prot · G109158 · 1977-12-31 00:00:00 — Desynpunkter som framförs i reservation 1 angående översyn av innovatörernasarbetsvillkor och i reservation 2 beträffande särskilt stöd till uppfinnarefinner utskottet att något särskilt uttalande från sida inte börgöras. 1reservation 3 beträffande elt utvecklingsbolag på bilområdel, som bygger på densocialdemokratiska partimoiionen 1640, väckt under allmänna motionstiden,påpekar man att bilindustrin svarar för en betydande del av industrinssysselsättning och export. Man framhåller i motion och reservation attbilindustrin har så många underleverantörer att den är av avgörande betydelseför sysselsättningen på många orter. Motionärerna påpekar också att bilindustrini dag står inför vikliga avgöranden, vilket också den aktuella förändringeninom visar. Det har vi ju haft en debatt om i samband meddiskussionen om skogsindustrin. Densvenska bilindustrins utvecklingsarbete är viktigt och nödvändigt för atl denskall kunna behålla sin konkurrenskraft - den uppfattningen delar vi medmotionärerna. Men som ulskottet redovisat i sitt betänkande har regeringentillsatt en särskild utredare som skall göra en analys av alternativautvecklingsvägar för svensk bilindustri. Resultatet av denna analys beräknas Samtidigthar även statens industriverk fåll i uppdrag atl utreda vissa frågor rörandeden svenska bilindustrin. Indusiriverkels utredningsarbete skall bl. a. omfattadels fördjupad analys av utvecklingen av marknads- och konkurrensförhållandenpå bilområdel, dels en kartläggning av bilindustrins roll i det svenskaproduktionssystemet. Underleveraniörsfrågan och det regionala beroendet avbilindustrins verksamhet skall ägnas särskild uppmärksamhet. Utskottet anser attresultaiel av pågående utredningsarbete bör avvaktas. Därtill kommer aktuellaförändringar som berör . ifrågavarande motionsyrkande avstyrks alltså. Isamma moiion, 1640, som följs upp av reservation nr 4, uttalas del atl statenbör ta ledningen inom tre nya utvecklingsområden och genom offensiva satsningaråstadkomma en snabbare teknisk utveckling. Det skall ske genom atl tre nyautvecklingsbolag inrättas. Från socialdemokratiskt håll barmanen viss förkärlekförulvecklingsbolag.ävenom man borde ha en vi.ss erfarenhet av del gamlautvecklingsbolaget, som man med en sådan frejdighet inrättade. Motionärernavill alltså att man skall lägga ut en beställning till och pårationella och ekonomiska transportsystem. Det andra utvecklingsbolaget skallverka för beställning och utveckling av hjälpmedel inom utbildningsområdet. Dettredje bolaget skall ansvara för utveckling och stöd lill industrins teknik.Bolagen skall nära samarbeta med primärkommuner och landsting. Motionärerna ochreservanterna föreslår att 200 milj. kr. skall anvisas för /79. Somframgår av propositionen innebär anslagen en kraftig satsning från samhälletssida på teknisk forskning och utveckling, även om har enannan uppfattning i den frågan. Ettsätt för statsmakterna är alt stimulera utveckling av ny teknik genom denoffentliga upphandlingen. 1 propositionen framhålls också all del är angelägetatl den offentliga upphandlingen i ökad utsträckning kopplas till den tekniskautvecklingen av de upphandlade produkterna. Ulskottet delar denna uppfattning.Två av de områden som del föreslagna utvecklingsbolaget skulje stödja tillhörde insatsområden som STU har prioriterat i sin anslagsframställning förnästkommande budgetår. Med del här sagda avstyrker utskottet reservationen 4. Ireservationen 7, som anknyter lill motionen 1846, hemställs atl 2 milj. kr.skall anvisas för /79 för finansiering av lUC. Vidare skall enengångsanslag på 4 milj. kr. anvisas för alt täcka avskrivningar av olönsamutrustning och ge en nödvändig likviditet. Reservanterna anser atl del finnsrisk för alt de berörda regionala utvecklingsfondernas möjligheter atl lämnaförelagsservice kommer att begränsas om anslaget till lUC tas av utvecklingsfondernasadministrationsbidrag. Ulskottetfinner det lämpligt att, som det föreslås i propositionen, stöd till lUCsamordnas med statens stöd i övrigt lill företagsservice. Verksamheten i lUCoch de regionala ulvecklingsfonderna har i huvudsak samma syfte, nämligen altfrämja de mindre och medelstora förelagen. lill berördafonder redovisar sina medelsbehov och fonderna i sin lur lill induslriverkelredovisar resp. läns totala behov av statliga bidrag till företagsservice kanman åstadkomma en samordning av vissa åtgärder. Härigenom säkras atl delstatliga slödel används på elt effektivt sätt. Från utskottets sida vill viäven peka på den kraftiga förstärkningen av stödet till de mindre och medelstoraföretagens utveckling som beslöt . Jag kommer inte all ställa någol yrkande beträffande reservationen 6.Jag delar den uppfattning som framförs i reservationen. 1 den debatt vi hade ikammaren angående anslagen lill de mindre och medelstoraföretagen redovisade jag så klart min uppfattning om verksamheten vid statensutvecklingsfond atl del nu inte finns någon anledning för mig atl ytterligarelala om della. Ivänsterpartiet kommunisternas partimoiion 1852 kritiseras- vad annat var atlvänta - propositionen som alltför passiv. sade här atl del intefinns någon ödesbestämd teori som styr vår teknologiska utveckling. Men han varärlig nog att i samma andetag säga alt den tekniska forskning och utvecklingsom vpk föreslagit inte alls överensstämmer med propositionens förslag och inteheller med socialdemokraternas reservalionsförslag. Av den kortfattade motionenser man klart atl uppläggningen är densamma som kommunistiska förslag ofta har,nämligen att samhället skall ta elt större ansvar. lar samhället ett mycketslort ansvar för den tekniska forskningen och utvecklingen. Mycket av det somvpk framför i sin motion finns emellertid också med i propositionen. Det gällerforskningen på miljösidan samt utvecklingen av nya produkter. Det gäller ocksåförslagen om en högrationaliserad verksamhet och en hög förädlingsgrad. Alltdetta överensstämmer med de synpunkter som förs fram i propositionen. Delanslag till STU som föreslås i propositionen betyder naturligtvis mycket. från socialdemokratiskt håll inte är nöjd med anslaget är inle heller såförvånansvärt. har vi att ta ställning lill del här förslaget, och det finnsreservationer. Ulskottsmajoriteten har i detta läge inte ansett sig kunna gålängre i fråga om anslag än vad som föreslås i propositionen. Meddetla, herr talman, yrkar jag bifall lill utskottets hemställan och avslag påreservationerna med undantag för reservationen 6. Under delta anförande överlog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. ()kort genmäle: Jag tillade på talariistan innan jag gick upp hit och fann atl deåterstående talarna i detta ärende bestod av industriministern , som inlehar rält att ställa yrkanden i denna kammare, och några socialdemokrater. Delblir därför inlressani all se om del från regeringspartiernas sida kommer någotavslagsyrkande på reservationen 6. Jag hoppas atl så inle skall bli fallet. Iså fall kan vi klara elt bekymmersamt problem, eftersom vi inte längre harnågon central utvecklingsfond. Jag skall emellertid inle gå in i detalj pådetta. Jag skall inte kommentera allainvändningar mot våra reservationer, utan dessa kommer atlberöra mera i detalj. Dock skall jag framföra några övergripande synpunkter. Detallmänna budskapet i inlägg här var atl samhället satsarbetydande resurser på teknisk forskning och utveckling. "Ökningen är stor,allt är bra." Del är alltså slutsatserna. Men jag vill uppmanaregeringspartiernas talesmän i denna fråga atl se er om i samhället. Ta del avde stora behov som finns på universitet och högskolor! Studera deproblembranscher som finns! Jag undrar om ni inte då skulle tycka all del ärviktigt atl göra en speciell satsning på forskning och utveckling. Det räckerinte med en anslagsökning på 73 milj. kr. i sammanhanget, vilket föreslås iproposilionen. Inom socialdemokratin går vi in för en betydligt större satsning,som jag har redovisat i fem punkter. Vid en sammanräkning finner jag atl det ärfråga om en liodubbling av den anslagshöjning som regeringspartierna föreslår. Visatsar miljarder på defensiva åtgärder inom industrin och näringslivet. Bör detinte göras betydligt större insatser för teknisk forskning och utveckling föratt få fram nya produktidéer och nya affärsidéer, som gör atl vi kanvända utvecklingen lill fördel för svensk industri på exportmarknaden och påannat sätt? Det är väldigt konstigt atl utskottsmajoriteten inle har velat insedetla. talade litet slappt om socialdemokratins förkärlek för olikautvecklingsbolag. Därmed avvisade han i rask takt den satsning på 200 milj. kr.som vi vill göra på de tre utvecklingsbolagen. Han hänvisade till del gamlautvecklingsbolaget och menade alt det inte var något bra exempel, och jagkan hålla med honom om det. Uppläggningen var alltför splittrad, man skulleklara av alltför mycket. Det blev ingen sammanhållen idé bakom det hela. Ändåvar del ett aktningsvärt försök som gjordes. Men den form av utvecklingsbolagvi nu diskuterar består alltså av sådana bolag där man för samman statligabeställare och tillverkare. Låtmig ta elt annat exempel, herr talman, , är inte del ell bra exempel påett utvecklingsbolag? Det ärden idén som dessa utvecklingsbolag, som vi nuföreslår, avser att inrikta sig på. (vpk) kortgenmäle: Ulskotlstalesmannen och vpk talar litet grand förbi varandra här,märker jag. i säger i anslutning till vad vi harframhållit alt samhället faktiskt tar ett stort ansvar för forskning ochutveckling. Ja, men fördel första måsle man då fråga sig vad samhället är. Fördet andra måste man fråga: Hur utövas ansvaret? Vaddel finns anledning att diskutera är frågan huruvida del man kallar samhället -statsapparaten, i stort sett, som den nu ser ut - skall gå in och ak ti vtstyra efter andra intressen än de kortsiktiga privata vinstintressena, omutvecklingen skall styras mera och efter linjer som står i överensstämmelsemed folkflertalets verkliga intressen. Eller skall staten med del ekonomiskastöd den ger gå in för att stötta upp en utvecklingslinje som i praktikenhuvudsakligen bestäms ute på de privata industrierna och deras olikaforsknings- och utvecklingsbolag? Dessa storbolag har elt väldigt inflytandeöver forskningen därför att de kan köpa upp forskningskapacitet. De köper uppforskningskapacitet som finns vid universiteten, och de styr en stor del avinle minst den naturvetenskapliga forskningen vid universiteten genomuppdragsgivning, uppdragsforskning och liknande ting. Manmåste bestämma sig för vilken linje man därskall följa. Vad jag förstår harSven inte uppfattat del kontroversiella och tvivelaktiga i den linjesom f n. råder och som vi vill ändra på. Jag skulle vilja fråga '.ndersson: Varför har ulskottet i sin betänkande inle tagit upp den konfliktsom finns mellan socialt och nyttig produktion och t. ex, den extremasatsning på en öppen exporiekonomi som ju nu är vissa av de stora bolagensprimära intresse? Det är två mål som står i strid med varandra. Slutligendel kanske allra viktigaste - del förvånar mig litet grand all inte hellersocialdemokraterna har tagit upp della, för del hade jag väntat mig -nämligenvem som skall bestämma över forskningens inriktning. En part saknas i proposilionen,likaså i betänkandet och i alla andra handlingar, och det är de arbetandemänniskorna som skall gå i den dåliga arbetsmiljön, som skall leva ikontaminerade miljöer, som skall drabbas av de bristande satsningarna påkollektivtrafiken, osv. De människorna är borta. Nog borde man påminna om derasexistens när del gäller den teknologiska framliden i landet. i (fp) kort genmäle: Det är alltid intressant att samtala med . Han menar allvi lalar förbi varandra och siäller frågan till mig om jag inle har upptäcktvilka det är som lägger ul uppdragsforskning på universiteten. Del är storföretagen,säger , vilkas intressen är kortsiktiga, och ytterst finns dåvinstintresset. Jo, självklart vet jag att många storföretag lägger ut myckelav forskning på universiteten, ofta i samarbete med de statliga insalserna, mendet är inte enbart kortsiktiga projekt del är fråga om. Vpklalar i sin moiion om all man inte skall förgöra de naturresurser som finns ochatt man därför skall Öka förädlingsgraden inom industrin. Många projekt somligger på högskolorna och mycket av den kollekliva forskningen berörsådanaområden. förvånarsigöver-ochjag förvånar mig över Svenssonnär han säger det - att vissa områden alldeles har glömts bort. Miljön t. ex.finns inte alls upplagen,säger . Jo, visst talas det om miljön ipropositionen. STU gör stora satsningar på den och även när del gällervenlilalionsteknik och teknik inom sjukvårdsområdet. STU sysslar med en radprojekt på sådana områden som här tog upp. Sånågra ord lill . Han tyckte atl jag var litet slapp när jaguttalade mig om utvecklingsbolagen. Ja, det gamla utvecklingsbolagetskonstruktion var ju inte så bra. Det bolaget gick ju också sin tämligen snaradöd till mötes. sade vidare alt nu satsar vi miljarder påolika dåliga industribranscher; varför satsas det inte mera på teknisk forskning och utveckling?Ja, tycker då att det är fel av regeringen att satsa påstålet, skogen och malmen? Den frågan tyckerjag atl skallsvara på. Härfår vi naturligtvis avväga resurserna. Men vi anser a ti den satsning som görsi år är väsentligt större än vad socialdemokraterna gjorde i regeringsställning.Inle har vi väl just upptäckt all forskning och utveckling behövs!Forskning och utveckling är ju något långsiktigt - del skulle ni ha tänkt pålitet tidigare. LENNARTPETTERSSON (s) kort genmäle: Jag sade inte att vi inte skall göra dessa satsningar på stål och skogosv. Jag sade atl vi satsar defensivt många miljarder, men vi bör också salsaoffensivt på teknisk forskning och utveckling, åtminstone tiondelar av vad vinu satsar på de defensiva objekten. Del skulle ge utdelning för framliden. ena skall inte slå i motsatsställning lill del andra. Del gäl ler att göraen vettig avvägning. Jag tror att många med mig - också inom regeringspartierna-känneralt denna avvägning inle alltid är rätt gjord. Det är delta vi har velatreagera mot och del ärdet som vi nu för fram, när vi föreslår en program -jagerkänner gärna all del är betydligt mera kostnadskrävande - för en samhälleligsatsning på teknisk forskning och utveckling. Del skulle ge en chansatl betydligt snabbare komma i gång med framslegsarbetet när det gäller nyaaffärsidéer och produktidéer än de förslag som regeringen har lagt fram i sinproposition om teknisk forskning och utveckling. Detär en riktig tanke, både om man ser del internationellt och om man ser tilltidigare svenska erfarenheter, att vi får ell utvecklingsbolag där man kan förasamman statliga och kommunala beställare och industriella förelag. ELLEMTEL harvisat det rikliga i att göra en sådan satsning, och jag är övertygad om atl deutvecklingsbolag som vi föreslår också leder i rält riktning. Några hundraprocentiga garantier kan naturligtvisaldrig lämnas, eftersom det härar fråga om en riskfylld verksamhet. Men även omdet föreligger risker kan denna verksamhet aldrig ersättas. Vi måste ta destörre riskerna om vi också skall kunna vinna något. Och det är därför som delär så viktigt all salsa de 200 miljoner som är föreslagna. (vpk) kortgenmäle: Utskottets talesman i klagade litet över vpk:skritik och sade all staten går in och stöder satsningar på ökad förädling, nyaprodukter osv. Ja, men situationen har ju länge varit och är alltjämt den altdenna typ av satsning, den här långsamma omstruktureringen, försiggår så atlsäga därför atl man är tvingad lill den. Och den försiggår på så sätt atlstaten väsentligen passivt stöttar upp det storföretagen har för sig. Det ärallslå inte fråga om någon självständig strukturpolitik där man i de politisktansvariga instanserna har frågat sig vilken utveckling som är önskvärd ellervilken utveckling som är bäst för Iblkflertalet, och sedan söker med insatsernas hjälp styra den utvecklingen. Om delnu inte blir så atl de privata bolagen vill ha samma utveckling måste man vara.som vpk i olika sammanhang har framhållit, beredd atl ta elt större statligtindustriprogram för alt förverkliga den ekonomiska slruklurförskjulning som ärnödvändig om landei skall kunna hävda sig i den industriella utvecklingen. Del är väldigt lätt all säga all man t. ex. är lör ökadförädling lör alt kunna övergå lill mer sysiembyggande. systemlösningar osv.Men kan man få se all de som säger del t. ex. kommer anrösta (or - de har redan i lidigare sammanhang gjort det-enkapaciietsnedskärning på varven, som ju är en industrigren speciellt ägnad allgöra den typen av nyproduktion. Slutligen skulle jag vilja återkomma lill det jag slutademed, före vilket i avbröi sin kommentar till milt inlägg,nämligen frågan om var alla de arbetande människornas synpunkter på dentekniska utvecklingen och teknologin kommer in. De är inle alls nämnda i någonav de handlingar som förekommer i delta ärende. Del kan tänkas all dessa storamängder människor som går ute i produktionen, .som drabbas av bristerna isamhället, skulle vilja se en annan fördelning av resurser i samhället, enannan ekonomisk struktur.ett annat sätt att leva än det som har framgått av enofta mycket blind och kortsiktig kapitalistisk utveckling. SVENANDERSSON i (fp) kort genmäle: Jag är inte alls emot den här defensivasatsningen, säger , men vi skall salsa mera offensivt. Delhar krävts oerhörda resurser för atl hålla människorna i arbeie. Del ärväsentligt och viktigt atl vi llr rådrum förde branscher som har betydandesvårigheter alt upprätthålla sysselsättningen. Där satsas del enormabelopp,del håller jag med om. Men är det så med all forskning ochutveckling. Jag håller gärna med om all vi skall salsa på della inom ett brettspektrum. Men problemet är ju - det måste också förstå ocherkänna innerst inne, eftersom han är väl insatt i dessa frågor - atl della somberör satsningarna på forskning och utveckling har försummats avden socialdemokratiska regeringen. Det har varit myckel låga anslag frånstatens sida. räknade upp i procenttal vad industrini dag satsar på forskning och utveckling. Där är det ju så att om man inte harnågra vinster blir det mycket litet satsningar. Del hör ihop, alt när man haren produktionsapparat man inte utnyttjar så sjunker invesleringsgraden. Men jagtror nog all den socialdemokraliska oppositionen får ta på sig en stor del avde problem som själv klagar över. Ni satsade myckelsparsamt under er regeringstid på forskning och ulvekling, fasl LennartPettersson i sitt forsla inlägg ville göra gällande alt man satsade oerhört. Var kommer de arbetande,folkflertalet, in säger . Han ställer den retoriska frågan. Det ärväl genom den demokratiska process vi har här i landei. Vi har ju en valssysiemdär vi utser människor från de politiska partierna. Och de har möjligheter atlagera inom respektive beslutsområde. Såvitt jag vet finns del inga direktasådana Men självklart kan det ske en medverkan på arbetsplatserna. Vadvet vi om vad folkfierlalei vill, vilka produkter de vill ha? Även när delgäller atl vaska fram önskningar hos människorna får väl vi politiker hållabreda kontaktytor med människorna, med dem som är på verkstadsgolvet etc. vice lalmannen anmälde atl LennartPetlers.son anhållit all lill protokollet få antecknat atl han inle ägde rättlill ytterligare replik. För alt komma lill rätta med de stora problem som svenskt näringsliv fn. brottas med genomförs och planeras omfattande industri-och näringspolitiskaåtgärder. Vihar haft en deball om vad som gäller inom skogsindustrin, och det är betecknandeför de insatser som måste till på skilda områden. Jagvill som anknytning lill den debatt mellan utskoltsrepresenianierna som ägerrum säga, alt den klara gränsdragning mellan defensiva och offensiva åigärder iindustripolitiken, som man försöker konstruera framför allt frånsocialdemokratiskt håll, är helt felaktig. Den klara gränsdragningen finnsinte. Statens åtgärder för att anpassa branscher, genomföra strukturförändringaroch göra de bestående enheterna bättre och mer utvecklingsdugliga innehållerju också väsentliga insatser, som är framåtriktade och ägnade att göranäringslivet mer disponerat för utvecklingsinsatser. Förall näringslivet på skall kunna överleva och undvika framtidakriser måsle ändå dessa ofrånkomliga defensiva åtgärder kompletteras med merlångsikliga, som syftar lill att utveckla näringslivet och bibehålla desskonkurrenskraft. måste industri- och näringspolitiken stimulerautvecklingen mot nya produkter och branscher för att härigenom skapa nyaarbeisiillfällen och åstadkomma den vitalitet i näringslivet som ärofrånkomlig om man vill satsa på ökad industrisysselsättning, vilket ärangeläget för framliden. Stödetlill teknisk forskning och utveckling är i del här sammanhanget naturligtvisett viktigt långsiktigt industripoliliskt instrument. Ekonomisk satsning påinnovationer har för del enskilda industriförelaget karaktären av långsikligainvesteringar. 1 tider med dålig lönsamhet och lågt kapacitetsutnyttjande larinvesteringar i allmänhet, och kanske speciellt investeringar i forskning ochutvecklingsverksamhet, svårt atl hävda sig gentemot utgifter inriktade påförelagets omedelbara överlevnad. Jagvill i det sammanhanget som ett positivt exempel anföra vad som sker inomsvensk handelsstålsindustri, där det nybildade har betydande resurseravdelade för just forskning och utveckling och där man kan kombinera rentdefensiva insatser med offensiva och framiidsinrikiade utvecklingsinsatser. Detär ofta så alt avkasiningen av en inveslering i forsknings- ochutvecklingsarbete är osäker och svår atl beräkna och att den ligger långt frami Del kan därför inträffa all ell förelag, framförallt när kapiialknapphei råder, i strävan att bevara en tillfredsställandelikviditet och handlingsfrihet antingen skjuter en sådan investering påframtiden, även om den förräntade avkasiningen är hög, eller gör en merkortsiktig investering som snabbi ger pengarna lillbaka. Detla ger en tendenstill låga investeringar i innovations-verksamhet, och det är ettkarakteristiskt inslag i del utvecklingsskede vi nu befinner oss i - även omdet som sagt t. ex. inom finns påtagliga och glädjande undantag. Del ärmot den här bakgrunden naturligtvis viktigt atl statsmakterna griper in medolika stimulerande och reglerande åtgärder för all ökainnovalionsaktiviteterna. I regeringens proposition om statens stöd till tekniskforskning och industriellt utvecklingsarbete läggs fram förslag till åigärder förall främja den tekniska förnyelsen inom industri och andra samhällssektorer.För atl skapa ell gynnsamt klimat för innovationsverksamhei krävs en radkompletterande åtgärder som spänner över ell brett område. Ett av de mest effektiva sätten för staten atl stödjainnovationer är alt påverka marknaden, så atl innovationen blir merefterfrågad, mer uppskattad, och därför också motiverad i företagensplaneringsverksamhet. Del är också en verksam metod alt söka lösningar på ettvisst problem. Del kan ske genom bl. a. föreskrifter. Inte minst kan detske-och där får man räkna med en betydande ulveckling i framliden - genomoffentlig upphandling. Erfarenheter av upphandlingen av försvarsmateriel visaralt en upphandling av tekniskt avancerad materiel medför en avsevärd stimulanslill tekniskt utvecklingsarbete inom industrin, och då inte bara inom deldirekt berörda teknikområdet utan även inom angränsande teknikområden. Innovationsverksamheten kan också stödjas genom åtgärderför atl minska kostnaderna för de aktiviteter som ingår i verksamheten. Genomolika typer av direkta bidrag, lån på fördelaktiga villkor eller möjligheterlill avdrag vid beskattning försöker staten göra det mer lönsamt för företagall salsa på utveckling av ny teknik. Direkta finansiella bidrag lillforsknings-avsnitt inom ett större industriellt utvecklingsarbete lämnas iSverige av bl. a. styrelsen för teknisk utveckling. Norrlandsfonden och deolika forskningsråden.