prot · G10950 · 1977-12-31 00:00:00 — Vidaresägs i betänkandet: "I fråga om inflytande för de anställda kännetecknasden statliga förelagssektorn av en hög ambitionsnivå." Försäljningav aktier i statliga företag Försäljningav aktier i statliga förelag vet inte vilken sorlsabstrakta ambitioner som finns inom statsföretags-sektorn, men om man hållersig lill de konkreta manifestationerna i stället för de abstrakta, så måste mansäga att de flesta statsförelag inte nämnvärt skiljer sig från dekapitalistiska företagen när det gäller principerna för ledning och när detgäller graden av inflytande från de anslällda. Detär nu inle vi hade en myckel stor strejk här i landet, enstrejk som riktade sig mot sällsynt auktoritära företagsle-darmeloder,importerade från . Vi vet alla vilken strejk jag därvid syftarpå: strejken inom . Med del vill jag ha sagt att de statliga företagensannerligen inle varit några mönster eller föregångare när det gällt all ha enhyfsad inställning lill de anslällda, deras synpunkter och idéer. Jag tror altde hell och hållet kan parallellställas med Wallenbergförelagen i delavseendet. Jag kan inte heller på den punkten finna att man som socialdemokrathaft anledning att skriva sig samman med de borgeriiga. Här hade i ställetsocialdemokraterna ett bra tillfälle att framhålla att arbetarrörelsen måste haen hell annan syn på statsföretagens roll både på kort och på lång sikt. Frånvpk:s sida menar vi att denna roll skulle kunna utvecklas till ell väldigtviktigt kampinstrument i striden mot storfinansens makt och i kampen för ettsamhälle, präglat av andra klassförhållanden och en annan typ av ekonomi. Vivet att forskningspolitiken här i landet, speciellt på denlekniskl-naturvetenskapliga sidan, är väldigt hårt uppbunden till de privatastorföretagen. Dessa styr en myckel stor del av den forskningen. Men del ärinle bara svenska storföretag som utövar en sådan styrning av forskningen,utan forskningen pä det tekniska området är också hårt uppknuten till de storamultinationella koncernerna. ekonomiska omvandling som föreslår krävs en självständig nationelltbetonad forskningspolitik, som kan leda lill att man tar fram nya produkter ochny teknik liksom alternativa produkter och alternativ teknik i förhållande tillden som utvecklas i de kapitalistiska länderna. I del spelet intar naturiiglvisstatsföretagen och deras möjligheter att inom sin ram stimulera en sådanalternativ teknik och alternativ forskning en mycket viktig roll. Vi hadehoppals all man inom andra delar av arbetarrörelsen hade haft detta klart försig, men så är uppenbariigen inle fallet. Överhuvud tagel är del av intresse att statsföreetagssekiorn blir en sektor som ialla avseenden tänker annorlunda och utgår ifrån annoriunda värderingar än denprivatkapilalisliska sektorn. Det gäller inle minst i frågor som handlar omstyrproblem, ledarproblem och maktproblem. Det skulle vara myckel värdefullt omstatsföretagen kunde utvecklas lill ett forum för uppbyggandet av ellsjälvständigt arbelarstyre, dvs. ett styre som innebar att alla statsföretagsorgan hade en majoritet av represenlanler för de arbetande, där de arbetandesjälva på ett kvalitativt helt annorlunda sätt än i ett privatkapilalistisklförelag deltog i företagets förvaltning och dessförhållanden över huvud taget och där de bestämde över sitt eget arbetesorganisation i väsentlig mån. Heladenna problematik kommer ju också in i samband med de intressanta frågorna omolika slag av samhälleliga fonder som tänks ta över delar av näringslivet ellerfå infiytande i förelagen och på kapitalbildningen. Fondfrågan har ju ocksårelevans när del gäller den statliga företagssektorn. Del är nämligen inlesäkert all man bör ha den traditionella formen av statligt ägande i allframtid. Del är mycket möjligt att man kan tänka sig andra former som skullemedge ett mer och direkt inflytande från de arbetandes sida ellerfrån fackföreningsrörelsens sida i de statliga företagen. Ocksådetta hade varit intressant att få belyst och i den nuvarande politiskasituationen här i landet diskutera. Det är nämligen inle säkert att man somsocialist alla gånger måste tänka sig en socialism där staten framträder som enjättelik ägarmakl - det är myckel möjligt att en sådan väldig maktkoncentrationav inflytande i en statsapparats händer kan innebära byråkratiska faror, farorför de arbetandes möjligheter att i produktionslivet, i del ekonomiska livet,mer direkt göra sig gällande. Frånden synpunkten är det viktigt all man redan på ett tidigt stadium börjardiskutera vilken roll de arbetandes direkta inflytande och makt skall ha inomden statligt ägda sektorn, i synnerhet om vi får ett mer omfattande statligtägande efter hand och om vi tänker oss en annan typ av ekonomi än denkapilalisliska, där den nya socialistiska statsmakten spelar en stor roll. Detär då inte säkert att man skall ha just den här traditionella formen. Det ärmöjligt att den socialistiska demokratin samt arbetsliv ocharbetslivsdemokrati då skulle kräva en helt annan typ av organisation än dentraditionella. Bådepå kort och på lång sikt är del med andra ord av stor betydelse att man i dagdiskuterar stalsförelagssektorns organisation, de värderingsprinciper somskall ligga till grund för dess säll att utvecklas och dess sätt alt agera. Hurman ställer sig lill den frågan är mycket avgörande för effektiviteten i denkamp som de arbetande måste föra gentemot den tilltagandemaktkoncentration från storfinansens sida och gentemot den kapitalistiska krissom nu utvecklar sig. Vitror för vår del att den diskussionen blir oundviklig och att den kommer attmötas med betydande gensvar och intresse ute i arbetarrörelsen. Vi hade önskatoss en mindre passiv attityd lill hela denna frågeställning än den attityd somde socialdemokratiska ledamöterna av näringsutskottel har givit prov på. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till den ifrågavarande vpk-motionen. Försäljningav aktier i slalliga Jöretag I det aktuella belänkandet från näringsutskottel behandlas, som IvarHögström redan har påpekat, två motioner. Även om båda motionerna gällerslalliga företag är frågorna aktualiserade från direkt Försäljningav aktier i statliga företag motsatta utgångspunkter.Det har redan framgått av överläggningen . första motionen, nr 296, begärs vissa riktlinjer för Statsföretagsverksamhet. Motionärernas avsikt är att få lill stånd en försäljning tillenskilda och börsintroduktion av aktier i förelag inom ,eller att alternativt få till stånd försäljning lill enskilda av sådanaförelag. Utgångspunkten är enligt motionärerna all det skall krävas vissabestämda skäl för att ett förelag skall behållas i statlig ägo. Enligtvad som meddelats har regeringen beslutat tillsätta en utredning omStatsföretags verksamhetsinriktning och mål. Utskottet har därvid erfarit attutredningsarbetet skall bedrivas med stor skyndsamhel, så att arbetet kan beräknasvara avslutat . Direktivenhar ännu inte offentliggjorts, men ulskotlet har inhämtat vissa upplysningar,vilka redovisas i ulskottsbetänkandet. Avregeringens meddelande framgår att utredningen kommer att studera vilka verkningarell vidgat ägande av företagen inom kan få. Det är alltsåfråga om att studera möjligheterna all utvidga de slalliga företagensägarkrets. Utskottetkan mot denna bakgrund konstatera att motionärernas syfte att få till stånd enutredning om försäljning av aktier i statliga företag därmed har blivittillgodosett. Iett särskilt yttrande har och ledamöter inäringsulskottet markerat sin tillfredsställelse över alt frågan om försäljningav aktier i slalliga förelag till allmänheten nu skall prövas. Vi vill därförbetona det angelägna i all utredningsarbetet verkligen leder fram till förslagsom kan ligga lill grund för en lösning av frågan. För egen del vill jagtillägga att jag ser det som ett av många medel att åstadkomma en angelägenägandespridning eller, med andra ord, som ett led i förverkligandet av enägardemokrati. Imotionen 968 vill motionärerna gå den rakt motsatta vägen. Syftet är här attden statliga företagssektorn skall utvidgas och förstärkas genom en radnalionaliseringsålgärder. Dylika förslag har framförts motionsvägen vid fleratillfällen beträffande olika delar av del svenska näringslivet, men dessaförslag har avvisats av , vilket utskottet också erinrar om ibetänkandet. Ett enigt utskott konstaterar att man inte är överens om degrundläggande värderingar som finns bakom motionärernas krav i den sistnämndamotionen. Men även bortsett från detta har utskottet inte funnit det motiveratatt göra det uttalande om riktlinjer för forskningspolitiken som har begärts ivpk-motionen. Även med hänvisning till vad som redovisats rörande regeringensnyss inledda utredningsarbete finner utskottet att motionärernas krav skallavvisas. Jagber med del anförda, herr talman, att få yrka bifall till utskotletshemställan. (vpk): Jag kan efter att hört denna plädering från den borgerliga sidan inäringsutskottet inte underlåta all göra två kommentarer, som ganska tydligtger sig själva. Detär uppenbart att man från borgerligt håll talar myckel om ägardemokrati menmindre om demokrati för den majoritet av befolkningen som är lönearbelare.Demokrati är någonting som i första hand skall förbehållas dem som har pengar.Och den demokratin skall vara med graderad rösträtt, så all man kan sälja ut destatliga aktieföretagen. Den som har mycket pengar kan ha 10 000 röster precissom på den gamla kommunala röstskalans tid. Men den som inga pengar har utanbara sätter in sitt arbete, han skall inte ha en enda röst. Detta om borgerligdemokratisyn och vad de borgerliga vill göra med slatsföretagssektorn. Del ären programförklaring som jag tror är tydligare än någon programförklaring ifråga om demokratin och de arbetandes infiytande som har avgivits avnågon företrädare rör den nya, borgerliga regeringen. Det är intressant attnotera vilket demokralibegrepp man har och vad för sorts infiytande man ärvillig att premiera. Samtidigtmåste jag också - det är min andra kommentar - anmäla starka betänkligheter motdet socialdemokratiska agerandet. Ni hör här vad de borgerliga är ute efter. Nihör vilken syn på det statliga företagandel de har och vilken syn på frågan omde arbetandes inflytande och självstyrelse som de redovisar, när de struntar iall tala om delta utan i stället talarom aktieägarnas inflytande. Ni hör hur degläds åt att utskottet är enigt om all avvisa den kommunistiska motionen. Jagkan inte hjälpa att jag tycker det är fel av er alt ha gett dem den glädjen. Omvi inom arbetarrörelsen i stället hade en progressiv, fruktbar och seriösdiskussion om hur vi skulle använda statsföretagen för att flytta fram dearbetandes makt och positioner i samhället, tror jag det vore mycket bättre änatt skriva ihop sig med de borgerliga om i grunden djupt reaktionäravärderingar. Försäljningav aktier i statliga företag Jag har pläderat för ägandespridning som gör alt del personliga ägandetsprids. Del är ett klart alternativ till ett kollektivt ägande. Svenssonsidéer går vida längre. Drar man ut konsekvenserna av alla vpk-motioner som harpresenterats i näringsutskottel och yrkandena i den motion vi nu behandlar,leder de otvivelaktigt fram till ett helt annat samhälle, ett socialistisktsamhälle eller ett planhushållningssamhälle. Den som vill ha en sådanutveckling skall naturiiglvis stödja detta förslag, men den som inle vill hadet gör klokt i alt avvisa moiionskravet, och det har utskottet gjort. Vihar i utskottet avstått från att gå in på motionerna i detalj, för del ärvälbetänkt att nu avvakta det förestående utredningsarbetet. Vi får tillfälleatt återkomma i den här frågan när vi då förhoppningsvis har ett brettunderlagsmaterial. Försäljningav aktier i statliga förelag (vpk) kortgenmäle: Den här diskussionen lovar nu att bli allt intressantare. Det framgår ioch rör sig klart av utskottsbetänkandet all utskottet inte vill ha detsocialistiska samhälle som är vänslerparliet kommunisternas mål. Del behövertalesmannen här inle erinra mig om. Men del intressanta är vad ni vill ha istället. Detni här har pläderat för som ett alternativ till den nuvarande typen av statligtägande är ju i verkligheten ett steg tillbaka i utvecklingen. Det är enbekännelse lill att pengarna, möjligheten att köpa aktier, dvs. alt köpa rösterpå bolagsstämman, är för er liktydigt med demokrati. Däremotär den vikliga frågan om hur de arbetande skall utveckla sina positioner, sillinflytande, sin makt över arbetssituationen och över företagspolitiken i destatliga företagen för er ointressant. När vi kommer fram till den frågan sägerni bara att vi har en helt annan grundsyn därvidlag. Nivill sätta statsföretagen på aktier - del är ert ideal. De som arbetar istatsföretagen och deras inflytande är för er en ointressant fråga. Ni ser intealls de skapande möjligheter som arbetarrörelsen enligt vår'mening måste se,alt göra del kollektiva ägandet icke lill vad det kanske i alltförstor utsträckning har varit - en traditionell typ av stats-kapitalistisktföretagande med starkt centraliserade ledningar och föga inflytande för deanställda - utan i stället till en organisationsform inom vars ram en verkligdemokratisering av näringslivet kan påbörjas, med utvecklande av de arbetandessjälvstyrelse, med ett försök att förankra den ekonomiska demokratin hos dearbetande. Härsäger de borgerliga att ett enigt näringsutskott i dessa frågor företräder enhelt annan grundsyn än kommunisterna, en icke socialistiskgrundsyn som den borgerlige talesmannen har redogjort för. Jag vill då återigenfråga de socialdemokratiska representanterna: verkligen denna uppfattningav den socialdemokratiska fraktionen i näringsutskottel? Det är en fråga somjag gärna vill ha ell svar på. i (fp): säger först att Statsföretag ger inte de anställda ettspeciellt inflytande ulan verkar som ell slaiskapilalisliskl företag med starktcentraliserad ledning. Sedan säger han all den som vill att Statsföretag skallfortsätta att verka inom de ramar som det nu har och om man tar konsekvensernaav detta och vill att del också skall kunna dra åt sig kapital på den öppnamarknaden, då företräder man en helt annan demokratisyn. Bakgrunden till dettaresonemang är att företräder en annan demokratisyn än majoriteteni utskottet. Vihar från varit med om ett särskilt yttrande när det gällerStatsföretag och möjligheten au sälja aktier i företag som ägs av del? Det är av tre skäl: Del skall vara möjligtall få en marknadsvärdering också av förelag som ägs av staten, precissom man kan få det av andra företag. skallkunna dra till sig hushållssparande och kaptiial från den öppna marknaden. Deskall inle vara handikappade gentemot andra förelag. skallkunna vara flexibla. Statsföretag skall kunna agera som vilken annan effektivaffärskoncern som helst och t. ex. sälja förelag för all få pengar all köpaandra företag. Viär anhängare av en marknadsekonomi, vilket bl. a. innebär att pengar tillinvesteringar skall styras efter effektivitet, dit de gör bäst nytta. Vi ärfrån folkpartiels sida också anhängare av arbetsdemokrati, där de anställdaskall ha inflytande på sitt eget arbete, över sina egna företag och också överföretagsstrukturen. Del inflytandet bör bli större än del är , och dettabör ske inom ramen för en marknadsekonomi. Då får nämligen de anslälldainflytande både som anslällda och som konsumenter. Försäljningav aktier i statliga företag IVARHÖGSTRÖM (s): Jag vill gärna deklarera all det finns ingen gemensam syn hossocialdemokratin och de moderata beträffande Statsföretags inriktning. Jagsade i mitt första inlägg klart och tydligt alt här går en väsentligskiljelinje i grundsynen. Vi vill driva frågorna om den ekonomiska demokratininom näringslivet - Statsförelags roll är därvid viktig - men del är inle denfrågan vi primärt diskuterar ; den får vi återkomma till när en eventuell proposition på grundval av utredningen kring Statsföretags framtida inriktning kommer att föreläggas . - Någon form avstatskapitalism inom de statliga företagens område kom mer vi heller aldrig att vara med på. Jag vill ha sagt del här för alt inte Svenssonskall driva påståendet all vi skulle ha en med gemensam grundsyn ien så central och viktig fråga som den här. (vpk): Denna debatt är egentligen av yttersta vikt för arbetarrörelsen ochdess strategi i del kapitalistiska samhälle där vi har att arbeta, en strategivars utformning har blivit allt väsentligare allteftersom de borgeriigaintressena på senare lid har befäst sina dominerande positioner i samhället.Därför måste vi börja diskutera och driva andra målsättningar för den offentligasektorn och för de statliga företagen än vad man har haft. Vihör ju här vad de borgerliga förväntar sig av statsföretagen. Del handlar därprecis som på den privata marknaden - del skall inte vara någon större skillnad- om att man skall ägna sig ål all sälja och köpa förelag och aktier. Det ärdel väsentliga. De arbetandes inflytande, deras framlid, deras makt över sinegen situation - det är frågor som inle alls kommer in i sammanhanget, som inleens är intressanta. Del är tal om att produktionen skall drivas efter profil-och marknadsprinciper. 10 protokoll 1977/78:50-5! Försäljningav aktier i slalliga förelag inle om att den skall varaförnyande och introducera alternativa riktlinjer och alternativ teknik meraefter den sociala nyttan än efter den nytta som avgörs av vinstens sloriek. Delär naturiiglvis lyckligt om nu långt om länge, sedan jag grundligtoch eftertryckligt har försökt provocera honom därtill, är beredd att sefrågeställningen på det här sättet. Å andra sidan borde man då inte till deborgerligas glädje och jubel ha skrivit under sådana formuleringar som finns idet enhälliga utskottsbelänkandel, där det direkt sägs beträffande vår motionatt ulskotlet är oense med motionärerna i fråga om vissa grundläggandevärderingar. Detverkar precis som om både borgerliga och socialdemokrater tog avstånd från degrundläggande värderingar som kommer fram i vår motion. Det stämmer inte medvad sade, all han för sin del - och jag hoppas del kommer allvisa sig vara så - i själva verket är oense med de borgerliga i degrundläggande värderingarna. Om del förhåller sig på det sistnämnda sättet ärdet klart lyckligare för arbetarrörelsen. Förhåller det sig på det förstnämndasättet tror jag vi har anledning till pessimism. Överläggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering, dels utskottets hemställan med den ändring i motiveringen somföreslagits i reservationen av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller näringsulskottels hemställan i betänkandet nr33 mom. 1 med godkännande av utskottets motivering röstar ja, dendet ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring i motiveringen som föreslagits ireservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då IvarHögström begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 968 av LarsWerner m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr33 mom, 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 968 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då JörnSvensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: På förslag av andre vice talmannen beslöts attkammarens förhandlingar skulle fortsättas . §7 Anmäldes och bordlades 1977/78:73 om statligatextil- och konfektionsförelag m. m. §8 Anmäldes och bordlades 1977/78:18 med anledning av propositionen1977/78:68 om ändrade regler för beskattning av inkomst av en- ochtvåfamiljsfasligheter jämte motioner 1977/78:10 med anledning av propositionen1977/78:19 om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken, m. m. jämte motioner Försäljningav aktier i statliga företag Nr 50 § 9 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation som ingivits till kam- 1977/78:99av () till handelsministern om ölexporten till : Enligt meddelande i pressen förbereder en omfattande ölexporl lill . Bryggeriels direktör harbesökt landet och därvid knutit kontakter som han tror kommer att leda lill altbryggeriet får exportera öl för ca 8 milj. kr. har tydligenskett viss export av mellanöl och starköl. Detär för många människor stötande att det till våra exporteras sådanavaror, som vi i vårt land delvis har förbjudit på grund av dessskadeverkningar. Genom vår ölexporl påverkar vi ogynnsamt alkoholvanorna iu-länderna. Detvore beklagligt om de svenska bryggerierna skulle ha för avsikt all öka sinamarknadsandelar eller kompensera en eventuellt minskande ölkonsumlion i vårteget land genom export till . Medanledning av det anförda hemställer jag all till handelsminister få ställa följande frågor: lämna en redogörelse för den ölexporl som dels äger rum,dels planeras? det - mot bakgrund av de skadeverkningar av ölkonsumlion i vårteget land, som lett till beslut all förbjuda mellanöl - lämpligt att svenskabryggerier exporterar öl lill ? del som möjligt att inom ramen för den översyn av bryggeribranschensom aviserats pröva frågan om lämpligare åtgärder än den nu aktuella ölexportentill i syfte att klara bryggeribranschens strukturproblem? §10 Kammaren åtskildes .