prot · G109146 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag får då ställa frågan lill utskottets vice ordförande,: Skall inte utredningen också omfatta organisationsfrågorna?Det är den viktiga bilen av denna fråga, som jag ser del. Trafikpolitiken,m. För alt staten genom luftfartsverket skall kunnaengagera sig i anläggning och drift av en flygplats, s. k. primärflygplats, harkrävts alt denna kunnat helt förräntas och avskrivas samtatl intäkter och kostnader skall balansera varandra under det tionde årel.Luftfartsverket har hos regeringen begärt en omprövning av dennaspecialreglering med anledning av kommunala krav pä stalligl engagemang iylleriigare flygplatser. Andra synpunkter än de renl trafikpolitiska kan behövavägas in, såsom regionalpoliliska överväganden och andra samhällsekonomiskavärderingar. Då luftfartsverket alliså begärt en översyn av kriterierna förinrättande av statliga primärflygplatser får jag fråga ikommunikationsministerns ställe om denna fråga också kommer all ingå idirektiven för utredningen om inrikesflyget. Jagvill också fråga hur snart utredningen kommeratl tillsättas och om den också blir pariameniariskt sammansatt. CARL-WILHELMLOTHIGIUS (m) kon genmäle: och jag har inga delade meningar i delta sammanhang, ochdel har också förklarat. Jagvill påpeka för alt års riksdag gav Kungl. Maj:t tillkänna atl vissa skäl talade för att en översyn av principfrågorna- omorganisationen av och lillslåndsgivningen för den inrikes flygtrafiken skullekomma till slånd i syfte alt klariägga den frän olika synpunkter lämpligasteoch effektivaste organisationen av inrikesflyget. Det sades alltså redan 1972.Nu kan vara tillfredsställd med att kravet i den här socialdemokratiskamotionen faktiskt kommer atl tillgodoses. Det sägs i utskottsbetänkandet:"Det inrikes flyglinjenätet skall vidare studeras liksom frågan omfinansieringsfördelningen mellan stat och kommun." Den kommitté som har aviserats kommer att bestå aven rad fackmän på områdel, dvs. representanter för kommuner, landsting,luftfartsverket osv. Dessa fackmän kommer atl arbeta lillsammans med enparlamentarisk referensgrupp på fem personer. kommer atl ta upplokaliseringsfrågor anser vi vara givet. Atl den även lar upp strukturfrågoroch därmed också frågan om själva organisationen måste också anses vara givet.Detta gäller även frågan om primärflygplalsen. Tillsättningen av ulredningenkommer att redovisas . Detta är uppgifter som jag har fåll . () kortgenmäle: Jag tackar för svaret på mina frågor. Att jagfrågade berodde på att man i det här pressmeddelandet saknar uppgifter omsjälva huvudfrågan, nämligen om organisationen och strukturen av det kommandeinrikesflyget. Jag hoppas alt jag tolkat trafikulskottets vice ordförande rättnär jag fått uppfattningen atl han sagt att dessa frågor kommer atl behandlas.Därmed känner jag mig ganska lugn. Jag tycker att det är angeläget jusl med engemensam översyn av SAS och Linjefiygs struktur. Som jag påvisade i miltanförande är det stora skillnader i de båda Del är av myckel stor betydelse atl Nr 146 det svenska inrikesflygetfår en effektiv organisation, sä att del kan bära de Torsdaeen den kostnadsökningar som måstekomma och som man inte kan läcka genom jg p: j-yg Enöversyn av inrikesflygels struktur och organisation bör alltså komma tillslånd, och jag hoppas att så nu blir fallet. Manmåsle också ta till vara de samordningsvinster som kan åstadkom- j , mas. Viskriver i vår motion atl det är nödvändigt med en översyn för alt främja en godulveckling. Det kan naturligtvis vara litet komplicerat, eftersom SAS är eunordiskt företag. Men det finns ju någonting som heter nordiskt samarbete, ochman skall inte vara rädd för atl ta itu med denna fråga och undersöka om detinte är nödvändigt alt vi får kanske bara ett inrikesflygförelag. Man måsle sepå denna fråga i stort. Jagbara beklagar alt del inte blir en rent pariamenlarisk utredning. Om jagförstod rätt blir del fråga om något slags expertgrupp. Jaglycker atl denna fråga är så viktig för den framtida inriktningen av inrikesflygetatt det borde ha tillsatts en rent pariamenlarisk ulredning. Jag beklagar somsagt att så inte blir fallet, men jag hoppas nu alt denna utredning snart skallkomma i gång och att den skall ge ett gott resultat till nytta förinrikesflyget och för dem som utnyttjar det. ALFLÖVENBORG (apk): Vi har i den trafikpolitiska debatten kunnat lyssna till endialog mellan kommunikationsministern och . Vi fick höra hurkommunikationsministern haussade upp sin trafikpolitik och fördömde dentidigare. Sanningenär naluriigtvis den att trafikpoliliken var eländig tidigare och är det också . Undan för undan har man saboterat kollektivtrafiken närdet gäller bådegods- och personbefordran. Undan för undan har man styrt över trafiken frånjärnväg till landsväg. Både den förra och den nuvarande regeringen gavlönsamhetsprincipen fria händer. Underden förra regeringens period fattades nu av alla fördömdatrafikpolitiska beslut. Under den nuvarande regeringens period har vi fåttbevittna hur flottningen i älvarna upphör, hur t. o. m. malmlrafiken vräks upppå landsvägarna och hur man planerar att låta styckegodset transporteras pålandsväg. Dettaär en skuggboxning som inte bör lura någon. Del var en dålig trafikpolitiktidigare, och det är en dålig trafikpolitik också . Vår mening är alt detmåsle skapas en hell ny trafikpolitik enligt nya principer och som innebär ettslut på det sterila lönsamhetstänkandet. Det som måsle komma lill heders är entrafikpolitik som baserar sig på en total samhällsekonomisk kalkyl. Varken denförra eller den nuvarande regeringen har något alt skryta över. Det är bara atlhoppas alt den förväntade trafikpolitiska utredningen kommer med förslag radikalt ny trafikpolitik. Men jag vill säga all jag inte är särskiltförhoppningsfull, speciellt inte sedan jag lyssnat på kommunikationsministerTuresson i skilda sammanhang. Det finns en speciellfråga i detta betänkande - den har berörts av bl. Trafikpolitiken, 111. Sten-OveSundström - och det är frågan om . I en rad motioner krävs enuppruslning av , framförallt delen . På några få raderavstyrks dessa molioner utan spår av annan argumentation än att man hänvisartill pågående utredningar och beredningsarbeten, vilket som bekant är etteffektivt och gammalt sätt atl sätta käppar i hjulen för positiva förslag. Jaganser atl det finns en rad skäl till atl man mycket snabbt måste ta itu med enupprustning av södra del. Det kan lyckas att det inte ärdet mestangelägna jusl , när malmtrafiken mer eller mindre ligger nere, men vi skallinte tro att det är något evigt tillstånd. Skall vi ha en fungerande gruvdrifl,skall vi naluriiglvis också ha en fungerande malmbana. Idebatten om har framkastats alt den skulle kunna försäljas till LKAB.Det är möjligt att en och annan tror att däri ligger lösningen pä de akutaproblemen. Jag tror inte etl dugg pä den idén. Man kan möjligen fråga sigvarför en sådan iransaklion skulle föreläs jusl , då går påsparläga, när idén aldrig aklualiserades under den lid då bandelen var renaguldgruvan för SJ och för staten. Jag spårar här ett försök alt föra debattenpå sidospår och för SJ elt sätt atl smita undan ansvaret för fortsättningen. Detviktigaste är inte om SJ eller äger . Del viktigaste måste varaatl föra en vettig trafikpolitik som är gynnsam för . kanman inte säga alt så har varit fallet. SJ :s fraktsältning har inneburit enenorm utsugning av med absurda fraktlaxor. När betalat 17öreper ton malm harmånga konkurrenier haft fraktkostnader som handlat om pertonkilometer. Överfrakterna har använts till atl finansiera underskoltsbanor iövriga delar av . Närmalmbanan nu är samma lukrativa affär kan man möjligen länka sigatl överföra banan till , men jag lycker inte att den gubben skall gå.Däremot vill vi från pressa fram en annan politik när delgällerdenna viktiga detalj idel norrbottniska näringslivet. Framförallt måstevi i fortsättningen fä regering, riksdag och SJ atl riva upp de gamlaprinciperna för malmfrakterna. Var och en inserjuatlmani fortsättningen intekan ha det som . Man kan inte ha fraktavtal som gör del billigare allköra malm med lastbil. Alt få lill stånd en ändring därvidlag måste anses somangeläget, om man från regeringens sida verkligen skall kunna tala om engenomtänkt trafikpolitik. Det som har skett det här årel ärju snararemotsatsen. Ja, det är-för alt tala klarspråk - ett kvalificerat trafikpolitisktvansinne. Härhandlar del på sikl också om atl rädda malmhamnen i . gjorde en gångi världen det ödesdigra misstaget att lägga malmhamnen i nära anslutning tillbebyggelsen i i stället för på , som kommunisterna och många andraföreslog. Men ligger den här hamnen, som brukar kallas modernastemalmhamn, där den ligger. Den ger i normala fall arbetstilirällen åt mångamänniskor. En nedläggning av malmhamnen vore etl förödande slag mothamnverksamheten i kommunen, vilket skulle få stora konsekvenser. LKABhar dessutom plöjt ner hundratals miljoner i en ny malmhamn i och harlydligen en strävan att överföra så mycket som möjligt av malmtrafiken dit. Mankan ulan tvivel spåra en politik, som går ut på alt strypafraktverksamheien på södra omlopp, och därmed undergrävs existensenav malmhamnen i . Vi vill sätta en spärr för de planerna, och därför harvi i motion 380 föreslagit all beslutar atl hos regeringen skyndsamtbegära förslag om upprustning av , främst delen , samthos regeringen också begära en snar översyn av formerna för malmfrakt ochfraktavtal samt förslag som gynnar malmtranspori per järnväg, som vi uttryckerdet. Fränsocialdemokraliskl håll har man en moiion som myckel väl harmonierar med den somväckts från kommunisterna, nämligen om att , delenGällivare-Luleå, rustas upp. Den moiionen stoltas upp av en reservalion, som islorl selt innehåller samma argument som vår moiion 380. Del är naluriiglvisbra, men en logisk kullerbylla ligger del ju i alt man i samma reservationyrkar avslag på vår motion. Det är ett ganska svårbegripligt agerande. Nuharjag emellertid ell synneriigl generöst sinnelag, och jag tänker i alla fallstödja den socialdemokratiska reservalionen, därför atl den innehåller deåsikter och de krav som vi framför i motion 380. FruEva har också en motion om - det kan förefalla fögagenllemannamässigl att ta upp delta, eftersom hon inte befinner sig här ikammaren. Hon kräver en plan för ombyggnad av sträckningKiruna-Boden. Del är väldigt bra, men hon ärju nöjd med myckel litet, och detfinns anledning alt slälla frågan, om man blir så väl dresserad när man är medi etl regeringsparti eller om det bara är etl tecken på alt man från borgeriiglhåll forisätter att svika angelägna Norrboltenskrav. Det finns från senare liden hel samling exempel på atl lojaliteten mot regeringen väger tyngre änlojaliteten mol del län som man representerar. Det är inte lätt atl varakluven, som bekant. Jagskall innan jag slutar också ägna åt frågan om styckegodslrafiken.I en lidigare debatt med kommunikationsministern har jag betecknat SJ:s planeri det avseendet som etl nytl allenlat mot en förnuftig, samhällsinriktadtrafikplanering. OlleÖstrand exempliflerade från sitt län vad det skulle kunna leda till omförslaget genomfördes. SJ fortsätter sina ansträngningar att föra över såmycket som möjligl av trafiken från järnväg lill landsväg. Om SJ:s planerfullföljs kommer vi i atl fä bara två styckegodsstalioner, alltså idet lill ytan största länet i värt land. Det blir i sä fall i och Kiruna.Från de två punkterna skulle man då ta hand om godset med lastbil ochtransportera del på landsvägar som i många fall går parallellt med järnvägen.All styckegodsei på det sättet vräks ut på landsvägarna innebär allt det vilidigare har anfört om vägslitage, ökade olycksrisker och samhällsekonomisktslöseri. Därtill kommer väl också att del innebär ökad användning avimporterade drivmedel i stället för inhemskt producerad, miljövänlig elkraft.Det innebär också sysselsättningsmässiga konsekvenser för SJ:s personal. Dethar ju länge talats om en ny trafikpolitik. Enligi topparna i SJ skall denbestå i avveckling av järnvägstrafiken och ökad press på landsvägsnätet. Detärju en beklämmande utveckling, och det är en linje som måsle avvisas. Trafikpolitiken, ni. säger utskottet i detta belänkande all meragenomgripande förändringar av och irafikuppgifter bör anståi avvaktan pä de aviserade förslagen om den framtida trafikpolitiken. Utskottetförutsätter också alt så sker, och det ärju bra all del sägs. Men det slåsfaktiskt ihjäl i nästa mening som lyder så här: "Såsom av del lidigareanförda framgår kan dock redan nu vissa förändringar i syfte att motverka enalltför ogynnsam förelagsekonomisk utveckling för SJ:s del varapåkallade." Visseriigen säger man i fortsättningen all delta inte fårmotverka regionalpolitiska strävanden, men frågan ärju vilket som kommer attväga tyngst, strävan efter kortsiktiga besparingar eller kraven pä entrafikpolitik som är lönsam från hela samhällets synpunkt. Det är också denproblemställningen som måste genomsyra det fortsatta arbetet och utformningenav den fortsatta trafikpolitiken. Efteratl ha lyssnat till kommunikationsminister i skilda sammanhang är jaginte alllför optimistisk när det gäller utvecklingen på detta område. Påförslag av talmannen beslöts all kammarens förhandlingar skulle fortsättas vidmorgondagens sammanträde. §2 Kammaren åtskildes .