prot · G10996 · 1977-12-31 00:00:00 — Man har accepterat att håller viss tmpp iNamibia under övergångsskedet till självständighet. Man är helt inställd påinternationellt övervakade val, och man har även gått med på att ställa sinaegna trupper under FN-kommando. Det går inte alt kräva flera eftergifter frånSWAPO. I stället måsle nu trycket mol Vorsterregimen öka. illegalaockupation måste upphöra. måsle fö oberoende och majoritetsstyre.Säkerhetsrådets resolution 385 måste helt och hållet uppfyllas.Självständigheten skall gälla hela , även . Detär mol denna bakgrund synneriigen viktigt atl för den internationella opinionenentydigt klargöra var står i denna situation. All söka en lösning iZimbabwe eller som utesluter Patriotiska fronten eller SWAPO vore intebara djupt orättfärdigt, det skulle också föriänga den väpnade kampen och ökariskerna för raskrig och siormaktskonfrontaiion. gäller del alt med all kraftupprätthålla sanktionerna mot i full solidaritet med folk. Jag hadetänkt avsluta anförandet med några ord om en ny Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt ekonomiskvärldsordning och förhållandel mellan nord och syd. Jag hinner inte del nu medhänsyn till tidsbegränsningen, men jag kanske kan återkomma . Det är etlområde där jag av omständigheternas makt kommit att bli djupt engagerad, ochunder alla förhållanden avser jag att återkomm.a i kammaren i delta ämne. (vpk): 1978 kan bli ettviktigt och avgörande år för fredens bevarande. inleder FN sinsärskilda generalförsamling om nedrustning. Alla människor som vill bevarafreden hoppas att det skall innebära elt steg framåt i kampen för en allmännedmstning. Detta avgörande steg måsle tas. Väridensrustningar fortsätter all öka. Rustningarna växer på alla områden. avrustningarna hänför sig till s. k. vanliga vapen. De övriga kostnaderna liggerpå utvecklingen av kärnvapen och andra massförintelsevapen. Alla länder deltari rustningsvansinnet. Stormakterna bevakar noga varandras förehavanden. Ökarden ene sin militära styrka på det ena eller andra saltet, leder det omedelbartlill motåtgärder. Sammantaget leder detla till en upptrappning och eltfruktansvärt hot mot mänsklighetens hela existens. Enbartde kärnvapen som finns kan förinta hela mänskligheten om. Detfinns alltså i och för sig inte någon anledning atl msa vidare irustningskapplöpningen. Del gårju inte att förinta fier människorän vad somfinns. Ökade rustningar skapar inte heller någon större säkerhet -tvärtommedför de endast att säkerheten minskas. Detfinns över 10 000 s. k. taktiska kärnvapen i , vilka genomsnittligthar en sprängkraft fyra gånger större än . Ett utbrott av ettkärnvapenkrig skulle mycket snabbt ödelägga hela den europeiska kontinenten.Del är därför utomordentligt angeläget atl en kärnvapennedmstning kommer tillstånd. Och från vårt partis sida menar vi att en första åtgärd bör vara attförverkliga de förslag som lagts av bl. a. president om kärnvapenfriazoner i Nord- och . En kärnvapenfri zon i måste självklartockså innebära att inga kärnva-penbeslyck.jde u-bålar får förekomma iÖstersjön, Parollen om som etl fredens hav måste bli något mer änbara en paroll. Nedmstningenkan inte vinnas påen gång. Den måste ske i etapper. Och ett första steg är attstoppa kapprustningen och försöken atl med nya djävulska metoder ökaförinielsekrafien i vapnen. Detär ingen tillfällighet atl kampen mot neulronbomben nu står i centrum. Viupplever en fredsrörelse, som i sin omfattning och sill engagemang är enförnyelse av den kampanj som utvecklades för Stockholmsappellen för 25 årsedan, den appell som med sin massmobilisering väckte miljoner till medvetandeom atombombsfaran och bidrog till alt förhindra all det övergicktill etl varmt. Varförär det så nödvändigt att förena sig i kampen mot neutronbomben? Är inte allavapen lika fariiga? Nej, neutronbomben är farligare av flera Den äretl vapensom förintar all t levande ienkilomeiervid radie från nedslagsplatsen. Dendödar genom strålning men skonar byggnader och anläggningar. Byggnadsruinernablir mycket få. Men de mänskliga ruinerna blir desto flera. Neuironbombensefterverkningar är nämligen långa och fyllda av kval för dem som drabbas. Långtid efter bombexplosionen kommer människor all falla offer för följdsjukdomarav olika slag. Offren från kan beskriva vad som händer. Vi måstedärför lyssna på dem och följa en paroll som ställdes för sedan:Hellre fredsaktiv än radioaktiv . Neulronbombeninleder en ny upptrappning av alla mslningar i väriden, och den öppnar vägenför kärnvapnens totala användning i kriget. Alla vet vad ett kärnvapenkrigbetyder: mänsklighetens troliga förintelse - i varje fall som högtståendecivilisation. Gårdå bomben att stoppa? Ett bra exempel är den kampanj mot neutronbomben somhar utvecklats i NATO-landet . En miljon underskrifter har samlats.Kommunister, socialdemokrater, kristdemokrater och andra har genom sinaktivitet först engagerat majoriteten av de politiska partierna att säga stopptill neutronbombens placering i . Sedan har det holländskapariamentet uttalat sig och också den holländska regeringen. Det är en storframgång för fredskrafterna och visar alt när folken lar fredens sak i sinahänder så kan den segra. Densvenska regeringen har gjorl uttalanden mot neutronbomben. Dessa uttalandenbehöver upprepas och upprepas fram lill den dag då detla hot definitivtavlägsnats. I vårt parti menar vi att alla i det här huset representeradepartier bör klart visa sitt avståndstagande, detla därför atl vad som händer iSverige har sin betydelse när det gäller atl påverka väridsopinionen. Detsocialdemokratiska partiet har kraftfullt fördömt neulronbomben och deltar påolika sätt i kampen för att stoppa dess tillverkning och användning. Vårtlands värnpliktiga har i ett särskilt uttalande vänt sig mot neutronbomben ochuttalat sig för den nedrustning som är nödvändig också för att ge utrymme förden sociala upprustning som måste ersätta den militära kapprustningen. Delfinns därför ett kraftigt folkligt stöd som regeringen måste använda för attverka politiskt och diplomatiskt, inte minst i samband med förberedelserna förFN:s särskilda generalförsamling för nedrustning. Sverigegör insatser på olika avsnitt i den internationella diskussionen omnedrustning. Vissa resultat har uppnåtts som har förstärkt den avspänningsprocesssom trots allt fortfarande pågår. Alla vet ju atl alternativet till avspänningär ett krig - som ingen kommer alt vinna och ingen atl föriora. Kan Sverigegöra en större insats? Enligt vår åsikt ärdet absolut möjligt. Varje land ochfolk kan göra något. Det aren farlig tendens atl göra kampen om krig eller fredtill en fråga för stormakterna och därmed skjuta ifrån sig hela ansvaret.Kampen för freden är allas angelägenhet, och det är den kampen som säkrar denviktigaste mänskliga rättigheten, nämligen rätten till livet. Vårt land har tvåtusendelar av väridens befolkning, men de svenska Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt generalernafår använda nära fyrtio gånger mer än genomsnittet för rustningskostnaderna ihela världen. Och den svenska upprustningen ökar. Här förblir ivärldstoppen. Främst satsar man på en ulveckling av den militära tekniken,troligen i något slags förhoppning om att del militära försvaret på denna vägskall bli fredsbevarande. Vihar upprepade gånger fastslagit att vägen lill freden inte kan vara de ständigthöjda rustningarnas väg. Del gäller såväl för väriden i dess helhet som förSverige. När det svenska flyget får sina anslag höjda med , leder det inte till ökad säkerhet för vårt land utan till en fortsättning aven upprustningsprocess som vi på det internationella planet säger oss viljabekämpa. Det skulle skapa en ökad trovärdighet för vårt landsfredsansträngningar, om bestämda steg för nedrustning av den svenskakrigsmakten togs. 1 stället låter regeringen och gåi motsaU riktning. Mångaav de förslag som var föremål för diskussion på konferensen i hadeförtjänat att bli antagna. Men när jag säger det uttrycker jag vårglädje över atl konferensen inte blev etl steg bakåt och en försämring avmöjligheterna alt vidta ylteriigare åtgärder för atl öka kontakterna mellanmänniskorna i de deltagande länderna. Vi vet att avspänningsprocessen är svåroch krävande, men den motsvarar vad människorna i alla länder önskar. Inteminsl gäller det de länder och folk som fick göra de tyngsta offren under detandra väridskriget och som i Helsingforsbesluten såg en bekräftelse på derasrätt till etl liv i fred. Det finns bara en part som kan vara motståndare, ochdet är de som profilerar på rustningarna och som lägger beslag på hundratalsmiljarder i ett spel som handlar om människornas vara eller icke vara. Ansvaretför att mötet inte gav mer måsle läggas på . Den amerikanskechefsdelegalen obstmkiionspolilik väckte missnöje även bland . syntes mötet nära ett genombrott, men det var uppenbartatt hade direktiv från alt lill varje pris agera så, altdet samtycke av alla stater som fordras för alt elt förslag skall kunna antasinte skulle komma lill stånd. Jagmenar dock atl det var positivt aU deltagarna i slutkommunikén bekräftade sinanslutning till Helsingforsavtalel och sin vilja att fortsättaavspänningsprocessen. Det ger nämligen en grundval för den fortsatta kampen molUSA:s upprustningspolitik i och försök alt tvinga på de övrigaNATO-staterna neutronbomben. Kampenmol rasistregimerna i södra hårdnar alltmer. De insatser som manförsöker göra genom FN när del gäller , och hartyvärr liten framgång. Mäktiga kapitalintressen i och Västeuropastöder rasistregimerna och saboterar ansträngningarna att isolera dem. Därförkan man fömtse att befrielsekampen i södra kommeratt fortsätta i väpnadeformer. Smiths s. k. inre lösning i löser ingenting - den skjuter påsin höjd den oundvikliga uppgörelsen framför sig. Vad kan göra för attpåskynda befrielseprocessen är en total bojkott på alla områden avrasistregimerna och ett ytterligare ökat stöd åt Somen följd av sitt koloniala förflutna och av imperialismens fortsatta spel iAfrika befinner sig afrikanska stater i konflikt. Kriget på hornmåste bringas till ett slut. Ansträngningarna alt förhandlingsvägen nå enuppgörelse är välkomna. En sådan uppgörelse måsle för alt bli hållbar inbegripadel eritreanska folkets rätt till självbestämmande. MellerstaÖstern utgör en av de farligaste spänningshärdarna i väriden. Risken förett nytt krigsutbrott är myckel stor. Någon varaktig fred i området kan aldrigskapas förrän det palestinska folkels legitima nationella rättigheter harerkänts och tillgodosetts. Ett helt folk har berövats sitt land.Hundratusentals palestinier lever som flyktingar i djup nöd. En förstafömlsätlning för en lösning av problemen är att drar sig tillbaka frånalla ockuperade områden och att en palestinsk stat skapas. Detragiska händelserna , då många oskyldiga fick sälta livet till,äretl nytt exempel på den onormala situationen i området. Men nog är det eltoerhört hyckleri när just premiärminister i sammanhanget talar omterrorism som måsle fördömas. Med sitt förflutna bör Begin vara försiktig medatt anklaga andra för terrorism. Vi skall heller aldrig glömma bakgrunden tilldenna händelse, nämligen den israeliska krigsmaktens otaliga överfall påpalestinska flyktingläger och aggressionshandlingar mot de arabiskagrannländerna, som återupprepas i större skala . Fredkan inte skapas genom separata avtal mellan Begin och under Cartersöverinseende. Fred kan bara skapas om PLO erkänns som det palestinska folketsföreträdare och medverkar i de förhandlingar som är mer nödvändiga ännågonsin. Chilesfolk upplever ett dystert jubileum. Det är den fascistiskajuntan dränkte demokrati i blod och terror. efter denna kuppisoleras emellertid gorillorna i alltmer. Motståndet växer i styrka ochnya befolkningsskikt och politiska krafter ansluter sig. Frånvår sida kan vi ge ett viktigt bidrag genom att utveckla solidariteten medChiles kämpande folk. Fascistjuntan måste isoleras på alla områden. harhärvidlag gjort viktiga insatser, men medlemskapet i IDB, som stöttarreaktionens krafter i , står i bjärt kontrast till vår officielltproklamerade politik. Allavi som solidariserade oss med de indokinesiska folkens befrielsekamp molUSA-imperialismen upplever med stor sorg den väpnade gräns-konfliktenmellan och . har framlagt förslag om enfredlig lösning av konflikten, innebärande att alla strider skallupphöra och gränsområdet demilitariseras. Det är vår förhoppning att sådanaförhandlingar skall komma lill stånd med del snaraste och att den tragiskakonflikten skall upphöra. Denkapitalistiska krisen drabbar hårt hela , Miljoner och återmiljoner människor går arbetslösa. Ungdomen och kvinnorna drabbas särskilthårt. Den sociala misären fördjupas på många håll. Priserna stiger kraftigt.Illusionerna börjar rämna. växer kraven på förändring, på ett annatoch bättre samhälle, på socialistiska samhällsförändringar. Utrikes-,ha n dels-och vahitapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Ett uttryck för del är den första omgången ifranska valet. Väljarna visade atl de börjar få nog av årtiondens högerpolitik.Också i har utvecklingen visat att högerkrafterna inte i längden förmårmonopolisera regeringsmakten. Mer än var tredje italienare ger nu sitt stöd åtdet . Endast genom en politik som utgår från det storaftertalet arbetandes intressen går det all ta ut ur den nuvarandekrisen. I flera andra västeuropeiska länder upplever vi på samma sätt hurarbetarrörelsen och de socialistiska krafterna flyttar fram sina positioner. Menmoslåndaren är stark och välorganiserad. Storfinansen i de olika ländernastöttar med enorma subventioner högerkrafterna, kapitalflykt ochvalutaspekulationer drabbar arbetarklassen. Allvarligt är också all ochVästtyskland öppet och skamlöst blandar sig i olika västeuropeiska länders inreangelägenheter och försöker förhindra kommunisterna och andra arbetarrörelsenspartier alt nå regeringsmakten. Denna inblandning är ett allvarligt hot motdemokratin som bör oroa fler än kommunister och socialistser. Enavgörande förutsättning för en demokratisk utveckling i är samverkanoch enhet inom arbetarrörelsen. Framtidsperspektivet är ett socialistiskt ochdemokratiskt . De kommunistiska partierna arbetar för en socialismdär alla demokratiska fri- och rättigheter är garanterade, där folket har rättatt i fria och hemliga val fritt välja och vraka regering, deir de arbetandehar bestämmanderätten på arbetsplatserna och där kapitalismens kaos har ersattsav en planmässig hushållning. Denna inriktning brukar ibland betecknas som"eurokommunism", men det är varken vårt parti eller något annatkommunistiskt parti i Syd- och som hittat på detta begrepp. Vibrukar inte använda termen, som vi tycker är missvisande. Men om man medbegreppet menar att vårt parti liksom andra kommunistiska partier helt enkeltutgår från att de kommunistiska partierna i de högt utvecklade ländernaarbetar för en socialism i demokrati och frihet, vilken skiljer sig från densom uppstod i i en historiskt annorlunda situation, då är detriktigt. Jag vill sluta mitt anförande med att säga atl vår kamp för socialismeni är en kamp för avrustning, fred och demokrati. Jag konstaterar med glädje den stora samstämmighet som råder i deutrikespolitiska frågorna. Delta har ju med all önskvärd tydlighet framgått avde anföranden som redan har hållits här, inte minst det som hölltidigare. Det gäller både i sådana frågor som det nordiska samarbetet, deteuropeiska samarbetet och inte minst nedrustningsfrågorna samt arbetet påinternationell solidaritet liksom frågan om del ansvar som har altdriva detta arbete i alla internationella sammanhang. Jagvill också understryka-vilket jag gjorde i mitt tidigare anförande-alt även omSverige kan räknas till de mindre staterna, har vi i vårt land ändå ett ansvar,dels för oss själva, dels i de större sammanhangen, alt göra vår röst Mot den bakgrund vihar med en alliansfri neutraliteispoliiik har vi speciella möjligheter tilldetla men också ett ansvar, som man i vår omvärid förväntar sig att vi skalluppfylla. Jagär som sagt myckel glad för det stöd som vi har fått för regeringens arbete pådet utrikespolitiska området. Jagvill också gärna något ylteriigare kommentera det nordiska samarbetet. OlofPalmesade i sitt anförande att det nordiska samarbetet har blomstrat . Han refererade till den tid när vi såg överflödssamhället somnågonting som vi trodde oss ha nästan . Då var det lätt altsamarbeta, men i tider av ekonomiska svårigheter sätts den viljan på prov. Jagtror vi kan säga att även med de ekonomiska svårigheter som vi nu ser prov på,inte bara i utan också i det övriga och i hela världen, har detnordiska samarbetet visat att det haren god hållfasthet. Det finns under senaretid många exempel på sådant nordiskt samarbete. Vi vet all samarbetsminislrarnai februari har fattat beslut om all utvidga del ekonomiska samarbetet. Manhar fört fram intressanta tankar på ett vidgat samarbete då del gällerkonjunkturbedömningar, och vi är på svensk sida intresserade av att följa uppdessa samtal. Den nordiska råvaruresursutredningen pekar på intressantasamarbetsprojekt, och förslag har också lagts fram när det gäller forskning ochulveckling av alternativa energikällor. Industriministrarna studerar vad somkan göras på energisidan, och del förekommer vidare etl gränskommunaltsamarbete, för att nu bara ta några exempel på frågor som de nordiska ländernagemensamt studerar. Självhade jag tillfälle att med mina nordiska kolleger diskuteraSydafrikafrågan. Det visade sig atl vi kunde komma fram till konkreta resultati den Sydafrikagrupp som arbetar just med apartheidfrågorna. Ävenom arbetet inte är färdigt har vi alltså redan nu kunnat fatta beslut om attgemensamt arbeta för alt förbjuda eller motverka nyinvesteringar i ,atl förhandla med de nordiska företagen om att begränsa deras produklion iSydafrika, aU rekommendera idrotts- och kulturorganisationerna atl upphöra medsina kontakter med apartheidregimen i , atl öka det nordiska stödettill flyktingar, befrielserörelser och apartheidregimens offer, och även attfortsätta samarbetet inom FN:s ram. Detär mycket betydelsefullt alt de nordiska länderna har kunnat ena sig om ettprogram. Det ger ökad tyngd åt våra ansträngningar. Med hänsyn till de olikasäkerhetspolitiska utgångspunkter som de nordiska länderna har är detintressant all just delta program har kunnat förverkligas. Vikommer aU gemensamt arbeta för aU denna cirkel skall vidgas i medvetande omatt fullt ut effektiva åtgärder för att bekämpa apartheidregimen kan uppnåsförst när man kan genomdriva dessa åtgärder inom FN:s ram - och det måste varamålet för våra ansträngningar. Andraviktiga frågor som jag skulle vilja kommentera gäller nedrustning. Vi måslesjälvfallel ha ett brett folkligt stöd för våra nedrusiningssträvanden - precissom för alla andra politiska frågor som vi driver. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt deltar vi aktivt i deltaopinionsarbete, inte bara i utan också i omväriden, där vi på olikasätt har stött regeringsorganisationer vid deras konferenser - i nyligenoch även i andra sammanhang. Delta måste ske på bred front. Det är ett stortupplysningsarbete som ligger framför oss. Jagvill gärna göra en jämförelse med Belgradmöiet, när vi talar om dennedrustningssession som kommer att äga rum i med början i maj månad.Detta är ett första steg på nedrustningens väg, och vi måste se fram motuppföiljningsmöten av liknande slag som i på avspänningsområdet. Nedrustningenär en långsamt gående process. Men denna session får sin slora betydelse omkonkreta resultat uppnås som ett första steg. Det är detta vi arbetar för iregeringen. Kärnvapenfrågornakommer att spela en mycket stor roll i , och det med all rätt. Jag villupprepa att kärnvapen är det största hot mot mänskligheten som existerar. Vimåste få elt slut på den tekniska utvecklingen av kärnvapen. Det gäller ocksåandra vapen, men kärnvapen speciellt. Neutronbomben har därvid sin särskildakaraktär och förtjänar särskild uppmärksamhet. Men vi måste noggrantuppmärksamma den utveckling som sker när det gäller andra kärnvapen. Vikan aldrig komma ifrån atl de slora kärnvapenslalerna har ett alldelesspeciellt ansvar för alt inleda nedmstningen. För svenskt vidkommande skulle viinte se någonling hellre än atl det vore möjligt för oss att också starta ennedrustning. Men det råder ju enighet om alt vi i etl litet land som Sverigemåste ha ett försvar så länge vår omvärid ser ut som den gör. Jag vill därförockså gärna apostrofera vad sade om nödvändigheten av attvapenarsenalerna i reduceras, för här har vi den största anhopningen iväriden. Det är ett myckel stort ansvar som vilar på de förhandlande parterna iWien när det gäller att där verkligen få reduktioner till stånd. Självfallelkommer vi att följa denna utveckling med uppmärksamhet och eventuellt, när viså finner lämpligt, be alt få sända observatörer till de förhandlingar som därpågår, för de påverkar situation. () kortgenmäle: Jag skall begagna min replik lill att ta upp det som jag inte hann medi mitt huvudanförande, nämligen någol om den ekonomiska världsordningen. Detär ju på det sättet, herr talman, att i försöken atl skapa en ny ekonomiskväridsordning har endast marginella framsteg gjorts, sedan detta begreppmyntades som en symbol för ett mera rättvist förhållande mellan rika ochfattiga länder på det ekonomiska området. I en värid där de rika länderna är såensidigt gynnade är det ofrånkomligt att dessa länder också för bärahuvudans\aret för de uteblivna framstegen. Självfallet kan svårigheterna ochpassiviteten till en viktig del förklaras av att de rika länderna under desenaste åren brottats med osedvanligt svåra ekonomiska problem. Arbetslöshet,stagnation och inflation är en karg jordmån för solidaritet med fattiga ochutsatta. Det gäller inom de rika länderna. Det gäller också förhållandel mellan rika och fattiga länder. Delflnns elt oupplösligt samband mellan å ena sidan hur vi lyckas hävda rättvisaoch solidaritet i de rika länderna och å andra sidan vad vi kan göra för altbekämpa de orättvisor och den fattigdom som dominerar vår värid. Mende senaste årens erfarenheter visar också hur viktigt del är för de fattigasteländernas utveckling att väridsekonomin åter kommer alt präglas av expansionoch tillväxt i former som är förenliga med en social utvecking. Delförvånar mig därför något att regeringen nöjer sig med att säga att del inte ärknappheten i ekonomiska resurser som är huvudproblemet utan fördelningen avdessa resurser. Visst är det viktigt alt åstadkomma en omfördelning av de resurservi har. Det är emellertid realistiskt att säga att vi kan nå snabba ochpåtagliga resultat endast om vi kan öka väridens samlade tillgångar-påett sättsom sammanfaller med egna krav. Detta är nödvändigt för såväl rikasom fattiga länder. Vi har ett gemensamt intresse av tillväxt och ökadsysselsättning. Det gäller de 17 miljoner människor som går arbetslösa i denrika väriden. Del gäller de 300 miljoner eller mer som går arbetslösa ifattigväriden. Närvihardiskuterat detta inom den s. k. Brandlkommissionenharvisom nyckelord förvårt arbete präglat uttrycket "gemensamt intresse". Rika och fattigaländer förenas av en gemensamhet i intresset av en värid i fred och stabilitetmen också en värld i tillväxt, inriktad på alt ge människor arbete. Jagvill också i detta sammanhang ta upp en annan oklarhet när det gällerregeringens inställning till de fatliga ländernas krav på en ny ekonomiskvärldsordning. När statsministern i ville exemplifiera vad en nyekonomisk väridsordning innebar pekade han på utvecklingen i länder somSydkorea. Uttalanden av delta slag riskerar att skapa stora missuppfattningarom innebörden i u-länderas krav och riskerar dessutom all undermineramänniskornas förståelse för det berättigade i kravet på en ny ekonomiskvärldsordning. Denutveckling pekade på innebär i sak ett starkt beroende avutländska privata ekonomiska intressen.