prot · G109150 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:150 § 1 Justerades protokolletförden 16 innevarande månad. § 2 Föredrogs ochhänvisades 1977/78:1982-1984 tillutbildningsutskottet §3 Föredrogs men bordlades åter betänkande 1977/78:28Näringsutskottets betänkanden /78:67-70 Civilutskoiiets betänkanden1977/78:30 och 31 Radions och televisionens fortsatta verksamhet, m. m. § 4 Radions och televisionensfortsatta verksamhet, m. m. (forts.) Fortsattesöverläggningen om kulturutskottets betänkande 1977/78:24. KARL-ERICNORRBY (c): Som förste talare i den andra dagens debatl om radio-TV skall jag imitt anförande särskill uppehålla mig vid frågor rörande lokalradion och inågon mån regional-TV;s ulbyggnad. har i dessa frågor funnitanledning atl ge sin mening till känna för regeringen atl beaktas vid ärendetsfortsatta handläggning. Meninnanjaggårin på de frågorna så villjag göra en allmän reflexion med anledningav alla de skrivelser och muntliga överiäggningar som vi haft med olikaföreträdare för . Ettstarkt intryck man fött var atl konsumenterna - lyssnaren och tittaren -intevid något tillfälle omnämndes som en viktig grupp i sammanhanget. Dettaförhållande finner jag anmärkningsvärt. Man kriiiserade förslaget till nyradiolag, organisationen av radioföretaget, medelstilldelningen, propositionenskrav på balans i programutbudet inom resp. programföretag osv. Dethar talats om strejkaklioner för atl understryka missnöjdheten medpropositionens förslag - aktioner som dock inte lyckats samla majoriteter förgenomförandet, vilket tyder på ansvarstagande hos de fackliga organisationernasmånga medlemmar. Jag vill uttrycka den förhoppningen all Radiospersonal lojall arbetar för alt genomföra de förslag och riktlinjer för denfortsatta verksamheten inom företaget som framförts i propositionen 91 och somkullurulskoUets majoritet har ställt sig bakom. Vipolitiker skall inte styra eller påverka innehållet i programutbudet.Programbolagen skall - inom de ramar som radiolag och avtal ger - själva formade program som skall sändas i etern. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. integritet i förhållandetill alla slags påtryckningar utifrån. Detta bör slås fast, och de principernarubbas inte på något sätt vid genomförandet av propositionens förslag. SverigesRadio har en utomordentligt viktig roll som informationskanal och förmedlare avkultur och samhällsdebatt lillsammans med den mera allmännaprogramverksamheten. Mot bakgrund av de särskilda förhållanden som gäller företerverksamheten måste kraven ställas högt pä alt verksamheten bedrivs ienlighet med uppställda mål. För att en allsidig samhällsdebatt och ell riktoch mångskiftande kulluriiv skall främjas genom eterverksamheten måste radionoch televisionen i hög grad spegla de förhållanden som direkl berör människornaoch deras skiftande livsvillkor. Utöver detta har regional programproduktionetl egenvärde i sig. Fråncenterns sida har vi därför sett del som angeläget alt verkaför an en ökad lokal och regional förankring skall prägla den fortsattaulvecklingen av . Innebörden av detta är inte bara alt programskall produceras lokalt i ökad utsträckning, utan också atl programmen i störreulslräckning skall produceras av människor från skiftande miljöer och därigenomformas efter de synpunkter, erfarenheter och livsvillkor som människor har i olikadelar av landet. har ställt krav på en ökadregionalisering av programproduktionen inom radio och television. Betydelsenav en fortsatt decenlralisering betonas även i del kulturprogram som partietantog vid riksstämma. Den målsättning i fråga om en ökad regionalproduktion för både ljudradion och televisionen, som proposilionen uttryckersom en 40-procenlig programproduktion uianför , är därför välkommen. 1975års riksdagsbeslut om införandel av lokalradio betraktade vi som ell steg moten ökad bredd och en ökad lokal förankring i eterverksamhelen. Samtidigtunderströk vi atl frågan om en ökad geografisk balans i Radiosverksamhet inte därmed kunde anses löst. återstod åtskilligt attgöra för att bygga ul den lokala och regionala verksamheten och skapaförutsättningar för ökad bredd och allsidighet i riksprogrammen. Endecentralisering måste därför målmedvetet eftersträvas av . Massmedieområdethar präglats av stora förändringar . Massmedia harfött en växande belydelse i både positiv och negativ bemärkelse när det gällermänniskors möjligheler all la del i samhällsdebatt och samhällsarbete. Denomfattande omstrukturering och koncentration som skett inom pressen varett skälföratt förväntningar knöts till införandet av lokalradio. Överhuvud tagethardet funnils skäl alt med ökal eftertryck hävda betydelsen aven mediepolitik som främjar människors möjligheter lill information, gemenskap ochinflytande över samhällsutvecklingen. Icenterns kulturpolitiska program sägs; "Den polilik som gäller massmediernamåsle ses som en del av det kullurpoliliska arbetet och arbetet atl stärkademokratin. Strävandena alt främja en levande samhällsdebatl, aktivitet ochgemenskap måste således prägla mediepolitiken. Massmedia har en angelägenuppgift i alt inspirera och stimulera allt fler människor till alt delta i Massmedia bör i ökad ulslräckning följa folkrörelsernas,organisationernas och föreningarnas verksamhel och söka kontakt ochsamarbete." Detta gäller enligt vår mening i hög grad lokalradion. Demålsättningar som sattes upp för lokalradion i propositionen 1975:13 och genomdet efterföljande riksdagsbeslutet var mycket ambitiösa. Tilltron lill den nyamedieformen var slor. Lokalradion skulle så allsidigt som möjligt speglanäringsliv, arbetsmarknad, utbildning, folkrörelser och kulluriiv inom sittområde. Lokalradion skulle ge ökade kunskaper om kommunala frågor och stimuleratill debatt. Partier, folkrörelser och enskilda medborgare skulle i olikaformer inom verksamhetens ram ges möjligheter alt framföra sina synpunkter påkommunala och andra frågor. Ett mål var därför au lokalradion skulle utgöra ettforum för dialog mellan kommunala och andra förtroendemän och medborgare. Detframhölls all en god kontakt mellan lokalradion och folkrörelserna kundevitalisera samhällsdebatten och öka den poliliska aktiviteten. Etlbakomliggande motiv för all införa lokalradion var de försämrade möjlighelernatill en bred och lokal bevakning av olika frågor som blivit resultatet av altmånga dagstidningar lagls ner. Ökade insatser för alt stödja pressen och enulbyggnad av lokalradion ansågs vara olika, kompletterande vägar att nå sammahuvudsyfte. Insatserna på pressområdet har under de allra senasle åren ökatbetydligt i omfattning, vilket inte hindrar alt det enligt vår uppfattningfortfarande finns åtskillig relevans i resonemangen om lokalradion och pressensom komplement till varandra. Lokalradioverksamhelenhar nu inletts över hela landet. Erfarenheterna har under inledningsskedetvaril skiftande. På sina håll har lokalradion redan rönl elt positivt gensvarfrån lyssnarna, medan reaktionerna på andra håll varit avvaktande ellerkritiska. Enligt vår mening är del angelägel aU slor uppmärksamhel nu riktas påatt förbättra och utveckla lokalradions verksamhetsformer. Delta är en frågaom personella och ekonomiska resurser och hur dessa används, men villvi också betona vikten av att lokalradion finner arbetsformer som lägger enfasl grund för atl successivt föra verksamheten närmare de ambitiösa målen. Attlokalradion mött problem är ett skäl alt öka ansträngningarna förattkomma till rätta med och övervinna svårigheterna. Med den vikt vi lägger vidlokalradion ser vi del som en klar prioritetsfråga att man i eterverksamhetenutnyiOar och utvecklar lokalradion som medieform. Vidbehandlingen av propositionen 1975:13 framfördes från vikten av attlokalradioverksamhelen kunde bedrivas i former som främjar utvecklingen av enverksamhel som fyller kraven på en lokal förankring och självständighet. Detförslag som regeringen nu lägger fram om fyra självständiga bolag innebär bl.a. större självständighet inte bara i programverksamheten ulan också iekonomiskt, tekniskt, administrativt och personalpolitiskt avseende. Förlokalradion innebär del en friare ställning i förhållande till moderbolaget,vilket är i linje med vad krävde . a. allprogramföretagen i fortsättningen självständigt kan Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. Radions och televisionens fortsatta verksamhet, m. m. disponera lilldelade medelefter egna prioriteringar. Lokalradion har i remissvaret med anledningavradioutredningen och i anslagsframställningen betonat del angelägna i alttendenser till atl lokalradion utvecklas till en residenssiadsradio motverkaspå etl tidigt stadium. Också kulturutskottet har betonat atl en förbättradlokal bevakning utanför huvudorten är angelägen. Ipropositionen sägs att lokalradions resursförstärkning i första hand böranvändas för att förstärka de nuvarande redaktionerna och endast undantagsvisför att inrätta underredaktioner. Enligt vår mening finns del ingen anledningför regeringen eller riksdgen all på delta sätt styra formerna för den lokalabevakningen. kan ske i olika former, och del måsle stå lokalradion frittatt avgöra hur det skall ske. Fördelningenav resurser mellan lokalradion och andra verksamhetsområden inom SverigesRadio är under kommande budgetår av myckel stor betydelse för lokalradionsutvecklingsmöjligheter. Den målsättning som uttrycks i proposilionen om enmedelsförstärkning till lokalradion under det närmaste budgetåret, "iförsta hand syftande till att konsolidera den nuvarande verksamheten", kani det perspektivet inte ses som annat än en absolut minimimålsättning. Vi anserdet nödvändigt att lokalradion får nödvändiga resurser för all konsolidera ochutveckla verksamheten. Vi finner del angelägel alt gör sådanamedelsdisposilioner atl delta blir möjligl. Medanledning av bl. a. motionen 1783 säger elt enigt kulturutskott all del ärangeläget alt lokalradioverksamheten tillförs personella och ekonomiskaresurser, som gör det möjligt all successivt förverkliga de mål som sattes uppför lokalradion i proposilionen 1975:13 och genom del efterföljande riksdagsbeslutet.Enligt utskottets mening bör inte regering och riksdag styra formerna för hurbevakningen i länen skall ordnas. Vad utskottet anfört bör geregeringen till känna. Närdet gäller distriklsverksamheten betonas i propositionen alt en grundläggandeutgångspunkt för hur televisionens distriklsorganisalion bör vara uppbyggd blirutvecklingen av . förutsätts under den kommandeavtalsperioden bli utbyggd över hela landel, som föreslås bli indelat i elvadistrikt. Varkenpropositionen eller utskottet ger anvisningar för hur verksamheten ute idistrikten skall bedrivas. Det förutsälls all de olika bolagen av prakliska ochekonomiska skäl genom samarbetsavtal löser frågor om disposition av lokaler,personella och tekniska resurser m. m. Närdet gäller utbyggnadslakt och sändningstid i vad gäller de regionalaTV-sändningarna framhåller utskottet att de uttalanden härom som görs ipropositionen bör uppfattas mer som rekommendationer än som innebärande enlåsning i fråga om den lidpunkt då utbyggnaden skall vara färdig resp. dentidsram som skall gälla för sändningarna. Fråganhur tillgängliga resurser bäst skall fördelas vid en kommande utbyggnad avTV-distrikten är beroende pä många olika faktorer, bl. a. också den tekniskautvecklingen. Utskottet vill dock ge till känna att riktpunkten börvara att möjliga resursförstärkningar i första hand fördelas på de svagt utbyggdadislriklen. Jagvill också myckel kort beröra propositionens förslag om försöksverksamhet mednärradio. Flera talare har tidigare i denna debatl berört den frågan, en delhar uttalat sig positivt om närradion, andra är mycket negativa. Jagförutsälter att alla har tagit del av hur försöksverksamheten är länkl altbedrivas, varför jag inte går in närmare på den delen. Jag vill i sammanhangeldock konstalera all förslaget om försöksverksamhet omfattas även avsocialdemokraterna. Det är i fråga om formerna för hur försöksverksamhetenskall bedrivas som åsikterna går isär. Vad är då motiven för en försöksverksamhetenligt den modell som förespråkas i regeringspropositionen och som godtagits avkulturutskottets majoritet? Vi anser alt en sådan utformning av försöken gerstörre möjligheler för ulredningskommittén att överväga de särskilda problemsom finns med närradio. En renodlad försöksverksamhet bör också ge säkrareunderlag för de bedömningar kommittén avses få i uppdrag att göra beträffandeen eventuell permanentning av verksamheten. Skullelokalradion sköta försöksverksamheten, vore man mer läst till formerna.Ekonomiskt skulle det också innebära en belastning för lokalradion. Jag villunderstryka att det förhållandel att vi har accepterat en försöksverksamhet mednärradio inte innebär att vi har sagt ja till en permanentning av en sådanverksamhet. En eventuell fortsättning blir helt beroende av de erfarenheter ochbedömningar som kommer fram . Andra talare har före mig berört frågor om programverksamhetensinriktning, våldsinslag, svordomar och förråande tal osv., varför jag avstårfrån all beröra detta. Jag vill bara här peka på samstämmigheten mellankonstitutionsutskottet och kulturutskottet om det angelägna i att folknykterhetenbefrämjas i olika sammanhang och också då i etermedierna. Radiooch television har en stor betydelse både i informationspolitiskt och ikulturpolitiskt avseende. Etermedierna har elt stort ansvar för den friaåsiktsbildningen. I detta ansvar innefattas givetvis kraven på mångfald ispeglingen av olika opinioner. Deav statsmakterna formulerade målen för kulturpolitiken bör föras över tillradio- och TV-området. I konsekvens härmed bör i de kommande avtalen mellanstaten och programföretagen radions och televisionens kulturansvar markerasstarkare än som skett. Jag vill med del anförda yrka bifall lill kulturutskotlels hemslällan idess betänkande nr 24 på alla punkter. Radions och televisionens fortsatta verksamhet, m. m. Remissyttrandenaöver radioutredningen ger uttryck för myckel stora förväntningar påstatsmakternas behandling av radions och televisionens fortsatta verksamhel. Deriktlinjer som departementschefen utarbetat för programverksamheten och somgrundar sig på fyra vägledande Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. nyckelord,nämligen integritet, kvalitet, mångfald och decentralisering, tillgodoserenligt min mening väsentliga önskemål, som förts fram under remissbehandlingen. Närdet gäller frågan om hur radio- och TV-verksamhetens organisation skallutformas för atl dessa önskemål bäst skall kunna tillgodoses går emellertidmeningarna starkt isär. Propositionens förslag om en koncernbildning med etlmoderbolag och fyra programproducerande dotterbolag saknar stöd i utredningensförslag och även i remissopinionen. Utredningenanser att behovet av en samordning av tekniska och allmänna servicefunktionerinom rundradiorörelsen lalar mol en organisalion med helt frislående förelag.Ulredningen anser också alt en koncernbildning skulle innebära de minstanackdelarna bland allernaliva modeller med frislående förelag. Ulredningenförkastar emellertid koncernmodellen med tanke på dess bristande enhetlighetutåt och dess avsaknad av ett samlat ansvar för programverksamheten. Kravet påintegritet och ell samlat ansvar tillgodoses enligt utredningen bäst, omverksamheten bedrivs inom etl sammanhållet företag. Enbred remissopinion stöder utredningens förslag rörande rundradionsorganisationsform. , ,, , , centralråd, frikyrkoråd, TCO, , , , , . Svenska artisters och musikers intresseorganisationsamt lio av landets länsstyrelser anseratt rundradioverksamheten även ifortsättningen bör hållas samlad i etl enda företag, . Flertaletav nyssnämnda remissinstanseranserdock atl lokalradio och Sverigesutbildningsradio även i fortsättningen bör vara dotterbolag till . Relativtfå remissinstanser förkastar utredningens organisationsförslag. iUppsala län, SAF, , , ,samt de borgerliga partiernas ungdomsförbund anserdock all rundradioverksamheien bör bedrivas av frislående programföretag ellerenheter med särskilda styrelser. Enligtmin mening redovisas i propositionen inte tillräckligt bärande skäl för den genomgripandeförändring av organisalion som föreslås. Jag vill i detföljande ge mina synpunkter på några av propositionens moliveringar för atldela upp i fyra programproducerande förelag med elt moderbolagsom sammanhållande organ. Enav grundtankarna i propositionen synes vara atl objektivitet och saklighet bästskulle främjas genom konkurrens som skapar förutsättningar för en merbalanserad nyhetsinformation och en mera mångsidig programpolilik. Men denkonkurrens som kan skapas inom etermediernas verksamhetsområde kan enligt minmening inte ge sådana fördelar. Medkonkurrens menas en situation där konsumenten genom köplust eller köpmotståndkart påverka produktionens inriktning, på både kort och lång sikl. Etl företagsom producerar en vara som konsumenterna inte vill köpa. därför atl kvaliteten ärför dålig eller priset för högt, slås ut av etl förelag som hållerbättre kvalitet och/eller lägre priser. Den som köper en produkt av enproducent lämnar inga pengar till det konkurrerande företagets produktion. Ensådan konkurrens kan inte åstadkommas inom radio-TV-omrädet. Där blir del frågaom konkurrens mellan producenter och programföretag, där framgång eller misslyckandei huvudsak kan mätas i publiksiffror, men där konsumenten i stort sett saknarinflytande. Genom sin licensavgift betalar konsumenten sin del av den samladeproduktionen oavsett hur slor del han kan UtnytOa och oberoende av om hangillar eller ogillar produkterna. Frågankan naturligtvis ställas om programföretagens - producenternas -hell naturligasträvan efter höga publiksiffror kan ha en kvalitetshöjande effekt. På denpunkten uttrycker emellertid departementschefen sina tvivel i följande uttalande: "Detflnns all anledning atl notera den kritik för publikfrieri som lid efter annanhar förts fram i den allmänna debatten. Även om del inte kan fastställas allsträvan efter höga publiksiffror har varil ett självändamål måste manuppmärksamma de risker som finns inbyggda i etl system med konkurrerandeprogramkanaler. Spekulativa metoder för all nå höga publiksiffror måstemotverkas". Delta står pä s. 191 i propositionen. Jagdelar departementschefens tvivel på konkurrensens kvalitetshöjande effekt. Omstarka ekonomiska intressen -särskilt inom underhållningsbranschen-får fleraprogramföretag atl "spela med" bland etermedierna, främjas en form avkommersialism utan konsumenlinflylande. Del lalar mol en uppsplittring avrundradioverksamheien på flera förelag. Enannan molivering för uppdelningen av i flera förelag är attradiomonopolet bör avskaffas. Departmentschefen konstaterar att det finns ettallmänt stöd föran flera företag skall ha rätt atl sända radio-och TV-programoch alt del blir omöjligt alt bevara ensamrätt om man vill tahänsyn till opinionen. Jagansluler mig helt till uppfattningen alt radiomonopolet bör upphöra. Men jaghar svårl alt inse all den organisalion som föreslås innebär sådanaförändringar som avses, när man lalar om elt upphävande av radiomonopolet. Vadsom då åsyftas är bl. a. att lokala radio-eller TV-programföretag skall kunnastartas av t. ex. undervisningsanstalter, organisationer eller enskilda.Kassett- och kabel-TV är andra möjligheter till etl bredare utbud avinternationella, nationella, regionala och lokala TV-program. Det utrymme ietern och de möjligheter i övrigt som finns för en sådan fri verksamhel börenligt min mening utnytOas. Detgår emellertid inte all hävda att möjligheterna för denna friare verksamhetskulle vare sig öka eller minska därför att verksamhet delasupp på fyra programproducerande företag. Departementschefen konstaterar att enfri etableringsräit inom radio och TV är en omöjlighet redan på grund av detbegränsade antalet frekvenser. Och om nuvarande ensamrättstyckas upp pä fyra företag, som var och en har ensamrätt inom sittverksamhetsområde, så innebär detta inte Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. någon fördel förorganisationer eller enskilda som vill anhålla om utrymme i etern för egnasändningar. Jaganser alltså, herr lalman, att radiomonopolel bör avskaffas i mån av utrymme ietern. Detta kan ske oberoende av om nuvarande organisalionbibehålles eller den av regeringen föreslagna ordningen genomförs. Medborgarnasintresse för radio-TV:s fortsatta verksamhet är i första hand inriktat påprogramverksamheten. De ökade resurser som tillförs radio-TV bör därföranvändas för programproduktion, inte på en kostnadskrävande administrativomorganisalion, vars konsekvenser för programverksamheten knappast kanöverblickas. Departementschefenanser att de övergripande målen - integriteten, kvaliteten, mångfalden ochdecentraliseringen - bäst kan tillgodoses genom en uppdelning av SverigesRadio. Som jag tidigare redovisat kan jag inte dela denna uppfattning. Omriksdagen godkänner organisationsförslagel, uppslår en risk för atl SverigesRadio slälls inför betydande organisatoriska problem,alt programverksamheten blir lidande och att ulvecklingen inte alls för ossnärmare de angivna målen. Isin strävan att främja programföretagens integritet har departementschefenkraftigt understrukit all de fyra dotterbolagens styrelser skall ha storsjälvsländighel gentemot moderbolagets styrelse. I samma syfte avstårdepartementschefen från att ge närmare direktiv om kompetensfördelningen mellanmoderbolaget och dotterbolagen. Han säger vidare alt någol ytterligare beslulfrån sida uiöver vad som föreslås i proposilionen inte erfordras. Dellainnebäratl ansvaret för genomförandel av reformen läggs på , somfår till uppgift alt inom loppet av genomföra huvuddelen avomorganisationen, i varje fall så långt att ansvaret för programverksamhetenfr. o. m. läggs på de fyra dotterbolagens styrelser, dvs. deredan befintliga styrelserna för lokalradion och utbildningsradion samt de tvånybildade styrelserna för riksljudradion och TV. Därmed kommerrundradioverksamheien att ledas av minst fem styrelser med sammanlagt minsl 67styrelseledamöter och fem verkställande direktörer. Nämnda antal kan bli högre,om väljer möjligheten att bilda etl eller flera bolag förserviceverksamheten. Hur stora kansliorganisationerna för de olika styrelsernakommer alt bli framgår inte av proposilionen. kommer attfå avgöra. Detsägs klart ifrån atl styrelsens uppgift främst kommer atl ligga på detadministrativa och ekonomiska områdel och att den inte skall blanda sig i detlöpande programarbetet. Därmed tycker jag atl det också slår klarl alt deresurser som behövs för att genomföra och driva den nya administrativaorganisationen inte i nämnvärd grad kan komma programverksamheten lill godo. Denprocess som enligt propositionen skall vara genomförd till den 1 juli 1979innebär - förutom uppbyggnaden av den ovannämnda administrativa apparaten - bl.a. följande: delning av centralredaktionen på de två nya programbolagen, fördelningav de nuvarande distriktens personal och övriga resurser på de nybildadebolagen för TV och riksradio, beslul om hur leknikenhelens stabsfunktioner ochövriga avdelningar skall placeras samt fördelning av övriga funktioner inomSveriges Radio på de olika programföretagen och på del eller de serviceförelagsom kan komma alt bildas. Dessaåtgärder kommer självfallet även att innebära fördelning och omplacering avpersonal, vilket för mänga anställda kommer att innebära förändradearbetsuppgifter. Följaktligen kommer omorganisationen atl kräva omfattandeförhandlingsomgängar för alt personalens rätt till medbestämmande skall kunnatillgodoses. Omriksdagen bifaller propositionens förslag till omorganisalion av SverigesRadio, åläggs förelaget att vidta genomgripande organisatoriska förändringar.Del torde höra till sällsynthelerna atl statsmakterna beslutar om sådanaålägganden utan atl berört företag eller myndighet och personalorganisationeri förväg fåll ge sina synpunkter på förändringarna.