prot · G109161 · 1977-12-31 00:00:00 — Menjag underskattar självfallet inte konsekvenserna av stora budgetunderskott. 1del längre perspektivet kan vi inte hålla oss med budgetunderskott istorieksordningen . är del inle fråga om så storaunderskott i dagsliiget. För /78 kan underskottet uppskattastill någonting . Meniden fas av vårekonomiska återhämtningsprocess som vi nu befinner oss i börinte ekonomin stramas åt och budgetunderskottet minskas. Det blir aktuelltnärden ekonomiska återhämtningsprocessen fortskridit och vi börjat närma ossfullt kapacitetsutnyttjande och när den ekonomiska tillväxten minskar behovetav stora näringspolitiska och arbetsmarknadspolitiska satsningar. Socialdemokraternasveklagan över del statliga budgetunderskottet är desto mera förvånande som de isin ekonomisk-politiska motion lägger fram förslag som ökar del totalasparunderskotlel i samhället -jag lalar alltså inle om budgetunderskotlet nu-och de medger själva alt den politik de förordar skulle leda lill en försämradbytesbalans. På den punkten har de rätt. Men en försämrad bytesbalans är likamed ett ökat negativt finansiellt sparande i del svenska samhället och idagsläget precis detsamma som ett ökat behov av utländsk upplåning. Mot denbakgrunden ger den socialdemokratiska klagolåten över statsbudgetens bidraglill bytesbalansunderskotiel ett utom-ordenlligi: besynnerligt intryck.Socialdemokraternas resonemang går hell enkelt inse ihop, vare sig logiskt,ekonomiskt eller poliliskt. Numedger, herr talman, liden inle att jag går in i några detaljer i densocialdemokraliska motionen. Bristerna på logik och ekonomisk konsekvens harjag liksom finansutskoliels borgerliga ledamöter redan belyst. Regeringenhar nu redovisat och fullföljt ett sammanhängande program avsett all lösa deproblem som uppkom främst lill följd av utvecklingen och framöver. förslag till kompletleringsproposilion som nu behandlar föreslåsytterligare åtgärder, bl. a. insatser på sysselsättningspolitikens områdeavsedda att stimulera nyrekrytering av arbetskraft, och vi föreslår som bekantvidare att den allmänna arbetsgivaravgiften skall tas bort från den 1 juli.Syftet är atl bidra till lösandel av vad jag i det föregående har kallat fördenviktigaste uppgiften förden ekonomiska politiken iden fas vi nu befinner oss i,nämligen all hålla uppe tillväxten i ekonomin och alt ökakapaciteisutnyiijandet och därigenom frigöra våra storaproduktiviteisreser-ver. Den här åtgärden är ägnad atl reduceraprisstegringarna under loppet av året, och därigenom svarar ålgärden mot dekrav som såväl löntagarnas som arbetsgivarnas organisationer riktat tillregeringen. NärOlofPalme fören stund sedan stod här och talade om priseffeklerna av de olikasubventioner som föreslagits i jämförelse med sänkta arbetsgivaravgifter,räknade han fel eller brydde sig inte om atl räkna alls. I själva verket medför sänkningen av arbetsgivaravgifterna, även om jag räknar myckel lågt. sammapositiva effekter i prishänseende som socialdemokraternas matsub-veniioncr - påbl. a. oxfilé och gorgonzola. Men den här räkningen har tydligen inte OlofPalme brytt sig om att fullfölja. Det blir alltså i slorl sett samma resultat. Deavtal som träffats på arbetsmarknaden är väldigt ansvarsmedvetna. De skulle medall säkerhet inle ha kommil till stånd, och i varje fall inte ha fått del härinnehållet, om vi inte hade genomfört den indexreglering av skattesystemet somsocialdemokraterna gick emot . En förutsättning för avtalentorde också vara - ålminsione för vissa - alt man genomför enmarginalskallesänkning. Jag skulle vilja uppmana damer och herrar socialdemokraterall läsa TCO:s remissvar över skatteulredningen och kanske också att läsa KF:sremissvar, för de ger en intressant belysning av en problematik somsocialdemokraterna inle vill eller inle kan inse. Atl iindra påmarginalskatterna iir en utomordentligt angelägen reform som inle bara angår enliten grupp människor ulan den stora majoriteten av de människor som arbeiarihop del svenska välståndet. OlofPalmekritiserade också bostadsbyggandet och gjorde gällande all den borgerligaregeringen hade dragit ner detla. Detär möjligt atl vi skulle kunna salsa meraoch försöka få fart på del snabbare, men del finns en del hinder för deltainbyggda i det förflutna. I varje fall är situationen den atl vi för förslågången kan räkna med en ökning, och vi hoppas all den skall uppgålill 15 96 eller kanske någol lägre. NärOlof på.siår alt vi nu ligger på en liigre nivå än lidigare kan han inleha lagit del av exempelvis aprilsiffrorna, som klart angeren icke obetydligökning. Som bekant beslöt i går k väll också alt godkänna ett förslaglill ytterligare stimulansåtgärder på byggnadsområdel. När Inlernalionella valulafondens styrelse för någon månad sedansamlades i stod självfallet det inlernalionella ekonomiska samarbeiel icenirurn för alla debatter. Den bedömning av världsläget och de åigärder, somvärldens ledande länder gemensaml kom överens om, överensslämde hell med dengrundsyn som den föreiräder. a. slogs fasl, all försökall siimulera liindernas inhemska ekonomier genom atl i dagslägel öka desiailiga ålagandena inte borde komma i fråga. När industriländernas ministrarom samlas i , för all inom ramen av diskuterainlernalionella ekonomiska samordningsproblem, är jag övertygad om att sammabudskap kommer att formuleras. publicerades, somjagredan nämnt, för den svenska politiken mycket positiva Sverigerapport. Sådanainternationella bedömningar är myckel viktiga. Del är betydelsefullt attSverige för en ekonomisk politik, som möter respekt och förtroende i denomviirld som vi är i så hög grad beroende av. I det hänseendet tyckerjag all vihar lyckals. visar inle bara OECD-rapporicn ulan också de uppskaitandeomdömen som vi nu alll oftare kan la del av i ulliindsk press, inle minsiulländsk fackpress, oavseil parlifärg. Jaghar i del föregående berört de indusiriella övergångsproblem i bransch efterbransch som kommer au få leva med framöver. Denekonomiska politiken, m. m. Nr 161 Den omslällningsprocess vi är inne i är i många hänseenden påfresiandeoch Fredagenden kommer att kräva tid. 2 iuni 1978 Framförallt under 1960-lalel gjordes det ofta giillande, alt vi kommer all leva i ellsamhälle i vilket industrin icke spelar samma betydelsefulla roll som Den ekonomiska förul. Det är möjligt atl så kommer att bli fallet. poliiiken m m kommerlikväl framtid som välfärdssamhälle atl vara hell beroende av våra möjligheter althävda oss som industrination, av vår förmåga att ta fram och utveckla nyakvaliielsprodukter och alt tillverka och sälja dem till konkurrenskraftiga priseri en alll hårdare konkurrerande värld. Jagär optimistisk då del gäller våra utsikter att hiivda oss. Vi är ofta alltförbenägna atl se och registrera det negativa i det som händer ute i världen, ochvi bortser alltför lätt från den positiva ulveckling som äger rum.All nya länder snabbi industrialiseras och atl lidigare underutvecklade länderlika snabbt utvecklas innebär inte bara att vi får nya och svåra konkurrenter,utan också atl nya stora marknader öppnas för svenska produkter. Slörredelen av vår värld är inte industrialiserad. En alltför stor del av jordensbefolkning lever fortfarande i armod och fattigdom. De potentiellautvecklingsresurserna är oändliga. Och redan nu lalar sialistiken klarspråk.Utvecklingen i de s. k. nya industriländerna har av alla siffror alt dömahittills givit den industrialiserade världen myckel mer av vinster än avförluster. De gamla industrinationerna exporterar alltså väsentligt myckel meraprodukter till dessa liinder än de köper därifrån. Och den utvecklingen kommermed säkerhet au fortsätta. Våraindustriella framtidsproblem är nationella iden meningen all de angår hela vårnation och dess viilfärd. Vi har alla som medborborgare i detta land sammaimresse all svårigheterna löses på del sätt som bäst gagnar vår framlid. Menproblemen är också internationella i den meningen all de inte kan lösas inationell isolering. Slutenhet, självgodhet och protekiionism gör barasvårigheterna slörre. Och skyddsåtgärder som vidtas för alt kortsiktigt lösaeller slippa att lösa problem gör problemen ännu mersvåriösla och geranledning till nya, ännu mycket större svårigheter. Attvåra svenska företag i detla det internationella samarbetets skede sökerkontakter med företag i andra länder och knyter an lill replipunkter förutveckling av svensk teknik och svenskt kunnande utanför våra gränser är heltnaturligt och ligger helt i linje med våra långsiktiga nationella intressen.All hittillsvarande erfarenhet lalar för alt vår mest utvecklade och utvecklingsbaraindustris framtid ligger jusl i en nära samarbete över griinserna -främst medvåra nordiska broderländer och med de västeuropeiska marknader, vilkasekonomier och samhällssystem vilar på samma ekonomiska och sociala grundsyn. Jag säger inte detlaenbart med anspelning på den ytterst märkliga deball vi haft med anledning avVolvoaffiren - en debatt som jag tror har varit lill skada både för vårt landoch för den aktuella affären. Jag säger del därför all delta bara är en exempelpå någol slörre och betydelsefullare. 104 Vi måste inse atl andra länder och andra regeringar, som ibland har en parlifärgsom skiljer sig från vår, är betydelsefulla samarbetspartner för oss. Vi måsteockså inse all vår framlid ligger i eu internationellt samarbele, där vi geroch lar i ett fruktbärande samarbele över gränserna. Mensocialdemokraternas viig är tydligen en annan. som den härVolvoaffären anses vara en för landei och det nordiska samarbetet bra alTärsäger de an den borde ha stoppats med svenska statliga miljardsubvenlioner, meds. k. strukturfonder eller nu senast t. o. m. med löntagarfonder. Man frågarsig vilket ben socialdemokraterna egentligen vill slå på. Är del här en braaffär för , för och för del nordiska samarbetet - då är del välockså bra att affären blev av och inle stoppades'' Den kan med andra ord intesamtidigt vara bra och inie bra. Man måsle bestämma sig för vilken uppfattningman skall ha och vilken ståndpunkt man vill förfäkta. Det går inte atl silla påtvå stolar, som i varje fall en del av socialdemokraterna håller på med. Jagtror själv på svenskt näringsliv och på dess möjligheter i internationellsamverkan. På så sätt kan vi säkra vår industriella framtid, vår sysselsättningoch vår välfärd. Men den uppgiften kommer vi inle att klara om vi sätterpartipolitiskt käbbel framför nationella hänsyn. Ävensocialdemokraterna, största demokratiska parti och regeringspartiunder , borde ha - Irois atl del partiet nu befinner sig i opposition -ett ansvar för vårt lands ekonomi. NärOlof började sill anförande citerade han ErnstWigforss. Sedan citerade han . Den här gången underlät han atlcitera Per . Och kanske del kan vara skäl för mig alt fylla denluckan och sluta med ell sådant citat. Jag gör det därför atl det belyser hurOlof Palmes oförsonlighet, totala ofördragsamhet och strävan efter allkritisera och splittra bryter totalt och kontrasterar mot Per strävanalt ena. Citatetgäller frågan om det fanns ens. k. sprängpunkt mellan borgeriig ochsocialdemokratisk politik. Per sade följande: "Jagär övertygad om att vi genast skulle ha lättare atl diskutera delta, om vi eltlitet ögonblick läte bli alt tala om borgerlig och socialdemokratisk politik,om vi kunde frigöra oss från den föreställningen, all del finnes två storamakter, som stå mot varandra, och i stället kunde acceptera den utgångspunkten,alt del finnes grupper och partier, som i alla fall vilja detsamma, nämligenalt göra del bästa för landet, men divergera i fråga om metoderna allåstadkomma della." När,herr lalman, kommer dagens socialdemokrater all medge an syftei med också vårpolitik är atl göra det bästa för hela landei? Denekonomiska politiken, m. m. Underdetta anförande övertog förste vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Nr 161 (vpk) kortgenmiile: p j I Herr talman! Först är det inlressani all konsiaiera an delinle lycks finnas 2 iuni1978 några andra ideologiskaaukioriteier tor de politiska partierna iin Augusi , Hjitmar , och . Denekonomiska Jag tror på svenskt näringsliv, ochdärför irorjag också alt det är bra alt man nnlitiken '''" ''" ''' stannar kvar här i . Jagtycker det är en egendomlig ståndpunktall tro på svenskt näringsliv så till den grad all man hjälper det all flyttalill andra länder. Del förefaller mig en smula moisägelsefulll. gjorde sig som ledare för ettoppositionsparti känd som den verklige svarlmålaren. siller han iregeringen. jobbar han som . Lika onyanserad som . lika onyanserad är han . Somjag redan sagt:lönarbetarna och barnfamiljerna känner inte igen den bild som regeringen målari dag. Det är visserligen rikligl all valulareserven harökai ochnu är 5 miljarder slörre än för lolv månader sedan. Men vad har varvsarbeiarnai Göleborg. lexlilarbetarna hos f d. Algols och gruvarbetarna i Bergslagen förglädje av del, närde mister si na jobb? Vad har barn familjerna för glädje avden växande valulareserven, när de måsle skära ned yiieriigare på sinkonsumtion? Ökningen av valulareserven med somi'egeringen skryter med har i verkligheten åstadkommils genom en nedpressningav reallönerna och konsumtionen lör lönarbetarna. De mångmiljardbelopp somregeringen betalat ut i gåvor och subventioner lill de privata storföretagenhar också betalats av lönarbetarna och barnfamiljerna genom sänkt levnadsstandard.Del är del verkliga förhållandet. Vad och andra i regeringen skryter om äralliså i själva verkei all de genom sin politik lyckals sänka levnadsstandardenför lönarbetarna och tor barnfamiljerna för alt botagen skall kunna få slörrebidrag och förall valulareserven skall öka. Del ärbelysande förden borgerligaregeringens hela aniisociala inställning all en rad av de förelag som fållgåvor och subventioner från slaien samiidigi kan ge höga utdelningar lill sinaaktieägare. Skaiicpengar går alltså på detta sätt lillkupongklipparna. Sådan är kapitalismen. Sådan är den borgerliga regeringenspolitik! Del hell dominerande samhällsproblemet justnu giiller självfallet ekonomi-och världens. De hörsamman, ärelt av de länder som är allra mest beroende av hur viirldsekonomin utvecklas.Svensk industri säljer hälften av sin produklion utomlands. Det är |iå öppenhet mot omvärlden och på fri handel vihittills har byggt vårt välstånd. Del är i samverkan med andra länder och iframgångsrik internaiionell konkurrens vi kan irygga vår framlid. Den häruigångspunkten ifrågasätts nu på sina håll. Fram manas, också i seriösasammanhang, bilden av cii som dukar under av iryckel från andraländers expon, Uilalai eller underförsiåii siälls frågan: Måsie vi inte 106 överge vår traditionellafrihandelssyn, kan vi klara oss annal än genom att Slängaute andra länders varor? Förmig och andra liberaler är svarei givei: skall bevara och uiveckla enöppen ekonomi. Få länder har mer all förlora på all proiekiio-nismen spridersig, är ell lilei land. Genom all svenska förelag har tillgång lillvärldsmarknaden kan de bygga upp en produklion som är effektiv och som gerbilliga varor. Det är tendenserna lill ökad nationell slutenhet -inlefrihandeln - som är del stora hotet mot vår ekonomi. Skräckskildringarnaav en fri internationell ekonomi är som livligast närde beskriveru-länderna som våra konkurrenter. Men dessa skildringar är minst likasnedvridna då som annars. Detär rikligt alt alll fler börjar få industri och kan sälja påvärldsmarknaden. På flera områden kan de ta över vår teknologi, somde långt ifrån har våra kostnader. Del innebär hårdare konkurrens för framföralll tekoindustrin, men även för stål, pappersmassa och fartygsbyggande. Ännuså länge betyder dock mycket litet som konkurrenter till ochandra industriländer. Del är verkligen inle som ligger bakomsvårigheterna i västvärldens industri. Totaltsvarar importen av industrivaror från de s. k. låglöneländerna för bara omkring2 % av OECD-gruppens samlade industriproduktion, i fall för mindre än1 96. Denhär importen kommer dessutom från en begränsad grupp länder. ,och , länder som vi normalt inte är vana atl betrakta somu-länder över huvud tagel, slår ensamma för hälften av den import som fårsvenska tull preferenser för u-lands varor. Två tredjedelar av allfärdigvaruexpon från lill västliga industriländer kommer från en grupppå sex . Isjälva verket har de västliga industriländerna ända fram lill haft ellslort och snabbi växande överskott i sill utbyte av industrivarormed . När man för vår del ibland tar fram siffror, som visar påunderskott i förhållande till t. ex. , får man inte glömma all visamiidigi har stora överskott i förhållande lill rader av andra . Omvi bortser från oljan, så har underen följd av år köpt ungefärdubbel! så myckel från som köpl från . för all nämna ännu en slående siffra, bara den del avu-ländernas efterfrågan som finansierats med utländsk upplåning-dvs. derasbudgetunderskott - betytt ungefär tre miljoner jobbeller, om man så vill, tre miljoner färre arbetslösa. Ochdel här är egentligen inte så miirkligl. behöver ha siora underskollföran kunna bygga uppslit näringsliv och lyfta sina folk ur misiir. Flertaletu-länder är så fattiga all de har svårt atl få de lån som krävs för atlfinansiera underskottet. Men de mer utvecklade , de mindre falligabland de falliga länderna, har kunnai låna i västvärldens banker och de harlill näslan sisia kronan använt pengarna för atl köpa på industriländernasmarknader. På så säli har de falliga länderna, hur märkligl de än kan tåla, i Denekonomiska politiken, m. m. Den ekonomiska politiken, m. m. hög grad bidragit till all hjälpa de rika länderna urderas ekonomiska svårigheter. på litei sikl bidrar självklart lillkraven på omställningar i vårt näringsliv. Kraven på sådana omställningar äringet nyll. 1 har vi anpassat oss till konkurrensen från andraindustriländer-dragit ner vissa näringar tich byggt ut andra. Den utvecklingenoch den internationella arbetsfördelningen har betytt myckel för vårt välstånd. Vi har bl i vit effekt i vare i öppen internationellkonkurrens än vi skulle vara i nationell i:solering. Vi har fåll nyakonkurrenter men också nya marknader. Och ingenting av della har vi någon somhelst anledning all beklaga oss över. Ekonomiärju inget nollsummespefdärfördelarfördenenenödvändigtvis betyder nackdelar för den andre. Vad vi borde ha lärt oss av årenefter oljekri.sen är alt de flesta föriorar om världshandeln stagnerar och altså gott som alla vinner på atl handelsutbytet ökar och den internationellaekonomin växer. På så vis får vi ju slörre samlade resurser all använda förmänniskors bästa. stora internationella beroende är alltså både påkort och på lång sikt en given förutsättning för debatten om vår ekonomiskapolitik. Våra möjligheter hänger nära samman med utvecklingen av världshandeloch internationell konjunktur. Därför kan vi bara i begränsad utsträckningklara våra svårigheter genom att stimulera efterfrågan här hemma. Den öppnaekonomin ställer krav på oss alt hålla priser och produkter .som gör all vi kansälja i konkurrens med andra länder. Klarar vi inte av de kraven får vi svårigheter medbalansen i den svenska ekonomin, med sysselsättning och välfärdsulvecklingöverhuvud taget. Del är också delta som under en lid har varit den svenskaekonomins problem. Alla inser all det är så, även om man på opposilionssidanlänge försökt sig på den tämligen omöjliga uppgiften all påslå motsatsen. Men jag tror alt den här debaiten nu är på väg alt avgöras- inte så myckel av det som har sagts här i kammaren men av verkligheten.Regeringens metod-alt med bl. a. devalvering öka konkurrenskraften försvenskavaror-har visat sig ge effekt. - det har upprepatsflera gånger här - kan vi komma all exportera mer än vi importerar.Exporten harbörjai ta fart. Vi vinneri stället föratt fortsätta förlora andelarpå världsmarknaden och härhemma. ökade orderingången ifasta priser med jämfört med förslå kvartalet 1977. kan det här börja få sin verkan också på produktionenoch sysselsiiliningen. Redan har den bättre balansen och de lägre kostnadsökningarnalen lill att inflationen avtar. Och del är viktigt för framliden atl vi såsnabbi har kunnai bryta de inflationsförväntningar som liili loljer i endevalverings spår. Viktigt var också, vilket inle minst har påpekats frånregcringshäll , all parterna på arbetsmarknaden tog sin ansvar genom allträffa ett dämpat löneavtal. Det som hänl har gjort det möjligt förLO-ekonomerna all i sin vårrappori konstatera följande: "Det viktigaste som uppnåttsär en förändrad trend för handelsbalansen, återvinner nu förlorademarknadsandelar för färdigvaror. Denna gynnsammare utveckling måsle fullföljas, vilket innebäratt del konkurrenskraftigare kostnadsläget måsle vidmakthållas.Återhållsamheten i lönepolitiken hardärtbr varit meningsfull och bör fullföljasmed en effektiv prispolilik så atl man med god marginal undviker en utlösningav avtalets garaniiregel," Jag kan, herr lalman, helt inslämma med LO-ckonomerna idet citerde avsnittet av deras rapport, både när det gäller deras beskrivningav vad som har hänt och när det gäller den ambiiion de uttryckte. Det verkar nu också som om vi med god marginal kommeratt kunnaklara avtalels prisregel, Prisstegringsiaklen blir av alll alt dömalångsammare än den var under någol av socialdemokraternas tre sista år vidregeringsmakten. Därmed ökar också löntagarnas köpkraft jämfört med om pengarnahade förlorat mer i viirde. Bland de förulsiitlningar som finns i botlen förden här bedömningen ingår en skärpning av prisövervakningen, borllagandet avden allmiinna arbetsgivaravgiften och riiniesänkningen, Opposilionen har alliså haft fel i sin krilik avregeringens torsök alt tbrbäitra koslnadsläget. Regeringen har fåll riilt. Opposilionen har lika felnärden, nu sedan man börjat inse all kostnadsdebailen har förlorats, försökerdriva tesen att regeringen systematiskt skulle strama åt mot de svagare, ökaklyftorna, la från de fattiga och ge lill de rika. Formuleringarna i angreppenväxlar, men tanken är densamma: Regeringen påslås bedriva en osolidariskfördelnings-poliiik. Från sida har vi med skärpa slagii fasl attvi i första hand måste skydda utsatta grupper och enskilda i en lid avekonomiska svårigheter. Med den inställningen har vi haft siirskild anledningall granska den socialdemokratiska kritiken för au se om den var berättigadeller inte, 1 ell ekonomiski läge av del slag vi upplevt kriivsåterhållsamhet och vissa uppoffringar. Det iir inte möjligt atl mer iin imderen övergångsperiod tillverka på hög och låna pengar utomlands för alt stimulerahemmamarknaden. När produktionen inle växer och vi måsle kiimpa oss urstora ekonomiska svårigheter kan inte alla få alll. Del medger ocksåoppositionen då den känner ansvar. Alt erkänna atl del förhållersig på del sällel har sannerligen ingeniing med lalel om relbrmslopp all göra.Vi måsie la en del påfreslningar m för alt säkra trygghet och viilfärd iframtiden -jusl förall undvika atl hamna i en situation där reformslopp blirenda utvägen. Men vi måste också medvetet fördela bördorna, så atl viframtor alll värnar om de utsatta grupperna. Del är också delta som vägleiiregeringen i dess ekonomiska polilik och i sysselsäitningspoliiiken. Det är därför som vi så hårt och målmedvetet har satsat påatt bekämpa arbetslöshet. Vi vet av praktisk erfarenhet och av undersökningarall ingeniing skapar större klyftor i en samhälle än just hög arbetslöshet, Diirforhar vi giort alll för atl människor inte skall slås ut i väntan på att de mer Den ekonomiska politiken, m. m. Nr 161 långsikliga ekonomisk-politiska åtgärderna ger resultat. Fredaeenden ''' sammanlagt omkring 200 000 människor - eller av arbetskraften- 2 iuni 1978 ''*''''"' iJlbildning genom arbetsmarknadspolitiken. Visst är det beklagligt - kan mantycka - alt de arbelsmarknadspoliliska åtgärderna behövs i så stor Denekonomiska utsträckning som är fallet, men närde behövsärdet ändå ganska bra all de politiken,m. ''»-'uis. Menmed del hiir vill vi inte ha sagt atl vi är nöjda. Problemen är fortfarandestora, alltför stora, inle minst bland de unga.