prot · G10915 · 1977-12-31 00:00:00 — På samma säll som vid alla lidigare lillfällen underrättadesoppositionen om regeringens avsikl. Atl komma och säga all del var eltkategoriskt beslut som icke kunde ändras, när det faktiska beslutet ännu inlevar taget - del skulle ju ändå las i - ell sådani påslående fallerpå sin egen orimlighet Jagvill säga några ord om del som både och har ondgjort sigöver, nämligen att vi påminner om hur många jobb som krävs för alt vi skall nådet som alla partier har sagl sig vara eniga om; arbete åt alla. Ingen av er -icke någon annan heMer - kan bestrida au del då är fråga om etl anlal jobb istorleksordningen 400 000. Trots att vi har haft den här ökningen på 10 000 detsenaste året - den är blygsam, och det framhöll jag med en gång i svaret tillherr - har alltså arbetslösheten ökat, vilket Per harutvecklat På samma gång har vi ökat de arbelsmarknadspoliiiska insatserna.Visar inte jusl del här förhållandet hur stort behovel är av nya arbeten, om viskall kunna infria det vi ändå gemensamt har sagt till medborgarna, nämligenall vi skall försöka åstadkornrna arbele ål alla? Visträvar nu mot det här målet på olika säll. Jag skall inle dra uppbeskrivningen igen, utan hänvisar till den långa redoyisning i del häravseendet som jag gjorde i milt inledningsanförande. Vi gör del genomkortsiktiga ålgärder i krisbranscherna. Vi gör det genorn generellt verkandeåtgärder av den typ som vi från regeringens sida har redovisal, och där har viicke sprungit före arbetsmarknadens parter och debiterat företagen kostnader föralt på del viset ytterligare driva upp del totala kostnadsläget. Vi har vallall vidla ålgärder för att minska kompensationsbehoven - del är oslridigt Vihar vidlagil ålgärder för all minska pålagorna på näringslivet lolall - det äroslridigt. När vi i förhållande till oppositionen minskar arbetsgivaravgifternalar vi inle, även om ni skulle driva uiväxlingsresonemangel, skatteunderlagfrån kommunerna. Om ert ulväxlingsresonemang skulle gälla, skulle ni ju laskatteunderlag från kommunerna och därmed driva fram ännu högrekommunalskatter. Det lär inle gå att bestrida all det förhåller sig så. Alt dåanklaga regeringen först för atl den vidtar sådana här ålgärder och sedan föratt den gör för litet när det gäller all hålla tillbaka de kommunalautdebiterings-ökningarna håller inte för en kriiisk granskning. Trots flerafrågor har inle sagt ifrån, vad han ville göra i stället fördevalveringen för alt underlätta för svenska förelag alt sälja sina produkter.Del är ju där hela utvecklingen står och faller. Totalproduktionenhar sjunkit enligt beräkningar, hänvisar . Ja, tyvärr är detta ett faklum. Vad har del för orsaker? Också det är ellresultat av svårigheter att sälja svenska produkter. Vill förnekaatl där ligger den avgörande orsaken till den sänkta totalproduktionen? Jagupprepar: Vi förde en i hög grad gemensam politik vid ingången tillkonjunktursvackan och sade oss, atl på traditionellt sätl skulle vi nu sälla inresurser för all nedgången inle skulle bli för kraftig. Vi hade elt gemensamlsynsätt i fråga om vikten av att medverka lill au förelag skulle kunna byggaupp lager, och denna lagerprodukiion höll lotalproduklionen uppe i början avsvackan. Men vi kommer till sisl lill en gräns, där varken del enskildaförelaget eller samhällel som sådani vågar gå vidare med lagerprodukiionen. Delblir inkurans, del blir andra på-fresiningar. Viredovisade för ungefär ell år sedan alt här är siora svårigheler för svensktnäringsliv som kommer all slå på sysselsättningen, om inle ålgärder vidlas. Dåvidlog vi också ålgärder som gick ut på all inle öka debileringen på förelagenmed arbetsgivaravgifter lika myckel som den gamla regeringen hade velal göra.Vi utsattes då för beskyllningar för att föra en lättsinnig politik - deklingade av en lid men har lagil upp dem igen . Vi fick krilikför au vi medveiei skulle lägga bördor på lönlagarna, kritik för all dellaskulle vara fördelnings-politiskt fel. Men vi visade att del var nödvändigl föratl skapa de förulsällningar som i grunden är avgörande för om vi kan klarasysselsättningen. Så tunnade kritiken av och man återkom inte till den. inte höja avgifterna på det säll som lidigare förordals. Men nog tar detändå priset när här i talarstolen försöker beskylla regeringen förall vara orsaken till alt totalproduktionen sjunker. I flera varv har vikritiserats för att vi vidtagit de åtgärder som jag har nämnt för atlunderlätta för svenska företag att sälja sina varor ute i världen och att säljasina varor här hemma i konkurrens med importen. den kritiken inte blevframgångsrik kom kritiken för all vi medvetet skulle ha sänkt den totalaproduktionen. Imin dagliga verksamhet får jag på olika sätt besked om hur den svenskaallmänheten ser på detta. Alll oftare får jag besked om hur realistiskt manser på situationen. Man vet att vi måsie arbeta oss ur de här problemen. Maninser all vi måsie la på oss vissa påfrestningar i ell övergångsskede, all detär klokt alt göra det . Man inser att del är åtgärder avden lyp regeringen föreslår som är en väg fram lill ökad produkiion, som ärgrunden för ökad sysselsättning. är inte representativ för densvenska allmänheten i den kritik han här lämnar. Jag tycker fortfarande inte alt vi fick elt klart besked från herrPalme om hur han såg på devalveringsbeslutet. Var del fel eller var del inte fel?Jag tycker att det svar han gav var något slags positivl jaså tilldevalveringen. Däremoi hävdade han alldeles bestämt, atl del var definitivt felav att lämna valulaormen. Det föranleder mig att ställa en fråga somnågon annan kanske kan besvara, eftersom inte har replikrält OmSverige skulle vara kvar i valutaormen måste det i så fall innebära att vi, omvi inte ville ha fortsatta devalveringar, skulle föra i stort sett sammaekonomiska politik som , en hård ekonomisk politik som utsättervårt land för yllerligare påfrestningar då del gäller sysselsättningen. Ansersocialdemokraterna verkligen att vi skulle föra i stort sett samma ekonomiskapolitik som ? Jag vill gärna ha svar på den frågan. Om svaret inteblir jakande faller hela resonemanget från sida, och jag vill integöra gällande alt är helt okunnig i sådana här frågor. Delvar "ohyggligt" att lyssna till , sade , somtydligen menade all jag skulle varil alldeles omedveten om all han hade saglatl alla svårigheter numera inle berodde på den borgerliga regeringen. Nej,iväriom inhösiade jag del som ell senkommet medgivande all ni hade medgivitdetla. Men del erkännandel kom försl eller seni ivåras. heiie del konsekveni överallt inom del slora socialdemokraliskapartiet alt det var den borgerliga regeringen som bar hela ansvarei för denekonomiska utvecklingen och för våra bekymmer. Att del skett en viss glidningbetraktar jag som en lillnyklring, vilket i och för sig är glädjande. Men någotmedgivande från socialdemokraternas sida om atl de bär någol ansvar för den ekonomiskapolitiken, för den näringspolitik som har bidragit - jag skall nöja mig med attsäga så - lill de bekymmer som vi har i , del fick vi inte. Närfår vi det? När kommer etl sådani medgivande? Rekordinflationen- sade - är onödig. Ja, vissl är inflation i och för sig onödig, mendet finns ändå faktorer bakom den. Höjda lönekostnader är en av de faktorer somhar påverkat infiationen. Höjda råvarupriser är en annan - låt mig peka påpriserna på kaffe eller på 5 protokoll 1977/78:15-16 olja, även föredevalveringen. lär en represenlani för slalens pris- och karlellnämnd ha i TV gjortgällande att prishöjningarna näsla år kommer alt gå ned lill kanske omkring 6 ä7 96. Det uttalandet står för vederbörandes egen räkning, men del är ju i allafall etl lecken på att flera än jag har anledning att hysa förhoppningar införnästa års prisutveckling. HerrPalme sade atl det var "gripande" - alla dessa fina adjektiv! - närherr påstod all han, , tog avstånd från regeringens storaekonomiska satsningar. Det var fråga om de stora satsningarna på industrin ochmol arbelslösheten. Jag skulle ha salsat mycket mera, sade , om jaginte missförstod honom - del kan ju vara fråga om ell missförstånd. Men herrPalme hade i sitt anförande sagt följande: "Hur skall regeringen med ensådan finanspolitik" - och i en sådan ligger just dessa mycket storasatsningar-"skapa trovärdighet för kamp mot inflationen?" Slällerman en sådan fråga som gjorde, måste han också kunna anvisa ettalternativ. Då måsle också kunna säga all hans parti, om del hadeslåll för den ekonomiska politiken i landet, inte skulle ha satsat så mycketpengar på dessa uppgifter, eftersom det ju enligl honom själv måsle fåkonsekvenser för trovärdigheten för kampen mot inflaiionen. Annars är fråganhelt oberättigad. Menjag skall ändå kortfattat påminna om alt vi har en betydandeöverkapacitet i det svenska näringslivet . Vi har alltså outnyttjaderesurser. Vi har stora lagerlillgångar som skall säljas ochproduktivitetsreserver som kan utnyttjas, om det blir elt bättre läge. Vi haren låg privatkonsumtion - enligt en alllför låg sådan. lägel, , kan man kosta på sig atl ha etl betydligt siörrebudgetunderskott än annars. Ingen räknar heller med att denkonjunk-lurålerhämtning som vi hoppas på skall få sådan styrka eller komma såsnabbt atl del behöver få de negaiiva konsekvenser som aniydde. Jagvill på nyll påminna om all, om socialdemokralerna hade fåll som de hade velalenligl de förslag som de själva lagl fram i sina moiioner och ulialanden - omnu inle lar lillbaka det han sade om devalveringen - då skullekronan ligga 20 96 högre i förhållande till D-marken än . Då skullearbetsgivaravgifterna vara högre och 4,67 96 högre i del inrestödområdet, och de skulle bli ytteriigare 2 96 högre fr. o. m. . Jagställer samma fråga som statsministern har ställt förut: Skulle verkligenSveriges konkurrensläge och förulsällningarna för forlsall hög sysselsällningoch för välslåndsulvecklingen vara bättre, om vi hade genomfört de ålgärdersom socialdemokralerna förordar, än vad fallel är med den poliiik somregeringen slår för? Jagflck vidare höra atl jag gjorde mig skyldig till larvigheler - ordet"larv" har tydligen känts hårt - och gör gällande att mina Ja, jag vet inle hur 15 inlägg skulle ha"påtats ihop på mitt kansli. Trois höga lonläge i den senasle repliken iror jag all viändå har en myckel slark värdegemenskap i några vikliga frågor. Jag tog utföriigt upp de frågorna i min inledning ochpekade på farorna om människor som slutar skolan inte får ett jobb eller enyrkesutbildning som kan ge dem etl jobb längre fram. Jag visade också vad vihade gjort för att kunna upprätthålla den högsta sysselsättningen någonsintrots att vi har den långvarigaste lågkonjunkturen sedan andra väridskriget Detär riktigt att ungdomsarbetslösheten är för hög. Vi hade visseriigen betydligthögre ungdomsarbetslöshet . Då var 121 000 personer arbetslösa,och av dem var 45 000 ungdomar . var 83 000personer arbetslösa. Av dem var 40 000 ungdomar . Det var alltså enhögre arbetslöshet . Delär icke någon iröst, inie alls, inte för . Tvärtom har vi ju visalmed rätt många åtgärder att vi nu satsar utomordentligt hårt för att, trots desynnerligen svåra problem som vi har i vår ekonomi, klara sysselsättningen förolika generationer. Jagvill nu bara peka på vad vi i början av gjorde påarbelsmarknadspolitikens område för just ungdomar . Vilidigarelade anslällning av 150 arbetsförmedlaraspiranter. På det viset kanmånga erfarna förmedlare frigöras för särskilda insatser för ungdomar. Arbetsmarknadsverketfick möjlighet att köpa ettårig yrkesutbildning i företag för omkring 4 000ungdomar. Gymnasieskolanskapacitet ökades när del gäller kortare yrkesinriktade kurser. Utbildningsbidragetför arbetsmarknadspolitiken höjdes till atl ulgå med . per dag förungdomar och . per dag för andra grupper. som utbildar redan anställd och ger en ersättare fastanställning ökar vi också för att stimulera till jusl nyanställningar i dessalider. Deolika typerna av beredskapsarbeten för ungdom föriängs och förbättras. Detgäller statliga praklikplalser som ger arbetslivserfarenhet och kommunalaberedskapsarbeten med 75 96 statsbidrag. Vi höjer också kostnadsgränsen perdagsverke. Ocksånär del gäller enskilda beredskapsarbeten, dvs. att man stimulerar förelag allanställa ungdomar, går vi vidare just därför att vi har sett att erfarenheternaär så goda. I genomsnitt tre ungdomar av fyra som har fått arbetslivserfarenhetgenom enskilt beredskapsarbete i förelag får senare en fasl plals i detföretaget. Nuhar nya förslag kommit fram genom sysselsällningsulredningen: yllerligare ökaderesurser för arbeisförmedlingen, lokala sysselsätlnings-program, all allaarbelsgivare stimuleras eller åläggs all ställa beredskapsplatser tillförfogande, att övergången mellan skola och arbetsliv un-deriätias och atl manfår försöksverksamhet med en ny typ av ulbildning, där man varvar teori ochpraktik, och ytterligare ett anlal sådana förslag. Jag välkomnar en närasamverkan mellan regering och opposition för all molverkaungdomsarbetslösheten. Jaghoppas - ja, jag vel att del är en utgångspunkt för både regeringen ochoppositionen - alt vi skall bygga ut de här åtgärderna så, atl varje ungmänniska som slutar skolan sedan skall kunna nås av erbjudande om ell fasl jobbeller en praklikplais eller ytterligare ulbildning. Närdel gäller skatterna så är de naturligtvis en utomordentligt viklig del av denekonomiska politiken, därför atl dagens skattesystem driver upp kostnaderna ochförsvårar bl. a. för vår export. Så har det varit under de senasle åren på ellmyckel allvarligt sätl. Om en anställd skall få . mer i plånboken måstearbetsgivaren, vare sig det är en privat företagare, kommun, siai ellerlandsting, betala . Så slår marginalskatterna iförening med de sociala avgifterna. Enmajoritet av svenska folket och lönlagarna ställde sig i valel bakom partiersom rest kravel all marginalskallen skall sänkas för människor med vanligainkomster. Vi genomför därför stegvis den marginalskal-lelätlnad som väljarnabegärt. Nufortsätter och påslår alt sänkta marginalskaller gynnar"höginkomsltagare". Höginkomsllagare - är del i så fallmelallarbetare, målare, gruvarbetare, typografer, eleklriker, murare,arbetsledare, lärare, sjuksköterskor, ingenjörer och många andra kalegorier somfår sänkt marginalskatt med det här förslaget? Det är bara några exempel pågrupper ur LO- och TCO-kollekliven som får lägre marginalskatt genom regeringensförslag lill skatteomläggning - elt förslag som i mycket slorutsträckning tar hänsyn lill synpunkler från de fackliga organisationerna. Vadsom förbryllar mig i den här debatten är hur man kan framställa det som enangelägen låglönesatsning all lyfta lönen för t ex. sjuksköterskorna men somen gåva till privilegierade höginkomsllagare att sänka marginalskatlen församma sjukskölerskor. Del resonemangel går inte ihop. Jag upprepar: Vi anseratt det är fel att de stora grupperna av inkomsllagare för all framlid skallbetala ungefär två tredjedelar i skall på ett extraknäck, en övertidsersättningeller en lönehöjning. Delta vill vi sleg för sleg ändra på. Det måsle löna sigalt arbeta. Avgörandei den här debatlen har varil viktiga vägval som regeringen har gjort och där vihar efteriyst oppositionens alternativ. Det ena handlar om kostnadsläget Därvisar vi alt om vi skulle ha etl 20 96 högre kostnadsläge skulle många hundraförelag och i tiotusental löntagare, befinna sig i mycket värre svårigheter ändem de har . Säger man nej till en devalvering - där var oklar isill senaste inlägg - och säger man nej tillalt lämna anknytningen lill D-marken, säger man nej till atl sänkaarbetsgivaravgiften och säger man nej lill de in-flaiionsskyddadeskatteskalorna, leder det obönhöriigen lill ell högre kostnadsläge, tillsvårigheler för vår export och för den del av vår industri som konkurrerar medimporten. silualion med begränsade resurser beror det sedan på vad man använderpengarna till. Vi har alltså redovisat all vi gjort den bedömningen, altsysselsättningen är del ena viktiga. Det andra viktiga är omsorgen om de meslutsålla grupperna: de äldre, de sjuka och barnen. Deltaleder - om man skall salsa på sysselsällning och om man skall salsa på de mestutsålla grupperna - ofrånkomligt lill att utrymmet för privat konsumtion blirmindre. Man kan inte göra allting på en gång i en situation då vi inle ens haren tillväxt i ekonomin utan snarare, under detla år, en minskning ibrullonalionalproduklen. Mankan naiuriigivis göra andra vägval. Man skulle kunna ha en mindre ambiliössysselsättningspolitik och acceplera alt arbetslösheten går upp. Och man skullekunna göra mindre satsningar på pensionärer och på sjukvård. Detvill inle socialdemokratin - naturligtvis inte! Men vilka dolda kassor förfogardå oppositionen över? Är del höjda arbetsgivaravgifter? Ja, men del skulledirekl slå på sysselsättningen och öka arbetslösheten. Därför upprepar jag attvi i regeringen har redovisal våra vägval. De yrkesaktiva gör uppoffringar föratl andra inte skall bli arbelslösa. Och de friska och akliva generaiionernagör uppoffringar, inie minsi för de pensionerade generaiionerna, för de sjukaoch för barnomsorgen. Denpoliiiken har letl lill uppskattning från många olika håll. Jag läste sålunda iden ledande labourtidningens i , New Statesman, ok-tobernummer följande:"Den svenska sysselsällningen har, i motsats till de flesia europeiskaländer, fortsall alt öka; och i en lid av lågkonjunktur i världen harinsaiserna för all hålla arbelslösheten nere varit framgångsrika". Det äralltså en artikel i som säger detta om den svenskasysselsättningspolitiken. Del är riktigt atl vårt övergripande mål när detgäller ekonomisk politik, indusirisalsningar och arbetsmarknadspolitik harvarit alt hålla sysselsällningen uppe i den längsta och svårastelågkonjunkturen . Vikan tvista om medlen för den politiken - och där har vi olika åsikter på flerapunkter - men jag iror inte att vi kan tvista om målet, den fullasysselsättningen. Där är vi överens. slöseri i ett samhälle är värre änall människor går arbetslösa. Kring den värderingen flnns del en överväldigandeuppslutning i den svenska . vice talmannen anmälde alt anhållitatt lill protokollet få antecknat att han inte ägde räll till ytterligarereplik. GUNNARSTRÄNG (s): Alla som har erfarenhet av vad jag behöver för alltillnärmelsevis kunna redovisa mina synpunkler på de ekonomiska problemen är medvelna omalt jag nu står i en silualion där della inle är möjligt - de somjag har till mill förfogande räcker inte till. Jag utgår emellertid ifrånalt vi får ta om den här debatten utan tidsinskränkning , ochföljaktligen får delta för min del bli någonling av en lilen förövning. Menjag skall la de här minuterna som jag har till mitt förfogande för att ge någraallmänna synpunkler på hur regeringen handhar sitt fögderi. Jag kommer i alltväsenlligl all ägna mig åt skallefrågorna och de ekonomiska problemen.Arbelsmarknadsfrågorna skall jag inle la upp; det finns andra som bemöter herrAhlmark. Möjligen skulle jag inledningsvis kunna framhålla att om man sägeratt man har högre sysselsättning nu än , så är den slutsatsensvårförenlig med att man har lägre produktion än vad man har haftlidigare. kan ju tänka över del problemet - del går inte ihop. Jagvill som sagt inleda med att säga någonling om skattefrågan. Vi förärades undergårdagen en skatleproposiiion från herr budgetministern. Där har man hängt påen indexreglering med tillämpning från . Det nu framlagdaförslaget har någonling av Hagamodell över sig, men jag lycker atldet är en ganska dålig sådan. Jag kan illustrera det med utslaget för denenskilde som tjänar . Han skulle få en lindring på , medan densom tjänar 50 000 skulle få 1 240 ki:. och den som tjänar 100 000 skulle få . Så var inte modellen när vi inte var bundna av delta indextänkande utankunde göra skatterevisionerna från en mera - och rikligare -fördelningspolitisk utgångspunkt Allakänner till att efter tilläggsdirektiv lill skatteutredning beställderegeringen ell färdigt förslag om indexreglerade skaller. Avsikten var atl detskulle träda i kraft . Om jag så här inledningsvis skulle kosta påmig en liten vänlighet mot regeringen, skulle del närmast vara att man ändå harvänlat ell år med att sätta indexregleringen i kraft. Det var starkareservationer från socialdemokralerna i skaliekommiltén, och del var ganskanaluriigt. När man som hastigast fotograferar igenom remissullålandena i herrMundebos proposition, är jag inte överraskad men konstaterar en starkt negativreaktion bland åtskilliga av remissinstanserna - bland dem som representerar debreda folkgrupper som skulle välsignas med en indexreglerad skatt. Ensnabbläsning av remissvaren ger således belägg för den uppfattningen. Detfinns hos löntagarna och hos de breda folklagren i vårt land en starkinneboende känsla för rättvisa och solidaritet genlemol dem som upplevertillvaron som besväriig. Lever vi i en lid som känns påfrestande ochbesväriig, och del gör vi väl , så anser majoriteten av del svenska folket -det är jag övertygad om - atl bärkraften hos individerna skall vara avgörandeför hur man klarar sig genom besvärligheterna. Man skall inte arbeta efter -om jag använder del uttrycket - matematikens enkla räknetabeller. Ingen bestrider alt vilever i, som jag sade, en påfrestande lid. menar att den i långastycken är en följd av en felaklig ekonomisk politik, och jag skall försökamotivera del lilel närmare. Den lid vi nu lever i karakteriseras av en klarkräftgång i nationens ekonomiska utveckling. Produktionen går ned, och vi kaninte ens försvara den grad av välstånd som vi hade uppnått i nationen. Viupplever en standardsänkning för folket. sådan situation kan ingen bestrida atl påfrestningen blir hårdast för demsom har minst alt röra sig med. Om regeringen då funderar på en skattepolitiskreform, så borde det vara självklart att den reformen skulle präglas avhänsynstagande lill den fördelningspoliliska innebörd som jag här inledningsvisberörde. Så blir del inte med en indexreglering. Indexregleringens filosofibygger på all man är blind och döv för den påfrestning som utvecklingen avpriser, löner och behov ulgör och i stället håller fast vid skallerelalioner ien gången lid som någonting av elt uttryck för objektiv rättvisa medborgareemellan. Detta är en falsk och felaklig utgångspunkt, där regeringen bara kanfå helhjärtad accept av en minoritet av folket, den mer välställda minoriteten.Reaktionen har varil stark från de slora löntagarorganisationerna. En del avregeringens egna intressegrupper - jag tänker på ungdoms- ochkvinnoorganisationer - har reagerat. Indexregleringen skrinlades menskall , för all använda samma utlryck som , smygas på oss fr. o.m. Jagtror mig utan risk kunna uttala all förutsättningarna för en skatterevision dåär precis likadana som man bedömer dem vara och . Vi kommer undernästa år, såsom regeringspolitiken förs, atl ha en situation som inte påtagligtskiljer sig . Den ekonomiska sakkunskap som framträder ipublikationer från konjunk-lurinslitulet och TCO;s och LO:s ekonomiskauiredningar och prognoser tycks vara ense om - med vissa variationer - att 1978inte kommer au skilja sig nämnvärt från innevarande år. Det betyder fortsattinflation, förhoppningsvis någol lägre. Del beiyder etl fortsall och ökatunderskott i bytesbalansen. Del betyder i bäsla fall en oförändrad realstandard, dvs. atl vi skulle stanna kvar i del nedpressade läge där vi är . Finnsdet mot bakgrund av del budgelunderskoll som regeringen kommer all redovisaför vid årsskiflel någon som helst realism i förslaget attindexreglering av skalleskalan skulle bli den åtgärd med vilken man jämnarvägen för en rimlig löneuppgörelse 1979? Motsatsen är säkeriigen fallet.Dessutom är påfrestningen på budgeten 5 å 6 miljarder, om man genomförindexreglering med trolig inflationsutveckling som bas. Omman lägger på en extra reduktion uppe på indexregleringen för atl underlättalöneförhandlingarna kommer del atl kosla myckel pengar - regeringen kommer altsakna medel för detta.