prot · G109121 · 1977-12-31 00:00:00 — Formellt kandetta förefalla oantastligt. Verkligheten är ju att pengarna absolut interäcker för de utbetalningar som skall göras längre än t. o. m. december. Jagutgår från all vet om det, ty något annat vore ju uppseendeväckande.Pengarna räcker inle ens lill de ränteulbeialningar som skall göras före den 1januari. Är det så, , atl du inle känner lill del eller låtsas dubara inte känna lill det? Omsäkerhetsfrågorna inte kan lösiis, är det självklart att hela frågan kommer ien annan dager. Vi har i och för sig utgått från alt de kan lösas. Men om nuOlof hänvisar lill prövningen enligt villkorslagen så borde, omintentionerna bakom villkorslagen hade följts, slällningslagandei ha skett förlänge sedan! har sagt att en sådan prövning skall ske senast före den 1september . Om man då vore angelägen att inte förlora någon tid medhänsyn till de myckel slora svårigheterna för de berörda som hotas avarbetslöshet och för de företag som hotas av nedläggning, skulle man se lillatl man parallellt arbetade fram ett beslutsunderlag, så att man när ställningstagandetgjorts med hänsyn lill villkorslagen hade ett beslutsunderlag klart, som gjordeatl man snabbi kunde komma fram till ett beslut. , vill ni inte utföra detta utredningsarbete parallellt? Varför skallni skjuta det med villkorslagen som förevändning framför er på bekostnad avmånga människors trygghet? Är del bara ett utslag av det eländiga taklikspel,även om säkerhetsfrågorna, som regeringen bedriver av omsorgomall befinna sigkvar i regeringsställning? Är del fråga om atl låtsas som om man i själva verketinte är djupt oenig i de här frågorna? Svara på det, ! Del finns visserligen inte tillräckligt utrymme för att här bemöta vadOlof sade i sitt inlägg om effekterna på sysselsättningen. Men låtmig bara peka på att den jämförelse mellan de olika alternativen har gjort när del gäller dessa effekter visar att detalternativ som i olika sammanhang har företrätt på sikl ärunderiägset andra alternativ. De tillkommande arbetstillfällena inomenergisektorn räcker inte alls till för atl kompensera vad man förlorar på allaandra områden i samhället på grund av att det inle finns något utrymme för atlgöra de satsningar som behövs både inom industrin och inom den offentliga sek torn,exempel vis för att bygga ut barnomsorgen och långvården. Dessutom jämförelse myckel tydligt att de här tillkommandearbetstillfällena i alternativ inte är varaktiga utan av relativtövergående, tidsbegränsad natur liksom all de i myckel stor utsträckning skulleinnebära att människor tvingas fiytta. Centernsalternativ i energipolitiken innebär all stora delar av vårt land -det gällerviktiga orter i skogslänen i , i Bergslagen och i som är så hårt drabbade av strukturproblemen inom industrin -skulle fåytteriigare svårigheter. Därtill kommer arbetslillfällena för deanläggningsarbetare som är engagerade i kärnkraftsanläggningarna liksomde arbetstillfällen som finns hos leverantörerna lill dessa anläggningar. Detskulle alltså inte ens gå att bereda de människor det här gäller dearbetstillfällen man får enligt modell utan att tvinga dem till mycketomfattande omflyttningar. Del skulle bli en befolkningsomflyttning i avhittills icke skådad natur. Jag tycker, herr talman, att även detta måsle kommamed i den här debatten. Omen utredning angående utnyttjande av kärnkraftsanläggningarna förfjärrvär-meproduktion vill gärna vidga debatten och plädera för sittaltnernativ i . Jag kan möjligen ha förståelse för det, menjag tänker inle inlåta mig på den debatten. Remissbehandlingen alla alternativ pågår. Jagvill däremot ta upp den fråga som hör till dagens interpellationsdebatt.Birgitta sade atl regeringen vill skjuta på ställningstagandena och därmed förlorar tid. Om är informerad om de här frågorna,måste det innebära att hon också är informerad om att del behövs något, ellerkanske ett par, år för atl bara klara de tidskrävande tekniska utredningar somkrävs för att fatta ett beslut om Forsmarksstationens omvandling tillvärmereaktor. Sådant klarar man inte av i en handvändning. Dessutomvill jag gärna ha papperen på bordel - det jag anfört här är muntliginformation som jag har föll via - och därför har vi naturtigtvisbegärt att få dessa papper så snart som det ar möjligl. Delföreligger således inte någon långhalning i del här sammanhanget. Om dessafakta sedan kommer att tala för eller emot projektets genomförande, måslenaiurliglvis bli avgörande för den fortsatta debatten, och jag är beredd Omen utredning angående utnyttjande av kärnkraftsanläggningarna förfjärrvär-meproduktion alt därvid redovisa allldel material som kan ha framkommit i samband med de tre pågående utredningarna. Varförskall man behandla dessa frågor på ett annat sätt än man gör med frågorbelräffande all annan verksamhei? Varför skall man dubbelulreda? Varför skallman inte utnyttja del material som finns? BIRGITTADAHL (s): Jag noterar alt energiministern, med samma arrogans som han tidigarehar demonstrerat i liknande debatter här i kammaren , drar sig urdebatten i samband med vissa frågor, när det inte passar honom alt fortsätta.Jag vill också erinra om att det var energiministern som vidgade debatten genomatt ta in frågan om sysselsättningseffekterna i samband med de olikaalternativen i energipolitiken. Självfallet kan det inte vara trevligt förenergiministern att fortsätta en debatt om sysselsättningseffekterna, eftersomcenterns sak liga argument på den här punkten inte håller och eftersom centerndessutom är djupl oenig med folkparliei och moderala Samlingspartiet i dennafråga. Jag får fortfarande inga klara besked om hur delta utredningsarbeteskall bedrivas. Anledningen till atl vi kräver alt det skall genomföras med denstörsta skyndsamhet är, alt vi inte befinner oss i en situation, där vi kanbörja från början och har full handlingsfrihet, utan i ett läge med miljardprojekt,som engagerar tusentals människor, i full gång. Många människor är för sintrygghet beroende av de beslut som vi politiker fattar, och då är varjetidsvinst som kan göras betydelsefull. Jagvet faktiskt inte om har riktigt klart för sig vilkahälsoeffekter del får på alla de människor som är berörda när de får gå månadefter månad utan all erhålla besked om sin egen situation eller vilkahälsoeffekter det har för dem som redan ärarbetslösaatt gå utan arbete, t. ex.i där det inte finns några andra jobb att få för dem. Delär hell nödvändigt att regeringen nu tar sitt ansvar och skaffar fram ettbeslutsunderlag, så att vi får möjlighet alt la ställning lill dessa frågorsnarast möjligl. Jaghar vidare, , faktiskt studerat de papper som du förnekar an duhar sen. Det hade inte varit svårt all skaffa dem. Del är inte så allgenomgången av alla delar som behöver utredas tar . Det finnsspecialutredningar beträffande fullföljandet av vissa beslut som måstegenomföras, men det finns redan nu ett beslutsunderiag som kan användas, om manvill utforma Forsmark 3-blockel så att det ger handlingsfrihet ,också i vad gäller Oärrvärmeproduklion. Jag hoppas verkligen att du vei om andet är på det saltet. Det harjag fött redovisat både av och vidbesök hos i . Det blir vid en sådan förändring av turbinensutformning heller inte några fördyringar som på något avgörande sätt skullepåverka kostnadsläget i stort för della projekt. Den miljardrullning som de avregeringen förorsakade förseningarna har lett till spelar då en betydligtslörre roll för atl fördyra projektet och därmed öka de kostnader som vi allafår vara med om att betala. Överläggningen var härmedslulad. §6 Meddelande om interpellationssvar 1977/78:153om säkrare sjötransporter av olja Interpellationen 1977/78:153 av om säkraresjötransporter av olja skulle ha besvarats av mig . Enligtöverenskommelse med kommer interpellationen atl besvaras den 8maj 1978. § 7 Om frakttaxorna på , m. m. Kommunikationsministern erhöll ordetför all besvara () anmälda interpellation,1977/78:146, och anförde: har frågat mig dels om jag avser alt vidta ålgärderför att få en ändring till stånd i gällande fraktavtal mellan SJ och föralt klara sysselsättningen utefter och i malmhamnen i , dels närjag avser genomföra en rabaltering av sjöfartsavgifterna så att inte hamnmissgynnas i förhållande till när det gäller malmexporten. Gällandefraktavtal mellan SJ och löper t. o. m. utgången av innevarande år.Regeringen har inle för avsikl atl gripa in i detta avtal. Det skulle stridamot den rollfördelning som gäller i sådana sammanhang. Däremot har regeringenvidtagit en rad ålgärder för att främja sysselsättningen i . a.kommer , efter godkännande, att erhålla ell medelstillskott om200 milj. kr. för atl upprätthålla sysselsättningen vid företaget underinnevarande år. Vadgäller malmtransporierna lill visar s. k. malmbane-uiredning atlfraktkostnaderna inte har någon avgörande betydelse vid valel avutskeppningshamn. Däremot visar utredningen all har vissamarknadsmässiga fördelar framför . Utredningen slår dock fast atl Luleåskall behållas som utskeppningshamn för de kunder som vill hämta sin malm där. Detnya systemet för statliga sjöfartsavgifter infördes som en relativtkraftig höjning av del samlade avgiftsuttaget genomfördes. Höjningen varnödvändig med hänsyn till kravet på kostnadstäckning i farledsverksamheten.Underskottet för innevarande budgetår beräknades lill ca 60 milj. kr. om inteavgifterna höjdes. Utifrån den högre avgiftsnivån fastställdes avgifterna såatl den av regional- och näringspolitiska skäl motiverade avgiftsutjämningenmellan olika hamnar och kustslräckor bibehölls. I propositionen angavs vidareatt avgiftssystemet skall så långt möjligt ulformas så atl de svenska hamnarnaskonkurrenskraft kan bibehållas. Detnya systemet förde statliga sjöfarlsavgifterna trädde i kraft i år.Del finns således inga erfarenheter av systemets verkningar på sjöfarten på Omfrakttaxorna på , m. m. Omfrakttaxorna på , m. m. olika hamnar och områden.Innan sådana erfarenheter föreligger finns det inle anledning all vidla någrasärskilda ålgärder från regeringens sida utöver de redan beslutade, bland vilkaingår betydande nedsättningar av farledsva-mavgifterna för järnmalm. STEN-OVESUNDSTRÖM (s): Jag tackarkommunikationsministern för svaret. Bakgrundenlill min interpellation är naturtigtvis den ökade oron beträffande möjlighetenatt även i fortsättningen exportera malm över hamn saml de konsekvenseren neddragning av malmexporten skulle föra med sig på sysselsättningssidan iLuleå och i som helhet. Jag ser ingen anledning alt i detalj upprepade effekterna-del harjag gjort i samband med tidigare frågor tillkommunikationsministern - men sammanfattningsvis rör det sig om hundratalsarbetstillfällen. Isvaret på en av mina frågor i interpellationen säger kommunikationsministernalt regeringen inle har för avsikl all gripa in i detta avtal. Det skullestrida mot den rollfördelning som gäller i sådana sammanhang. Naluriigtvisär del ingen som heller begär att regeringen ständigt skall gripa in i SJ:sverksamhet. Men anledningen till att jag på nytt för fram denna frågeställningär att regeringen faktiskt har gripit in i SJ:s verksamhet (nya turlistan fr.o. m. ) och därvid har motiveringen enligt statsrådet varitregional- och sysselsältningspolitiska skäl. Man kan dock fråga sig varför detinle från synpunkt jusl av regional- och sysselsättningspolitiskaskäl är motiverat atl fundera över ett eventuellt ingripande i etl sådant häravtal. Enliten förhoppning tändes dock i detta sammanhang. Jag tänker på de löften somstatsrådet gav vid sitt besök i . Jagskall börja med ett par korta citat ur tidningarna . Jag tar ellcitat ur (m) . I slora rubrikerkunde man läsa: Statenbetalar fraktkostnader!" Vidarestod atl läsa atl man från statens sida kommer att ge kompensation och atl denkommer atl utgöra reda pengar. I artikeln konstateras vidare attföretagsledningen för har hävdat att det främst är de högafraktkostnaderna som har drivit in i den ekonomiska kris som förelagetbefinner sig i. Efterdel här löftet har det inte hänt någonting. En del historier har börjatcirkulera bland de anställda i företaget. Enligt en av dessa var det här löftetbara ett positivt uttryck för tacksamhet för den goda middag som företagel bjödpå i samband med statsrådets besök. Men å andra sidan kan man fundera över varför de här löftena inteföljs upp på något sätt. Del har i varje fall inte hänt något. Omjag fatlat interpellationssvaret rätt knyter statsrådet också an till de här200 miljonerna som kommer att gå till och antyder att det också skulletäcka det bidrag lill fraktkostnader som ställts i utsikt. Det vore i så fallsynnerligen underligt. Det här beloppet räcker ju inte ens till att hålla de anställda vid i malmfölten sysselsatta, i varje fall inle samtliga. Det handlarom mellan 300 och 350 personer som står under direkt hot om permitleringeller avsked. Vidaresäger statsrådet att den s. k. malmbaneutredningen visar att fraktkostnadernainte har någon avgörande betydelse vid valet av utskeppningshamn. Jag vet juinte hur statsrådet har läst utredningen - eller om han har gjort det - menfaktum är alt också malmbaneutredningen slår fast att kundernas önskemål omfraktkostnader kommer att utgöra en väsentlig del av möjligheterna altexportera malmen över . Utredningensäger också att skall behållas som ulskeppningshamn för de kunder somvill hämta sin malm där. Men vilkei val har egentligen kunder mednuvarande fraktavtal, och framför alll när det kopplas till de nyasjöfarlsavgifterna? Förmodligen har denna järnvägssträcka världens högstafrakttaxor - allt lalar för det och man kan även utläsa del imalmbaneutredningen. Då kan man fråga sig vilket val kunderna har på delområdet. Vidaretalar statsrådet i svaret om att avgiftssystemet vad beträffar de statligasjöfartsavgifterna skall utformas så att de svenskahamnarnas konkurrenskraft kan bibehållas. Dessutom pekarkommunikationsministern på atl det inte föreligger några erfarenheter av dessaavgiftssystem och att det därför ännu inte finns någon anledning för regeringenatt vidta särskilda ålgärder utöver de redan beslutade. Dendelen av svaret tycker jag är minsl sagt märklig, eftersom regeringen ju harbeslutat om en rabaltering - låt vara aU den är marginell i det härsammanhangei - just med tanke på järnmalmsexporten. Man bör väl då kunna senågon form av underiäge för Luleås hamn i förhållande till hamn pågrund av att en viss rabaltering redan gjorts, men den rabatteringen är somsagt utan tvivel bara marginell. Dettaär några av de frågeställningar som gör att man blir fundersam när man läseroch hör herr statsrådets svar. Det vore därför intressant att fö ylleriigareett förtydligande på de här punkterna. Skall del göras någonting, eller skallman bara passivt avvakta utvecklingen på området? Omfrakttaxorna på , m. m. Lål mig göranågra kommentarer. Detunderskott som uppvisar kan till stor del sägas härröra från detförhållandet atl fraktkostnaderna på grund av den låga brytningsvolymen harblivit mycket högre än vad man räknade med när fraktavtalet ingicks. Detär alldeles riktigt att jag i septemeber sade alt staten som ägare av företagelnaluriigtvis måste täcka förtusterna, om verksamheten skall kunna bedrivas ifortsättningen. Det är klart att i del belopp, 200 milj. kr., som iförra veckan på industriministerns förslag beslöt anslå kan sägas ingåkostnader som föranletts av högre malmtransportkostnader under det gångna året.Jag förstår inte varför man inte skall kunna betrakta dessa 200 miljoner somreda pengar, vilka som jag sade kommer att tillföras bolaget. 9 protokoll 1977/78:120-122 Omfrakttaxorna på , m. m. Vadsjöfarlsavgifternabeträffar har de, som jag sade i mitt svar, varit i kraft endast etl parveckor, och man har alltså inte fått någon erfarenhet av dem. Men innan deträdde i kraft utnyttjade regeringen den möjlighet som finns i den författningsom antogs av alt rabatlera vissa varor som har särskilt låg betalningsförmåga.Till dem hör malmen. Den avgiftsrabattering som regeringen beslöt för malmenutgör 75 96. Det kan jag inle med bästa vilja i världen kalla en marginellsänkning av avgiften, utan den är ju i stället utomordentligt stor. STEN-OVESUNDSTRÖM (s): Jag noterar med förvåning alt detta som utlovats tidigare -att manskulle få fraktbidrag - nu har bakats in i de allmänna pengar som var absolutnödvändiga för atl skulle hålla en del av de anställda i malmfälten isysselsättning. Det är ju trots allt 300-350 personer där som förmodligen måstegå . Det betyder också att man har fått ett direkt hot mot deanställda vid malmhamn. Viföreslog från vår sida 300 milj. kr. Det skulle ha motsvarat åtminstone depengar som behövdes för malmfältens del. Beträffandesjöfartsavgifterna är det klart atl 75 96 av farledsvaruavgiften låter väldigtmycket. Men vad innebär del egentligen? 75 96 av vad? Det är mycket län attundersöka -och det kunde också kommunikationsministern ha gjort redan innan dethär systemet började verka - vad detta innebär totalt sett för hamngentemot . Jag vill ta ett exempel. De uppgifter det här gäller finnskontinuerligt hos ; det är inga problem med att fö tag i dem. Jagskall jämföra vad del kostar för ett malmfarlyg som heter , 76 000dödvikislon, att angöra resp. . För Luleås del kostar det med denya avgifterna . Att gå lill kostar förden här båten 82 972kr. Om man tar bort hela farledsvaruavgiften för Luleås del, innebär delankostnaden blir , medan den alltså för del är . Inom ramen för de nya sjöfartsavgifterna är det juinte bara fariedsvaru-avgiften som man har möjlighet alt rabatlera ulan ocksåfyravgiften; del är kanske den tyngsta posten. Jag vill då vidgainterpellationen och också fråga om kommunikationsministern avser atl la någotinitiativ när det gäller fortsatt rabaltering. Jag tänker alltså bl. a. påfyravgifterna. Jag förstår mycke;l väl atl man betraktar de svenska avgifterna försjöfarten som höga. Så är del också med luftfartens avgifter. Men del sammanhängermed atl vi leveri ett land där kostnadsnivån är hög-bland de högsta i väriden. Alldetta höga kostnadsläge slår igenom på avgifterna beror på etl beslut avriksdagen, nämligen att kostnader skall betalas genom avgifter.Del är regeringens-och i första hand min-självklara skyldighet att se till altdetta riksdagsbeslut efterlevs. Så har inte sken lidigare. verket har under en följdav år lämnat stort underskott. Det ackumulerade underskottet vid det härbudgetårets ingång rör sig om 120-130 milj. kr. Men skall regeringen leva efterde beslut som har faltat,så måsle vi se till att vi inte bara betarav det underskottet utan också förhindrar att nya underskott uppkommer. Dettaär förhållanden som naturligtvis kan ändras, men det fordrar i så fall nyabeslut av . STEN-OVESUNDSTRÖM (s): Jag skall börja med att citera litet ur trafikutskottets betänkande nr8, s. 6, i anslutning till beslutet om de nya sjöfartsavgifterna: "Utskottet villkraftigt betona vikten av aU det nya avgiftssystemet ej för missgynna de svenskahamnarna i förhållande till hamnar i utlandet. a. bör de i motionen1977/78:88 påtalade konkurrenssvårigheterna för hamn beträffande exportenav järnmalm kunna aktualiseras i detta sammanhang." Längst ner i samma styckestår slutligen: "Med hänsyn till det i övrigt anförda förutsätterutskottet sålunda att syftet med motionärernas föreva rande yrkanden i allt väsentligt kommer alt tillgodoses ." Jaghar försökt atl med hjälp av några enkla siffror peka på vilken nackdel Luleåhamn har i förhållande till och hur viktigt det är med en ordentliguppföljning av rik.sdagsbeslutel och att man alltså fåren ordentligrabaltering. Del går inte att tala om på farledsvaruavgiften när det, ävenom man lar bort hela den delen, ändå skulle röra sig om en merkostnad pååtskilliga , dvs. i när det gäller just den malmbål som jag nämnde i mitt exempel. Manmåsle också, som jag ser det, vidta rätt snabba åtgärder på det här området,men då naturligtvis i koppling med att åstadkomma något radikalt när del gällerfrakltaxorna pä . Det vore ytterst väsentligt omkommunikationsministern efter alla de löften som avgelts och efter allaskrivelser och uppvaktningar från och de fackliga organisationerna nuverkligen kunde agera i det här fallet. Förlänet, för , är detutfärdat massor av löften , men just de senaste månadernasulveckling har slagit väldigt hårt. Man tycker att del nu bör vara dags attförverkliga litet av det som utlovats. Är det inle , statsrådetTuresson, att ge sig i kast med åtminstone den del av problemen som gällersjöfartsavgiften? Överläggningenvar härmed slutad. Omfrakttaxorna på , m. m. Omverkningarna av att företag och produktlon flyttas från en kommun till en annan § 8 Om verkningarna avatt företag och produktion flyttas från en kommun till en annan Industriministern erhöll ordet för attbesvara i (fp) anmälda interpellation,1977/78:149, och anförde: i har frågat mig om det kan ligga i linje medregeringens näringspolitiska filosofi att med olika statliga stödåtgärdermedverka till atl flytta företag och produktion från en kommun lill en annan,då nettoeffekten i sysselsättningshänseende är praktiskt taget noll. Fråganhar ställts mot bakgrund av aviserade nedläggning avproduklionen vid dotterbolaget i , som enmotsvarande utvidgning av verksamheten görs vid koncernens fabrik i . Fördenna utvidgning har fråga om statligt regionalpolitiskt stöd aktualiserats. Avkungörelsen om statligt regionalpolitiskt stöd framgår all vid investering somsker i rationaliseringssyfte och inte medför ökad sysselsättning i verksamhetenutgår stöd om verksamheten direkt eller indirekt har avgörande betydelse försysselsättningen på orten. Vidare krävs all verksamheten inte kan fortsättasutan att rationaliseringen kommer till stånd och atl rationaliseringen inte kangenomföras utan slatligt stöd. När del gäller lokaliseringsbidrag elleravskrivningslån fordras dessulom att det föreligger vad som i kungörelsenkallas synnerliga skäl. Regeringenhar ännu ej tagit ställning till frågan om statligt regionalpolitiskt stöd idet aktuella fallet, men det kan naluriigtvis hävdas att varken nuvarandeverksamhet i eller den i har rationell volym. Om man inle villlägga ner båda fabrikerna återstår då att bygga ut en av dem lill erforderligstorlek. Enligt min mening bör staten inte lämna stöd till en rationaliseringav senast nämnd typ, om inte taransvar för att även deanställda i bereds fortsalt sysselsättning. HANS i Rösfönga(fp): Det är givetvis fullt befogat att kommuner med hjälp av en aktivnäringspolitik försöker dra till sig företag, detta för att skapa sysselsättningåt sina invånare och för att kommunen skall utvecklas och inte präglas avslagnation eller t. o. m. tillbakagång. De kommunala greppen för alt nå dessamål har förvisso varit mångskiftande. För en del kommuner hardet betytt framgång, för andra däremoi svikna förväntningar. Företagen harsjälvfallet försökt dra fördel av konkurrensen kommunerna emellan och oftaetablerat sig där villkoren har varit de bästa. har de kanske varilalltför bra. Närså sysselsättningsläget kärvat till sig blir dragkampen intensivare. Och idenna dragkamp synes ibland ingå redan etablerade förelag - i synnerhet närsamma företag har produktionsenheter på olika orter. Gradvis har staten blivitalltmer involverad, detta i akt och mening att lokalisera förelag tillundersysselsatia orter eller regioner, för atl rädda företag som har betydelse för en hel bygd osv. Detär naturtigtvis både självklart och riktigt. Men de olika statliga åtgärdernafår inte bli etl medel som hjälper till att flytta företag från en kommun annan utan atl man vinner andra effekter än att del kan vara ekonomisktlönande för det flyttande företaget. möter man tyvärr ofta den uppfattningen att statliga medel bidrar till attöka dragkampen om företag olika kommuner emellan. Jag har i min interpellationi korthet försökt beröra det principiella problemet mot bakgrunden av ettaktuellt fall. Jag tackar industriministern för det avgivna svaret, ett svarsom jag tolkar som mycket positivt. principiella delen hänvisar statsrådet till kungörelsen om statligtregionalpolitiskt stöd.