att drivaverksamhet. De har också mött oron hos dem som är sysselsatta i företagen föratt frågorna skulle drivas så snabbt och så hårt att de anställda skulleriskera att förlora sin sysselsättning. De anställda har sagt: Företaget måstefå en sådan övergångsperiod närdet gälleratt genomföra förändringarna som gördet möjligt för oss att 11 stanna i vår sysselsättning eller hinna fl en nydärest icke det här företagel kan räddas på grund av den dåliga utrustning manhar pä miljösidan. Jaghar velat peka pä detta avvägningsproblem för att vi inle skall stanna införden våldsamma förenkling av hela problematiken som jag tycker att GustavLorentzon har gjort sig skyldig lill i sina debattinlägg. Talmannen anmälde atl anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. (): Nr 138 För del svenska yrkesfisket är det ulan tvivel ett historiskt OnsHappnHpn Äntligenföreligger det en regeringsproposition och ett enigt iq ign utskotlsbetänkande, ivilka klart uttalas en konkret och positiv målsättning för det svenskayrkesfisket. Tyvärr måste det sägas att fisket tidigare under RjktUniprfö fskp alltför möttes avi stort sett ointresse frän samhällets sida. På det .., ,,, iipotitiken, m. m. området måste jag geGustav Lorentzon helt rätt, även omjag kanske inte kan vara med honom i vissaav hans ideologiska inpass. Detointresse som kom till synes under sä mänga år gjorde att yrkets utövare början så gott som ensamma fick ta smällarna, dä för en del år sedan storamotgångar drabbade hela det internationella yrkesfisket. Jag vill gärna sägaatl frän det parti jag företräder, , har vi under mänga mänga ärarbetat för drägligare förhållanden för yrkesfisket. mötte dessa kravdock inte den genklang här i och hos regeringen som de hade varitberättigade till. I en hel del andra länder skedde det tidigt en ordentliguppbackning av fisket, vilket fick till följd att svenskt fiske ikonkurrenshänseende fick kämpa i underläge. Dethar nämnts att de svenska fiskarna kom i kläm vid , och det ärhelt riktigt. I rättvisans namn vill jag dock säga att det skeddeen del brandkårsutryckningar, men det var då lägel var pä gränsen lillkatastrof för del svenska yrkesfisket. Idet lägel stod det klart förstatsmakterna atl det låg allvar i de ideliga varningarna från fisketsriksorganisation om att yrkeskåren decimerades pä etl sätt som pekade motfullständig förintelse. Ettviktigt steg i rätt riktning togs när den dä sittande regeringen tillsattefiskerikommittén, vilken fick mycket koncisa och allvariiga direktiv, då detgällde fiskets både kortsiktiga och långsiktiga problem. Jag vill gärnaunderstryka detta och inslämma i vad som sagts på den punkten.Kommitténs slutbetänkande ligger också i stor utsträckning till grund för denproposition som vi nu behandlar, och det gläder mig. Förden som försökt föra fiskets talan här i är det entillfredsställelse att konstatera att en klar målsättning nu har kommit tilluttryck på samma sätt som det tidigare funnits för exempelvis jordbruket. Bådepropositionen och utskottsbetänkandel slår fast att inkomstmålet bör innebära"att med statliga insatser skall eftersträvas sådana villkor för fisketatt de som är sysselsatta i ett rationellt bedrivet yrkesfiske kan uppnå en medjämförbara grupper likvärdig ekonomisk och social standard". Jagtolkar alltså propositionens olika förslag liksom utskottets enhälliga yttrandesom bevis på att statsmakterna nu äntligen klart säger ifrån att vi behöver ettsvenskt yrkesfiske och att detta skall ha sin givna plats bredvid och fä sammabehandling som andra näringar i vårt land. Demolioner som föranlelts av propositionen går ju i samma för fisket positivaanda, även om en del av dem enbart rör sig om detaljer i sammanhanget.Vpk-motionen är väl den mest utföriiga, och jag vill gärna kommentera den påett par punkter. Att fisken skulle föras ini kategorin baslivsmedel är en tanke som tidigare 21 Riktlinjerför fiskeripolitiken, m. m. harframförts till regeringen från . Vi fick inle dentanken direkl genomförd, men ett visst steg i denna riktning har tagils genomall speciella slödpriser för vissa fiskslag har införts, och möjligheter finnsatt arbeta vidare på den vägen. a. har möjligheter skapats genom att fisketsförhandlingsdelegation enligt propositionen får helt andra befogenheter äntidigare. Det viktigaste är ju inle hur stödet benämns utan att effekten av detblir den åsyftade. av de saker som fört fram kommer att behandlas efter hand,och jag skall därför inte nu gä in på dem. Jag vill framhålla att det ärriktigt att det finns en hel del olösta frågor. Men fiskerikommittén hadeambitionen att arbeta snabbt, och alt den skulle göra det var något somkraftigt underströks av fiskets organisationer. Det var viktigare att en delåtgärder snabbt kom till stånd än att vi fick hela fältet utrett och behandlat.Snabb hjälp här var dubbel hjälp, och därför är jag tacksam för attpropositionen nu är framme för behandling. Propositionen och utskottsbetänkandelöppnar ju dörrar som jag vågar försäkra atl fiskets organisationer efter handkommer alt utnyttja. Enannan sak i vpk-motionen som jag gärna vill kommentera gäller frågan om fisketslicensiering. Motionärerna vill att behandlingen av denna del skall anstå tills1973 års fiskevattensutredning har framlagt sitt betänkande. Detlamotionsyrkande bottnar tydligen, sä långt jag förstår det, i samma missförståndsom man ofta mött pä andra håll och inte minst i massmedia. Det är möjligt attordet licensiering här är något vilseledande, eftersom det uppenbariigen avmånga kopplats till rätlen att över huvud laget bedriva fiske. Men det är intevad ordet licensiering betyder i detta sammanhang, ulan det har egentligen hären snävare betydelse. Utskottet uttrycker detta korrekt när utskottet hänvisartill alt fiskerikommitléns "förslag lill licensiering av yrkesfiske! äravsett att skapa garantier för att det statliga stödet till fisket, främstrationaliseringsstödet och prisstödet, kommer yrkesfisket till del. Förslagetinnebär däremot inle att yrkesfiske som sådant skall vara underkastattillslåndstvång." Jagtror inte all motionärerna vill alt personer som barett annat - i vissa fallvälavlönal - yrke i land, som ger dem deras bärgning, skall få statligt stödför att konkurtera med yrkesfiskarna. Jag är övertygad om attGustav Lorentzon och jag är helt eniga på den punkten. GustavLorentzon var också inne pä frägan om de gamla fiskarna och sade atl riskenfinns att dessa skulle på något sätt hindras i sin utövning. Vi hade även denfrägan uppe i utredningen, och vi var där helt eniga om att det naturiigtvisinte pä något sätt får läggas hinder i vägen för dem som under hela sitt Ii vhar ägnat sig åt yrkesfiske utan att det skall finnas möjlighet för dem altfortsätta. Därför är också i de direktiv som kommer när det gällerlicensieringen en mycket större flexibilitet inskriven, sä det finnsmöjligheter att ordna saker och ting på bästa sätt. 1973års; fiskevattensutredning har att ta ställning till frägan om vilka redskapsom skall användas osv. , propositionen eller utskottethar haft att ta ställning till detta. kommermed sitt förslag får vi tillfälle alt gä närmare in pä det. Av tidsskäl skall jag inte gå in på fler detaljer, även om det givetvisär frestande. Jag vet att del inte är populärt med långa debatter när detföreligger ett enigt utskottsbetänkande. Därför yrkar jag bifall tillutskottets betänkande pä alla punkter, och jag poängterar vad jag sadeinledningsvis, nämligen att de beslut som kommer att fattas innebär enhistorisk händelse för det svenska yrkesfisket. Riktlinjerför fiskeripolitiken, nt. GUSTAVLORENTZON (vpk) kort genmäle: Jag noterar att här avslöjade någonting som jag visserligenkände lill innan, men som inte varit känt av en större allmänhet, nämligen attyrkesfiskarkåren på ett rätt tidigt stadium ställde krav på att fisken skallräknas som baslivsmedel och därmed komma i åtnjutande av de förmåner som desvenska jordbrukarna hafl i mänga är. Det är åtskilliga miljarder vi harbetalat ut över skattsedlarna till jordbrukets produkter, men för fiskarna hardet varit stopp. Det är alltså inte bara vpk som ställer det kravet. Jag villnotera del i detta sammanhang. Sedantill frågan om licensieringen. Det är riktigt att den har skapat verkligt stororo bland kustbefolkningen. Det står i propositionen och utskotlsbetänkandetatt det är fråga om att yrkesfiskarna skall erhålla stöd och att det statligastödet är förutsättningen när det gäller licensieringen. Men det talas också omatt det är den nya utredningen, fiskevaitensutredning, som skallformulera och föreslå lagarna om vilka fiskeredskap de olika kategoriernaskall få använda. När jordbruksministern talar om alt binäringsfiskare räknastill yrkesfiskarna frågar folk: Vem är binäringsfiskare? Det är inle klartutsagt, och därför vidhåller jag yrkandet i vår motion om att frägan omlicensieringen inte avgörs utan anstår tills dess fiskevattensutredninghar kommit med sina förslag. Jag vill rikta en fråga till , som kanskeär den ende av oss som helt behärskar dessa frågor. Det gäller vad som sägsbåde i proposilionen och i utskottsbetänkandel om att skapa sysselsättning fören del av fiskarkåren och ge denna möjligheter till foderfiske i Östersjön.Detta industrifiske tar ju i första hand den fisk som skall vara mal tillexempelvis torsk. Det har visat sig alt rovfisket i fält katastrofalakonsekvenser. Norrmännens rovfiske på loddan vid norska kusten har gjort attfisket efter torsk har gått tillbaka kraftigt vid Lofoten. Den mal torskenskulle ha har man rovfiskat. Då är frågan jag vill ställa: Finns det inga andramöjligheter för dessa bohusfiskare än industrifiske i ? Stoppas dettarovfiske kan kravet ställas på de andra Östersjönationerna: Industrifiske, somegentligen är ett rovfiske, skall vara förbjudet i . () kortgenmäle: Jag håller med om att gränsdragningen när det gällerbinäringsfiske kan vara svår. Vi har haft svårigheter med detta att brottas medunder , och vi hoppas atl fiskevaitensutredning skall kunnaklargöra vissa frågor pä den här punkten. Riktlinjerför fiskeripolitiken, m. m. Del viktigaste för oss var emellertid att det inteblev något dröjsmål när det gällde att stödja det kommersiella yrkesfisket.Därför gällde det att finna någon form av åtgärder, och då gick vi in för denhär licensieringen. Även om denna inte är helt uttömmande på alla punkter, såansåg vi oss nödsakade att gå den vägen. Atl låta frågan anstå, såsom vpk harföreslagit, skulle betyda att en hel del fiskare som kanske är berättigade tillstöd inte skulle ha fått ett sådant, och deh risken ville vi inte ta. Beträffandefrägan om industrifiske i vill jag säga alt svenska fiskare bedriversådant i mycket liten omfattning. Frägan har av massmedia fält proportioner sominte är rättvisande. Vi har från avgivit ettuttalande till där vi anför att vi inte anser atl det skallbedrivas ett, som vi benämner del, riklat industrifiske. Att man sedan får endel bifångsier som utgörs av död fisk och som då kan användas till fodermjöloch sådant, det är en annan sak. Detbör tilläggas ytterligare en detalj i sammanhanget, och det är att med denkvotering som skett mellan länderna gäller det för att i nuvarande lägese till att utnyttja de kvoter vi har fått, även om del kanbli fråga om visst fiske efter foderfisk därför att tillgången på en fiskartkan vara större än efterfrågan. Det är nämligen viktigt att utnyttja kvoterna,eftersom dessa bygger pä biologiska undersökningar. Om inte utnyttjarsin kyot så förs den automatiskt över exempelvis på . Det har vi juinget intresse av, utan vi vill att svenskar skall kunna fortsätta att fiska päde svenska kvoterna. Men, som sagt, vi är från fiskerinäringens sida inteheller inlresserade av någon inriktning på industrifiske i . Vi harbittra erfarenheter av vad som i det avseendet har hänt i och på andravatten. (vpk)kort genmäle: Jag är lacksam för det inlägg nu gjorde. Men vad som oroar mig är närmast det som slår pä s. 29 i propositionen. Där sägs: "är en viss ökning av fisket efter foderfisk nödvändigför att bereda sysselsättning för de fiskare och fartyg som fått sysselsättnings svårigheter genom begränsningarna av sillfisket i ." skrivningen kan man fäuppfattningen att nu skall det bedrivas ett verkligt industrifiske i Östersjön.Men vad sker då med de andra nationerna, som har betydligt större fartyg än vadsvenskarna kan mobilisera och betydligt rationellare fiskredskap? Detär denna skrivning som fått mig att ställa frågan till : Finns delinga möjligheter atl förbjuda allt industrifiske? Att den fisk som är död närden kommer upp går till foderfiskframställning ärju en självklar sak. Men attbedriva ett rationellt industrifiske i för att ge sysselsättning åtfiskare som annars skulle få sysselsättningssvärigheler, det ställer jag migmycket fundersam inför och det behöver enligt min mening inte förekomma. Fråganom sysselsättning åt dessa fiskare måste lösas på ett annat sätt. Vadsedangäller frågan om tidningsskriverier och annal, så har jag hären artikel som varinförd i . "Fiskekrigetbryter ut i ". Av den framgår att det är allmänt bekant blandvästkustfiskarna att de av ostkustfiskarna och sydkustfiskarna betraktas somverkliga rovfiskare. Jag hinner inte referera hela artikeln, men i korthet sägsatt så stora fångster som västkustfiskarna med sina stora trålare drar upp iÖstersjön skulle osikusifiskarna aldrig kunna få med de dåliga och omodernafiskefartyg som de har. Det gäller ju här att i första hand ställa båtar tillförfogande för ost- och sydkustfiskarna, så att deras fiske kan bli lönsamt påett annat sätt än det varit . Riktlinjerför fiskeripolitiken, m. rn. GEORGÅBERG (fp) kort genmäle: Det svenska yrkesfisket har i första hand alltid varit inriktat påmänsklig konsumtion. Vissa mindre fisken har också varit inriktade påfiskmjölsframställning, men inte i tillnärmelsevis den omfattning som fisket ide övriga länder som gränsar till och . Vi fortsätter atthålla den stilen. Vid förhandlingar med Östersjöstalerna har vi också låtitförstå att vi önskar alt fiskbestånden i i första hand används förmänsklig konsumtion. Vivet att det har bedrivits rovfiske och att det finns en del att göra. Itidningsartiklar av det slag här nämnde har man ofta alltförmycket framhävt vad västkustfiskare tar upp i , medan man totalt glömtbort vad stora flottor från andra länder tar upp. Det gäller här mycket slörrekvantiteter. Det svenska fisket kan man knappast tala om på samma gång som mantalar om de andra flngsterna. Men inom fiskets organisationer sker det ettsamarbete. Ost-, syd- och västkustfiskarna kommer överens om tagen, även om delsom i de flesla bra familjer emellanåt finns olika meningar. 1 stort sett är viemellertid eniga, och vi kommer att göra allt för att fiskbestånd iförsta hand skall utnyttjas för mänsklig konsumtion. HANS (): Jag tror att vi har anledning att vara tacksamma föratt han har tagit upp den här frägan, för den visar hur besväriigt det blir iterminologifrägan-licensiering efter det här systemet och licensiering på grundvalav vad fiskevattensutredning kommer fram till. Jag instämmer helt ivad sade om tvetydigheten. Anledningentill att utskottet inte har tillstyrkt hans förslag att av den orsakenbordlägga frågan elleravstyrka den, tills vi kan behandla frågorna i ettsammanhang är den aU den licensiering som utskottet här talar om redan finns.Det är bara det atl den inte kallas för licens. Utskottet vill lagfästa dennalicensiering . Inga av de husbehovsfiskare som finns, inga av degamla pensionärerna som i hela sitt liv har utövat fiske, kommer att gå misteom den inkomsten i fortsättningen heller. Om de inte skulle uppnå deninkomstnivå som bestämts, går de bara till den lokala länsfiskenämnden ochbegär alt bli betraktade som yrkesfiskare. Det kan man göra . ärdet, omjag inte tar fel, som avgör sådana frågor. Jag harsuttit i fiskenämnd och tidigare fiskerinämnd och inle en endagång Rikllinjerför fiskeripolitiken, in. har en sådan ansökanavslagits utan alla har bifallits. Detta om licensieringen. Enannan sak som tog upp gällde fiskodling, inte den formen sorninnebär att man odlar fisk för förstärkningsutsättningar utan som ensjälvständig näring. Han har alldeles rätt i att ligger långt efter ivarje fall ?>iorgeoch i det avseendet. Danskarnas fiskodling-denkallasju för dammkultur där - har hunnit ganska långt. Det tråkiga är bara attdet som mest odlas i denna dammkultur är regnbågsforell, den fisk som av någonför mig obegriplig anledning kallas för laxforell pä matsedlarna. Jag vet inteom man tror att man kan ge den en bätire smak pä det viset. Den fisken ärsamtidigt den som är allra känsligast för försurning. Jagtror att det varit rätt stor tur att vi inte har byggt ul vår dammkultur sämycket med tanke just på den akuta försämring av försurningsläget som uppståttunder . Vi får hoppas att vi skall kunna lösa problemet. Här harvi, som sade, en potentiell inkomstkälla som borde kunnautnyttjas bältre än vad som sker. Närdet gäller föroreningarna i är det väl något som handläggsav miljöskyddsutredningen. Vi får verkligen förutsätta all den med de direktivden har kommer att ta upp också denna fråga. Därför har utskollel inle funnitnågon anledning atl göra den punkten lill den huvudpunkt som den kanske i ochför sig skulle förtjäna att vara. Mendet är, som sade, så att vi får skilja mellan de gamlaföretagen, som har kommit till dä vi inte visste hur svårtförsurnings- och föroreningsproblemet var, och de nya företagen. När det gällerde gamla företagen kan man fä välja mellan alt gä hårt fram för att stoppaföroreningarna, med risk för att det blir alltför stora reningskostnader så attföretaget får läggas ned, och att behälla en försurning framåt. Jag trorändå att inget annat land i världen har hunnit så långt som vårt när det gällerrening av vattnen. På den punkten har vi anledning att ge en eloge till deltidigare regeringspartiet. NärGustav Lorentzon sade att ålfisket pä Listerlandet och i Hanöbuklen har fördärvatsav Wallenbergares och skogsägares industrier kanske han gjorde sig skyldig sammanblandning mellan böldpestens verkningar på ålen och frågan omåltillgängen över huvud laget. När det gäller böldpesten, som har härjat svårtett antal år på ålen, har man inte kunnat klarlägga något absolut sambandmellan just skogsindustrierna i Pukaviksbuklen och i Hanöbuklen och dennasjukdom, även om sambandet mellan föroreningar i och för sig och böldpest ansesklart bevisat. OmGustav Lorentzon, när han var nere och hade en animerad underhållning medfiskarbefolkningen eller i varje fall med en fiskarorganisation påListerlandet, också hade talat med några andra ålfiskare, hade han nog fåttveta att industrin egentligen spelar en ganska liten roll i detta sammanhang.Blåser det ordentligt från öster, får man också ål i gamen. Blåser det inte,ja, då får man ingenting. Det kanske ändå är atttillmäta skogsägarorganisationerna eller familjen Wallenberglitet för stor betydelse att tro att de också kan påverka hur vinden blåser. GUSTAVLORENTZON (vpk) kort genmäle: I frågan om ålens vandringar frän till vill jagknyta an lill en artikel i yrkesfiskarnas egen tidning. Vetenskapsmän påfiskeriområdel har där, bl. a. med en leckning, återgivit hur man släppt ulmärkt ål vid den svenska kusten och sedan träffat på den långt ute på djuptvatten. Ålen skyr fiskevattnen i Hanöbuklen och Pukaviksbuklen. Men varför görden det nu? Del skedde aldrig innan cellulosafabrikerna anlades där. Mot dennabakgrund bör dessa fabriker genomföra biologisk och kemisk rening på det sättsom fiskarna i dessa områden också har krävt. Ifråga om licensieringen är också jag på det klara med att det i proposilionenframhålls alt det stöd som finns skall anlitas av fiskarna. Men eftersom detbara är några månader fram till dess att vattenutredning skalllägga fram sitt förslag, anser jag för min del att man kan vänta med beslutettill dess. Oron ute bland kustbefolkningen är alltför stor föratt vi i dagskall kunna fatta beslut i denna fråga. Riktlinjerför fiskeripolitiken, m. m. HANSWACHTMEISTER (m) kort genmäle: Den omständigheten att man har funnitmärkta ålar långt ute på djupare vatten har inte något att göra med enbartindustrierna- i varje fall har det inte kunnat bevisas. Alt ålen går ut på detdjupa vattnet beror nämligen till stor del pä kärieken, , ochålen är då på väg ner till lekplatserna i . Jag tror att vi här iriksdagen aldrig kommer att kunna påverka kärieken. Sedan och nu givit väl till kännaden oro som finns på sina håll i landei när det gäller licensieringen kanskejag egentligen inte borde ta till orda. Men jag gör det av det skälet atl jagförsta maj var placerad att medverka på . I blev jaguppvaktad av representanter för en där befintlig husbehovsfiskares förening.Det som de sade mig ger just belägg för att vi inte har nått ut medinformationen om vad den här propositionen innebär och vad licensieringeninnebär. Jag kan lägga lill att dessa representanter var ytterligt oroliga förvad som skulle följa . De såg detta som inledningen till enulveckling som skulle betyda att man mycket starkt avskärmade den krets avmänniskor som skulle ha rätt att fiska. Det är för att markera att jag togallvariigt på det resonemang som jag hade med dessa representanter som jag harbegärt ordet. Menjag vill också säga att jag tror det var mycket välgörande att GeorgÅberg på ett utmärkt sätt i sitt inlägg klargjorde att det från yrkesfisketssida inle finns några strävanden som går ut på att försöka avgränsamöjligheterna för andra människor att della i fisket. Jag tror att del är ännumer välgörande att just säger detta, eftersom han är representant Nr 138 för yrkesfiskarna i vårt land. OnsdappnHen ' '"''- '" S*' '' propositionen är såutformad, att del inte finns 10 ma' 1Q78 anledningatl göra några invändningar. Jag skall inte heller ställa något yrkande,utan jag har med detta inlägg bara velat ge till känna att detta RiktlinierFör fiske- 'yS" i" s'' område där informationen inte gått ut på ettrikligt sätt. rinolitiken m m Samhället har ju lagt ned, jag vet inte hur mångamiljoner på att lösa in fiskerätter. Det rör sig om mycket stora belopp. Ochnär vi har gjort en sådan satsning för att göra fisket tillgängligt för alla,är det givetvis högst angeläget all se lill att vi inte i andra former inför enså stark begränsning all vi omintetgör de möjligheter som samhället avsiktligthar skapat. Någonkanske vill invända att tal om ett fritt fiske ger uttryck för atl man inte harkänsla för den nödvändiga fiskevården, och att vi skall slå vakt om detillgångar som finns. Alldeles självklart skall vi göra det.