prot · G109159 · 1977-12-31 00:00:00 — Del är alltså inte frågaom någon fullständigt rigid uppdelning. Detviktiga här är satsningen på de behandlingshem som byggts upp somnarkomanvårdsbehandlingshem men som i många fall också får ta emotalkoholmissbrukare. Det är den satsningen som är poängen med den härpropositionen. Det handlar inte om den typ av nykterhetsvård som funnitstidigare. Vad vi här skall göra är en problematik som vi inte kunnat ta upp iproposilionen. TillEvert vill jag bara säga: Det onödiga tycker jag inte är de konstigaekonomiska manipulationer som ni sysslar med - de är i och för sig märkliga -utan det onödiga är att nu göra elt nummer av atl man tre är fram i tiden villha ett högre tal för utbyggnaden av behandlingsplatser. Det påminner mig om densämre sidan av kommunalpolitiken - när jag sysslade med den - där man kunde haen stor strid om den eller den idrottsplatsen skulle ligga på fjärde ellerfemte planeringsåret medan delta i själva verket betydde väldigt litet för vadsom sedan uträttades i den aktuella kommunen. Därförtyckerjag det här är en ganska onödig strid. Vi kommer att få ta ställning tilldetta innan vi tar nästa års budget. Och visar det sig då att förhållandenaförändrats, kommer utskottsmajoriteten inte att vara rigid eller uppbunden inågot avseende. Förstevice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. Jag hade inle tänkt att nu bryta talarlistan, men eftersom EvertSvensson kommit med felaktiga påståenden, vill jag göranågra tillrättalägganden. har sagtungefär: I ledningsgruppen planerades en utbyggnadav 200 platser, men sedan meddelade statssekreterare ioktober alt det inte kunde bli mer än 160. Ungefär så föll orden. Förhållandetär följande, . Till ledningsgruppen rapporterade de regionalaarbetsgrupperna elt behov av ett större antal platser än det antal som finns ipropositionen. Antalet 160 grundar sig på bedömningar av vad huvudmännen ansersig orka med. Del tar nämligen tid att planera och genomföra detta. SomEvert kanske kommer ihåg kritiserades jag av partivänner till EvertSvensson för att inte satsa tillräckligt med pengar på en utbyggnad.Jag sade då: Sätt igång och bygg så får vi ordna pengar! Men det har dragit utpå tiden -det tar alltså lid att planera. Detta ligger också till grund förbedömningen. Vi fann det inte realistiskt atl ta upp fler platser än vadhuvudmännen själva ansåg sig kunna klara av. för fram att det är tack varken beslut och ensocialdemokratisk motion som den här propositionen och ledningsgruppen komtill, och Per lalar om en diskussion vid landsmöte. Jagvill säga: Det är varken beslut, någon socialdemokratisk motioneller några diskussioner vid landsmöle som är anledningen tillutredningen och propositionen. Initiativet har jag själv lagit, diskuterade detla i departementet. Sedan utvecklade videssa tankegångar, och jag fick regeringen med mig. Det fanns de iregeringskretsen som ansåg att det här var ett slag i luften. Men jag fickigenom förslaget, och har vi resultatet. Då tyckerjag inte det finns någonanledning att stå här och klaga och fälla negaliva omdömen. Det är ändå smådetaljer del gäller. I huvuddragen är vi överens - här gäller det atl satsa. TillJörn villjag säga: Anledningen till alt vi diskuterar narkotika i dagär att det finns en proposition. Den fanns inte när vi diskuterade förragången. Jagskall också passa pä att svara på ett par frågor som ställde, såatl de inte blir över till . Det gällde direktiven förutredningen om narkotikamissbrukets omfattning. betänkande 1976/77:11 med anledning av motionerom vissaalkohol- och narkotikafrågor behandlades motionen 1260 av herrar Jadesiig ochLundgren, båda socialdemokrater, som hemställde om en utredning bl. a. omnarkotikamissbrukets omfattning. Motionärerna ansåg att man i utredningsarbetetsärskilt borde uppmärksamma de faktorer som ligger bakom missbruket. Utskottetpåpekade i betänkandet att man med ledning av pågående och planeradeundersökningar inte torde kunna få en rättvisande uppfattning av missbruket idess helhet, och framhöll: "För att man skall få en bild av den totalamissbrukssituationen krävs därför enligt utskottets mening atl det ånyo görs enövergripande kartläggning av missbrukets utbredning." Utskottet menadevidare att utredningen bör omfatta även en belysning av de bakomliggandeorsakerna till missbruket. Regeringens direktiv förutredningsuppdraget bygger helt på utskottels uttalanden.Efter omfattande diskussioner med olika forskare och andra stod del dock vidliden för utarbetandet av direktiven klart, att del genom en enda undersökninginte skulle vara möjligt att få klarhet i del totala missbrukels omfattning. Pågrund av de olika melodologiska svårigheter som föreligger måste flera olikaundersökningar göras. Dessa undersökningar kan tillsammans ge helhetsbilden.Den mest angelägna och kanske svåraste uppgiften uppfattades vara alt kartläggadet tunga missbrukets omfattning. I direktiven trycks del alldeles särskilt pådenna uppgift. Vid sidan av detta arbete skall utredningen genomföra andrastudier som den anser vara behövliga förandet skall vara möjligt att få enhelhetsbild. Utredningenarbetar nu helt enligt dessa planer. planerar man alt kunna startaden metodmässigl svåra undersökning som skall ge en uppfattning om det tungamissbruket. Planer finns också på en omfattande undersökning avmissbrukssituationen i ungdomsgrupperna. Sammantaget kommer utredningens olikaundersökningar tillsammans med de uppgifter om missbruksutvecklingen som finnspå andra håll atl ge just den övergripande beskrivning som utskottet harefterlyst. Utredningenskall också - helt i enlighet med utskottets önskemål - la upp frågan om debakomliggande orsakerna lill narkotikamissbruket. Denna fråga hänger närasamman med forskning om den s. k. missbrukarkarriären. Under de senaste årenhar forskning uppmärksammats i olika sammanhang, bl. a. av Nordiskasamarbetsorganet för drogforskning. I samarbete med Drogforskningsorganet ochandra kommer utredningen alt ta upp dessa frågor. Direktiven utgör inte någolhinder för att utredningen i mån av behov genomför forskningsprojekt i deltaavseende. Jaghoppas, , att jag har gett klara besked. Jag är medveien om altdet här är ett oerhört svårt utredningsarbete, och jag har haft kontakt medbåde ordföranden i utredningen, de som arbetar i sekretariatet och experterna.De tror alt de skall kunna nå resultat, och det är min förhoppning atl dekommer att tyckas. (vpk) kortgenmäle: Det finns väl anledning att uppskatta socialministerns engagemang idagens debatt - del är bra när regeringsledamöter kommer till kammaren ochlämnar programförklaringar. Men del är inte bara propositioner som behöverföranleda deball i kammaren. Det kan också vara andra initiativ. Även enskildariksdagsmän eller grupper av riksdagsmän kan ju ta initiativ, och de frågor somdå tas upp behöver inte vara mindre väsentliga än de som regeringen tar upp isina propositioner. Det kan vara tvärtom. Såäven om jag är tacksam för socialministerns engagemang vill jag fortsättaoch fråga: Var befann sig socialministern den dag när alkoholproblemalikensbakgrund och behandlingsmetoderna ställdes under debatt här i kammaren? talesman inle på någol sätt berörde vpk-motionen i det stycket, hadedel kanske varit på sin plats atl socialministern gjort det. En fråga blir inteointressant bara därför att den lagils upp i en motion från vpk. Jag menar naturligtvisinle atl socialministern skall visa någon speciell uppmärksamhet mot vpk, menhan kunde ha visat litet uppmärksamhet mot de hundratusentals alkoholberoendesom problemet gäller. Han kunde ha tagit upp en diskussion och givit enredovisning av regeringens syn med anledning av att frågan hade aktualiserats iriksdagen. Sedanskulle jag vilja begagna tillfället, även om det är sent, när vi nu harsocialministern här och be honom litet grand utveckla en del saker, som jag ochmånga andra varit oklara över när det gäller regeringens politiska inställningtill drogproblematiken. Skulle socialministern vilja kort sammanfatta sinpolitiska ståndpunkt när del gäller bakgrunden till drogmissbruket och angevilka huvudsakliga mekanismer som ligger bakom det hela? Skulle socialministernockså - vilket är det logiska komplementet - vilja säga någonting omvilka huvudprinciper som bör gälla för en upplyst, vetenskaplig och någoriundaprogressiv behandlingsideologi? Del finns så många egenartade behandlingsformeroch del förekommer så många inslag i diskussionen om behandlingen avdrogproblematiken att det vore intressant alt få ett svar. Jag säger inte dettaför att vara polemisk utan därför atl jag menar att det är av vikl atl få hörasocialministerns uppfattning. () kortgenmäle: Vi kan naturligtvis sätta i gång en diskussion om var initiativetligger. Jag inledde milt anförande med några uppskattande ord över altledningsgruppen tillsattes och atl propositionen kom så relativt snabbt. I deorden låg naturiiglvis ett erkännande av atl socialministern har elt särskiltintresse för dessa frågor, vilket jag också känner lill från hans arbete isocialutskottet. Men vid sidan av delta har vi socialdemokratiska motioner,inte bara denna från och , vilken resulteradei en kartläggning, utan också en tidigare motion i vårdfrågan. Tillsammanshar vi - socialdemokratin, socialministern som är centerpartist och PerGahrton som är folkpartist och som har hänvisat titt sitt landsmöte-dragit igång det arbete som pågår. Vi kan också konstalera att regeringen inte varhelt enig. Enligt uteslutningsmetoden måsle det då bli moderata samlingspartietsom inle har gillat atl regeringen satte i gång detla arbeie. Vi kan emellertidlämna den frågan. Beträffandeantalet platser tror jag all socialminisiern någol missuppfattade mina tvåinlägg. Man frågade kommunerna hur myckel de var beredda att bygga och kom framlill det antal som jag här har angivit. Ledningsgruppens ordförande, som ju ärstatssekreterare - vi utgick hela liden från alt det fanns en kontakt medregeringen - förklarade atl man behövde 200 nya platser. Det angav han i tväintervjuer i och . Antaletprutades sedan lill dessa 160 platser. Det är väl ändå en riktighistorieskrivning? Eftersom jag nu höll på 200 platser, har vi gjort det ocksåi motionen och i reservationen. PerGahrton lovade nu att del säkert kommer alt bli så många platser om behovetfinns där. Ja, behovet finns där, men ett problem återstår alt lösa, nämligenplaneringen. Därför har också regeringen föreslagit 160 platser att Planeringsverksamheten är viktig. Manmåste veta hur långt man kan sträcka sig. Jag har klargjort anledningen till de 160 platserna, , som ju har ansvaret för detla, ansåg sig inte hinna med mera. Detprogram vi lagt fram är ell paket och byggt på realistiska utgångspunkter. Jagtyckte att började mycket bra i sitt första anförande, men hanändrade sig litet sedan. och jag hade här en debatt där vi diskuterade alkoholfrågorna. blixtrade till litet mot mig för att jag drog inett visst land i debaiten. Jag kan gärna gå till mötes när detgälleratt geen förklaring till en principiell, politisk viljeinriktning. Jagkan för det första hänvisa till s. 30 i propositionen. Där står: "Bådeakoholmiss-bruk och narkotikamissbruk kan vara uttryck för psykiska och socialasvårigheter, där orsaken ofta är alt söka i samhällets egna brister. I kampenmot missbruket, som i högsta grad aren fråga om att förhindra dess uppkomst ochspridning, måste dessa orsaker bekämpas. Det ställer stora krav på samhället.Sociala brister måste angripas. Otillräcklig sysselsättning, brister iarbetsmiljön och otillfredsställande boende- och fritidsmiljö är exempel pånegativa faktorer som kräver motåtgärder. Del är angeläget att skapa ettöppnare samhälle med en djupare kontakt och gemenskap mellan människorna. Denenskildes vilja till ansvar och infiytande måste tas till vara. På alla områdenmåste samhällets motståndskraft mot missbruk stärkas." Jagkan tala om för att jag , ett och elt halvt år, somjag varit socialminister har rest ganska myckel i landet. Jag har besöktatkoholistanstalteroch där inte bara talat med personalen, vilket varit myckelvärdefullt, ulan jag har haft överläggningar med de gäster som finns påanstalterna. Jag har varit på ungdomsvårdsskolorna, jag har varit ute påbehandlingshemmen för narkomaner, jag har varit på RIA-verksamheten, och imåndags var jag i och besökte både RIA-verksamheten och Hindbyhemmet, därjag samtalade med de intagna. Dettahar varit oerhört värdefullt därför atl jag fått ett någorlunda grepp om deolika behandlingsmetoderna. Jag har fått synpunkter från dem som finns där förbehandling. När det gäller behandlingsmetoderna har jag tidigare givit uttryckför den uppfattningen alt om vi skall lyckas, har vi behov av olikabehandlingsmetoder. Alla människor är inte lika; en metod passar bäst på enperson och en annan bäst på en annan. Jag har velat säga detla än en gång. Mennär det gäller narkotikabehandlingsmetoderna har vi inle fåll någon ordentligutvärdering så att vi riktigt vet vad som är den bästa metoden. Vi har i dennaproposition givit klart uttryck för att vi måsle salsa på forskning ochutvärdering av behandlingsmetoderna. Jagbesökte också Rosengårdsområdel i , , och det är väl ocksåett bevis på att det som hände inte var det allra bästa för densociala miljön. Därvidlag har vi haft vår uppfattning . byggdein de sociala problemen i dessa betongorter. Där fordras enormasatsningar från den sociala sidan för att klara saken. När det gäller den nyasocialutredningen och den proposition vi håller på alt arbeta med ser jag somen av de allra viktigaste uppgifterna de markeringar som görs i dennautredning. Det gälleratt socialvårdens folk skall komma in i samhällsplaneringen.Det skall inte bara vara tekniska och ekonomiska värderingar som är avgörande,utan det är fråga om människans livsmiljö, och då måsle delta in iplaneringsstadiet. EVERTSVENSSON (s) kort genmäle: Jag talar tydligen for långsamt och för omständligt, så atl tiden gårför fort för mig. Jag ville tacka för de båda svar som jag fick på mina tvåfrågor om utredningen och direktiven. Riksdagenhar begärt alt få en utredning om narkotikamissbrukets omfattning. Det är klartalt skall ha svar på hela sin fråga och inte på en del av dennafråga, eftersom vi i så fall fortfarande inte kommer alt veta någoniing om allade siffror som förekommer i den här debatten. Vi känner alla lill att det finnsolika bedömningar, och det är alltså viktigt att vi llr svar på den frågan.Efter vad socialministern nu har svarat mig ulgårjagfrånattså också kommer attbli fallet och att utredningen således kommer att redovisa del totalamissbruket. Sedan gäller det frågan om de bakomliggande faktorerna.Jag kan hålla med dem som säger alt det är omöjligt att göra en grundläggandeundersökning av dem. Därför har vi också sagt att det är fråga om en belysning.Jag vill läsa in lill protokollet vad utskottet anför: "Ett område somdärvid kan bli aktuellt gällerden s. k. missbrukarkarriären. Sådanaundersökningar,anförs det, kan bl. a. ge ökade kunskaper om de bakomliggandeorsakerna till narkotikamissbruk. Med hänsyn till vad socialutskottet anfördei det ovan nämnda belänkandet 1976/77:11 vill utskottet understryka attutredningen bör ägna denna fråga särskild uppmärksamhet." Jag fattarsocialministerns inlägg så, att han för sin del har understrukit vad utskottethar skrivit här. (vpk) kortgenmäle: Jag skall äriigt och uppriktigt tacka för svaret. Del var mångarelevanta synpunkter som kom fram tack vare det här replikskiftet. Lål mig barakomplettera dem med tre frågor! Omnu socialministern är på del klara med att det i den sociala och ekonomiska processenfinns utslagnings- och utstölningsmekanismer, som har ett klart samband meddrogberoendets utbredning, flr man då tolka detta så all socialministernförkastar den filosofi som baserar sig på nödvändigheten av att dela upparbetsmarknaden i A-, B- och C-lag och acceptera att de som inte orkar medproduktionsprocessens ständigt ökade krav förs åt sidan i en särskild kategori?Som jag har påpekat har detla varit en filosofi som varitgrundläggande i , och man har t. o. m. velat göragällande att den skulle leda till högsta möjliga välstånd. - Det var den forslafrågan. Den andra fråga som jag vill ta upp är följande.Del spred sig en känsla av igenkännande när socialministern nämnde namnetRosengård. Del var myckel bra all han log upp segregeringen i boendet som enbland många faktorer i en social utstötningsprocess. Socialministerns egetparti har på senare lid stärkt sina politiska ställningar i mångafullmäktigeförsamtingar. Detta aren av faktorerna bakom det fakium att man harfltt en stark ökning av villabyggandet. Men dessa vittaförsläder utgör vät eltpåtagligt exempel på social segregering genom att de indirekt leder titt all desom inte har råd all bo i villa hamnar på andra ställen? Dentredje frågan är: Var står socialministern i ivångsfrågan? Jag begär inte pånågot sätt en utförtig utläggning - liden är föi" knapp för del - men jagskutte hett kort vilja formulera frågan så: Är socialministern för ökatmyndighelsivång när det gäller de drogberoende, eller är han för minskatmyndighelslvång för de drogberoende räknat i förhållande lill dagens läge? Jag tror inle atl det är någon som vill acceptera A-, B- ochC-tagsuppdetningen. Men det har vät blivit så på grund av att det finns vissapersoner som har haft och har svårt atl arbeta på den öppna arbetsmarknaden.Jag har följt den här verksamheten myckel noga under årens topp - bl. a. föralt jag haren det av del politiska ansvaret för detta i milt eget län -ochunder den liden sett vad som går all göra i exempelvis de anpassningsgruppersom vi har fått. Genom t. ex. en omplacering på en arbetsplats kan man se tillatt en människa slipper all bli utslagen. Utslagningen börjar dock inle alttidpå arbetsmarknaden. Den börjar i kollåtdern, förstärks i skolan såatt personerna närde kommer till arbetsmarknaden är utslagna. Ulslagningsprocessenförstärktes genom den koncentration som ägde rum på 1960-talei; Svenssonhar ett exempel i . talade om segregationen i boendet. Jag menar att vi inte skall ha ettbyggande där vi "slänger ut" flerfamiljshusen i ett område ochvillorna i ett annat, utan vi måste ha en planering där vi lar ett bostadsbyggandemed både-och, där människor också kan cirkulera. Var står socialministern i tvångsfrågan? Jag har vid många tillfällen givit uttryck för att det är denfrivilliga vården som måste vara den grundläggande. Men vi måste se till atl demänniskor som inte har insikt om sin situation får hjälp. Jag har inle möttnågot motstånd på den punkten, utan diskussionen har gällt frågan om vartvånget skall ligga - det tvång som behövs. Jag skall inte avslöja mer för viarbetar med denna fråga, och inom en inte allt för avlägsen framlid skall JörnSvensson kunna fl besked. Elt utbrett narkotikamissbruk och annal missbruk avberoendeframkallande medel är enligt mångas uppfattning tecken på brister i vårsociala välfärd. Vi har alltså misslyckatsmed all skapa ett samhälle där alla känner trivsel ochgemenskap, där man har ett värde och känner att man behövs, där barn ochungdomar inle betraktas som tillsyns- och disciplinproblem. Alltför många slåsut ur samhällsgemenskapen redan i skolan, ibland ännu tidigare. Detta hartidigare diskuterats. Alltförmånga kommer aldrig in på arbetsmarknaden och många får lämna den . 30000-40 000 ungdomar slår helt ulan arbete, och avslutar nyaungdomsgrupper sin utbildning eller värnplikt. 2 000 unga människorförtidspensioneras . Vilkaär då dessa hårda och människofientliga mekanismer som orsakar dennautslagning? Det är av största vikt att ta reda på detta. Dethade varit bra om socialministern hade uttalat sig lika klart i detla hänseendesom han gjorde i debatten om befolkningsutvecklingen. Därdiskuterades ju ingående en mängd tänkbara orsaker till att det föds elt alltmindre antal barn, bl. a. samhällets brister. Frågan bedömdes då som såallvariig att man vetenskapligt skall reda ut orsakerna. Den särskildautredning som socialministern nu har tillsall skall enligt utskottets uppfattningtitta pade bakomliggande orsakerna. Detta, samt det framlagda förslagetom nya samhällsvetenskapligt inriktade forskartjänster på missbruksområdet,borde innebära att vi ganska snabbt kan vänta oss resultat i den frågan. Tilldess får vi göra som i befblkningsfrågan, ange tänkbara orsaker och förslaglill lösningar. Så mycket är dock klart att vi inle löser narkotikaproblemetgenom dagens beslut. Det måste ses som ett kortsiktigt aktionsprogram. Attnarkotikamissbruket aldrig kan accepteras som en del av vår kultur är viöverens med socialministern om. Men vilka brister i samhället som ärallvarligast och vilka insatser som bör prioriteras för att avhjälpa bristernaär vi nog mindre överens om. 1propositionen anges att sociala brister måste angripas. "Otillräckligsysselsättning, brister i arbetsmiljön, otillfredsställande boende- ochfrilids-miljö är exempel på negativa faktorer som kräver motåtgärder",står det i propositionen. Tilldelta kan läggas: Ojämn inkomst- och förmögenhetsfördelning, ökade klyftor,Ibrsämrad levnadsstandard för barnfamiljer, otillräcklig barnomsorg, brist påinflytande, konkurrens- och preslationsmentalitet. Ungdomsarbetslösheten måstehär särskilt uppmärksammas. Det är beklagligt att lidigare i dagavslagit våra förslag om förstärkta resurser i kampen moljuslungdomsarbetslösheten. Jag upplever nuvarande förhållanden som en skamfläck förvårt samhälle. Insatserbehövs, som synes, på bred front. Det räcker inte alt vi har ell av världensmest utvecklade sociala trygghetssystem. Vi får inte slå oss lill ro med del.Vi måste gå vidare, kritiskt granska och förbättra samhället. Skolanhar sill särskilda ansvar enligt socialministerns uppfattning. Jag tänker härbegränsa mig just till skolans ansvar. Vi diskuterar nämligen inte bara vården,utan vi behandlar också andra krav som tagits upp i olika motioner. 12 proiokoll 1977/78:158-159 Alla ansträngningar måste göras tor alt motverka entidig utslagning av barn och ungdomar. Därför vill vi bygga ul och förbättrabarnomsorgen, därför vill vi siödja barnfamiljerna och därför är vi myckelangelägna om atl förverkliga SlA-skolan. Skolan kommer då i slörre utsträckningän tidigare all kunna anpassas till den enskilde elevens förutsättningar ochintressen. Genom ett förändrat arbetssätt skall i första hand desvagpreslerande elevernas behov tillgodoses. Del nuvarande betygssystemels rolli ungdomars utslagning llr i detla sammanhang inte underskattas. Eltcentralt inslag i beslut om skolans inre arbeie var atl skolanskulle ses som en det av elevens totala miljö. Som ett ullryck för deltaundersilröks bl. a. att föreningslivets möjligheter lill medverkan såväl undersom efter skoldagens slut skulle förbättras. Genom del statsbidrag på 25 milj.kr. titt allmän fritidsverksamhet i kommuner som föreslogs av densocialdemokraliska regeringen och som anvisats för /78 har denförsta det i SlA-reformen som kommil atl torverktigas blivit den allmännafritidsverksamheten före och efter skoldagen. Bidragethar använts främst lill föreningsledd eftermiddagsverksamhet för barn ochungdom. Det har möjliggjort gtesbygdsverksamhet, aktiviteter i nybyggdabostadsområden, temadagar, tovverksamhel och särskilda satsningar påföreningstösa och handikappade barn och ungdomar. har hunnit ske redandet första året trots kort planeringstid för det lokala föreningslivet. Införnästa läsår är planeringen av verksamheten redan i full gång i samarbete mellanföreningsliv och kommunala myndigheter. 1årets budgetproposition föreslår regeringen alt bidraget till allmänfritidsverksamhet i kommuner inte längre skall utgå. Vikan inte godta del motiv man åberopat för atl dra in bidraget. Om statsbidragetslopas kommer sannolikt det allra mesta av den verksamhet som salts i gång attupphöra. Höjningen av aktivitetsslödei utgör ingen kompensation för bortfalletav detla bidrag. Föreningarnas möjlighet till medverkan kommer därför drastisktatt begränsas.