prot · G109152 · 1977-12-31 00:00:00 — Energiforskning,m. somväntar oss framöver som en konsekvens av det avtal som har slutils. säger att det är fråga om alt överiåla oljeletningen till . Detär inte alls fråga om det. Men jag haren liten fråga anställa till desocialdemokraliska reservanterna. Ni vill inte ha den olja som harrättighet till, i vaOe fall har ni talat om delta i era reservationer. Vad ärdet för fel på den oljan? Etl bifall lill era reservationer innebär ju alt denoljan går ul på världsmarknaden. Sedanvilljag rätta till en sak. tidigare diskussionen kunde man i vaOe fall fåell intryck av atl det här fanns någon sorts motsatsförhållande mellan privataintressen och . Det är inte så, , och jag utgårifrån att ni inte heller menar det. I Petroswede äger Svenska Pelroleum avaktierna. Övriga 50 96 ägs av en rad privata företag. Petroswede lillsammansmed OPAB - och den personal som i stort sett är gemensam för dessa två företag- är den sakkunskap som vi har på prospekleringsområdet och som vi skall vararädda om och ta vara på. Jagskall inte särskilt myckel lägga mig i debalten om korrosion i . Menjag ställer mig gång på gång frågan; Varför är det så att alla hänsyn måslevika för socialdemokraterna så fort det gäller kärnkraft? Då gäller intevanliga försiktighetsregler gentemot arbetsmiljön. Då lar man inte hänsyn lillalt en riksdagsmajoritet har beslutat om en lagstiftning. Då finns det bara ensak att göra: Rusa på så snabbt som möjligl, och titta efter problemen sedan! () kortgenmäle: Vad sade i den senaste delen av sitt inlägg var såosakkunnigt och så ovederhäftigi alt det nästan är pinsamt all behöva bemötadet i talarstol. Del lät precis som om inte vel omden rad av försiktighetsåtgärder som har omgärdat och omgärdar kärnkraften idet här landel och som är mer långtgående än i något annat land. Jag tycker detär bedrövligt med en energiminister som uttalar sig på det sättet. Fårjag sedan säga något beträffande Volvoaffären, som jag alltså nu fick bekräftatatl fört in i den här debatten. Han lalar om nationellautsvävningar. Verkligheten ärju alt och diskuterade sammanslagning.Man önskade en aktivitet från regeringens sida, och enligt Volvochefen var densvenska regeringen oförmögen att fatta vad det här rörde sig om och göra någolpositivt. I det läget tvingades alt uppsöka en annan regering -ensocialdemokratisk regering i . Då möttes man av handlingskraft. Vihar den uppfattningen att det hade varit bra om vi hade haft en strukturfondoch kunnai lösa de här problemen. Det missade man. I och med alt man missadedet, värdet naturligtvis myckel bättre att vände sig lill än tillett multinationellt kapitalistiskt företag. I möltes man av ensocialdemokratisk regering som hade en viss förståelse för hur man skullehandla. Denna del av diskussionenkan statsministern lämpligen fortsätta efter de frågor som bl. a. ThagePeterson har ställt. Närdel gäller statliga pengar till oljeprospektering hävdar vi den enkla Torsdaeen den principen all om skattebetalarna skall satsa pengar på oljeprospekteringoch 25 mai 197Q det blir vinster påoljeprospekleringen, skall skattebetalarna ha de vinsterna - deskall inte lämnas till privala förelag. Vill sedan till sitt avtal medden Enersiforsknins m. m. norska regeringen lägga etloljeavtal, så får självfallet göra del. är etl bra eller eltdåligl avial kan inte jag bedöma; vi har inte fått de informationer som skullebehövas för en sådan bedömning. Jag tvivlar på att , landetsenergiminister, vet tillräckligt mycket om den här saken för alt ha enuppfattning. Han har ju varit helt bortspolad i den diskussion som förts omdetta- på grund av sin ineffektivitet i den här frågan, på grund av regeringensallmänna oförmåga att fatta Volvos problem. fick vi höra elt sakligt inlägg, i synnerhet på slutet, IngvarCarlsson. Jaghar faktiskt varit informerad. Del avtal del här gäller har slutits med densvenska regeringens vetskap. Detta är ell av de säll på vilka man kan stärkadet nordiska samarbetet. Jag noterar att inte kommenterade densaken. Det är också ett säu att fö i gång energipolitiska diskussioner ochenergisamarbele. Men del har inte intresserat den tidigare regeringen, och delintresserar uppenbarligen inte . Det ärett sätt att klara basenför etl framtida , i vårt land och i andra länder. Detär riktigt alt det finns stränga säkerhetsåtgärder som omgärdar kärnkraften.Men gör man ell enda avsteg från detta gäller, , i högsta gradregeln att ingenting är starkare än den svagaste länken. Här görs inga sådanaundantag. Nihade totalt glömt bort en av de viktigaste länkarna -avfallshanteringen. Detfanns inte ens en myndighet som var ansvarig på det här områdel förränriksdagen beslutade om ändringar i alomenergilagen. Kanman på ett mer uppenbart sätt demonstrera sitt ointresse av atl få helakärnbränslecykeln under dessa kontrollregler? INGVARCARLSSON (s) kort genmäle: Jag tror faktiskt att Volvochefen bättre kan bedöma Volvoaffären än vadenergiministern kan. Sedansäger energiministern - och del är väl belysande för hans sätt att resonera -att den förra regeringen totalt hade glömt bort avfallsfrågan. Harenergiministern möjligen hört talas om ? Vet energiministernvilka var? Vet energiministern vad Aka-utredningenföreslog? Vad remissutfallet på blev vel kanske inteenergiministern, åtminstone behagade han inte redovisa det för . Denfantastiska okunnighet i energifrågor som energiministern här ger uttryck förärju häpnadsväckande! Energiforskning,m. Del vikliga i det sammanhanget var faktiskt alt socialdemokraterna -trots atl inte var klar och utan alt de här frågorna varbeaktade-drev fram det kärnkraftsprogram som fastställdes vid 1975 årsenergipolitiska beslut. RUNEÅNGSTRÖM (fp): Jag hade för avsikl alt i huvudsak kommentera betänkandet 69 som röruranprospekteringen, SGU:s verksamhet samt verksamheten i Ranslad. Men jag villförst böOa med ett par kommenlarer lill den aktuella debatten. Förstav allt vill jag fastslå att del är viktigt att handlingsfriheten ienergipolitiken kan bibehållas till den tidpunkt då det övergripande långsiktigaenergibeslutet skall fattas-det ärju bestämt att det skall ske årsriksmöte. Med den här grundsynen vill jag kort stryka under några punkter i deolika betänkandena. Jaganser atl det är väldigt viktigt att vi i uppehåller en hög teknologisknivå inom de olika grenarna av vår energiproduktion. Det gäller tekniskutrustning, materiella resurser i övrigl och i särskilt hög grad de kunnigatekniker som vi har i . Den resursen måste vi behålla genom alt geteknikerna den stimulans i arbetet och de yttne förutsättningar som de behöverför ett meningsfullt arbele. Vibehöver också den resurs och den kunskap som ett fullvärdigt Asea-Atom innebär.Del behövs bl. a. för översynen och kontrollen av de kärnkraflsanläggningar somvi redan har. Ringhals3 har här debatterats. Det har från regeringshåll sagts atl det finns två tungtvägande skäl för att beslutet att sätta i gång driften hiitills inte har kunnattas. Del ena skälet var att man hade upptäckt risken för roslskador på vissageneratorer. Del andra var alt remissbehandlingen inte hade hunnit utvärderas. Jagvill framföra den meningsyttringen alt även jag är förvånad över atlsocialdemokraterna så hårt driver frågan att vi redan nu skall fatta ett beslutom att ladda - ulan alt la hänsyn till säkerheten och dendemokratiska remissprocessen. Jag tror atl det är viktigt att understryka attden naturiiga oro som allmänheten känner inför säkerhetsfrågorna i samband medkärnkraften kan lugnas genom atl människorna garanteras att alla rimligasäkerhetskrav till vaOe pris tillgodoses. Från den utgångspunkten är jag somsagt förvånad över att socialdemokraterna har en reservation i den här frågan. Jagvill också göra en kommentar till vad som framförts av vpk:s representant . Det är någonting som inte stämmer i vpk:s energipolitik och i dessindustripolitik. I snart sagt vaOe debatt som vi haft här i har vpkframfört synpunkter på hur vi skall utveckla våra basnäringar, och de harföreslagil att vi bör öka förädlingsgraden. Men, , om man satsarpå dessa processer, innebär della en väldigt stor belastning på vår energi. Serman till de alternativ ni har på det här områdel - förslagom förnyelsebara energikällor som sol, vind, bioskogar osv. - finner man alt deligger inom etl tidsperspektiv om innan de får enreell belydelse när det gäller vår energiförsöOning. Mot den bakgrunden villjag ställa en rak fråga till : Hur skall vi i klaraenergibehovet fram till dess? Jag har inte hört att ni har kommitmed något alternativ i den här frågan. Jagskall , herr lalman, gå över till att kommentera betänkandet nr 69, sombehandlar anslag lill geologiska undersökning, dess allmännaverksamhet,den prospekteringsverksamhet som bedrivs i AOeplogsområdel, det s.k. Pleutajokksområdel, samt verksamheten i . Omvärdet av satsningen på letandet efter och kartläggningen av demineralfyndigheter som finns i råder egentligen inga delade meningar.Vi har slumrande rikedomar i vår berggrund, och vi behöver plocka upp dem idagsljuset och använda dem för att klara ekonomi och framsteg. Delta ärettgenerellt omdöme om letandet efter mineraler, men det är väl ingenting atlsticka under stol med att någon total enighet inte gäller i fråga omuranprospektering. Jag finner det därför angeläget atl klariägga folkpartielssyn på en svensk uranprospektering. Ulgångspunktenför milt resonemang är all vi har kärnkraft i - del kan ju ingenbestrida - och att vi kommer atl vara beroende av denna energikälla i vaOe fallfram till 1990; bedömningen av tidsperspektivet är väl alla partier i dagense, möjligen med undantag av vpk. Enighet råder också om alt vi, oavsett varvi befinner oss i "reaklorexercisen" - på 6, 10 eller 13 reaktorer -behöver uran som bränsle för atl driva dessa reaktorer. F.n. köper sitt uran från utlandet, och med lanke på de kontrakt somfinns kan man säga att har tryggat sill behov av uran fram till 1981.På något sätt måste nu frågan om hur vi skall klara uranförsöOningen till vårareaktorer efter 1981 lösas. Skall vi hoppas på en förlängning av de nuvarandekontrakten, trots etl hårdnande internationellt klimat på det härområdet,ellerskall vi bryta egel uran för att direkt och indirekt klara denegna försöOningen? Här är det befogal atl i uttrycket "indirekt"lägga betydelsen: hinner inte få fram en egen uranproduktion fram lill1981, men vårt förhandlingsläge mot de säljande parterna blir ell helt annat omdessa vet att vi i bryter eget uran och kan betala tillbakade kvantiteter vi tidigare förvärvat. Vi får en mer fri och obundenförhandlingsposilion på det sättet. Ifråga om en egen uranförsörjning har alltså tagit ställning. Vianser att vi i både bör och har skyldighet att själva klara uranförsöOningentill de kärnkraftverk vi har i drift eller kommer all ta i drift. Vi anser attdet t. v. räcker med den målsättningen, och vi har inte tagit ställning tillfrågan om någon framtida export. Bakomfolkpartiets ställningslagande ligger många lungi vägande fakta. I fråga om vårenergiförsöOning i stort har hamnat i samma beroende lill oljan som deflesta andra i-länder. Delta beroende av oljan har inte bara konsekvenser förekonomi och miljö. Det kan också hota vårt poliliska beroende om oljeslaternaböOar ställa politiska villkor för att vi skall få Energiforskning,m. Nr 152 oljeleveranser. Del behövs nu en nationell kraftsamling föratt vigradvis skall Torsdaeen den kunnavrida oss ur det spänntag som oljan tagit på våra levnadsvillkor. 25 mai 1978 kraftsamlingenåstadkoms genom alt vi använder de energikällor inom landelsom vi bemästrar i större utsträckning än , satsar starkt på Energiforsknins forskningoch utveckling av nya energislag, använder energin på rätt sätt samt är sparsamma. Somen inhemsk energitillgång har uranet stor betydelse. 1 förhållande tillfolkmängden - och det är ett vanligt mått i energisammanhang - har Sverigekända uranfyndigheler i slörre mängd än något annat land i världen. Mätt iandra mått har vi ca en sjättedel av världens kända uranfyndigheler och 80 96av tillgångarna i . Det är väl många svenskar som avundas förden energilillgång som landet har i Nordsjöoljan, men hur många vel attSveriges kända uranfyndigheler är en större energitillgång än all den olja somfinns i Nordsjöfältel? Jag frågar: Har vi råd alt ha del pundet nedgrävt ochinte använda det? ISverige är uranfyndigheterna lokaliserade till två stora regioner. Den ena ärde mellansvenska skifferområdena, där den största fyndigheten ligger vidRanstad i närheten av . Den andra finns i , längs Oällkedjan iväster från AOeplog i norr över längre söderut och ned motDorotea-Tåsjöområdet. Stråket fortsätter sedan från Holagen och i en bred fliköver ned mot Gävleiraklen. Idebatten om vi skall bryta uran eller inte har del miljökänsligaRanstadsområdet varit i centrum. Den fyndigheten är den slörsla av våra kändauranlillgångar. Fyndigheten är kartlagd väl, och hit är också koncentrerad denforsknings- och utvecklingsverksamhet som vi har inom gebitet. Del besvärligamed brytningen av uran i Ranstadsfältet är atl del ligger i ett mycketmiljökänsligt område, atl skiffern innehåller låga halter av uran och alt manalltså måste "gå igenom" väldiga massor för att komma upp i entillräcklig mängd uran. För en årsproduktion av ca 1 200 lon uran - del är välungefär det som behövs lill elva tolv reaktorer - måste man flytta på ca 6miljoner ton massor. F. n. gäller också etl kommunalt veto från berördakommuner i området mol en brytning i större skala. Jagär förvånad över att socialdemokraterna har avgelt en reservation i fråga ombrytningen i . Om jag tolkar reservationen rätt tangerar den detkommunala vetot på det här områdel. Hur har socialdemokraterna tänkt sig attriksdagen skall klara detla dilemma, att fatta etl övergripande beslut när delgäller en rätt där en kommun har att själv avgöra om den accepterar den härmiljömässiga verksamheten eller inte? Det är en väsentlig fråga i dettasammanhang. Detforsknings- och utvecklingsarbete som bedrivs i Ranslad då del gäller alt ta vara pä de tillgångar vi häri våraskifferfyndigheteroch i hanteringen av uran börenligt vår uppfattning fullföljas. Det skulle vara närmast oansvarigt atl inte nytOa de forskningsresultat och de erfarenheter som man kommit fram till då del gäller au göra uranulvinningen säkrare och bällre lill nytta för människor och natur, och skifferbrylningen i bör läggas på 122 en nivå som möjliggör ett meningsfullt arbete.Viktigt är bl. a. att i praktiken fö pröva möjlighelerna alliordningställa områden efter brytning liksom utprovning avrekultiveringsmöjligheierna. Till Ranslad bör basorganisationen i fördenna typ av forsknings- och utvecklingsverksamhet i fortsättningen varalokaliserad, och man måste också där få erforderliga resurser. nuläget driva upp en skifferbrylning i Ranslad på hög kommersiell nivå föralt få fram lillräckliga mängder uran för vår försöOning lycker vi ifolkpartiel är svårt all försvara, mol bakgrunden av de lovande fyndigheier somman hitlal i Oällirakier och inland. Del gäller där områden där engruvdrift skulle få ytterst liten inverkan på miljön och där befolkningen medförväntan -jag underslryker del -ser fram emot de arbetstillfällen della skullege. I del här fallet är den mest intressanta platsen Pleutajokk inom AOeplogskommun, där arbetat med atl kartlägga fyndigheten och ocksåhaft viss provbrytning. Om de hittillsvarande proven håller vad de lovar, ärden energitillgång som slumrar här av samma storleksordning som om man kör allakraftverksturbinerna i en fulll utbyggd Skellefteälv i lOOår-och Skellefteälvenaren stor och mäktig älvsom äri det närmaste helt utbyggd. Del är också vikliglalt tänka på att Pleutajokk ligger i ell område där arbetslösheten är stor ochatl en gruvdrift, om förhoppningarna nu slår in, skulle innebära uppemot 200nya arbetstillfällen i AOeplog. Jag tycker inte all den chansen bör försiUas. Andralovande fyndigheier av uran i finns i närheten av , iDorotea-Tåsjöområdel, i Hotagen och längs ell bälte över mellersta Norrland.Gunnar och jag har i en moiion föreslagit alt man skall intensifierasökandel efter och kartläggningen av uranfyndigheler i . Vår filosofibakom denna begäran, som utskottet bilrält, är atl man i första hand skallsatsa på en undersökning av möjlighelerna lill en framtida uranbrytning iNorrland, eftersom miljöpåverkan där bli mindre och eftersom brislen påarbetstillfällen är särskill skriande i della område. Vikommer att ha etl visst anlal reaktorer i drift framemoi är 1990. Hur mångabehöver inte diskuteras i detla sammanhang, men redan med de sex reaktorer somnu är i drift betalar vi dryga pengar till utlandet när vi köper uran - uransom bryts någon annanstans i världen. Någon speciellt hög moral ligger det välinte i atl vi överlåter hanteringen åt andra folk - knappasl heller i delförhållandet atl vi konkurrerar på köparnas marknad med länder som helt saknartillgångar på uran - när vi själva ruvar på dessa väldiga fyndigheter. Ettpolitiskt beroende till någol annal land eller lill grupper av länder för altfö köpa uran är inte heller någol muntert framtidsperspektiv. Vadsom föreslås i betänkandet är att vi nu skall leta efter uran och konstatera,om det finns underlag för en gruvdrift. Längre går inte beslutet i betänkandet,och del kommer att bli avhängigl av del kommande övergripande energibeslutet.Säger vi helt nej lill kärnkraften och menar att den skall avvecklasomedelbart, finns det naturligtvis heller inte anledning för oss atl brytauran. Men blirdel kärnkraft i fortsättningen på någon nivå,ärsakskälen för allvi skall salsa på att göra oss självförsöOande med uran till våra kärnkraftverkstarka. Energiforskning,m. Energiforskning,m. Dessa skäl är i korthet följande: vi behöver uransom bränsle lill våra reaktorer oavsett hur få eller hur många vi har iframliden, vi har enorma energitillgångar i våra uranfyndigheler, vi behöver dearbetstillfällen och den försiärkning av ekonomin som hanteringen ger och vihar inte rätt att kräva atl andra folk skall klara vårt behov av energi i dellahänseende. Denenighet i stort som ligger bakom ulskollsbelänkandel lolkar jag så all deredovisade sakskälen varit så starka, att är beredd att säga ja tillatt vi karllägger våra uranfyndigheler, satsar på forskning och ulveckling samtsätter i förtur då det gäller denna undersökningsverksamhet, främst avmiljöskäl och i omsorg om sysselsättningen. Jag yrkar bifall till näringsutskottels yrkanden i dess betänkande nr69 och även till majoritetsförslagen i de övriga betänkanden frännäringsutskoilet som behandlas i denna debatl. Underdelta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. (vpk) kongenmäle; har frågat hur det skulle gå till att ersätta ienergimässig mening tung produktion med lätt produklion utan all denna nyaulbyggnad också skulle kräva energi. Han frågade sig hur vpk får detta sittsynsätt att gå ihop. Detär nu inte så svårt som del kanske kan verka, . Med den nuvarandeulvecklingen förutsätts en viss, bestämd ökning av det totala energiintaget iden svenska ekonomin. Detta sker på basis av att förhållandet mellan ienergimässig mening lunga verksamheter och i energimässig mening lätta verksamheterförblir ungefär som . Man baserar alltså kravet på en ständig ökning avenergiintaget på det förhållandei att tunginduslri skall fortsätta all krävaalltmer resurser och alllmer energi, att privatbilismen skall svälla och därmedockså kräva alltmer energiresurser. Tillett sådant förlopp kan man förhålla sig på olika sätt. Man kan, som tydligenRune är beredd all acceptera, vaOe gång någon bit av den lungasektorns energi- eller kapitalresurser definitivt skall skrivas av ersätta denmed en annan bil. representerande samma typ av produktion. Delta leder i regeltill en ökning av den totala energi förbruk ningen, därför att det nya som mansätter in i stället för det gamla inom tungindustrin i regel är merenergikrävande. Men om man i stället vaOe gång som en bit av den tunga sektorndefinitivt läggs ned ersätter den med en bit från den lätta seklorn, eller enny bit tillhörig den lätta sektorn och alltså ersätter en bit som kräver mycketenergi och ger fö eller inga arbeten med en bit som kräver mindre med energimen som ger ett växande antal arbeten, då kan man klara del här konststycketall öka sysselsättningen som man gradvis först drar ned ökningstaktenför atl få den alt försvinna och därmed minska den totalaenergiförbrukningen. Mendet finns vissa vi 11 kor för atl en sådan process skall kunna genomföras. Detena villkoret är att man inte för en sådan industripolitik som bär industriministerÅslings signatur, och det andra äratt man haren planmässig utveckling. Den kanman inte ha om man låter det privatkapital öva inflytande över ulvecklingen somherr är anhängare av. RUNEÅNGSTRÖM (fp) kort genmäle; Jag vill fortfarande påstå alt det är någonting som inte stämmer i JörnSvenssons resonemang. Omvi skall förädla vår råvara måsle vi la ell första steg som kräver en s. k.tung hantering. Sedan kommer nästa sleg, som är en vidareförädling och som iallmänhet är mindre energislukande än del första ledet. DeUaär alldeles riktigt. Jag vill dock poänglera för att del intealls belyder att det loiala kravet från industrins sida på energitillgångminskar under en myckel lång övergångslid. Även då del gäller omslällningarinom induslrin och på näringslivets område är tidsperspektivet väldigl långt.Della tyckerjag borde slå klarl för efter de energipoliliskadebatter vi har fört i den här kammaren. Sedanvill jag ställa detla mol tidsperspektivet då det gäller att ta i anspråk deenergikällor som anser all vi skall lita till . Jagvill poänglera all jag delar hans synsätt, all vi bör salsa pä alt utveckla democh atl vi bör se räddningen i de förnyelsebara energikällorna i framliden. är ju en lösning som ligger långl fram i tiden. Motden bakgrund som har skisserat här skall jag i fortsättningen medintresse ta del av åsikter då det gälleratt räddavarvsindustrin. Skall vi snabbt gå lill en avveckling av den? Och hur skall vigöra med skogen? Hurskall vi förfara med malmen? är oerhört viktigafrågor, . Energiforskning,m. (vpk) kongenmäle; Först vill jag vara en smula brutal och säga att välåtminstone kan låta bli att hyckla! Han harju deltagit i det ena beslutet efterdel andra som har gåll ut på att banta ner varvsindustrin, så han skall välinte fråga mig hur man skall bära sig åt för atl rädda varvsindustrin! RuneÄngström har tillhört den majoritet i som har röstat föratl banta ner - ständiga nerskärningar har det varit - och det kommer nuytterligare en sådan , som väl också kommer att röstaför, om han vill vara trogen sin regering? Sedantill frågan om hur man kan genomföra en utveckling som innebär att man genomförskjutning från en tung produktion i energimässig mening till en lättproduktion kan öka sysselsäliningen ulan att för den skull öka del totalaenergiintaget. Delär rätt uppenbart att har man en ekonomi som går ut på au man skall produceraoproportionerligt myckel av tunga halvfabrikat, och bl. a. producera lungahalvfabrikat för export i slor skala, så har man en ekonomi som binder sig förstora energimängder. Om den skall fortsäita all utvecklas med samma strukturbinder den sig också fören myckel stark ökning av det totala energiintaget. Nr 152 Men om man vaOegångdet på någon ort uppslår en nedläggningssiluation, Torsdaeen den "sysselsättningskris,en sirukturkris i stället föratt mata in väldiga mängder 25 mai 1978 energii en fortsatt ulbyggnad av just den tunga processbiten - den som producerarför massexport - nöjer sig med atl ha bara så mycket tung Energiforskning produktionsom behövs förden egna förbrukningen och den egna inhemska m. m.