prot · G10931 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:31 Förhandlingarnaleddes av andre vice talmannen. §1Justerades protokollet för den 11 innevarande månad. §2 Meddelande om interpellationssvar 1977/78:54om åtgärder för att förbättra sysselsättningen i Med hänvisning till riksdagsordningens 6 kap. 1 j får jag meddela allÅke Wictorssons interpellation om åtgärder för all förbättra sysselsättningeni kommer att besvaras senare under höst-riksdagen, eftersom den tillviss del berör frågor som f n. är under behandling. §3 Om skogsbrukets anpassning till rekreationsintressena Bosladsministern erhöll ordet för atlbesvara () anmälda interpellation, 1977/78:58,och anförde: har frågat mig om jag anser att skogsbruket bör tåla ensådan anpassning till rekrealionsintressel som följer av den fysiskariksplaneringen och om jag anser all åtgärder bör vidtas lagstiftningsvägen, ominte rekreationssynpunkterna beaktas av skogsbruket. Inomramen för den fysiska riksplaneringen har redovisat ett stortantal områden av riksintresse för del rörliga friluftslivet och för denvetenskapliga naturvården. Dessa områden representerar ett stort antalnalurtyper, som kräver varierande grader av skydd för att naturvårds-och rekrealionsintressenaskall tillgodoses. Kommunerna och länsstyrelserna har under den fysiskariksplaneringens s. k. planeringsskede hafl att la ställning till vilka reglersom bör gälla för bl. a. dessa områden. Regering och riksdag har angettriktlinjer för arbetet under planeringsskedet, som bl. a. innebär dels altstörre krav än tidigare bör ställas på hushållning med landets skogsresurser,dels att planeringen för skogsområden måste ske med beaktande av alt ocksånaturvärdens och friluftslivets intressen skall tillgodoses. Utgångspunkten hardärvid varit all friluftsliv och rationellt skogsbruk ofta bör kunnakombineras, om riktlinjer för skogsbrukets bedrivande utarbetas i samråd mellanbe- Omskogsbrukets anpassning till rekreationsintressena 5 protokoll 1977/78:29-32 Omskogsbrukets anpassning till rekreationsintressena Genomden allmänna aktsamhelsregel som har införts i skogsvårdslagen harmöjligheterna förbättrats alt ställa krav på alt friluftslivels intressenbeaktas ulan att markägaren har rätt lill ersättning. Också 19 och 20 S>!naturvårdslagen kan tillgripas ulan att fråga om ersättning uppstår. Behövsell långtgående skydd, som innebär väsentliga inskränkningar i markägarensmöjligheter alt bedriva ett rationellt skogsbruk, måsle frågan lösas på annatsätt. Det kan då bli aktuellt att inrätta naturreservat. I sädana fall blirsamhället skyldigt atl ersätta markägaren för den ekonomiska skada han kankomma att lida om pågående markanvändning avsevärt försvåras. Deområden som i underlagsmaterialet för den fysiska riksplaneringen har angetlsvara av riksintresse för friluftslivet omfattar en ganska stor sammanlagdareal. Av den utvärdering av den fysiska riksplaneringens planeringsskede som fn. genomförs kommer del att framgå vilka åtgärder som berörda myndigheter pålokal, regional och central nivå anser bör vidtas för dessa områden. Härvidkommer också alt belysas i vilken utsträckning och på vilket sätt konflikter ommarkanvändningen kan lösas med gällande lagregler. Denutvärdering av den fysiska riksplaneringen som f n. utförs av ell stort antalcentrala verk skall redovisas till regeringen . Jag är inteberedd att nu föregripa den pågående utvärderingen. Jag vill emellertid allmäntuttala atl jag anser att friluftslivels intressen liksom i första handbör tillgodoses dels genom all samhället anger generella regler för hurskogsbruket skall bedrivas, dels genom att lokala överenskommelser träffas omhur skogsbruket bör beakta fri-luftsintressena. Först om del krävs särskiltbetungande restriktioner för skogsbruket bör sådana lagregler tillgripas somberättigar markägaren lill ersättning. Formen för att säkerställafriluftslivets intressen är snarare en fråga om hur starka restriktioner sombehövs än om området i fråga har behandlats i den fysiska riksplaneringen. Jagtackar bosladsministern för svaret på min interpellation. Svaret är allmänt hållet och säger väldigt litet omden borgeriiga regeringens politik och inställning lill den konflikt mellanrekreationsliv och rationellt skogsbruk som återspeglas i den fysiskariksplaneringen. "Jag är inte beredd atl nu föregripa den pågåendeutvärderingen", säger bosladsministern om den fysiska riksplaneringen. Sedanföljer ett allmänt uttalande om all bostadsministern anser all friluftslivelsintressen liksom skall tillgodoses genom atl samhället anger generellariktlinjer för hur skogsbruket skall bedrivas och genom atl lokala överenskommelserträffas om hur skogsbruket skall beakta friluftsiniressena. Denna senare formuleringdöljer såvitt jag kan förstå ett hot, och den bekräftar del berättigadei den oro som låg bakom min interpellation. Svaret kan nämligen tolkas pä såsätt atl den borgerliga regeringen har för avsikt atl slippa från sitt ansvarför ett ställningstagande i konflikten skogsbruk-friluftsliv genom atlhänskjuta avgörandena till den lokala nivån, dvs. Med tanke på denibland tröga och ofta starkt varierande inställningen till dessa frågor pålokal nivå liksom de bristande ekonomiska resurserna i kommunerna finns detverkligen anledning till oro inför en sådan utveckling. Dennaoro minskar ju inte genom atl jordbruksministern i ett uttalande harframhållit att regeringen inle har för avsikt att underlätta för kommunerna atlavsätta strövområden genom att anvisa statsmedel för ändamålet. Bakgrundenlill min interpellation var den debatt som uppkom med anledning av en rapportfrän skogshögskolan, Rekrealionsanpassal skogsbruk. Debatten har handlat omdet skäliga i alt skogsbruket föriorar inkomster som en följd av atl denfysiska riksplaneringen aktualiserar inskränkningar i areal och restriktioner iskogsbruket till förmån för rekreation och friluftsliv. I den debattenuttalade sig också en förelrädare för . Enligt denne vardel naturligtvis markägarna själva som skulle stå för de uteblivna intäkter somkunde bli följden av den fysiska riksplaneringen. Jag delar denna uppfattning.Men efter del något tama svaret på min interpellation måsle jag fråga bostadsministern,om hon slår bakom detta uttalande från departementet. Minoro med anledning av svaret blir inte mindre genom alt del enda"programuilalande" som kan utläsas av bostadsministerns svar är, eventuellt får överväga nya lagregler som berättigar markägarna lillersättning, om del krävs särskilt betungande restriktioner för skogsbruket.Det är karakteristiskt för den borgerliga regeringen att göra ettprinciputtalande till förmån för ägarintressena men att avstå när det gälleratt uttala sig lill förmån för rekreation och friluftsliv. Utvecklingen av naturvärden i vid bemärkelse, där rekreation ochfriluftsliv ingår på ett naluriigt sätt, har varit en brännande politiskdebattfråga under 1950-, 1960- och 1970-lalen. Här har skiljelinjerna i svenskpolitik framträtt när det gäller diskussionerna om strandlag, naturvårdslag,skogsvårdslag och inskränkningar i privatiseringsmöj-ligheterna påbebyggelseområdet. Iställningstagandena lill dessa frågor har moderata samlingspartiet envetet ochenvist slagit vakt om den enskilda äganderätten och motarbetat förslag, somsyftat till alt skapa större rekrealionsmöjligheler för de breda folklagren,dvs. de folkgrupper som inle med hjälp av välfyllda plånböcker kan köpa sigrätten lill exklusiva fritidsområden. har ofta visat en vacklandeinställning i dessa frågor. Trots detta har besluten tämligen ofta kunnatfattas med bred uppslutning här i . Jag skall inle dölja all jaguppfattat bosladsminislerns tidigare personliga agerande i dessa frågor som ettstöd för denna breda uppslutning. Genom tillkomsten av denborgerliga regeringen har läget radikalt för- Omskogsbrukets anpassning till rekreationsintressena ändrats, inte minst motbakgrunden av det starka politiska inflytande som kommit till del.Det är därför av stort värde all få klarlagt hur regeringskompromisserna pådelta område kan komma alt se ut. Blir del eller som kommeralt hålla i pennan? Tyvärr ger bostadsministerns svar på min interpellationingen vägledning i detta avseende. Jagfick, herr talman, aldrig något svar på de två frågor som jag ställt i mininterpellation. Därför upprepar jag dem . Delarbosladsministern uppfattningen atl skogsbruket måste tåla en sådan anpassninglill rekrealionsintressel som följer av den fysiska riksplaneringen? Instämmerbosladsministern i synpunkten att åtgärder måsle vidtas lagstiftningsvägen, ominte rekreationssynpunkterna beaktas av skogsbruket? Jag kan inle underlåta alt säga alt jag tycker atl vissa delar av ÅkeWictorssons anförande lät som ett eko från valdebatten. Jagkan inle förslå all utgår ifrån atl det alltid skall uppslåkonflikt och att del inle skall gä alt lösa en sådan. Jag är faktiskt av denuppfattningen alt om båda parter har god vilja går del oftast att komma framlill vad jag skulle vilja kalla för sambruk. Mennaturiigtvis vill jag också säga: Att äga och bruka mark och skog äransvarsfullt, och det kräver alt man lar hänsyn till andra människor, lillfriluftsfolk t. ex. kan man fordra alt fri luftsfolket visar förståelseför och uppskattar del mycket flna som vi har i allemansrätten. Jagär faktiskt inte sådan pessimist som , utan jag tror alt dennafråga kan lösas. Och varför skall den inte kunna lösas på lokal nivå? Det är judär man träffar varandra och det är där man har nära kännedom om förhållandena. tycker all det är ganska naturligt atl jag inte vill föregripa denpågående utvärderingen av den fysiska riksplaneringen. När denna är gjordkanske jag kan ha mer alt säga i denna fråga. Överläggningenvar härmed slutad. JordbruksministernANDERS erhöll ordet för atl i ell sammanhang besvara dels GötheKnutsons (m) anmälda interpellation, 1977/78:55, dels ÅkeWictorssons (s) anmälda interpellation, 1977/78:59, ochanförde: har frågat mig om jag är beredd atl vidta åtgärder isyfte atl skapa en korrekt information både åt svenska folket och ät utländskaturister om de regler som gäller för allemansrätten och därmed följandeskyldigheter i umgänget med naturen i vårt land. har frågat mig om jag är beredd att la initiativ lill sådanakompletteringar av anvisningarna om aktsamhel med naturen i samband medskogsbruket alt allemansrätten beträffande bärplockning skyddas bättre. Jag besvarar de bådainterpellationerna i ett sammanhang. Denfrihet som allemansrätten ger atl vistas i skog och mark och där bl. a. plockasvamp och bär är av oskattbart värde. All vi måste slå vakt om allemansrättenär därför en självklarhet. Om detta råder också allmän politisk enighet. Faslänvi alla är överens om grundprinciperna kan tillämpningen ibland vålla problem.Umgänget med naturen kräver kunskaper och varsamhet. En fortlöpande bredinformation om allemansrättens innebörd är därför nödvändig. harockså , senast , understrukit viklen av eneffektiv och vederhäftig information om allemansrätten och om de rättigheteroch skyldigheter som denna innebär. Informationom allemansrätten bedrivs av en lång rad olika organ, såväl statliga som andra.Naturvårdsverket har gett ut ett flertal skrifter om allemansrätten såväl påsvenska som på flera andra språk. De ideella naturvårdsorganisalionernabedriver också en upplysningsverksamhet inom detta område. Informationen lillturister sker till slor del genom kommersiella organ. Atl ge utländska turistermed vana vid andra regler än dem vi har en kortfattad och korrektinformation om vad den svenska allemansräuen innebär är naturiigtvis inte enhelt lätt uppgift. Det har tyvärr också bl. a. i en del turistbroschyrerförekommit uttalanden om allemansrättens innebörd som kunnat ge anledning tillmissförstånd. Det är en viktig uppgift för bl. a. Turistråd alt verkaför all informationen till utlandet om allemansrätten blir korrekt. Enligt vadjag erfarit kommer man från turistrådets sida att på olika sätt arbeta för altdenna information skall förbättras. lar i sin interpellation om allemansrätten upp de konsekvenser delmoderna skogsbruket kan få för bl. a. möjligheterna lill bärplockning. Det äruppenbart atl besprulning med lövbekämpningsmedel innebär all allmänheten fören tid inte kan utnyttja allemansrätten lill atl plocka bär inom det besprutadeområdet. Jag har inte för avsikt alt här ge mig in på någon närmare diskussionom hur långt allemansrätten sträcker sig. Jag vill dock framhålla attjag inteanser det lämpligt all göra frågan om vilka regler som skall gälla föranvändningen av bekämpningsmedel inom skogsbruket till i första hand en frågaom tillämpningen av allemansrätten. Formernaför användning av bekämpningsm 'el, såväl inom skogsbruket som i övrigt, bör iförsta hand regleras genom tillämpning av lagstiftningen om hälso- ochmiljöfarliga varor. M2d stöd av denna lagstiftning har produklkonlrollnämndenutfärdat närmare föreskrifter om olika försiktighetsåtgärder vid spridning avbekämpningsmedel över område där allmänheten fritt får färdas. Jag vill ocksåerinra om det totalförbud mot användningen av fenoxisyror av typ 2,4,5-T somregeringen Huråtgärder inom skogsbruket påverkar möjligheten lill bärplockning är en del avden större frågan om hur skogsbruk, naturvärd och friluftsliv skall avvägas motvarandra. Grundläggande regler om hur skogsmark skall utnyttjas förvirkesproduktion finns i skogsvärdslagen, och dessa måste ju den enskildeskogsägaren följa. Såsom påpekat har emellertid i lagen ävenskrivits in principen om ell allmänt hänsynslagande till naturvårdens krav.Närmare anvisningar om hur denna princip skall tillämpas har utfärdats avskogsstyrelsen som i denna fråga har samrätl med . Det ingårockså i skogsulredningens uppdrag att behandla frågan om hur naturvårdensintressen skall tillgodoses inom skogsbruket. Utredningens förslag väntas inomkort. Jag har därför inle för avsikt alt f n. ta några initiativ tillförändringar av gällande anvisningar till skogsvårdslagen. Med anledning av all inle har möjlighet atl avjordbruksministern motta svaret på interpellationen angående allemansrättenhar jag blivit ombedd atl göra det. Därför tackar jag nu jordbruksministern fördet svar han har lämnat. Medanledning av interpellationerna i frågan vill jag, i likhet medjordbruksministern i interpellationssvaret, konstatera att det vedertagnabegreppet allemansrätt är och förblir en fin garanti för atl medborgarna skallkunna, inom vissa ramar, röra sig fritt i vår vackra natur. Samtidigtvill jag betona atl allemansrätten inle pä något sätt bör fä inkräkta påmarkägarens rättighet atl utnyttja sina marker eller all för sitt levebrödbedriva sina näringar, vilket visat sig ej ha varit en självklarrättighet. Man kan som exempel nämna bonden som fält ell drygt arbete med altinfånga sina kreatur på grund av en öppnad grind eller fiskaren som, när hankommer lill sin brygga med bålen, finner sin plats redan upplagen av en ej heltförstående fritidsskeppare. Jagkan nämna fler exempel. I vissa områden som är hårt frekventerade av bådesvenska och utländska turister förekommer en tilllagande nedskräpning. Likasåhittar man alltför ofta stora brandskadade ytor på berg och skogsmark, som deltar årtionden för naturen all återställa i ursprungligt tillstånd. Jagvill ej underskatta de åtgärder som vidtas från samhällets sida i vad gällerupplysningarom allemansrätten, men jag vill med skärpa betona vikten av en ännumer effektiv spridning av information om vad reglerna innebär för bådeutländskt och svenskt fritidsfolk. Tillsist vill jag ifrågasätta om inte ett förbud mot öppen eld måsle övervägas, närman för en ringa penning kan köpa en i marknaden befintlig grill. ÅKEWICTORSSON (s): Jag tackar jordbruksministern för svaret på min interpellation. Bakgrundentill interpellationen är den gångna sommarens debatt om allemansrättensinnebörd. Den debatten har uppstått genom användningen av kemiskabekämpningsmedel inom jordbruket men kan också sägas vara en fortsättning päden debatt som tidigare ägt rum om kalhyggen och användningen av maskinellametoder över huvud taget inom skogsbruket. Man kan därför säga atl debatten ären följd av all industriella skogsbruksmetoder i stordriftsform kolliderar medallmänhetens uppfattning om allemansrättens innebörd. Denoro som allmänheten grips av i dessa frågor stillas inte med försäkringar omatt de i det aktuella fallet använda bekämpningsmedlen är ofarliga från desynpunkter som produktkontrollnämndens prövning enligt lagen om hälso- ochmiljöfarliga produkter avser. Detta har också i realiteten bekräftats av atlregering och riksdag har förbjudit användningen av fenoxisyror av typ 2,4,5-T,vilket har skett från lämplighets-och inle farlighetssynpunkt. Allt fierdebattörer kräver därför atl i den praktiska hanteringen större hänsyn skalltas lill allemansrätten genom lokala anpassningar av dessa olika verksamheter iskogsbruket. Imin interpellation ifrågasatte jag huruvida inle anvisningaromhänsynslagande lill skogsvärdslagens bestämmelser om akt-samhet i skogsbruketfrän naturvårdssynpunkt kunde kompletteras med anvisningar om all sådan hänsynockså skulle kunna innefatta särskild hänsyn lill allemansrätten, exempelvisnär den utövas i form av bärplockning i närheten av tätorter och vägar.Eftersom dessa anvisningar ges i rekommendalionsform skulle en sådan ändringinnebära en mycket liten inskränkning i användningen av nuvarandeskogsbruksmetoder men ändock bidra lill alt minska antaletkollisionslillfällen. Jag vill hänvisa lill att andra debattörer hävdatbetydligt hårdare restriktioner, t. ex. i form av kommunall veto. Jag vill inlehelt avvisa sädana metoder men anser all vi i första hand bör försöka med ettökat ansvarslagande från de enskilda skogsägarnas sida och se om vi kan lösaproblemen den vägen. Jordbruksministernssvar kan endast tolkas som ett nej till en sådan ändring, i varje fall inuvarande läge. Och jordbruksministern hänvisar därvid lill lagstiftningen omhälso- och miljöfarliga varor. Jag har inle ifrågasatt lagstiftningen om hälso-och miljöfarliga produkter. Del är självklart atl den skall fortsätta atlgälla. Jag är också av den uppfattningen atl del finns skäl att förstärka denlagstiftningen inte minst genom en förstärkning av lekmannainflytandet iproduklkonlrollnämnden. Motdenna bakgrund är del naluriigt alt jag inle är tillfredsställd medjordbruksministerns svar, särskilt som del inle redovisar några försök atl taupp en diskussion om del dilemma som ligger i alt människorna ute i bygdernainte accepterar de beslut som fattas på central nivå i dessa frågor. Annarsborde ju inle jordbruksministern vara helt främmande för detta dilemma medhänsyn lill reaktionerna på beslutet om förbud mot hormoslyr. Jordbruksministerns svarär dock litet mer sensationellt än så. Södra i hävdade nämligen jordbruksministern atlnalurvårdsinlressena i skogsbruket fortsättningsvis kommer att reglerashuvudsakligen i skogsvårdslagen och genom naturvårdslagens bestämmelser omnaturvårdsområden. I ett anförande i sadejordbruksministern vidare: "Flygbekämpning får därför under ingaomständigheter utvecklas lill en rutinmässig teknik. För skog i närheten avbebyggelse och andra attraktiva fritidsmarker bördenna teknik över huvud intekomma i fråga." Omjordbruksministern har dessa uppfattningar, varför kan de då inle förmedlaslill dem som har ansvaret för metodernas tillämpning, nämligen skogsägarna? Varförkan inte de sanningar som förmedlas lill jordbruksministerns åhörare i Boråsoch bli utsagda från denna talarstol och i anvisningar?Är det möjligen så, att den uppvaktning som för en lid sedan skedde frånskogsbrukets sida inför statsministern och jordbruksministern till förmån fördel industrialiserade skogsbruket gett jordbruksministern stora skälvan infördessa sina egna tankar? Allemansrättenär unik för vårt land. Den fanns långt innan den enskilda äganderätten tillskog vann burskap. Så länge skogsbruket bedrevs under hantverksmässiga formerkunde de båda rätterna existera vid sidan av varandra utan mera påtagligaolägenheter. Det är först det industrialiserade skogsbruket som skaparkonflikter. Jag är självfallet medveten om behovet av en rationellskogsproduktion och att en sådan inle kan bedrivas med gärdagens metoder. Delhar vi inte råd med från landets synpunkt. Men vi har inle heller råd altföröda den unika allemansrätten. Därför måsle vi försöka finna metoder sombättre än de nuvarande löser dessa konflikter. Jagskall inle dölja min oro för vad den borgerliga regeringen kan tänkasåstadkomma på detta område. Det är visserligen riktigt som jordbruksministernpåpekar alt allemansrätten omfattas av samtliga partier. Men det är samtidigtlika påtagligt att försvaret för allemansrättens innebörd alllid fält drivasav socialdemokratin. Såvitt jag kan erinra mig är de enda framstötar som görsav borgerliga riksdagsmän på delta område helt koncentrerade lill alt plockafram alla de avarter som allemansrätten för med sig och atl kräva informationom allemansrättens begränsningar. Den interpellation som behandlas samtidigtmed min är ett ytterligare exempel på den verksamheten. Motbakgrund av delta flnns det anledning atl fråga jordbruksministern: tolkas som ett nej lill jordbruksministerns tidigare uttalanden om altskogsvårdslagstiflningen skall användas för alt ytterligare stärka skyddet förnaturvård och därmed också allemansrätt? Den här frågan är naturiigtvis svår atl diskutera, eftersom den så oftablir känsloladdad. har gjort den extra känsloladdad genom att isin interpellation göra påståenden som jag förstår är avsedda årsvalhandbok. talar om våldsamma strider. Var och med vem har de stridernautkämpats? parti har ju ändå haft ett alldeles dominerande ochexklusivt beslutsunderlag . Vilken tidsålder talar när del gäller de våldsamma striderna om allemansrätten? De citat ÅkeWictorsson återgeit här är rikliga, och dem står jag för. Jag har ocksåsagt all den här regeringen har för avsikt all slå vakt om allemansrätten. 1och för sig trodde jag all detta skulle vara ett tillräckligt besked till ÅkeWictorsson. Självfallethar skogsbruket ett stort ansvar när det gäller alt tillämpa de regler somställts upp på sådant sätt all vederbörliga hänsyn las till människor somutnyttjar skogsmarken lill bärplockning och rekreation. Men man skall inteöverdriva de arealmässigl intressanta områdena. Om vi sammanför all skogsmarksom vi har i detta land och täcker den med skog med början i , kommer viupp lill norr om . Här kan vi dra en rak linje ut lill BottniskaViken. Allting söder om denna linje är täckt med skog, och det är denskogsareal vi har. Den areal som har besprutats med kemiska medelutgör en sammanlagd yta av eller en sjättedel av egenkommun, kommun. Detta är allt som besprutats av dettastora område jag angav. Vihar vanligen gott om bär i landet. Den totala lingonproduklionen har exempelvisuppskattals lill . Av denna mängd las kanske endast en tiondedellill vara. Del bortfall som sker lill följd av besprui-ningar är alltså i stortsett ulan betydelse från försäljningssynpunkl. Jag hoppas alt jag skall kunna vara överens om atl det inle utgör något otillåtet inträngi allemansrätten, om markägare genom besprulning fördärvar bären på sinfaslighet inom detta lilla område. Jordbruksministern gör konslalerandel atl jag håller på att skriva 1979års valhandbok, speciellt sedan jag i min interpellation har påpekat all mängaav de beslut som fallats i lill skydd för allemansräuen har skettunder våldsamma strider. Jagtror inte, herr jordbruksminister, att man behöver skriva valhandbokför all kunna göra detta konstaterande. Jag hänvisar bara till den debatt ochde diskussioner som varit i anslutning lill strandlagens tillkomst, ianslutning lill den utvidgade naturvårdslagstiftningen och i anslutning till deförändrade bestämmelserna i skogsvärdslagen om skydd för nalurvårdandesynpunkter. Jag tror inte all jag mot den bakgrunden har anledning all revideramitt konstaterande all de förändringar som skett under - i varje fall delvis -den tid då socialdemokratin hade majoritet kunde genomföras lill priset avvåldsamma strider.