prot · G109135 · 1977-12-31 00:00:00 — 26. attriksdagen på driftbudgeten under trettonde huvudtiteln för bud /79 anvisade a. till Bostadsstyrefsenett förslagsanslag av , b. tillLänsbostadsnämnderna ett förslagsanslag av , c. till Statens planverkett förslagsanslag av , d. tillBidrag till översiktlig planering ett reservationsanslag av . Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Följandetio reservationer hade avgivits av Per , , , , , och (samtliga s): 1.beträffande kommunalisering av låne- och bidragsbeslut, vari reservanternaansett att utskottet under 1 bort hemställa alt medanledning av vad i regeringsprotokollet förordats och Anslagtill bostadsbyggande, m. m. medbifall till motionen 1977/78:1835, yrkandet 1 såviu nu var i fråga, som sinmening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 2. beträffande förslag till lag om bostadsförsörjningm. m., vari reservanterna ansett all utskottet under 5 bort hemställa attriksdagen med anledning av vad i regeringsprolokollel förordats och med bifalltill motionen 1977/78:1688, yrkandet 1 a, som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanterna anfört, 3. beträlTandebostadsförsörjningsprogrammens innehåll, vari reservan terna ansett att utskottet under 7 bort hemställa attriksdagen med anledning av vad i regeringsprolokollel förordats och med bifalltill moiionen 1977/78:1688, yrkandet 1 b såvitt nu var i fråga, som sin meninggav regeringen lill känna vad reservanterna anfört, 4. beträlTandebostadssociala inventeringar, vari reservanterna ansett atl utskottet under 9 bort hemställa attriksdagen med anledning av vad i regeringsprolokollel förordats och med bifalltill motionen 1977/78:1688, yrkandet 1 b såvitt nu var i fråga, som sin meninggav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 5. beträffande inriktningenav bostadsförmedlingsverksamheten, vari reservanterna ansett att underskottet under 10 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1977/78:1688, yrkandei 4, som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört, 6. beträffande kommunafanvisningsrätt m. m., vari reservanterna ansett att utskottet under 11 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1977/78:1688, yrkandet 3, samt med avslag pämotionerna 1977/78:842, yrkandet 1, 860 och 1367, yrkandei 2 d, som sin meninggav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 7. beträffande den statliga bostadspolitiskaorganisationen, vari reservanterna ansett att viss del av utskottets yttrandeskulle utgå, 8. beträffande sammanläggning av bosladsslyrelsen ochsiatens planverk, vari reservanterna ansett att utskottet under 13 borthemställa att med anledning av vad iregeringsprolokollel förordals och med bifall till motionen 1977/78:1835,yrkandet 1 såvitt nu var i fråga, som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört. 9.beträffande inrättande av bostadssocialt råd m. m., vari reservanterna ansettatt utskottet under 18 bort hemställa atlriksdagen med anledning av vad i regeringsprolokollel anförts och med bifalltill motionen 1977/78:1835, yrkandei 3, som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanterna anfört. 10. beträffande sammansättning av detbosladssociala rådet, vari reser- Nr 135 vanterna ansett att utskottets yttrande i viss del skulle ha avreservanterna Onsdaeen den angiven lydelse. har att ta ställning till tvä bostadspolitiskapropositioner och - om jag räknat rätt - 46 molioner. Till civilutskotlets tvåbetänkanden är fogade 31 reservationer. Antalet reservationer synes peka päbetydande motsättningar mellan regeringen och den del av oppositionen som ärföreträdd i utskottet. Jagskall något mer allmänt kommentera bostadspolitiken och i synnerhet den politiksom förts på detta område som gått sedan vi bytte regering. Någraav de centrala uppgifterna för en social bostadspolitik är att se lill attbostadsproduktionen hålls uppe på en sådan nivå all bostadsbrist undviks, attpriset på dessa bostäder hålls pä en sådan nivå atl alla medborgargrupper kanefterfråga goda bosläder och alt prissättningen på bostäder är rättvis mellanolika årgångar och besittningsformer samt att de boende för ett så stortinflytande som möjligt över sin bostad och sin närmiljö. Vadgäller del första målet - en tillräcklig bostadsproduktion - så känner kammarenväl lill utvecklingen . Från miljonprogrammets genomsnitt på100 000 igångsatta lägenheter sjönk produktionen till nivåer mellan 50000 och 60 000 . Denna minskning kom enbart att drabbaproduktionen av flerfamiljshus, bl. a. beroende på den ensidighet som utmärktmiljonprogrammet vad gällde fördelningen pä hustyper. Denminskade produktion som utmärkt 1970-talets första hälft kom att fortsättaunder och , då vi fortfarande levde med densocialdemokraliska budgeten. Trots en uppgång komdärför totalresultatet för fjolåret alt inskränka sig lill närmare 53 000igångsatta bosläder. Uppgångenunder och dess fortsättning under första kvartalet i åringer förhoppningar om atl det skall vara möjligt att uppnå enigångsättning i nivå med den som förutspåddes i finansplanen , dvs.närmare 60 000 bostäder, vilket skulle innebära den högsia igångsättningensedan 1974. Denna siffra bekräftas också av sammanställningar från bosladsslyrelsenefter omfattande genomgångar med samtliga kommuner, där man har kommit framtill att det finns planmässiga förutsättningar för ett bostadsbyggande på ca 64000 lägenheter. Blandalla dem som förutspådde en igångsättning som låg långt underde 53 000 som uppnåddes finns del de som hävdar alt en igångsättning på närmare60 000 är för låg i förhållande till del långsiktiga behovet. Iblandåberopas all boendeutredningarna i sitt slutbetänkande angav 75 000bosläder som svarande mot det långsiktiga behovet. De som åberopar dennabedömning av boendeutredningarna har - såvitt Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. jagkan förstå - inte observerat hur den prognosen var uppbyggd och hurverkligheten ändrats när det gäller ett av prognosens mest grundläggandeanlaganden, nämligen avgången av bostäder. Utredningarnas prognos innehöllantagandet att avgången av befintliga bostäder skulle ligga i storleksordningen45 000 lägenheter , medan 1970-talels verklighet inneburit en avgång påca 25 000 lägenheter. Så länge avgången häller sig pä den nivån uppnåsboendeutredningarnas nettotillskoU redan vid ett byggande av 55 000 lägenheter. Jaghar inte pekat pä dessa siffror för alt hävda att allt är väl i den bästa avväridar, utan för atl markera att bedömningar av det framtida behovet avbostäder är mycket osäkra och med nödvändighet uppbyggda på en serie osäkraanlaganden. Att vi behöver ett ökal bostadsbyggande torde alla vara överensorn. Blandde åtgärder som vidtagits för att stimulera bostadsbyggandet är tätarejusteringar av taken för de statliga bostadslänen, fastare regler i överenskommelsenmed kreditinstituten om byggnadskreditiven, överiäggningar mellanlänsbostadaiämnderna, länsarbetsnämnderna och samtliga kommuner omförutsättningarna för och angelägenheten av ett ökat bostadsbyggande samt den inu föreliggande budget föreslagna sänkningen av den garanterade räntan förhyres- och bostadsrättslägenheter påbörjade och 1978 och för småhus somavses bebos av låntagaren påbörjade . Fördehyres-och bosiadsrättslägenheiersom påbörjas i är innebär förslaget en sänkningav boendekostnaden med . per kvadratmeter lägenhetsyta och är. För enirerumslägenhet betyder sänkningen av den garanterade räntan atl månadshyraneller månadsavgiften kan sällas ca . lägre än vad som annars skulle havarit nödvändigt. Avsiktenmed förslaget om en sänkning av den garanterade räntan var all både stimuleranyproduktionen och minska boendekostnaderna i nyproduktionen. I en ekonomi medpenningvärdeförsämring och nominella lån blir ju boendekostnaderna alltid högsti de senast färdigställda bostäderna. De största insatserna för alt minska deboendes kostnader mäsle därför sältas in just där. Meddet räntesubventionssystem som beslutade införa 1974 utgår generellaräntesubventioner till en betydande del av beståndet. Förflerfamiljshusbeståndet omfattar subventionerna de bostäder som färdigställts ft.o. Tilldessa generella subventioner kommer de selektiva subventionerna till dem sombäst behöver stöd, dvs. de som har låga inkomster, stor försörjningsbörda ochhöga boendekostnader. beslöt om en relativt kraftig höjningav bostadsbidragen fr. o. m. Inkomstgränserna för oreducerat stöd höjdesfr. o. m. det senaste årsskiftet, och fr. o. m. i är höjdes de övrehyresgränserna för samtliga hushåll med barn. De här höjningarna fördelades så,att de större barnhushållen fick den största höjningen. m. fick också två nya kategorier möjlighel att erhållastatskommunala bostadsbidrag. Det gällde de pensionärer för vilka bestäm- melsernaför dessa bidrag var mer förmånliga än de lokala reglerna för kommunaltbostadstillägg till folkpension och de föräldrar som har vårdnaden av barnenunder en del av året. Bådade här reformerna kräver, liksom bostadsbidragen till hushåll utan barn, attresp. kommun beslutar att ansluta sig lill reformen. nu föreliggande budgetpropositionen föresläs ytterligare höjningar av deövre hyresgränserna samt en höjning av den nedre hyresgränsen. Dessutomföresläs en höjning av den del av bosladsbidragssyslemet som enbart är knutentill barnantal och inkomst, det statliga bostadsbidraget. Det höjdes medmaximalt . eller hela.40 %. Deföreslagna förändringarna av bostadsbidragen har i ett kärvt statsfinansielltläge utformats så, att ett ökat stöd utgår till de hushåll som har den störstaförsörjningsbördan. Frånsamtliga oppositionspartier har förslag väckts om ytterligare höjningar avbostadsbidragen. Jag har med speciellt intresse noterat att ett genomförande avsocialdemokraternas förslag skulle ge de största förbättringarna åt de merinkomststarka grupperna av bidragsmottagare och i relativa termer mer åthushåll med färre barn än åt hushåll med fler barn. Såvälför de hushåll som erhåller bostadsbidrag som för de hushåll som inte gör detär utvecklingen av de faktiska boendekostnaderna före bidragen av storbetydelse. I en ekonomi med hög inflation drabbas självfallet bostadssektornockså. Till detta kommer de extrema prishöjningarna på bränslet som ägt rumunder senare år. Trotspåståenden om motsatsen visar tillgänglig statistik att hyresutvecklingenunder 1970-lalel varit långsammare än vad som gäller den totala konsumtionen.Utvecklingen förändrar inte del påståendet. Dettainnebär inte att hyresutvecklingen inte är oroande, men materialet underiätlaralt se frågan ur ett mer rättvisande perspektiv. Trotsatt del inte är opportunt är det angelägel att understryka att vi i harlåga boendekostnader jämfört med boendekostnaderna i alla eller nästan allaindustriländer utanför . Och vi har det trots att vår bostadsstandardär så hög som den är. Den väsentligaste orsaken till detta är naturligtvis detomfattande stöd som ges via statsbudgeten - både i form av direkta utgifter ochi form av minskade inkomster på grund av våra skatteregler för de ägdasmåhusen. Somdel tredje viktiga målet för bostadspolitiken angav jag inledningsvis rättvisaboendekostnader mellan olika årgångar och besittningsformer. Vad beträffarrättvisan mellan årgångarna innebär ju de nuvarande reglerna för upptrappningenav den garanterade räntan ett försök att åstadkomma ökad rättvisa och minskadhyressplitlring. Ibudgetpropositionen föresläs nu två ålgärder för att ytterligare minska riskenför hyressplitlring - sänkning av den garanterade räntan i nyproduktionen ochen ökad upptrappning fr. o. m. Vadsedan gäller rättvisan mellan besittningsformerna har regeringen vidtagit ellerföreslagit en rad åtgärder, bl. a. införandet av räntesubventioner förtomträttsavgäld även för av den boende ägda småhus, och höjningen av Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Vidare har sänkningen av den garanterade räntan inyproduktionen och de nya upplrappningstalen blivit förmånligare än tidigareför boende i hyres- och bostadsrätt. Lånetakshöj-ningarna har varit väsentligtstörre för flerfamiljshusen. socialdemokratiska partimotionen har föreslagits en pariamentariskutredning om dessa frågor. Enligt min bedömning är en sådan utredning f n. intenödvändig. I den socialdemokraliska reservalionen vid utskottsbetänkandelnämns om justeringar som har vidtagits. Regeringen följer dessa frågor med storuppmärksamhet, vilket också visas av de många förslag som framlagts på detlaområde. Samtliga dessa justeringar har ju också tillstyrkts avsocialdemokraterna. Delfjärde centrala områdel gäller de boendes inflytande över sina bostäder ochderas närmiljö. För dem som bor med äganderätt eller bostadsrätt gäller att dehar ett betydande sådant inflytande. För de närmare en och en halv miljonhushåll som bor med hyresrätt är inflytandet - trots reformer -relativt begränsat. Regeringenhar i flera fall beviljat s. k. förvärvslån för att möjliggöra övergång frånhyresrätt lill bostadsrätt. Regeringen är positiv till en sådan övergång i defall kontantinsatserna hälls nere och de hushåll som så önskar kan bo kvar medhyresrätt. Utformningen av förvärvslånen underlättar att hålla insatserna nere,och i en proposition till har regeringen föreslagit fulltbesittningsskydd för de hyresgäster som vill fortsätta atl vara hyresgäster. Ipropositionen med förslag till hyresförhandlingslag som kommer aubehandla senare under föreslås hyresgästorganisationer fålagstadgad rätt till förhandlingar om hyror och övriga boendevill-kor. Förutomde fyra centrala uppgifterna för bostadspolitiken som jag här behandlat finnssjälvfallet andra mål. Ett sådant är att radikalt förändra torftigaboendemiljöer. I det syftet har regeringen i sina båda budgetpropositionerföreslagit sådana ändringar i reglerna för boendemiljöbidragen attförutsättningarna kraftigt ökar för att bidragen skall hamna där de behövsbäst. Denya reglerna innebär att områden med slora brister kan fö bidrag upp till 75 %av kostnaden samt låna återstoden på samma förmänliga villkor som gäller för destatliga bostadslånen, dvs. för åtgärder som påbörjas i hyreshusområdentill en räntekostnad första året av . Delta bör göra det möjligl medkraftfulla insatser i de områden där man tidigare försummat behovet av en godboendemiljö. Ipropositionen om rikllinjer för ansvarsfördelningen inom bostadsförsörjningenföreslås en mer decentraliserad och konsumentanpassad bostadspolitiskorganisation. Bland de många förslagen finns möjligheter till ökatkonsumentskydd för köpare av småhus, ändrade regler för bostadsrättsföreningar,krav på kommunala bostadsförsörjningsprogram och att dessa skall antas avkommunfullmäktige, förändringar i belåningsmetoden så atl den bättre än nustimulerar byggandet av mindre småhus och mer energisnåla sådana,decentralisering av beslutanderätten i flera bosladslåneärenden samtinrättandet av ett bostadssocialt råd inom . Jagantydde inledningsvis atl de många socialdemokratiska reservationerna syntespeka på slora motsättningar mellan regeringen och den socialdemokratiskaoppositionen pä det bostadspolitiska området. En genomläsning av de 31reservationerna ger inget belägg för ett sådani påstående. I mycket storutsträckning rör det sig om skrivningsfrågor och önskemål om alt regeringenskall följa utvecklingen i olika frågor. Isjälva verket är det mest slående med reservationerna den skillnad som rådermellan dem och det närmast hejdlösa skallet mot den av regeringen fördabostadspolitiken som förekommer i den socialdemokratiska pressen. Enutländsk iakttagare skulle med fog fråga sig om det är samma bostadspolitik somåsyftas. Atl den socialdemokratiska oppositionen uppträder balanserat iriksdagen när det gäller behandlingen av konkreta förslag är självfallet, herrtalman, inget att beklaga, men det understryker den breda enighet som råder ivårt land om värdet av en social bostadspolitik. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. PER (): Frestelsen atl gå i replik mot statsrådet är såstor atl jag inle kan avstå från atl göra det. Dethar i när det gäller bostadspolitiken rätt en stor och bred enighetmellan socialdemokrater, kommunister, folkpartister och centerpartister i allagrundläggande frågor. Denna enighet har också tagit sig uttryck i praktiskaförslag som har haft att ta ställning till. Men det har funnits en klarskiljelinje mellan de nämnda partierna och . Företrädare förcenterpartiet och hävdade vår gemensamma ståndpunkt så bra i deflesta frågor att vi socialdemokrater, som annars kanske skulle ha pläderatoftare, kunde avstå från det. har vi en regering där är med ochbestämmer i bostadspolitiken, bestämmer den passivitet som präglar regeringensbostadspolitik. Därför, statsrådet , finns det skäl för det skäll somförekommer ute i landet. Där känner folk av svagheten i regeringensbostadspolitik. Men vill statsrådet alt vi även här skall hålla på och vältraoss över regeringen, skall vi naturiigtvis göra del. Vi lycker dock att det ärbätire all lugnt och sakligt redovisa våra ståndpunkter såsom vi har gjort i utskottsbelänkandena,där de reservationer som vi avgivit gett uttryck för vår värdering avregeringens passivitet i regeringsfrägan. Statsrådetbörjade sitt anförande med att beskriva bostadspolitikens målsättning. Denbeskrivningen var bara en massa siffror på ett papper, dvs. rätt döda uppgiftersom angavs rörande omfattning och relationer mellan upplålelseformer osv. Meninte etl enda ord sade statsrådet om det som är bostadspolitikens ärende, dessuppgift. Det statsrådet talade om är bara medel för alt nå ett mål, nämligenatt skapa bätire sociala villkor för människorna. Bostadspolitiken har ettsocialt ärende. Vi satsar miljarder och påtar oss besvär för att utvidgabostadsbyggandet till omfaUning, till högre kvalitet, till hyggliga priser m.m. så att det kan fylla en social funktion. Men det hade statsrådet inte eu ordall säga om. vet jag -det framgår f ö. av talariistan - Anslagtill bostadsbyggande, m. m. attandra talare, t. ex. och , kommer att pläderakanske just för dessa synpunkter på bostadspolitiken när de skall försvara dereservationer som är fogade vid utskottets belänkande. Fårjag dessutom säga att jag inte skall falla för frestelsen att ge mig in på attdiskutera boendedemokrati, olika upplåtelseformers demokratiska inslag. Vi får,del kanske statsrådet inte är okunnig om, en debatt om hyresförhandlingslagen,hyresfrågor och bostadsrättsfrägor och allt vad därtill hör. Därför skall jaghelt avstå från att diskutera dessa saker. Jag vill bara göra den lillaanmärkningen att regeringen inte bör skryta alltför myckel med ålgärderbaserade på den gamla regeringens initiativ - det låter så illa! Beslutet omförvärvslån t. ex. fattades långt innan den situation som vi nu har ens varpåtänkt, så del är ingenting nyU som har hänt pä den punkten. Statsrådettecknade en bild av bostadsbyggandets omfattning som jag inte känner igen. Honförsökte med stöd av viss statistik skriva fram någonting -det vore ju skönt omdet vore sant! - som det spekuleras om i finansplanen men som det inte finnsnågot som helst stöd för i den staiislik som vi har tillgänglig. Detsades att skulle ha gett ett förnämligt resultat genomatt del skulle peka fram mot en beräknad bostadsbyggnadsverksamhet på nära 64000 lägenheter. Kan man räkna fram talen på det sättet, skulle det kanske bliomkring 55 000 lägenheter, men de två första månadernas högre siffror i är ijämförelse med de två första månadernas siffror har redan förändratsgenom att siffrorna för är lägre än vad förra åretssiffror för mars månad var. Man bör vara försiktig när man handskas medsiffror, eftersom månader eller kvartal eller t. o. m. år är för kortaintervaller för att man skall kunna riktigt bedöma bostadsbyggandetsomfattning; atl bygga hus är en så långvarig process att man inte kan ge sig påalt mäta den i så korta perioder som månader. Denverklighet vi lever i visar att det alltjämt finns en stor svårighet altövervinna ute i landet vid igångsättning av byggen, nämligen att de som skallpåta sig det ansvaret och den viljeyttringen inte känner någon tillförsiktinför framtiden. Många olika ting måste tas med i deras bedömning. Statsrådettar till kommunernas planberedskap som ett av de ting som lalar för alt vikommer att få ett omfattande bostadsbyggande. Men det har alltid funnits godamöjligheter atl bygga mycket mer än vad det har byggts, och även när vi har klankatpå kommunernas dåliga planberedskap för framtiden har den inle varit någothinder för alt bygga bosläder. Del är väl närmast regeringens dåliga planeringsom utgjort ett hinder när det gäller att kunna inge de människor som skallpåta sig den bördan en känsla av trygghet för framtiden. Regeringen använder l.o. m. det förhållandet att det är dålig avgång på lägenheter som ett bevis föratt det inte behövs något mera omfattande byggande. Men del ärju i stället attbeklaga att inte fler gamla kåkar saneras i det här landet. Vi skall alltså fädras med etl gammalt bostadsbestånd! Detta skall även anses vara någontingpositivt, eftersom vi inle skall behöva bygga så många lägenheter - 75 000 -som bosladsutredningarna spekulerade om, på grund av att vi har kvar gamlakåkar med dass ute på gården. Sådana finns i min hemstad. Får jag säga atl vi befinner oss i en mycketsäregen situation. Vi vet au det råder stor efterfrågan på bostäder och attbostadsdebatten inte rör sig om tomma lägenheter - även om det finnssädana kvar - utan att den rör sig om bostadsköer, bestående av unga familjersom inte kan skaffa sig egen bostad och människor som vill ändra sinbostadssituation, men att bostadssituationen är låst i många samhällen.Materialet i de enkäter som bosladsslyrelsen gjort visar att det bara är i 42kommuner - 16 96 av de tillfrågade i de 257 kommunerna-som det inte råderbostadsbrist. 143 96 av kommunerna, eller 109 av dem, är det lång väntetid fördem som söker bostad oavsett deras önskemål om lägenhetstyp och område. Går visedan till nästa grupp, där det kan ta tre att få en lägenhet,fastän de sökandes personliga intressen då inle kan bli tillgodosedda, finnervi atl det rör sig om 41 96 eller 106 kommuner. Del förekommer en myckel storefterfrågan på lägenheter, den har t. o. m. ökal vi nubefinner oss i. Samtidigigår byggnadsarbetarna arbetslösa i ökad omfattning. är dubbelt så mångabyggnadsarbetare arbetslösa som för ett är sedan trots den ökadebostadsbristen. Attfä detta att gå ihop och kunna säga att statens planhushållning är god tror jagvore alt skildra verkligheten alldeles felaktigt. Går vi sedan till vissafackgrupper, ser vi att exempelvis träarbetarna har så storarbetslöshet som andra grupper. Vi kan också gå till geografiska områden. INorrbotten är arbetslösheten rekordartad: 1 152 var där arbetslösa i slutet avfebruari. Det är bara man stod här i kammaren och försäkrade osssocialdemokrater, när vi kom med förslag om hur man skulle möta just denspeciella arbetslösheten där uppe med åtgärder, att de problemen skulle manlösa. Vi socialdemokrater skulle bara få se att man skulle skaffa jobb åtbyggnadsarbetarna i . Men där är alltså jämfört med andra områden ilandet byggarbetslösheten rekordartad. Jag vet atl det finns många hinder förett ökat bostadsbyggande. Ett av hindren är prisbildningen påbyggnadsentreprenader och på byggnadsmaterial. Det sägs i majoritetsskrivningeni utskottsbelänkandet att det ligger i regeringens hand alt kunna ingripa idetta avseende. Därför skall inte ha någon mening om behovet avprisslopp på byggnadsmaterial. Vi har krävt ett prisstopp, därför att det ärnödvändigt att starta i någon ända för att få ett slut på den ohämmadeprisstegringen på byggnadsentreprenader, som ju är spärren för byggherrarna närdet gäller att väga påta sig dagens höga byggkostnader. De kostnaderna skallman ju betala av i evighet, höll jag på atl säga. I varje fall får man hålla påatt betala - betydligt längre än livstiden för någon avoss. Detta drar man sig för. Då väntar man naturiigtvis i förhoppning om ettregeringsskifte och bättre prisbildning på byggnadssidan, då man kan tänka sigchansen att bygga ett hus till andra kostnader än . Den här spärren äralltså stark.