prot · G10912 · 1977-12-31 00:00:00 — Företl par månader sedan gjorde en enkät om de kommunalaaffärsverkens avgifter. Det visade sig all kommunerna vid avgifisbestämningenför i stort behåller en oförändrad täckningsgrad jämfört med år 1977.Merparten av det femtiotal kommuner som berördes av enkäten justerar såledessina avgifter i förhållande lill den allmänna prisutvecklingen. Vissa socialaavgifter såsom daghems-taxor kommer också att höjas i en del kommuner enligtuppgifter från . Någraålgärder som innebär inskränkningar av den kommunala självstyrelsen är jaginle beredd alt förorda. Det finns en gräns för taxornas höjd genom altkommunerna är bundna av självkosinadsprincipen. Detta innebär alt affärsverkensavgifter måsle utformas så atl verksamheten inte går med vinst. För del socialaområdet, t. ex. barnomsorgen, kan kommunerna dessutom tillämpa och tillämparockså en avgifisdifferen-tiering lill förmån för grupper som har lågbetalningsförmåga. Vimåsle även observera alla de ålgärder som vidlas för all neulraliseraeffeklerna av avgiftshöjningar för vissa grupper. Som framhölls iregeringsförklaringen kommer barnfamiljerna all ges etl ökal ekonomiskt stödför all man skall säkerställa en lillfredsslällande ekonomisk siandard för dem.Slaien ger dessuiom pensionärerna kompensalion för prishöjningar genom höjdapensioner. Effeklerna av avgiftshöjningar elimineras för de betalningssvagahushållen till slor del genom bostadsbidragen. Kommunerna har vidaremöjligheter att besluta om höjning av boendestödet, t. ex. i fråga om beloppenför bostadstillägg till pensionärer. Motbakgrund av de avgiftsprinciper som gäller och tillämpningen i kommunerna samtde kommunala och slalliga bidrag som kan minska avgiftshöjningarnas effekterkan jag inte flnna att yllerligare ålgärder behövs. Omåtgärder för att motverka höjningar av vissa kommunala taxor och avgifter (vpk): Jag ber atl få tacka kommunministern för svaret på min fråga. Jag har ifrågan pekat på att taxehöjningar förbereds i kommunerna på en rad områden. Dehelt dagsfärska uppgifterna från ger en vältaligillustration till vad saken gäller. Höjningar på mellan 35 och 50 96 aviseras ifråga om el-, gas- och va-taxor. får genomslag i siorieksordningen 30-50kr. för en vanlig familj. O/nåtgärder för att motverka höjningar av vissa kommunala taxor och avgifter Taxornasroll i de stigande boendekostnaderna är uppenbar, och höjningarna fåråterverkningar för stora befolkningsgrupper. Fördubblade daghemstaxor förvärrarsituationen ytterligare. Atttaxehöjningar är allmänt förekommande visar en undersökning som Kommunförbundetföretog lidigare än den som kommunminislern nu refererar lill. 1 inle mindre än236 av 275 kommuner som deltog i den undersökningen hade vallen- ochavloppstaxorna höjts . Jag tycker nog alt även den nya undersökningsom kommunministern refererar lill visar all det är aktuellt med taxehöjningarpå flera håll. Kommunalskatteroch taxor har samband i flera avseenden. För del första drabbar bådekommunalskattehöjningarna och taxehöjningarna låginkomsttagarna hårdast. Fördel andra tvingas komrnunerna ofta alt tillgripa taxehöjningar för atl undvikaalltför starkl stigande kommunalskatter. Kommunminislernsäger all han inte är beredd all förorda ålgärder som innebär inskränkningar iden kommunala självstyrelsen. Det har jag inle heller begärt. Men man kanförbättra kommunernas ekonomiska situation och på så säll påverkalaxeulvecklingen. Mankan i delta sammanhang inle bortse från slalsmakternas ansvar för de stigandekommunala taxorna. De återkommande överenskommelserna mellan staten ochkommunförbunden har fakliskt medverkat lill taxehöjningar genom atl de angerramar för skaltehöjningarna utan atl tillräckliga resurser tillförs kommunerna.På så säll tvingas ofta kommunerna att tillgripa laxehöjningar. Minfråga gällde om regeringen avser vidla ålgärder för att motverka taxe- ochavgiftshöjningarna i syfle all sloppa inflaiionen. I della sammanhang vill jagpeka pä att den, framför alll i det borgerliga lägret, alltmer omhuldade tankenatt avgifterna skall följa kostnadsutvecklingen har den motsatta effekten.Inflationen förutsätts slå igenom också på avgifterna, och därigenom drivsinflalionsulvecklingen på yllerligare. Jagvill slulligen siälla frågan: Är kommunministern beredd alt pröva frågan ombäiire resurser lill kommunerna, om utvecklingen visar på kraftigt stigandeavgifter och taxor i kommunerna? På direkta fråga vill jag svara alt sialsmaklerna vidden uppgörelse som har träffals mellan kommunförbunden och regeringen har gåttså långt som man i det här ekonomiska läget kan för att göra en markering. Mendet är min personliga uppfattning alt den allmänna principen bör vara attstaten lar en siörre andel av koslnadsansvarel när kommunerna åläggsatt verkställa på central nivå, dvs. av riksdag och regering, fattade beslul -huvuddelen av kommunernas utgifter är av denna art. Men som är medvelen om är den finanspolitiska silualionen sådan all dennaprincip kan förverkligas först på längre sikl. Jag föreställer mig att de beror på den allmännapris- och löneutvecklingen. Men jag vill betona alt kommunerna ärbundna till självkosinadsprincipen. Verksamheten skall alltså inle gå medvinst. Närdet gäller den allmänna ekonomiska politiken och inflationen är jag inle bereddatt gå in i någon längre debatt med . Men jag vill gärna säga attdel har varil och är en allmän målsättning för den ekonomiska politiken attskapa en lugn pris- och kostnadsutveckling. Det är bl. a. därför vi nu går inför en omläggning av skatterna. Vi samtalar med löntagarorganisationerna i syfteatl bädda för en lugnande lönerörelse och därmed också mindre prisstegringar. Omåtgärder för att motverka höjningar av vissa kommunala taxor och avgifter NILSBERNDTSON (vpk): Kommunminislern säger alt statsmakterna gått så långt man kan genom denuppgörelse som träffats med kommunförbunden. Del kan nog diskuteras. Det äralltid en fråga om vilken del av samhället man vill ge ökade resurser. Jagmenar att den kommunala servicen är så viktig att man inle får försämrakommunernas möjlighet atl fullgöra sina serviceuppgifter lill en rimlig kostnadför de enskilda medborgarna. Jag befarar atl del allmänna talet om behovet avåtstramning när det gäller kommunernas ekonomi kommer att få den återverkan atlman tvingas höja taxorna till del maximalt möjliga. Jag vill erinra om att delaxehöjningar som redovisats i undersökning, som jag tidigarehar refererat, angavs inle helt svara mot kostnadsökningarna för berördaverksamheter. I och med att man talar om atl man skall kompenseras förkostnadsökningarna får vi nog räkna med atl taxorna kommer alt stiga i siörreutsträckning än . Det anser jag inte vara önskvärt. En höjning avtaxorna ökar levnadskostnaderna för många människor och drabbar särskilt hårtdem som har svårast alt klara de dagliga utgifterna. Därför menar jag att detaxehöjningar vi redan sett är oroande, och det kommer tydligen att bli värreom inle staten är beredd alt ge kommunerna ökade resurser. tangerar nu regeringens allmänna attityd när del gällerden sociala omvårdnad som kommunerna och landstingskommunerna har alt svaraför. I det finanspolitiska läge som vi befinner oss i har det rått allmänenighet om att vi på landstingssidan måste prioritera barnomsorgen,åldringsvården och långtidsvården. Vikan konstatera all vi har elt allmänt utrymme för en volymökning på ca 296 tvärsöver hela samhällsfäliel, medan kommunernas ambitioner ligger påomkring det dubbla. Som gammal kommunalman är jag hell medvelen om att det inlegår att snabbt skapa extern balans och få ned budgetunderskotten, ulan manmåste ha en viss bromssträcka. Därför har vi sagl att i den mån det finnsutrymme för önskvärda reformer - och visst måste vi försöka att skapa deresurserna - prioriterar vi de tre områden som jag nämnde. 4 protokoll 1977/78:11-14 Omåtgärder för att motverka höjningar av vissa kommunala taxor och avgifter Beiräffandeprisutvecklingen allmänt vill jag gärna framhålla all av konjunkturinstitutetshöslrapporl framgår all denna blir lugnare. 1 prognosen för 1978beräknar man atl priserna kommer atl öka mot . NILSBERNDTSON (vpk): Om man vill prioritera barnomsorgen kan man inle ulan oro åse hurkommuner tvingas höja daghemstaxorna lill det dubbla -det måste ju motverkadenna strävan. Jagskall inte närmare gå in på den diskussion som kommunminislern för om vilkenvolymökning kommunerna kan se fram emot, men jag känner väl till resonemangetom vilken andel av utrymmet som kan falla på kommunerna. Skall vi följa detankegångarna är det alldeles klart all man i en rad kommuner får pruta på densociala servicen också. Jag har sagt atl den kommunala servicen lillallmänhelen, framför alll lill slora grupper låginkomsllagare, är så viklig attvi måsle se till all den ekonomiska ulvecklingen inle alltför hårl drabbardessa serviceområden. Sialsmaklerna bör iväriom med ökad bidragsgivning och påannal säll främja en förbällrad service. 1 fråga om den sociala värdering som gav uttryck åt islutet av sitt anförande råder del inga delade meningar oss emellan. Jagvill poänglera alt vid diskussionerna mellan regeringen och var vi helt överens om all vår interna ekonomiska situationoch vår externa situation när det gäller byles- och handelsbalansen var sådanall vi måsle strängt prioritera, atl vi måste vidla de skärpla ekonomiskaålgärder som regeringen föreslagil. Men vi var överens om - det villjag betona än en gång -all om kommunernas volymökning ligger på 3,5-4 96 ochsamhällets i övrigt på 1,skall vi prioritera barnomsorgen, åldringsvårdenoch långtidsvården. Det visar en social inslällning från både Kommunförbundelsoch regeringens sida som jag lycker au inte har anledning atlkritisera. NILSBERNDTSON (vpk); Kommunministern menar alt deinkomstsvaga grupperna kompenseras för avgiftshöjningarna. Jag tror atl del ären ganska liten del av dessa snabba höjningar som täcks av höjda bostadsbidrag.Hyres-och inkomstgränserna är också så konstruerade alt en myckel liten del avde berörda familjerna får högre bostadsbidrag. Man bör inle överskattamöjligheterna atl på det sättet kompensera de inkomstsvaga i samhällel. Jaghävdar fortfarande au laxehöjningarna är oroande. Överläggningenvar härmed sluiad. § 7 Om förstärkning avde pedagogiska resurserna i vissa kommuner Slalsrådel erhöll ordel för atlbesvara (vpk) anmälda fråga, 1977/78:55, och anförde; har frågat mig om regeringen är beredd atl motverkadiskrimineringen av låginkomstlagarnas barn i utbildningshänseende exempelvisgenom all ge möjligheler alt förslärka de pedagogiska resurserna i berördakommuner. Eltav huvudsyftena bakom SIA-reformen är alt göra det möjligl all fördela deslalliga resurserna på skolans område med hänsyn till olika skolors behov.Enligt förslag lill nyll statsbidragssystem, som har remissbehandlaisoch som kommer all läggas fram för , kan dettaske dels genom alt man inom varje kommun fördelar en större del av den s. k.förstärkningsresursen till skolor med problem, dels genom att de resurser somlänsskolnämnderna disponerar i första hand fördelas till de kommuner som har delmest uttalade behovet av ytterligare insatser. Det nuvarande systemet förtilldelning av statsbidrag lar i princip inte hänsyn till situationen i denenskilda kommunen eller delar av denna. Genom att man går över lill ett systemdär behoven avgör statsbidragets totala storiek bör resurserna kunna utnyttjasbättre. Delföreslagna nya statsbidragssystemet innebär att man lokalt också får beslutahur statsbidragen skall användas. Jag räknar med atl della skall leda till enbättre skolsituation for flertalet elever. Till detla kommer även enläroplansförändring, som bl. a. har som uigångspunki all minska grundskolansnuvarande teoretiska slagsida, vilken i vissa fall klart missgynnar de eleverInga Lantz tar upp i sin fråga. Jagvill framhålla atl en stor del av de problem många ungdomar får iskolan inle kan lösas genom åtgärder enbart inom skolans ram. Åtgärder inombostads-, familje-, kultur- och socialpolitiken måste samverka, om vi skalllyckas nå målet alt ge alla elever likvärdiga förutsättningar i skolan. Äveninom SIA-skolan finns det starka skäl all undersöka i vilken utsträckning deungdomar som missgynnas mest i skolan tillgodoses genom reformen. Jag är bereddatl vidla nya åtgärder, om del skulle visa sig all de redan svårt missgynnadeelevgrupperna inte får den utdelning av reformen som avsetts. Omförstärkning av de pedagogiska resurserna i vissa kommuner INGA (vpk); Försl ber jagall få tacka för svarel. Skolanär ojämlik i många avseenden. Skolan slår ut och sorterar ut elever, ochsambandet mellan barnens hemmiljö och skolresultalen är klart belagt i fleraundersökningar. Vivet t. ex. au elevernas belygsnivå har elt starkt samband med deras socialabakgrund. Vi vet alt arbelssätiet i skolan, undervisningens innehåll och depresialioner som värderas gynnar elever från överklassen. Omförstärkning av de pedagogiska resurserna i vissa kommuner Vivet atl barnens hemmiljö påverkar betygen. Vi vel all lågbetygarna harlågutbildade föräldrar. Vi vel all två av tre lågbeiygare inle börjar igymnasiet. Vi vet all studiebenägenheten är högre bland barn med välutbildadeföräldrar och att den också varierar med faderns yrke. Vi vet att elevernasmedelbetyg och föräldrarnas ulbildning lill stor del styr i vilken utsträckningeleverna går vidare lill gymnasiet. Vi vet atl del är vanligare all man blirarbetslös, ju lägre betyg man har. Nysskom pedagogiska nämndens årsrapport, och den visar på förfärande skillnadermellan olika elevers möjligheter atl tillgodogöra sig skolundervisningen. Delfinns, herr lalman, etl nära nog lineäri samband mellan föräldrars inkomst ochbarns skolresullal. Hur man lyckas i skolan följer föräldrarnas lönenivå. Iundersökningen visas också all i villaområden når barnen bättre resultat än ihyreshusområden. Skillnaderna är stora mellan länen, men ännu större mellankommunerna. Elever i och når bätlre skolresullal och kanbättre tillgodogöra sig undervisningen än elever i t. ex. kommun. Mångarapporter har pekat på skolans ulslagning och ulsoriering av elever och på hurojämlik olika elevers skolsituation är. Jag har frågat vad hontänker göra för all motverka den diskriminering av låginkomstlagarnas barn somsker i skolan och som alla är väldigi väl medvetna om. Jagkonstaterar med beklagande att inle är beredd all förslärkakommunernas ekonomiska resurser. Man hänvisar lill eil nyll statsbidragssystem,men det kommer att fattas pengar i alla fall. Om man skall kunna få någonändring till stånd, bör hela den kommunala skolverksamheten slalsfinansieras.Då skulle man kunna klara denna bit av problemel. Jagskulle vilja fråga , som är inne på alt man skall lösa delta problemgenom sialsbidrag: Hur ser på tanken atl låta kommunerna fåskolkostnaderna hett täckta med statsmedel? Jag har i mitt svar hänvisat till SIA-reformen. Jag hoppas all IngaLantz är ganska ensam om atl fästa så litet avseende vid de förändringar somden reformen kommer atl medföra. På konkreta fråga kan jag svaraatt vi nog först skall se efter vad SIA-reformen kan ge, innan vi larytterligare steg. Delfinns sannolikt en hel rad faktorer som lillsammans med resursinsatserna påverkarelevernas resullal. All enbart granska en faktor ger inte en tillräckliglnyanserad bild av vilka ålgärder som måste övervägas för all ge alla ungdomarlikvärdiga förutsättningar. har i sin redogörelse uttalatatl olikheterna med andra ord torde kunna återföras på djupare liggandesociala, ekonomiska och kulturella olikheter eller olikheter iulbildningstradition och värdering av ämneskunskaper. Jag vill gärna ge ettexempel, som gäller valet av alternativkurser. I väljer aveleverna tillvalsämnena franska och tyska. Motsvarandeandel i är drygt 45 96 och i . Självalillvalssyslemet kan alltså vara en bidragande orsak till resullatskillnader.På motsvarande säll framgår all i över 70 96 av eleverna väljersärskild kurs i matematik och i engelska. Motsvarande andel i Slockholm ärdrygt och i ca 40 96. Det vore ju underligt om inle sådana valgav utslag i standardprovresultaten. Men läroplansöversynen har också iuppgift alt beakta dessa förhållanden. Enannan faktor som kan påverka resultatet är naturligtvis personalsammansättningenoch personalomsättningen. Där kan man notera att lärarkåren generellt är stabili men ung i och , etl förhållande som ocksåSIA-utredningen påpekade. Vilka åtgärder som man där skall sätta in försöker vinu penetrera. Omförstärkning av de pedagogiska resurserna i vissa kommuner INGA (vpk): De problem som jag lar upp kan man inle lösa bara med elt nyttstatsbidragssystem. Även andra åtgärder behöver vidlas. Det harpekat på är helt riktigt och belyser hur allvariiga dessa problem är och hurojämlik den svenska skolan är. Deförändringar vi skulle behöva är t. ex. en högre lärartäthet, kanske en annanulbildning av våra lärare med en obligatorisk arbetslivserfarenhet samt eltannat innehåll i undervisningen och en varvad utbildning med teori och praktik,där eleverna kan känna igen sin egen tillvaro. Vi måsle ha bort betygen. Vibehöver flera skolpsykologer och kuratorer, en bit som det helt åliggerkommunerna alt finansiera. Lärarna behöver arbeta i arbetslag för att få enbäiire skolsituation. Jag tror att också eleverna måste medverka i allskolplanering och även i undervisningen. Vi måste förändra läromedlen. Dellaär några av de förändringar som jag trodde all var villig allmedverka till. Jag är väldigi tveksam till om SIA-skolan kommer atl kunnagenomföras, eftersom det fattas så myckel i kommunerna för all klara av denreformen, bl. a. pengar. Det får jag belägg för nästan dagligdags. var jag på en SIA-information, och där var man väldigt bekymradöver hur det här skall gå ihop, både i fråga om lokaler och framför allt närdet gäller pengar. tror jag blir en pappersreform, eftersom statsmakternainte är beredda att skjula lill de pengar som behövs. Sedanär del sant atl vi för att uppnå bätlre skolresullal och få en jämn siandard iutbildningshänseende måste komma lill rätta också med andra orättvisor -sociala, ekonomiska och kulturella - och olikheter i utbildningslradilion. Dethar även pekat på i svaret, och det är hell riktigt. Omförstärkning av de pedagogiska resurserna i vissa kommuner Jag förutsatte faktiskt att var väl insatt i hur det ser uli dag i fråga om utbildningsplaneringen. Alll del anför är ju pågång! Jag tycker också all del är vikligl all i del här sammanhängdunderslryka, vilket Inga Lanlz märkligl nog inle gör, atl betygen inte mäterintelligens eller siudieförulsäilningar, utan de mäter skolpreslalioner. Lyckligtvisär vårt utbildningssystem sådani alt dörrarna inte slås igen definitivt någongång. Det finns alltid möjlighel all komma igen, och så sker ju också ibetydande utsträckning genom den kommunala vuxenutbildningen. Vi hjälper intepå något sätt elever med svaga skolpreslalioner genom alt använda utlryck som"utslagna" om dem. Tvärtom är det angeläget att under skoltidenförmedla en positiv syn på utbildningen och atl på olika sätt stödja eleverna,t. ex. genom de åtgärder som jag anför i mitt svar, och de blir alltså möjligagenom SIA-reformen. Viktigtär nalurliglvis också, vilket Inga Lanlz uppenbarligen inle heller länkt på,atl föräldrarna genom föräldrautbildning, föräldrarådgivning och möjlighel allmedverka i skolans arbele blir medvetna om sitt stora ansvar för barnensframlid. Det är inte fråga om atl de skall ha en massa kunskaper. De skall haansvar, och de skall stödja, trösta och hjälpa sina barn. Insatserav många olika slag måste alltså sättas in för all åstadkomma verklig jämlikheti vårt utbildningssyslem, och jag vill påstå all så långt vi nu vet försöker visälla in de åtgärder som krävs. Det innebär inle alt jag inle tror all vi måsleforisälla, men jag iror alt vi är ganska väl på väg för atl hjälpa just deelever som har del svårasl i skolan. INGA (vpk): Där är jag alliså inle alls överens med . Jag tror all dekonkrela ålgärder jag nämnde, bl. a. ökad lärartäthet, är sådant som måsle lillomedelbart. Jag tror inte atl man kommer någonslans på vägen, ifall man intetar itu med de konkrela bilarna. Del kan hända atl det nya statsbidragssystemetär bättre än del som funnits tidigare därför atl hänsyn nu tas lill kommuneroch skolor som har speciella problem, men del är för lilel pengar som står tillförfogande. Del kommer inle att finnas tillräckligt med pengar för all få t.ex. en ökad lärartäthet. Sedanvel ju så väl alt betygen slår hårdast mot dem som har del svårasl iskolan. De slår också mot låginkomstlagarnas barn. Del finns ju utredningar somtalar ganska ingående om detta, och vi har haft debatter om det lidigare här ikammaren. Jagtycker i alla fall att det är anmärkningsvärt all inle är beredd altla pedagogiska nämndens årsrapport på allvar och verkligen sälla lill deresurser som behövs i skolan för all lösa de här problemen och för all motverkaatl vi har en så ojämlik skola som vi har . Del är mycket möjligl alt manbehöver ändra på systemet för tillvals-ämnen, men det finns ju näraliggandeålgärder som man kunde vidta, och jag hade nog förväntat mig all medverkat till del. Del är mycket enkell alt föreslå mera resurser, faslän man vet - vilketInga Lantz säkerligen gör - att det inte är så hemskt gotl om resurser jusl nu.Pessimism är inle lill särskill slor hjälp - del handlar inle om hjälp till mignu, ulan del handlar om hjälp lill eleverna - under en lid då vi faktiskl haronl om resurser. Jaglycker fakiiskl del är ganska anmärkningsvärt, för atl använda Inga Lantzspråkbruk, att inte känner till all det uttalats iriksdagen att barn- och ungdomsskolan t. v. icke skall ha en resursökningdärför alt vi måsle salsa på förskolan och vuxenutbildningen. Detgår naluriigtvis alltid all säga atl della ställningstagande är felaktigt, ochdet kan göra. Jag skulle bara vilja vela: Var tar vi då pengarna?Skulle vilja vara så vänlig och tala om det också? Omlokala ledningsorgan för skolan INGALANTZ (vpk): Vpk har i kammaren talat om hur vi vill fördelaresurserna i det svenska samhället. Till ulbyggnaden av daghem och lill alt ökade pedagogiska resurserna för de elever som har del svårt i skolan skulle jagkunna tänka mig att ta de 35 milj. kr. som det svenska försvaretkostar. Där har vi pengar att ta. Lägger man ihop del skulle vi nog klara enbil av dessa problem. Då skulle vi kanske också kunna klara både förskoleutbyggnaden,vuxenutbildningen och skolproblemen. Detfinns många andra områden i det svenska ekonomiska syslemel där man kanomfördela och prioritera lill de ändamål som del måsle vara rikligt att fördelaresurserna på. Det finns pengar till detta i del svenska samhällel. Överläggningen varhärmed slutad. § 8 Om lokalaledningsorgan för skolan Statsrådet erhöll ordet för allbesvara () den 7 okiober anmälda fråga, 1977/78:56, ochanförde: har frågat mig när förslag om lokala ledningsorganför skolan kommer att läggas fram och vilka grupper som kommer att få del avdel vidgade inflytandet. Inomutbildningsdepartementet pågår arbete med en promemoria om lokalaledningsorgan. Överläggningar i frågan sker mellan företrädare fördepartementet och olika intressentgrupper för atl finna en sådan lösning altell förslag kan accepteras med bred enighet. I dessa överläggningar deltarrepresentanter för berörda personalorganisationer, representanter för de bådaelevorganisationerna samt representanter för Omlokala ledningsorgan för skolan Hem och skola ochKommunförbundet. Arbetetmed att finna en för alla parter acceptabel lösning har varit mer kompliceratän vad som kunde förutses , då hade att la slällninglill etl uttalande om lokala ledningsorgan i propositionen om skolans inrearbele. Jag finner det bätlre atl avvakta tills man har funnit en sådan lösningav frågan att förslaget bör kunna accepteras i bred enighet än att snabbtforcera fram ett förslag. Överläggningarna har kommit så långt att jagräknar med all elt förslag kan presenteras för remissbehandling. Jag villförst tacka för svarel.