prot · G10943 · 1977-12-31 00:00:00 — - förbyggnadsinvesteringar, s. k. B-lån gällande garantilån, har endast 255 000 kr.kunnat beviljas då kreditgivare saknas. Följdverkningarnakan bli mycket svåra för lantbrukare. Det finns storainvesteringsbehov och investeringsviljan är god. Lantbrukarna måste investerai ekonomibyggnader för att effektivisera ani-malieproduktionen. Inom länetfinns bygder där inga andra sysselsättningsmöjligheter föreligger.Investeringsbehovet är uppdämt då praktiskt taget inga nyinvesteringar gjordesi slutet pä och . Dåvarande jordbrukspolitikminskade investeringsviljan. Investeringarna har skjutits upp, och finnsväntetider för lantbrukare efter det attlantbruksnämnden i princip tillstyrkt låneansökan. Det är inte enbartlantbrukarna som drabbas av kreditbristen. Via denna stoppas nu byggnation avde ca 700 båsplatser som behöver byggas för att man skall kunnabibehålla länets nuvarande nivå i djurbeståndet. Denna nivå är nödvändig föratt vår förädlingsindustri skall få sitt underlag för fortsatt driftsäkerställt. Även för byggnadsindustrin/arbetarna har dessa byggnationer storbetydelse. Dessabåsplatser kostar ca . Kostnaden är erfarenhetsmässigt tredjedel eller . Översatt tillbyggnadsarbetstimmar ger detta per plats. Av resterande tvåtredjedelar eller . till material och övriga tjänster är ca 50 96eller . vi att kostnaden är 50kr. ger denna del per plats. Totalt ger själva byggandet avvarje ny hasplats underlag för omkring . Multipliceras dessa350 timmar med de 700 båsplatser garantilånen berör får vi ;översatt ger detta 130 årsarbets-verken till fromma för läns hårtträngda arbetsmarknad. Lantbrukskrediterna har således en stor allmäntregionalpolitisk effekt även utanför lantbruket. Enligt1972 års jordbruksutredning är det angeläget att jordbruket till förs tillräckligt med långfristigt kapital om rationaliseringen skall kunna fortsätta som . I regeringens proposition 1977/78:19 om nya rikt linjer för jordbrukspolitiken m. m. anför jordbruksministern: "Liksom utredningen och remissinstansernaanser jagatt en fortsatt rationalisering av jordbruksnäringen är nödvändig . Även jag vill betona att till gången på långfristigt kapital är av avgörande betydelse för jordbrukets möjligheter att hålla en hög rationaliseringstakt och för att nyrekryte ringen skall kunna ske smidigt. Frågan om hur jordbruket får till räckligt med långfristigt kapital måste dock prövas i annat sammanhang." utgör kapitalförsöriningen en flaskhals för lantbrukare när detgäller att tillskapa rationella ladugårdar och brukningsenheter. Det akutalånebehovet kan i uppskattas till 14 milj. kr. Under denresterande tiden av innevarande budgetär kan enligt vad kreditinstituten iGävleborgs län uppgivit endast 3-4 milj. kr. Eftersom det vidbudgetårets ingång fanns en eftersläpning på ca 1,8 miljoner från föregående årsom ej var beviljade i bank, betyder detta såvitt jag förstår att det realanytillskottet för länet blir 2-3 miljoner för hela budgetåret när det gällergarantilänedelen, mot normala 15-18 miljoner. anser att det iprincip är meningslöst att hos lantbruksstyrelsen ansöka om en ökning avläneramarna, då lånegarantierna ej kan placeras hos kreditinstituten. Därtillkommer att någon egentlig verksamhet i jordbrukspolitiskt syfte under dessaförutsättningar ej kan bedrivas av lantbruksnämnden. Motdenna bakgrund är det naturiigt att lantbrukarna i nu ställerförhoppningar om att en lösning kommer till stånd omgående, då situationenalltmer försämras. Medhänvisning till det anförda hemställer jag om kammarens tillstånd att tillekonomiministern ställa följande interpellation: Vilkaåtgärder vill statsrådet vidtaga för att förbättra kapitalförsörjningen förlantbruket, särskilt i ? 1977/78:96av () till kommunministern om naturkatastrofen i : Naturkatastrofen i har drabbat många människormycket hårt. Problemen som möter de drabbade är många och komplicerade. Detorganiserade samrådet mellan regering, länsstyrelse, kommun, försäkringsbolagoch drabbade för att snabbt och smidigt lösa dessa angelägna frågor hälsar jagmed tillfredsställelse. Katastrofeni bör också ge anledning för bl. a. statsmakterna att dels se över vad sompå dem ankommer för att förhindra liknande händelser , dels göra enutvärdering av räddningsinsatserna, för alt därur kunna dra slutsatser som kanleda till ännu bättre och ännu mer effektiva insatser om liknande händelsertrots allt skulle inträffa . Ettansvar för att en sådan genomgång görs måste även sägas åvila statsmakten. Detförefaller mig sålunda naturligt att länsstyrelserna i detta sammanhang kanspela en viktig roll. Förutsättningen för utökade insatser frånlänsstyrelsernas sida är självfallet att dessa ges resurser för en sådanverksamhet. Inventeringen skall självfallet syfta till åtgärder för att ommöjligt eliminera rasrisker i områden där sådana kan befaras. Medhänvisning till det ovan anförda vill jag rikta följande frågor tillkommunministern: Är kommunministern beredd attge en redovisning av räddningsinsatserna i och vilkaerfarenheter som kan dras av dessa insatser? Är kommunministern beredd attge länsstyrelserna sådana resurser att de aktivt kan medverka i en inventeringav rasriskområden i landet och vidta åtgärder för att om möjligt eliminerariskerna i det sammanhanget? 1977/78:97 av () till bostadsministern om tillämpningen av bestämmelserna för stödtill energibesparande åtgärder: beslöt med anledning av prop.1976/77:107 om ökat stöd i form av lån och bidrag till den som vidtarenergibesparande åtgärder i byggnader. Detta stöd utnyttjas i hög utsträckning,vilket måste anses positivt med tanke på angelägenheten av att spara energi. betänkande 1976/77:32 ställer sig utskottet bakom ettmotionskrav om att man fortlöpande skall anpassa de stödberättigade åtgärderna.Ny teknik och samspelet mellan olika utvecklingslinjer ger nya förutsättningarför bedömningarna. Utskottet förutsätter att rege- ringen, och på dessuppdrag , aktivt följer denna utveckling. Under1950-talet och även in , då det relativa oljepriset var väsentligthögre än före den s. k. oljekrisen, installerades ettganska stort antal s. k. sågspånsugnar och anordningar för fliseldning. Pådetta sätt kunde man tillgodogöra sig energivärdet i avfallsprodukter frånskogsbruket, som eljest skulle gå föriorade. Bristfälliga tekniska lösningar,kombinerade med ett efter hand sjunkande relativt oljepris, föranleddeemellertid att det övervägande flertalet anläggningar för spån- ochfliseldning hade ersatts med oljeeldning. Idagens läge är åter olja dyrare och samhället ger, som ovan relaterats, stödtill energibesparande åtgärder. Detta har medfört att det på nytt har uppståttett intresse för utnyttjandet av skogsavfall för uppvärmning. Stöd torde ocksåregelmässigt utgå vid övergång från olja till denna typ av uppvärmning. Dettaförhållande har naturiigtvis också medverkat till att den tekniska utvecklingenpå området skjutit ny fart. På marknaden finns anläggningar som motsvararhöga krav pä såväl säkerhet och bekvämlighet som bränsleekonomi. Dessaanläggningar kan sväriigen jämföras med tidigare använda ganska primitiva sågspånsugnar. Trotsallt förekommer det att man i en del fall behållit denna äldre typ avspåneldning och vill byta ut denna mot en bättre och effektivare anläggning.Det synes dock råda delade meningar om huruvida denna åtgärd skall varaberättigad till samhällets stöd, då det inte rör sig om en ny teknik utan omutveckling av samma teknik för ifrågavarande fastighet. Om stöd i dessa fallförvägras kommer den som konsekvent medverkat till att begränsaoljeförbrukningen att missgynnas i förhällande till den som under enmellanperiod använt annan uppvärmning, exempelvis med olja. Medhänvisning till det anförda hemställer jag om kammarens tillstånd att tillbostadsministern framställa följande fråga: beredd vidtaga åtgärder för att skapa ytterligare klarhet itillämpningen av bestämmelserna om stöd till energibesparande åtgärder Ochdärvid tillse att sådana grupper som ovan nämnts ej missgynnas? §12 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 8december 1977/78:203 av LillyHansson (s) till statsrådet om eftergranskning av läromedelspaketom läkemedel: Läkemedelsindustrinhar utarbetat ett läromedel för och gymnasiet kallat Omläkemedel. På förfrågan har industrin meddelat att den inte är beredd låtaläromedelskonsulenterna ta del av dessa paket för sedvanlig genomgång. Medanledning härav vill jag till statsrådet ställa följande fråga: vidta åtgärder som gör det möjligt för läromedelskonsulenterna vidlänsskolnämnderna att som ett led i deras service till skolornaefterhandsgranska läromedelspaket av typ Om läkemedel? 1977/78:204av () till utbildningsministern om tillsättningen avlöntagarorganisationernas representanter i styrelsen för universitets-ochhögskoleämbetet: Det borde vara självklart attlöntagarorganisationerna själva skall fä avgöra vilka personer som de villplacera som sina representanter i styrelsen för statligt verk och myndigheter.Vid universitets- och högskoleämbetet har regeringen dock vägratlöntagarorganisationerna denna rätt. Därför ber jag att få ställa följandefråga: Närtänker regeringen tillmötesgå löntagarorganisationernas krav att själva fåavgöra vilka personer som de kan placera som sina representanter i styrelsenför universitets- och högskoleämbetet? 1977/78:205av () till kommunikationsministern om åtgärder för att bevarakanalleder: Statsmakterna har genom sitt engagemang för Götakanal visat ett positivt intresse för kanalfrågor. Det finns emellertidytterligare ett antal kanaler av stor fritidspolitisk, kulturpolitisk ochnäringspolitisk betydelse. Ett av de bästa exemplen är . Ärkommunikationsministern beredd att redovisa sin syn på hur man skallsäkra de viktigaste svenska kanalernas fortbestånd, finansiering ochutveckling? 1977/78:206av () till kommunikationsministern om SJ:s textila beställningar: medverka till att de textila beställningar som SJ aviserat att görai i stället görs hos svenska tekoföretag med inhemsk tillverkning? 1977/78:207 av JanBergqvist (s) till statsrådet om regeringens handläggning av vissaförpassningsärenden: När det gäller tillämpningen av 2 § i utlänningslagenkan det ibland vara svårt att få fram fullständig och helt tillförlitliginformation om den politiska och sociala verklighet som döljer sig bakom ettlands for- mella lagar ochförordningar. För de utländska medborgare som riskerar Nr 43 förpassning från Sverigeär det av största vikt att underlaget för rege- Torsdaeen den ringens beslut är såaktuellt och tillförlitligt som möjligt. Därför ber jag att fåställa följande fråga: Hur har regeringen gåtttill väga för att få fram tillförlitligt och till- Meddelandeom räckligt underiag förbeslutet om förpassning av pakistanska medlemmar .frågor i Ahmadi-rörelsen? §13 Kammaren åtskildes .