prot · G109157 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:157 §1 Justerades protokollet för den 22 innevarande månad. §2 Om ett svenskt initiativ till protest mot regimen i Utrikesministern erhöll ordet för attbesvara (vpk) anmälda fråga, 1977/78:453, ochanförde: har frågat mig om den tänker uttalasin protest mot regimen i och ta initiativ i FN för ettinternationellt fördömande av våldsdåden i landet samt ta initiativ för att depolitiska fångarna friges. Vidupprepade tillfällen, senast här i , har jag framhållitden vikt regeringen tillmäter skyddet av de mänskliga rättigheterna. Jag harockså redogjort för hur vi från svensk sida bedriver arbetet föratt stärka respekten för de mänskliga rättigheterna. Inget land svävar iokunnighet om inställning till våld, tortyr och förtryck. Detär ett tragiskt faktum att mänskliga rättigheter fortfarande åsidosätts iflertalet av FN:s medlemsstater. Vi fördömer varje form av förföljelse avmänniskor på grund av deras politiska eller religiösa övertygelse, deras raseller etniska tillhörighet, varhelst sådan förföljelse förekommer. Detär regeringens uppfattning att strävanden för att öka respekten för demänskliga rättigheterna i första hand bör inriktas på att förbättra detinternationella regelsystemet och att kraven som ställs måste omfatta alla FN:smedlemsstater. Effektiviteten i arbetet för att stödja de människor som är itrångmål är vägledande för vårt val av tidpunkt och metoder. Regeringen kommeratt fortsätta att aktivt verka efter dessa linjer i syfte att stärka respektenför de mänskliga rättigheterna i alla länder. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Jag tackarför svaret, men tyvärr var det inget rakt svar. Anledningentill att jag ställde frågan var den hungerstrejk som inleddes somprotest mot militärdiktaturens behandling av främst två politiska fångar,Rholine Cavalcanti och , bägge dömda till livstidsfängelse i isoleringscell efter att ha suttit isolerade. Eftertre veckors strejk höll många av dem på att dö. Amnesty, studentrörelsen,delar av kyrkan med kardinal i spetsen och andra organisationerprotesterade mot juntans barbariska behandling av fångarna. Också i Sverigeväxte opinionen. Brasiliengrupperna och andra organisationer visade sin aktivasolidaritet. Men vad gjorde den ? Omett svenskt initiativ till protest mot regimen i Nuvågade inte fascistjuntan vidhålla sina domar - Rholine och harfortfarande livstids fängelse, men inte i isoleringscell. Detta visar att eninternationell opinion trots allt kan medverka till att påverka militärdiktaturenoch stärka de krafter inom landet som vill återställa de mänskligarättigheterna. Men trots denna tillfälliga framgång består ju förtrycket ochförtrampas alla demokratiska fri- och rättigheter i . Sverigehar ett omfattande engagemang i via de svenska storföretagen. Viexporterar vapen till juntan som används i förtrycket av befolkningen. Det gördet än viktigare att den agerar kraftigt i fall som detta.Sverige visar, som vpk har påtalat här i kammaren, i sinarelationer med en rad latinamerikanska diktaturstater upp ett dubbelt ansikte -det ansikte som också visar upp här : ett allmänt tal om attförsvara de mänskliga rättigheterna som man förser just dem somförtrampar med vapen och indirekt också kapital. Det har gått militärjuntan tog makten i - 14år av demokratiskt mörker, tortyr och förtryck. Men börjar krafterna enasockså inom . Man protesterar, man kräver en allmän, obegränsadamnesti. kan aktivt solidarisera sig med dessa krafter, men det kräveratt den agerar. Detär riktigt att vi hade en liknande debatt här i . Då gälldedet , också det ett land där svenska företag har starka ekonomiskaintressen. Jag tycker mig kunna spåra ett mönster i våra relationertill de här länderna. påpekade att hennes fråga föranleddes av denhungerstrejk som har pågått i med anledning av de tvålivstidsfångarnas isoleringsstraff. Protestaktionen har, som sade, avbrutits därför att man nu har uppnått vissa resultat. Fångarnasitter visseriigen fortfarande i fängelse, men isoleringsstraffet har brutits.Vi är naturligtvis medvetna om att det finns problem inom området för demänskliga rättighetema i liksom i en lång rad andra länder med demest varierande styrelseskick. Men det är vår uppfattning att det effektivastesättet att arbeta för att uppnå respekt för de mänskliga rättigheterna intealltid är att göra högljudda offentliga uttalanden och fördömanden av enskildaländer. Sådana åtgärder kan ibland faktiskt få en motsatt effekt, så att deinte blir till stöd för dem vi vill hjälpa utan i stället gör det svårare fördem. Men det måste gälla för alla länder att kravet när det gäller de mänskligarättigheterna skall tillgodoses, och därför har vi i med lång traditioninriktat oss på att nå en så bred anslutning som möjligt till internationellakonventioner för att stärka skyddet för de mänskliga rättigheterna. Det är detmest effektiva sättet för oss att arbeta. Medanledning av vad sade om vår vapenexport vill jag också bestämttillbakavisa påståendet att det vi exporterar skulle kunna användas förförtryck av människorna. Sådana regler gäller för svensk vapenexport att detinte är möjligt att använda vapnen på det sättet. (vpk): 1 svar nämns över huvud taget inte . I svaretfinns alltså ingenting som klargör vad den anser ommilitärdiktaturen där nere. Jag vill därför ställa den raka frågan: Vad tyckeregentligen om militärjuntan i ? Nuär det så att den här hungerstrejken inte har avbrutits tack vare att densvenska regeringen på något sätt agerat i vare sig FN eller i andrainternationella organ, utan det är andra krafter som agerat till försvar för demänskliga rättigheterna. Jag kan bara konstatera att när det kommer tillkritan, så är det de svenska storföretagen som avgör hur regeringen skallhandla. Såtill frågan om vapenexporten. Vem garanterar egentligen hur de svenska vapnenanvänds? Kan den garantera att de inte används för attförtrycka befolkningen i ? Ominformation rörande förhåltan -dena i måtte inte ha hört på vad jag sade. Jag sade så här i min replik: "Vi är naturligtvis medvetna om att det finns problem inom området för de mänskliga rättigheterna i liksom i en lång rad andra länder- ." Därutövervill jag än en gång bestämt avvisa påståendet att vi levererar en sådan typ avvapen som skulle kunna användas för att förtrycka människor. I enlighet med deriktlinjer som den svenska har antagit levererar vi endast defensivavapen genom vår vapenexport. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Men det är ju så att även defensiva vapen är fullt möjliga att användamot en civilbefolkning. Överläggningenvar härmed slutad. §3 Om information rörande förhållandena i Utrikesministern erhöll ordet för attbesvara (vpk) anmälda fråga, 1977/78:455, ochanförde: har frågat mig om regeringen har vidtagit någraåtgärder för att säkerställa en bred och allsidig information också frånstatens sida till den svenska allmänheten om förhållandena i isamband med . 1vår typ av samhälle är det i första hand massmediernas och de opinionsbildandeorganisationernas sak att informera allmänheten om förhållandena i främmandeländer. Det är mitt bestämda intryck att den som vill bilda sig en uppfattningom förhållanden i är väl tillgodosedd med information f n. Inemot 100representanter för svensk press, radio och TV kommer att befinna sig iArgentina under . Ominformation rörande förhållan -dena i om att de kommer att lämnaen bred och allsidig information. Den svenska ambassaden i harinför förstärkts med en tjänsteman från . Ambassaden kommersjälvfallet att göra sitt bästa för att tillmötesgå journalisternas önskemål omservice och orientering. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Jag tackar utrikesministern för svaret på min fråga. Den är självfalletställd mot den bakgrunden att vi vet att ett sådant här stort idrottsevenemangtidigare använts just för propaganda för den sittande regimen i landet. Detär ett annat läge i det här fallet -jag vill gärna hålla med om det. Det finnsen helt annan uppmärksamhet och medvetenhet om att är ett land därdet råder förtryck. Det är också riktigt som utrikesministern säger i sitt svaratt den svenska pressen har mobiliserat mycket personal och att denna alldelessäkert försöker kartlägga och analysera förhållandena på ett sätt som gör atten allsidig information kommer fram den vägen. Mendet hindrar inte att man gärna skulle se att också regeringen, framför alltgenom sin representation på platsen, vidtog en del åtgärder. Det är positivtatt det blivit en förstärkning av presstjänsten. Men med tanke på det storauppbåd av representanter som man kan vänta sig från den svenska pressen ochandra massmedia verkar förstärkningen med en enda tjänsteman från UD:spressbyrå till ambassaden i liten. Man borde ha kunnat förväntasig en något kraftigare satsning inför den förväntade anstormningen av uppgiftssökare.Jag är säker på att ambassaden i kommer att bli mycket hårtanlitad och att det blir närmast en anstormning av förfrågningar från svenskajournalister och svenskt massmediefolk i övrigt. Jagtycker därför att ambassaden borde ha fått en något bättre förstärkning och attregeringen borde ha vidtagit något bättre åtgärder än att endast skicka ner enextra tjänsteman - det verkar ganska litet i sammanhanget. Det är bra atthänvisa till pressen och säga att den skall sköta om det här, men regeringenborde i detta fall - när man nu känner till förhållandena, att det finns endiktaturregim som försöker utnyttja idrottsevenemanget i propagandasyfte-havidtagit åtgärder som kunnat säkerställa ytterligare stöd till de opinionsbildandekrafterna. Jag tror att vi skulle grovt underskatta den svenska pressen om viskulle utgå ifrån att den inte kunde ge en allsidig och balanserad bild avdagens . Jag ser ingen som helst grund för farhågor av det slaget. Ochdet vi redan fått läsa från svenska journalisters sida som nugått visar att de gör ett mycket bra arbete. Närdet gäller ambassadens bemanning har vi skickat ner en extra tjänsteman, vilketskett i samförstånd med de redan på platsen befintliga tjänstemännen ochnaturiigtvis i samarbete med ambassadören. Jag kan försäkra alla på ambassaden kommer att hjälpa till i det här servicearbetet ochvara koncentrerade på att bevaka svenska intressen på ett alldeles specielltsätt för att kunna ge information . Jag tror att vi kan litapå att de kommer att göra sitt bästa och hysa tillförsikt om att det kommer attvara tillräckligt. Och från UD kommer vi självfallet att följa det hela på ettsådant sätt att vi kan bedöma om resurserna är tillräckliga. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Jag underskattar på intet sätt den svenska pressen, och jag är fulltövertygad om att den också kommer att göra sitt bästa för att ge en allsidigbelysning av och information om förhållandena i . Jag tror inte att vibehöver riskera att få en upprepning av tidigare evenemang av denna typ, därregimen på ett ostört sätt skall få sprida sin propaganda. För detta är, somjag sade i mitt första inlägg, medvetenheten alltför stor. Menjag tycker att utrikesministern litet för lätt smyger undan från ansvaret ochsäger, att det skall ligga på pressen, att vi skall lita på att den skall skötaom detta. Regeringen hade till att börja med haft möjligheteratt gå ut mednågot slags analys, ett offentligt uttalande eller något sådant, beträffanderegimen i . Jag tycker fortfarande att den tjänsteman som har skickatsned från verkar vara en mycket svag förstärkning inför ett såstort evenemang. Vi kan själva av utrikesministerns svar se att man förväntarsig inemot 100 representanter för svensk press, radio och TV. Även om det finnsandra tjänstemän på ambassaden som självfallet, liksom i alla andra sådanasammanhang, villigt ställer upp, tycker jag att en ännu större förstärkninghade varit högst motiverad från regeringshåll när vi vet hurudana förhållandenaär. Ominformation rörande förhållan -dena i Jag tycker att det är mycket viktigt att i sådana här sammanhang skiljapå två saker, nämligen information och opinionsbildning. Det är ju så attmassmedierna står för en viktig del av både opinionsbildningen ochinformationen. Vi vill från regeringens sida inte ingripa i denopinionsbildning som tidningarna bedriver och inte heller i derasinforma-tionslämnande. Vi vet att så sker i andra typer av samhällssystem, mendet är ju främmande för oss, med det samhällssystem som vi har. Vibidrar på vårt sätt för att ge service, och jag vidhåller att vi har gjort engod bedömning när det gäller att göra förutsättningarna så bra som möjligt förjournalisterna där nere. Men är det också regeringens sak att delta iopinionsbildningsarbetet, och det har vi faktiskt gjort och påolika sätt när det gäller . Framför allt har vi i samband medHagelinfallet haft anledning att ta upp frågorna om de mänskliga rättigheterna,både i offentliga sammanhang och på annat sätt. Jag tror inte att någon häriSverige är okunnig om vårsyn på förhållandena i . Också det är enviktig del av vår upplysningsverksamhet, och denna har pågått under mycket långtid. Omett regerings-uttalande med anledning av sydafrikanskt militärt angrepp påAngola (vpk): Jag tycker att utrikesministerns sista inlägg var något dubbeltydigt.Jag hajade först till när utrikesministern gjorde något slags åtskillnad mellanopinionsbildning och information, där som jag uppfattade det press och andramedia skulle stå för opinionsbildningen och regeringen kanske för något slagsobjektiv information. Det kan inte vara avsikten - och det hoppas jag inteheller var meningen - men det var det intryck jag först fick. Sedanändrade sig utrikesministern i sitt anförande och sade, att regeringennaturligtvis också skall hjälpa till att skapa opinion, och det fattas baraannat. Det är ju självklart att regeringen med de uttalanden och deklarationersom den gör också måste se till att det skapas opinion mot ett sådant förtryck somdet gäller. Det skall inte bara vara så att regeringen och dess representanterstår för det informativa, utan informationen måste också vara opinionsbildande.Jag tycker fortfarande att regeringens satsning är alldeles för svag. Jag vill bara för klarhetens skull framhålla att vad jag sade faktisktvar, att regeringen deltar i det opinionsbildande arbetet. Jag ändrade migalltså inte på den punkten i slutet av min replik utan hade genomgående sammautgångspunkt. Överläggningenvar härmed slutad. §4 Om ett regerings uttalande med anledning av sydafrilcanskt militärt angrepppå Utrikesministern erhöll ordet för attbesvara () den II maj anmälda fråga, 1977/78:463, och anförde: har frågat mig på vilket sätt regeringen avser ge tillkänna sitt fördömande av aggression mot och massakern avNamibiaflyktingar i samt på vilket sätt regeringen avsertillmötesgå det akuta och stora hjälpbehov som terroraktionerförorsakar såväl SWAPO som flyktingarna och . Detär med djup avsky som vi i tar del av de upprörandeögonvittnesskildringar som föreligger om den sydafrikanska attacken motläger för namibiska flyktingar i . De mest skrämmande informationernagäller lägret i , från gräns mot . Som mångagånger tidigare när det gäller vedergällningsanfall av denna typ har det visatsig att de officiella kommunikéerna om slag mot viktiga fiendebaser varitfelaktiga. Kvinnor, barn och åldringar har brutalt mördats. De bunkrar ochmilitära förråd som sägs ha blivit förstörda var skolor och sovbaracker.Skildringar om ihjälskjutna och bajonettstungna ungdomar visar en grymhänsynslöshet som saknar gräns. måstemed skärpa fördömas för det brott mot humaniteten som den gjortsig skyldig till. I det uttalande som regeringen gjorde i samband med beslutetden att ge SWAPO ett ytterligare bidrag påtalade vi brutaliteten i detsydafrikanska överfallet på Cassinga. Jag har i ett samtal med Sydafrikassändebud i gjort helt klart med vilketutomordentligt allvar den ser på massakern. Redanföre det sydafrikanska illdådet övervägde regeringen att lämna SWAPOytteriigare stöd. efter det sydafrikanska anfallet gästades Sverigeav en SWAPO-delegation, under ledning av vice ordföranden ,som vädjadeom katastrofbistånd. Regeringen beslutade då att öka på det stöd, som tidigareövervägdes, till 3 milj. kr. för regeringens ställningstagandefanns ej någon beräkning på hjälpbehovens omfattning. Regeringen kommer senareatt ta ställning till vad bör göra för de namibiska flyktingarna pålängre sikt. Regeringenbeslutade att öka det reguljära biståndet till SWAPO från 10 milj.kr. innevarande år till 20 milj. kr. , med andra ord enfördubbling. Vid de förhandlingar som slutförts med SWAPO angåendeutnyttjandet av det svenska stödet har man kommit överens om att avsätta ca tvåtredjedelar av detta belopp för flyktingarna i . Vidsidan av detta direkta stöd till SWAPO har regeringen därutöver verkat för attinternationella organisationer, bland dem FN:s flyktingkommissarie och FN:slivsmedelsprogram, gör extrainsatser till förmån för de namibiska flyktingarnai . Omett regeringsuttalande med anledning av sydafrikanskt militärt angrepp påAngola MATSHELLSTRÖM (s): Jag får tackautrikesministern för svaret på min fråga. Detär bra att regeringen uttrycker sin avsky över terrorangrepp påAngola och flyktingarna där. Men jag måste säga att fördömandet kommer välsent. borde vara i första linjen när det gäller att väckainternationell opinion kring den fruktansvärda massaker som skedde i början avmaj. Tyvärr upprätthölls den internationella opinionsbildningen kring den härmassakern endast . Sedan har den glidit undan för andra frågor. Häri diskuteras nu i stället aningslösa uttalanden av företagsledare omvärdet av att tjäna pengar i . Denterrormassaker som skedde i startade ju som ett flygangrepp medbombningar runt om i två provinser. Fallskärmstrupper verkställde sedanmassaker mot människor, såsom beskrivs i utrikesministerns svar, och minst 600människor dödades. I många fall dödades barn, kvinnor och flyende män bakifrån.Många av liken har skottsår i ryggen. Många av de skadade som ligger på deprovisoriska dåliga sjukhusen är skadade genom skott i ryggen. Det arenfruktansvärd massaker som har skett. Hjälpbehovet efter massakern ärutomordentligt stort. Jagvill ställa några frågor för att få klarhet i det svar som utrikesministerngivit mig. De 3 miljoner som nämndesi svaret, är det ett förskott på 1978/79 års Omett regerings-uttalande med anledning av sydafrikanskt militärt angrepp påAngola Det är en viktigfråga, för den har betydelse för vad som sägs senare i svaret om en fördubblingav beloppet. Denandra frågan gäller utrikesministerns uttalande att regeringen senare skall taställning till det långsiktiga behovet av stöd för SWAPO. är det så attSWAPO:s behov av stöd är utomordentligt akut. SWAPO har för nästa budgetårbegärt 30 miljoner. Regeringen har enligt svaret beslutat bevilja 20 milj, kr.Men genom terroraklioner mot flyktingarna, mot SWAPO - det ärnaturligtvis ett av syflena med aktioner - får SWAPO nu använda allasina resurser för att klara de mest akuta hjälpbehoven hos de lidande människorsom är skadade runt om i flyktinglägren. Genom de här aktionerna får SWAPOnästan inga resurser över - det är omvittnat - för sin verksamhet i Namibia.Samtidigt pumpar och reaktionära grupper i väst in pengar ochmänniskor i samt köper tidningar för att skapa möjligheter att stängaSWAPO ute. Detta gör att SWAPO:s behov av stöd är akut. Därför blir min fråga:När skall , som det står, "senare" ta ställning? När kommerdet ett besked om den långsiktiga hjälpen till SWAPO? Slutligenhar det sista ledet i min fråga inte fått något svar. Jag ställde också frågan:Avser regeringen att öka ramen för bistånd till med hänsyn till deterrorangrepp som sydafrikanska trupper har riktat mot ? Man kan naturligtvis diskutera snabbheten i tiden för vårt fördömande,men jag vill här omtala att jag handlade så snart jag hade någon möjlighet tilldet. När jag kom hem kallades den sydafrikanske ministern upp till UD för attvi skulle till honom framföra vår djupa oro över vad som hade hänt i Cassinga.Därutöver tog vi kontakt med SWAPO i detta ärende. Vi hållerkontinueriiga och mycket nära kontakter med SWAPO för att undersöka de behovsom finns, liksom vi också har nära kontakter med . Jagkan inte för dagen ange någon exakt tidpunkt när vi kan komma fram till vad somytteriigare kommer att behövas i fråga om bistånd, men jag försäkrar MatsHellström att vi inte sparar någon möda för att så fort som möjligt få klarheti vad som behöver göras och vad vi kan göra. Jagvill också besvara frågan om förskott. De tre miljonerna var inte någotförskott, utan nya pengar. Jag tror att jag därmed har besvarat de frågor somMats ställt till mig. Det hade varit bra, tycker jag, om mera offentlighet hade givits åt detfördömande som utrikesministern har riktat till sändebud här. Faktumäratt det närjag ställde min fråga , såvitt jag förstått, inte fannsnågot offentligt tillkännagivande av alt regeringen fördömde den sydafrikanskaattacken. Vad jag tycker är bra ärdet fördömande som kommit , men det borde alltså ha kommit tidigare,eftersom hela denna massaker visar hur snabbt den internationellaopinionsbildningen glömmer en så fruktansvärd krigshandling som detta harvarit: en intervention pä ett främmande lands territorium, omfattandebombningar i flera provinser och massakrer på civilbefolkningen på det sätt somockså har uttryckts i utrikesministerns svar! Jagupprepar vad jag sagt och vill verkligen vädja till utrikesministern att så snabbtsom möjligt behandla frågan om SWAPO:s långsiktiga stöd. Ombud för har juvarit här och då begärt pengar men inte fått de medel som begärdes.Det är visserligen inte alltid man kan få alla pengar som man begär, menSWAPO:s behov är nu utomordentligt akuta, eftersom gör allt för atttränga ut SWAPO ur och SWAPO saknar resurser för att arbeta i . Slutligen:Också behöver en vidgad biståndsram med hänsyn till Sydafrikasaggression mot . Dessa anfall är ju inte heller någonting som hänt vidnågot enstaka tillfälle, utan de är bara ett av de fruktansvärda uttrycken förvad som sker. har kränkt gräns och därmed ökatbiståndsbehoven till . Omett regeringsuttalande med anledning av sydafrikanskt militärt angrepp påAngola När det gäller hastigheten i vårt agerande vill jag göra ytterligare enkommentar. Sammadag som ställde sin fråga hade regeringen redan på morgonenfattat beslutet om delta extra bidrag till SWAPO, och i det sammanhangetuttalades också ett fördömande av . Jag tror det är viktigt att hållai minnet att fördömanden kan vara betydelsefulla men att den praktiska hjälpentill dessa människor är minst lika viktig i sammanhanget. Den hjälpen lämnadesalltså med all den snabbhet som jag tror man kan kräva. MATSHELLSTRÖM (s): Eftersom vi äröverensomatt det ärden akuta hjälpen som är det heltavgörande, hoppas jag att vi också kan vara överens om att regeringen så snabbtsom möjligt tar fram ett underiag och fattar beslut om långsiktig hjälp tillSWAPO, så att några förskott inte behöver utgå . Detsom diskuterades i flyktingberedningen var ju ändå att manskulle öka på hjälpen till SWAPO genom förskott , men detta skullekunna leda till att SWAPO inte garanteras den fördubbling av hjälpen somutrikesministern talade om. Låt oss således vara överens om att det inte blirnågra förskott som lämnas, utan att alltsammans skall ges som ordentliganettopåfyllningar av SWAPO:s bistånd samt att detta görs så snabbt att SWAPOfår resurser också för . Överläggningenvar härmed slutad. Nr 157 § 5 Om fallet UtrikesministernKARIN SÖDER erhöll ordet för att besvara Per () anmälda fråga, 1977/78:489, och anförde: Om fallet talman! Per har frågat mig om jag är bereddatt - som han Havelin säger - på nytt med kraft ta upp fallet DagmarHagelin med de argentinska myndigheterna, eventuellti samverkan med det svenska fotbollslandslaget. Mittsvar är att regeringen med kraft driver fallet gentemot de argentinskamyndigheterna. Från det ögonblick det blev känt för oss att hadebortrövats har och ambassaden i utan avbrottarbetat intensivt med fallet. Detta arbete pågår och kommer att fortsätta tilldess vi fått klart besked i ärendet från de argentinska myndigheterna. PERGAHRTON (fp):