prot · G10926 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:26 Förhandlingarnaleddes av tredje vice talmannen. §1 Fyllnadsval till utskott TREDJE VICE TALMANNEN: Sedan i Gävlebeviljats ledighet frän riksdagsarbetet har partigrupp somsuppleant i försvarsutskottet anmält hans ersättare . Tredje vice talmannen förklarade därefter vald tillsuppleant i försvarsutskottet () Omutbyggnad av ASSl.s industrier i §2 Om utbyggnad av ASSI:s industrier i Bostadsministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1977/78:33, ochanförde: Torslen Stridsman har frågat mig när jag beräknar atl regeringen kommeralt ge tillstånd att använda mer lövmassaved i sina industrier iNorrbotten. TorslenStridsmans fråga är föranledd av ASSLs begäran om tillstånd enligt 136 a §byggnadslagen att få bygga ut bruk i kommun. Fråganom tillstånd till utbyggnad av bruk diskuterades här i imars . Jag sade då all regeringen är mycket angelägen om all flnna vägarför alt ge ett positivt besked till bolaget. Jag meddelade också atlöverläggningar mellan regeringen och bolaget skulle inledas, bl. a. medanledning av att bolaget utredde olika utvecklingsalternativ för verksamheten iKarlsborg. ASSLsutredning har visat att det med hänsyn till bl. a. reinves-teringsbehov ochmiljövårdsinvesteringar inle finns något utvecklingsalternativ som medianspråktagande av för företagel rimliga finansiella resurser från striktföretagsekonomiska synpunkter innebär lönsamhet för bruket . hardock funnit alt om ca 500 milj. kr. investeras skulle Karisborgs bruk kunnaomstruktureras och effektiviseras. Investeringen skulle i första handtillgodose reinvesteringsbehovet och finansiera åtgärder som är påkallade avmiljöskäl. Vidare skulle man med investeringen få till stånd en utbyggnad avsulfalfabriken, så alt man får en grund för framlida utveckling avverksamheten. redovisade investeringenskulle medföra att behovet av björkmassaved vid ASSLs anläggningar i Norrbottenökar med 200 000 m (fub). Enligt bolaget är en förutsättning för projektetsgenomförande att staten bidrar lill finansieringen. Somframgår av vad jag har sagt måste regeringens prövning av den ansöktautbyggnaden av Karisborgs bruk grundas pä ett ställningstagande lill bolagelshemställan om statliga bidrag till finansieringen av projektet. Denna senarefråga bereds f n. i . TORSTENSTRIDSMAN (c): Jag ber attfå tacka bostadsministern för svaret. Minfråga är föranledd av det alltmer växande överskottet av lövmassaved, främstav björk, i . Från skogsbrukets synpunkt är det därför angeläget attfä till stånd en bättre avsättning av det besvärande lövmassaöverskoltet.Frågan är givelvis lika angelägen frän sysselsättningssynpunkt. Somjag framhöll i min fråga lill bostadsministern löser man avsättningsproblemetbäst genom att ge tillstånd att använda mer lövmassaved i sina industrieri Norrbollen. Bostadsministernssvar är så till vida tillfredsställande alt hon anser del vara angeläget atlfinna vägar för all kunna ge ett positivt besked till . Å andra sidan hadejag som frågeställare givetvis önskat få ett klart besked . Finansieringen,som inle berördes i min fråga, tänker jag inte ta upp , ulan nu gällerproblemet tillståndsgivningen. Får jag bara beträffande industrins möjligheteratt nu och ta emot löv säga att dessa är mycketbegränsade. Enligt den utredning som för gjortkommer endast drygt hälften av den framlida skogsproduktionen av lövmassavedatt finna avsättning med nuvarande kapacitet hos lövmassaindustrin. Jaghade som sagt givelvis helst sett alt jag hade fått ett mera konkret svar. Jagundrar om bosladsministern kan ge något besked i fråga om tidsplanen för denaktuella verksamheten. Överläggningenvar härmed slutad. §3 Om propagandan för elsparande Bostadsministern erhöll ordet för attbesvara (vpk) anmälda fråga, 1977/78:117, tillstatsrådet , och anförde: har med anledning av ett aktuellt byggnadsprojektfrågat energiminister hur upplysningen för energisparkampanjenfungerar och vilken roll energisparkommitién spelar. Frågan har överiämnatstill mig för besvarande. Denbyggnad som åsyftar i sin fråga är riksyrkesskolan i , som är beställare, har dock ännu inte låtit entreprenörenslutligt överlämna byggnaden. Skälet är vissa brister i takkonstruktionen. Entreprenörenhar beställt en utredning från ett konsultföretag som har föreslagit att taketskall förses med ett termostalreglerai elektriskt motstånd. Anordningen hardock inte godkänts av beställaren. Bestämmelserrörande byggnader finns i byggnadsstadgan, och till-lämpningsföreskrifler tillstadgan finns i Svensk byggnorm. Om de uppgifter lämnar ärrikliga är det troligt att tillämpningsföreskrifterna i Svensk byggnorm intehar efterföljts i detta fall. 1övrigt vill jag som svar på frågan meddela, alt någon särskildener-gisparkampanj inte pågår f n. Det ankommer på energisparkommitién allfortlöpande informera om olika energisparåtgärder och atl initiera åtgärder hosberörda myndigheter för alt åstadkomma en god energihushållning. Jagvill i sammanhanget nämna, atl regeringen efter särskild ansökan harfördelat drygt 10 milj. kr. lill 178 kommuner för alt möjliggöra ett förbättratkommunall engagemang i rådgivning och information till allmänheten ienergisparfrågor. (vpk): Ävenom bostadsministern i sill svar säger att del f n. inle pågår någon särskildenergisparkampanj i vårt land, har svenska folket ändå den uppfattningen att såär fallet. Energisparandet ingår som ett av uppslagen lill sådana verksamhetersom tillsammans skall utgöra ett alternativ till kärnkraften. Ocksåcenterpartiet är helt inne på den linjen. Radio,TV och tidningspress är mobiliserade för denna kampanj. På våra flygplatserträffar man på jätleaffischer om energisparande, broschyrer i mängd har givitsut, energisparkommitléer har tillsatts såväl centralt som ute i kommunerna, ochkonsulenter har tillsalls för rådgivning och information - allt för att manskall komma på det klara med vad beslut om statliga bidrag och länför energisparande åtgärder innebär. Inte ens pensionärerna är bortglömda.Även skolbarnen har dragits med i denna omfattande energisparkampanj. Dennavecka skall man dessutom genomföra en särskild elsparkampanj. Imitt hemlän, , är tidningarna mycket tillfredsställda. Överstort uppslagna artiklar meddelas: "Av landets samtliga län lopparVästernorrland isoleringsligan." Man har alltså där nätt del bästaresultatet i landet i energisparkampanjen. MenVästernorrland har också skandalhusen, ur elsparsynpunkt verkliga fuskbyggen,vilket har påpekats i min fråga och också återkommer i svaret. Del gällerriksyrkesskolan i i Ange kommun i län.Skolöverstyrelsen är byggherre för skolan och är definitivt den instans som äransvarig. I stället för att vidta nödig isolering av byggnaden installerarman elvärme i stuprör och takrännor. Det är något helt nytt för ! Säg,fru bosladsminister, har sparpropagandan inte nått ut till byggnadsfirmanHallström & - den entreprenör som det här är fråga om - och tillskolöverstyrelsen? Eller är del fråga om en helt ny spar-främjandemetoder, närman monterar in värmeslingor i stuprör och takrännor? Ytteriigareen fråga: Har inle , som är byggherre i deUa sammanhang, haftkontrollant vid detta bygge? Det skulle vara myckel intressant att veta. Om såhar varit fallet, får man den bestämda uppfattningen att byggföretagetHallström & har de "bästa" förbindelser med dennakontrollant. Slutligen:Anser bosladsministern atl nybyggnaden vid riksyrkesskolan i var ilinje med de intentioner som skall vara vägledande för energisparandet ilandet? Jagåterkommer till frågan om har haft kontrollant i detta fall.Statsrådet säger att byggnaden inte har godkänts av skol-' överstyrelsen. Menvad tänker man då vidta för åtgärder, om tillämpningsföreskrifterna inle harföljts i detta sammanhang? De uppgifter jag lämnat imin fråga stämmer med verkligheten. Det är naturiigtvis alldeles riktigt som påpekar, atldet alltid pågår information och upplysning om hur vi skall spara på energin.När jag säger alt del inle är någon särskild kampanj, sä menar jag att det inteär någon särskilt stor kampanj. Men det pågår givetvis flera olikadelkampanjer. Jagnämnde också atl regeringen har beviljat 178 kommuner pengar för att kommunernaskall kunna verka som goda rådgivare ål sina invånare. Vi kan ju sitta ochbestämma väldigt myckel här i och dra i gång kampanjer, men detfordras då också atl kommunerna, som är nära människorna, verkligen är med pånoterna och deltar i dessa kampanjer. Jag kan också nämna för jag känner till väldigt många fina initiativ som kommuner har tagit , ien del fall tillsammans med energisparkommitién. Jag kan nämna ochJärfälla som verkligt goda exempel härpå. Och jag hoppas verkligen att allakommuner ställer upp och deltar i delta myckel viktiga arbete. Vaddel sedan gäller riksyrkesskolan i kan jag bara säga atl skolöverstyrelsenär beställare och hänvisa lill alt byggnadsföretaget inte har kunnat överlämnabyggnaden till pä grund av de brister som vidlåder densamma. Sedanvill jag bara framhålla att normer är till för att följas, och det måstenaturligtvis gälla på alla platser. GUSTAVLORENTZON (vpk): Jag lackar bosladsministern även för det härsvaret. Detär alldeles riktigt att man kan ta fina exempel från kommunerna, men det äringet försvar för uppträdande i detta fall. Det är högremyndigheters uppträdande som är det allvariiga. hörde jag i radiohur skolbarn undervisades om elsparpropagandan. Vad skall de få för respekt förmyndigheterna i , när som skall vara deras myndighetuppträder som den gör? Dettaskandalbygge aktualiserades av en stridbar kvinnlig ledamot ikommunfullmäktige, . I annat fall kanske frågan inle ens hade kommitpå tal. ville ställa vissa frågor i en interpellation. Honförvägrades atl ställa interpellationen under motivering all del inte gälldenågon angelägenhet. hade inte överlämnat byggnaden,och kommunen kommer icke atl ta emot byggnaden så länge del inte finnsgarantier för atl värmeisoleringen är perfekt. De frågor som denna kvinna harställt till skulle jag nu gärna vilja ställa lillbosladsministern. Har del brustit i kontrollen vid byggnadensuppförande, eftersom så stora och kostsamma värmeföriuster kan ske? - Denfrågan är ställd förut här . Är installationen av elslingor den lämpligasteåtgärden? Skulle det inte - från energisparandesynpunkt -vara mer angelägel att sådana byggnadslekniska åtgärder vidtas att isoleringenblir bättre? Kommer att tillmötesgå Angekommuns krav på behövliga åtgärder innan byggnaden övergår i ägo? Jaghar nu framfört samma frågor som denna kvinnliga ledamot i kommunfullmäktige iAnge har ställt till men inte fått något svar på. Överläggningenvar härmed slutad. §4 Om sysselsättningsproblemen i inland Industriministern erhöll ordet för altbesvara () anmälda interpellation, 1977/78:48,och anförde: har frågat mig när regeringen kommer att uppfylla deutfästelser som gjorts beträffande Vindelälvsområdet. Vidare frågar herrAndersson om någon sysselsättning kommer atl erbjudas som ersättning förgruvdriften i samt vilka övriga åtgärder som regeringen avser vidta föratl möta de problem som redovisas i interpellationen. Närdel gäller Vindelälvsområdet arbetar sedan någon tid en särskild arbetsgruppinom regeringens kansli med granskning bl. a. av de förslag som kommunerna förfram. Arbetsgruppen har föreslagit alt medel ställs till förfogande förfortsatt byggande av . Arbetsmarknadsministern harmeddelat att höjningen av ramen för beredskapsarbeten på vägar bör medge altytterligare en del av vägen Sor-sele-Ammarnäs rustas upp. Det är angelägel attarbetena kan komma i gång snabbi och ge sysselsättningseffekter . Vindelälvsgruppenarbetar vidare i nära samråd med kommunerna och för atl nåkonkreta lösningar på bl. a. finansieringsfrågorna, så all ytterligare förslagi och kommunernas program för Vindelälvsområdet skall kunnagenomföras. Meningen är att arbetsgruppens förslag utan dröjsmål skallbehandlas i berörda departement. Gruvdrifteni håller på alt avvecklas. Den av regeringen tillsatta Adakulredningen harbl. a. till uppgift att undersöka möjligheterna atl åstadkomma nyetableringar iområdet. Enligt vad jag har inhämtat har utredningen haft kontakt med ettflertal förelag men kan ännu inle redovisa något positivt resultat. Gruppenfortsätter emellertid sina ansträngningar all tillföra Malåområdet nysysselsättning. Delär som interpellanten framhåller beklagligt alt inteännu är fullt utnyttjat. Men meningen är ju att man genom lediga lokalersuccessivt skall locka lill sig förelag. Detta måste få la sin lid, särskilt inuvarande konjunkturläge, då industricentrastiflelsen liksom alla andra somsysslar med lokaliseringsfrågor arbetar i motvind. Trots detta har stiftelsenalldeles kunnat inregistrera en framgång just i . Polarvagnenkommer atl överta ett företag som redan finns i lokalerna, och man räknar medatt sysselsättningen skall öka betydligt. Om man räknar med behovet avexpansionsutrymme hos de redan befintliga förelagen kommer anläggningen därmedalt vara i stort sett fullbelagd. Stiftelsen fortsätter nu planeringen för denandra etappen. lar också upp valtenkraflsulbyggnaden inom regionen. har det junyligen lagts en proposition i den här frågan, och vi bör vänta med attdiskutera de här frågorna tills tagit ställning, men jag tycker attpropositionen lämnar vissa öppningar för utbyggnader, något som dock måsteprövas på sedvanligt sätt. GeorgAnderssons interpellation berör en del av landet där de regionalpolitiskaproblemen är myckel svåra. Jag har därför med tillfredsställelse noterat altett projekt - utveckling AC - för ökad sysselsättning i länels inland harpåbörjats i samarbete mellan , kommuner och övriga länsorgan.Länsstyrelsen och företagarföreningen har tilldelats särskilda medel för dettaarbete. För min del tror jag på denna typ av verksamhet som ett sätt attkanalisera den initiativkraft och den vilja till utveckling som finns i våraproblemregioner. Jag lovar all regeringen i positiv anda kommer att pröva deförslag som blir resultatet av detta utvecklingsarbete. Jag lackar industriminister för svaret. I min interpellation harjag pekat på en rad problem beträffande sys- selsällningen iVästerbottens inland. Jag nämner särskilt de uteblivna åtgärderna iVindelälvsområdet, friställningarna vid kraftverksbygget i Juklan,nedläggningen av gruvdriften i , varslen om friställningar vid Nordkugg iVilhelmina och svårigheterna alt skapa arbetstillfällen vid induslricentrel iLycksele. IndustriministerÅsling har framträtt vid presskonferenser ommyckel stora industrifrågor. I relation lill stålverksfusionen och liknande kanväl de frågor jag väckt framstå som bagatellartade. Men för de människor somberörs är de lika viktiga. Och lägger man samman de sysselsättningsproblem somjag aktualiserar, så skall man finna all de berör en stor grupp människor. 250i , mer än 300 i Juklan och 45 i är stora tal i förhållande tillbefolkningsunderlaget på dessa orter. Lägger man därtill atl sysselsättningeninom regionen redan tidigare är svag och att löften om insatser i Vindelälvsområdetoch vid industricentret i inle infriats, så blir problemen ännu merpåtagliga. När det gäller induslricentrel har , som industriministern säger,Polarvagnen gått in och övertagit ett företag, och detta ger förhoppningar omökad sysselsättning. Men fortfarande har inle ens en tredjedel av antaletberäknade sysselsättningstillfällen uppnåtts. Man avsåg ju alt få till stånd ensysselsättning motsvarande 150 anställda vid den första etappen avindustricentret. Därtilltornar nu ytterligare ett svart moln upp sig vid horisonten. Jag tänker påhotet mot Algols i , och . Det rör sig om mer än 500anställda, främst kvinnor, varav nära hälften i inlandet. Låt mig, för alt gelitet perspektiv på de här talen, göra den jämförelsen atl 130 anställda iLycksele motsvarar ungefär 5 000 i . HerrÅslings svar vittnar inle om någon ambition att med kraft gripa sig an dessaproblem. På mina konkreta frågor har jag inle fält några konkreta svar. Fråga1 var: När kommer regeringen atl uppfylla de utfästelser som gjorts beträffandeVindelälvsområdet? 1 svaret sägs bara atl arbetsgruppens förslag dröjsmålskall behandlas i berörda departement. Får jag då påminna om att del nu är merån ett åtgärdsprogram presenterades för regeringen. I Qol höstuttalade sig för genomförande av detta program.Arbetsmarknadsutskotlels ordförande sade då atl del var dags alt gåfrån ord lill handling. får jag svaret all frågorna skall behandlasi berörda departement - de är alltså inte behandlade. Min fråga var konkret:När kommer regeringens beslut? Jag upprepar frågan. Fråga2 löd: Kommer någon sysselsättning atl kunna erbjudas som ersättning förnedläggningen av gruvdriften i ? Svaret ger tyvärr inget hopp. Dentillsatta arbetsgruppen har inte kunnat redovisa något positivt resultat - mengruppen fortsätter sina ansträngningar, sägs del. Närjag för ganska exakt debatterade denna fråga med . Åsling,vädjade jag lill honom all göra en punktinsats med ett extra stöd utöver degängse regionalpoliliska insatserna. Jag betonade då - - alldet inte fanns tidsutrymme för att invänta allmänna förstärkningar avregionalpolitiken. har ytteriigare gått. Tidsfristen är nu ute. Menherr Åslings svar är om möjligt ännu mera negativt än sedan.Innebär detta atl har gett upp? Jag hoppas att så inte är fallet,och jag vill också upprepa frågan , om är beredd atttillskjuta särskilda medel för att hitta en lösning av Adakproblemet. Mintredje raka fråga var: Vilka övriga åtgärder avser regeringen att vidta för attmöta de problem som jag här har redovisat? Svaret pä den frågan uteblir helt,tycker jag. En allmän hänvisning sker till ett projekt - utveckling AC - somlänsstyrelsen tagit initiativ lill. Jag vill säga atl det i och för sig ärglädjande att industriministern ser positivt på detta projekt, och jag villpassa på alt ställa följdfrågan huruvida regeringen är beredd att ge projekteterforderliga resurser för atl fullfölja arbetet. Närdel gäller den mer allmänna frågan om stöd lill skogslänens inland vill jagreferera del uttalande som Vindelälvskommunerna gemensamt haröverlämnat till regeringen. I detta uttalande, som är enhälligt, sägs bl. a.följande: "Vi vill framhålla all den tidigare förda regionalpolitiken påsenare lid uttunnats bl. a. genom utvidgning av områden för regionalpolitisktstöd. Detta har resulterat i atl befolkningsminskningen i kommunerna inlekunnat förhindras. Skulle en fortsatt befolk-ningsulflyllning äga rum och däfrämst bland ungdomen får detta ödesdigra konsekvenser." Imin interpellation har jag uttryckt detta på del sättet atl regionalpolitikenhar mist sin tidigare kraft. Jag beklagar att man måste göra detkonstaterandet. Ilänsstyrelsens i över länsplaneringen framhålls bl. a.:"har konstaterat alt insatsbehoven är störst inom stödområdet.Åtgärder som syftar till alt påverka utvecklingen i positiv riktning bördärför i första hand förbehållas detta område. vill starkt betonaalt sakskälen för den regionalpoliliska prioriteringen av stödområdetkvarstår." Jag har uppfattat detta uttalande som starkt och välgörande iden regionalpoliliska debatten. Men representanter i länsstyrelsenansåg uttalandet inte starkt nog. De ansåg att ytterligare bordeha prioriterat inlandet. Delger mig anledning alt fråga hur industriministern ser på inlandets speciellaproblem. Är beredd att kraftfullt arbeta för en prioritering avdet inre stödområdet, eller skall stödområdesgränserna ytterligare få suddasut? Oavsett om man arbetar med moroten eller piskan som medel iregionalpolitiken måste man ha en klar politisk målsättning. Min erfarenhet äratt del behövs t. v. specialla lockmedel eller påtryckningsmedel för atl klarautvecklingsproblemen i skogslänens inland. De s. k. självläkande krafterna haringen verksam medicin för de här problemen. Dessa krafter verkar i precismotsatt riktning. en molkrafl frånsamhällets sida. Är beredd atl sälta in sådana motkrafter?Interpellationssvaret vittnar tyvärr inte om någon sådan vilja. Jag vill nuåtergå lill den speciella frågan om Vindelälvsområdet. Den frågan har blivitnågot av en följetong. Det kan därför vara motiverat all kortrepetera vad som tilldragit sig. Somjag tidigare sade överlämnades förslag till ett åtgärdsprogram till regeringenhösten . Enligt det programmet skulle staten svara för 143 milj. kr. i 1975års penningvärde. behandlades frågan i . Den 16 december1976 uttalade arbetsmarknadsutskottets ordförande: "Frågan har utretts ochett rätt omfattande åtgärdsprogram finns framarbetat. gäller det atthandla." Ibudgetpropositionen avsattes endast 17 milj. kr. Dessa pengarskulle till yttermera visso delas mellan en rad objekt i flera regioner. Påmin fråga om hur mycket pengar som skulle komma Vindelälvsområdet lill delsvarade att några sådana besked inte kunde ges. "De olika projekten får prövas i vanlig ordning för den stödform som kankomma i fråga", sade då. Förgäves vädjade jag om särskildamedel för Vindelälvsområdet. svarade med att hänvisa till vanligaarbetsmarknadspolitiska medel, som fördelas också till andra regioner. "Man måste göra en prioritering med hänsyn lill önskemålen i andrabygder- ", hette del. Dessasvar väckte bestörtning i . Arbetsmarknadsministern tyckte nog attindustriministerns svar framstod alltför negativa. Han ryckte ut och lovadetillsätta ytterligare en arbetsgrupp, en arbetsgrupp som ingen hade bett om. Närjag ställde frågan om denna arbetsgrupp kom en tredje minister upp isvarandebåset. Det var jordbruksministern. Han antydde att arbetsgruppen redanvid sitt första sammanträde hade framme objekt som tillsammans skulle kostamellan 15 och 20 milj. kr. Det ansågs vara en god början, och det kan man juhålla med om. Sedan har jag inle hört talas om de där15-20 miljonerna, och inte återkommer de i svar . Ioktober lämnade arbetsgruppen det samlade förslaget lill regeringen. Otåligheteni berörda kommuner är mycket stor. Därför samlades ledande representanter fördessa kommuner till överläggningar, vilket resulterade i en uppvaktning iarbetsmarknadsdepartementet . I den skrivelse somöverlämnades heter det: "Vi vill med skärpaframhålla att förslaget till åtgärdsprogram nu måste komma tillutförande. Skulle åtgärdsprogrammet och kraftfulla regionalpoliliska åtgärder iövrigt utebli eller ytterligare fördröjas kan kommunerna tvingas alt begära enomprövning av beslutet all inle bygga ut ." Tydligare kanotåligheten inte illustreras. Denlånga väntan omöjliggör också en vettig planering i kommunerna. I min egenkommun har vi ett antal projekt som vi gång på gång har måst skjuta framför oss iväntan på besked från regeringen. Jagvill också framhålla atl i kommunernas planering utgår man Irån all särskildamedel skall ställas lill förfogande utöver vanliga bidrag inom ramen förberedskapsarbeten. Jag vill därför fråga om vidhåller sinuppfattning i denna fråga eller om kommunerna fortsättningsviskan planera med sikte på extra bidrag. 1sitt svar hänvisar också till de medel som AMS fåll attfördela för vägbyggen. Jag har fått reda på all det kan i bästafall innebära ca 4 milj. kr. för vägen , Det skall man förståsi de här kärva tiderna vara tacksam för. Men nog tar del ohyggligt attkomma lill på det här sättet. Jag har beräknat all med den här taktentar det . Det kan jämföras med den tid del enligt statsministern laratt avveckla kärnkraften. Men att göra den jämförelsen är kanske att görabilden mörkare än nödvändigt. Ocksåför vägbyggandet behövs en speciell pott. Den ordningen till-lämpade förraregeringen i fråga om väg 363. Det löste problemet snabbt, och det var även enmarkering av atl Vindelälvsområdet måste, mot bakgrunden av gjorda utfästelser,ges en särställning. Varför är den borgeriiga regeringen inle beredd till.samma markering? Slutligen några ord om valtenkraflsutbyggnader. Arbetenai Juklan är snart slutförda. De anställda måsle få andra jobb. Med en vettigplanering borde dessa nu ha kunnat erbjudas fortsatt arbete i kraftverksbyggen.Objekt finns. har redovisat problemet och anvisar vägar för att lösadet. är det objekt man i första hand velat aktualisera.