prot · G109149 · 1977-12-31 00:00:00 — 1en av de molioner som behandlats av påslås att del i en reelldemokrati också inläggs begrepp som rätten till arbele, lill bostad och tillsocial trygghet etc. - vad nu "etc." kan slå för. Alll detta är gottoch väl och viktigt, men det aren annan sak. Även om inte alla menarait rättenlill bostad ingåridemokratibegrepieusä finns det bevisligen en del somanserdeUa,och det är en onödigt oprecis innebörd. Ettannal exempel på en oprecis innebörd av demokratibegreppet är den språkligapraxis som finns inom de kommunistiska s. k. folkdemokratierna. Vi vet alla atldessa regimer inte lever upp till de krav som man i de verkliga demokratiernaställer i fråga om bl. a. fri opinionsbildning. Diktatur är ett rikligareuttryck än demokrati i del sammanhanget. EttIredje exempel är de demokratiska strävandena i den tredje världen, vilka mantalat om. Det är riktigt som det har sagts atl det inte är någon speciell formav demokrati som skall värnas. Varje stal bör också kunna komma fram lill sin formav demokrati. Däremot kan vi inte bortse från grundidéerna, t. ex. friopinionsbildning, fria och hemliga val, och vi kan inte annat än fördöma rasismoch politiskt våld även om sådant förekommer i tredje väridens nya stater, somförsöker komma fram till ett demokratiskt styrelseskick. Omvi inte fördömer delta värnar vi inie om de demokratiska värdena-dä förråder videm i stället. socialdemokratiska partimotionen liksom i diverse andra sammanhang bardentanken framförts, att en ny formulering skulle kunna leda till en annantolkningspraxis inom radionämnden. Om det mot all förmodan skulle förhålla sigså har den möjligheten slarkl begränsats genom konslitulions-ochkullurutskoliens yttranden. I del förra yttrandet framhålls att det inte äravsikten att den nya formuleringen skall i sak tolkas annoriunda än dennuvarande bestämmelsen i radioavtalet. Kullurulskottel har instämt i detta, ochom rik.sdagen följer förslaget kommer det rimligtvis att bli vägledande försåväl programbolagens som radionämndens tolkningar. Jagber, herr talman, att fä yrka bifall till kullurutskottels hemställan påsamtliga punkter. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, ni. EVAHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle: Jag tänker inte närmare diskutera inlägg. Vi har redani tre debattronder behandlat opartiskheten, demokratin och integriteten. Heltkort vill jag bara uppmana att i fortsättningen lyssna tillvad som sagts här i kammaren. Då skulle han inte behöva upprepatidigare inlägg av borgerliga ledamöter och inte heller kunna påstå atlenigheten är total här i kammaren. Även hans eget uttalande ger belägg för atlenigheten inte är total. 1dessa frågor finns det två linjer. Här finns en linje som är företrädd avborgarna, där man vill inskränka på yttrandefriheten och där man menar att t.ex. rällen lill arbele inie ingår i begreppet demokrati. Här finns en andra linje .som är företrädd avvänsterpartiet kommunisterna och också av socialdemokraterna, vilka vill slåvakt om yttrandefriheten och lägga en vid innebörd i begreppet demokrati. ()kort genmäle: Huvudprincipen för verksamhet bör vara kravet päopartiskhet. Från delta krav gör man vissa avsteg. rekommen-derat avsteg äralt partiskt ta slällning för det demokratiska statsskickets grundidéer. Detinnebär i praktiken inte någon insnävning i förhållande till de nuvarandebestämmelserna, utan det innebär en precisering. Vimåste utgå från att del kan vara rimligt alt i vissa sammanhang fästauppmärksamheten på de sidor av ett begrepp som har särskild relevans i ellvisst sammanhang, och del gäller just i det här sammanhiingel. Delmesl relevanta är inte att i en radiolag nämna att lill det goda i samhällethör rällen lill bostad, rätten till arbele m. m. Det väsentliga är vad Radionsoch televisionens Jörisatta verksamhet, m. m. man här tagit fasta på,nämligen den fria äsiktsbildningen.den allmänna lika rösträtten, de fria ochhemliga valen. Lagen ingår i elt kuliurpoliiiskt sammanhang, inte i ettbostadspolitiskt siimmanhang. EVAHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle: Jag har, , inte påstått all rätten till arbete skallskrivas in i radiolagen. Jag har påsiålt all rällen kan innefailas i begreppetde demokratiska värdena, däremot inte i begreppet det demokratiskastatsskicket. Däri ligger skillnaden. Om inte har förstån detvid det här laget, vill jag bara beklaga det. GUNNARRICHARD.SON (fp) kon genmäle: Jag nämnde ytterligare ett exempel på oprecis innebörd, som kan liggasnubblande nära. I det internationella språkbruket möter vi begrepp av typenfolkdemokrati; man gör anspråk på alt betraktas .som en demokratisk stat, meni .sjiilva verket är det fråga om dess motsats, nämligen diktatur. a. avden anledningen finns del skäl alt markera all del handlar om del demokratiskasialsskickets grundprinciper. Jag vill dock återigen betona att det inte härgäller teknik eller form. I den propaganda som loris fram har man nämnt della,t. o. m. i . I ett luncheko lalade manom det nya förslaget. Man använde begreppet det demokratiska styrelseskicketsformer. Del var en förfalskning av vad regeringsförslagei innebär. I vår moiion 1796 yrkar vi bl. a. alt utbildningsradion skall ges enfri och självsiändig slällning som egel förelag. Motiven härför är attutbildningsradion får sina medel direkl ur statsbudgeten, all skaitebetalarnastår för dess ekonomi och alt dess uppgift är andra än Radios.Utbildningsradion skall etter egna förulsällningar och med egen ekonomi, men ifri samverkan med och med möjlighet att använda SR:s resurser,fullgöra sina utbildningspoliliska uppgifter. Dessa uppgifter tror visocialdemokrater atl utbildningsradion bäst fullgör .som eget företag och på egetansvar och medan samhiillel garanterar friaste möjliga ställning. skall kunna utvecklas pä rätt sätt behövs emellertid en betydligtstarkare ekonomi. Denna uppfalining delas av de flesta remissinsianserna. Vikommer forisättningsvis alt verka för detta. 1radiopropositionen föreslår också utbildningsministern alt kvalificeradeteaterprogram, vilka är ekonomiserade genom det statliga budgetarbetet, börgöras tillgängliga för en större publik. Detta kan ske genom s. k.transmiite-ring via etermedia, radio eller TV. Vi delar denna uppfaUning. Repertoarenvid våra institutionsteairar måsle gör;is tillgänglig för den bredaallmänheten, .som genom sina skatter yticrsi bär upp koslnaderna lor den.Sveriges Radio är en resurs som kan bidra lill detta, men del innebär ocksåproblem. Alt överföra innebär konstnäriiga problem som måste lösas och vilkaman måste beakla, om man vill stå för del kvalitetskrav som utbildningsministernsjiilv uppmärk.sammat på annan plats i sin proposition. Kan dessa problem lösasulan alt man fåren teaterform fören "elit" eller en A-publik, och enannan av lägre dignitet för "folket" eller en B-publik. så ingårdenna transmission som en självklarhet bland övriga kulluruibud i vårkuliurpolilik. Den kan dä omfatta hela fältet av angelägen scenieater, intebara instituiionsteatrar av typ.Dramaten och Operan i . På dessavillkor och med beaktande av det därmed förenade experiment- ochutvecklingsarbetet är vi, herr lalman, beredda att tillstyrka försöksverksamhetmed överföring av angelägna scenteateruibud till etermedia. Jaggår , herr talman, över lill alt lala om närradion och dess naturiigakoppling till lokalradion. Lokalradionskapades föratt tillfredsställa medborgarnas krav på ökad informalionoch debatt om det lokala skeendet. Tanken var att medborgarna skulle få ettmedium varigenom de bättre skulle få insyn i det .samhälle där de har sinvardag. Genom sin existens skulle lokalradion skapa ytterligare föniisättningarför en fördjupad debatt i samhällsfrågorna. Den skulle fördjupa demokratin. Denskulle verka för de mål utbildningsministern nu säger alt närradion ocksåskall verka för. Lokalradionhar nu varil i gång . Förulsällningar har skapats för att nå målenenligt propositionen. Programutbudet har börjat finna sina rätta former.Medarbetarna har börjat lära sig tekniken och dess närhet till människor ochproblem. Man kan, med mer medel och stöd från beslutsfattarnas sida, börja rörasig framåt, utvecklas. Därmed har denna radioform också kunnat börja ge alltfier enskilda och grupper i samhället den röst utbildningsministern nu talaromatl närradion skall ge. Knappt har alll detta börjat ske, heli enligtriksdagens och folkets uttalade önskningar och beställningar, så kommerutbildningsministern springande med sin närradio. Fråganuppstår osökt: Vad ligger bakom ivern all berika allmänheten med idén omnärradion? Vilka grupper kan man inte ge en röst i lokalradion? Vilka grupper egentligen ge en röst i närradion? Sanningenärju den alt ingen krävi någon närradio! Sanningen är också all många varilskeptiska och alt de flesta remissinstanser uttalat sig för att lokalradionskall få utvecklas i fred framför närradion. Risk finns nu att två medierkommer atl konkurrera om samma lyssnare och med likartade uppgifter ochmålsättningar men med helt olika förulsällningar- lill glädje för vem och påvilkas uppdrag? Manmåsle slälla sig dessa frågor inför den situation som uppkommer ompropositionen antas ulan inskränkningar. Regeringen delar upp SR i fyra företagoch skriver avtal om programverksamheten med vart och en av dem för sig. Nyssstod utbildningsministern här i talarstolen och förklarade att friheten intebehöver motiveras; det är inskränkningen .som skall motiveras. Så kan mannaturligtvis säga. Men om varje företag för sig skall svara för sittprogramutbud med iakttagande av opartiskhet och saklighet måste redan detta isig-som har påvisats-innebära en inskränkning. Hur vill Jan-ErikWikström motivera den? Radionsoch televisionens Jörtsalia verksamhet, m. ni. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. Mankan i konsekvensens namn experimentera i tanken och gå ännu längre i dendividerande inskränkning som planerar i sin proposition.Lokalradion producerar program vid 24 olika siationer. Teoretiskt hörs dessastationer inte uianför sina sändningsområden. Egentligen inneb.är Jan-ErikWikströms krav på opartiskhet all vardera stationen då skulle klara sin egensaklighet och oparliskhel inför sin publik, precis sä som sades här italarstolen. Därmed skulle del också behövas 24 olika avtal, ett för varderalokalradiostationen. Ett partiskt program i kan ju knappasl balanseras avett annat partiskt program i motsatt riktning i t. ex. - i varje fallinte om man anlägger de krav och moliveringar som nu talarom.Ministern säger ju i företalet till propositionen atl "programmen skallbalanseras mot varandra inom ramen för varje programföretags utbud".Emellertid finns det en möjlighet för utbildningsministern att ta sig ur dilemmat.Regeringen har ju majoritet, och ni gör som ni vill. Det betyder väl i dethär sammanhanget att ni inte frånträder divideringen i fyra förelag, men delhindrar inte i och för sig alt ni tecknar etl enda avtal med moderföretaget omprogramutbud och programpolilik och låter frihet och ansvar dväljas inom dellaavtal för hela området. Dä får förelagen som möjlighel att balansera sinautbud över hela fältet - något som det hitiills inte funnits anledning attklaga över. har ju utvecklats en värdefull form förbalansering av den utomordentligt svåra frågan om frihet och ansvar. När vi ändå går med pä alt uppta försöksverksamhet mednärradion så är det under utlalande av starka betänkligheter. Här skall man nubygga ul elt medium i vilket ingen balans skall garanteras - i enlighet med iövrigl uUalade krav i proposilionen -och som sä vältaligtargumenterade för här. I denna s. k. allemansradio skall råda något slags totalfrihet. Jag frågar nu bl. a. ; frihet - för vem, för vilka? Förden enskilde lyssnaren måsle del bli en bisarr upplevelse att den ena stundenlyssna till ell balanserat och sakligt program - med propositionens krav bli fråga om ell nogså försiktigt och välfriserat utbud-och i nästaögonblick få ta del av ett s. k. närradioprogram. I denna frihet all bruka etlmedel som kräver ulstuderad teknik, kunskap och pengar döljs många problem. Denintima rösten och del intensiva tonläget, som talade om föruthär, kan vara ett stundens barn och elt spontanitetens uttryck - men det äroftare ett välregisserat och tekniskt avancerat medel i händerna på dem som harmakt och pengar bakom sig. Vi i kulturutskottet som deltog i USA-resanhäromåret för alt studera etermedia och eterpolitik gjorde nog så intressantaiakttagelser på detta område däröver. Enallemansradio i god kommunikation med lokalradion och under dess programansvarkan säkert utvecklas i Oänst hos folkel och lill försvar för de demokratiskavärdena. Men en s. k. fri allemansradio i händerna på starka och medvetnaorganisationer och grupper eller uinyujad av kommersiella krafter kommer intealt göra del. Och del är naivt att tro all en fri allemansradio skulle lämnas ifred av dessa krafter. Här gäller i hög grad egna ord, sagda häralldeles : Etermedia'hotas främst genom sin egen genomslagskraft -sin dominans. Det är de redan resursstarka och medvetna som med sinamaktanspråk främst inser detta. Det blirockså dessa som främst kommer att gripadelta medel om vi inte ser upp. Vad jag här har sagt om närradion börsjälvfallel också gälla när-TV. Med del anförda yrkar jag bifall till de 17 reservationer som vi harfogat lill utskottets betänkande. INGRIDDIESEN (m): Låt mig till au börja med påtala den egendomliga konstruktionen avdagens talariista, som gör all det är försl efter nära fem timmars debatl somen moderat ledamot av denna kammare har möjlighel atl della i diskussionen. har kammarens ledamöter en ganska sällan återkommande möjlighet altdebattera hela den verksamhet som bedrivs i svensk radio och television.Kullurulskottel har också under arbetsamma vårveckor utarbetat elt belänkandesom följer tält intill propositionen. Innan jag går in på ett par speciellaområden i ulskottels belänkande vill jag gärna anlägga några allmännasynpunkter på programverksamheten. SverigesRadio har ett slort ansvar när del gäller alt ge publiken såväl sakliginformation som kvalificerad underhållning. Hur man lever upp lill delta ansvarär en fråga som diskuteras flitigt av såväl kritiker som allmänhet och radionsanställda. Man kan i det här sammanhangel ställa frågan: Tänker de ansvariga påSveriges Radio på all de verkligen bör vara radio och inte baraSveriges Radios radio? Kanalkonkurrenseni TV lycks ha medfört att man jagar höga tittarsiffror medan man samtidigtanklagar publiken för att bara vilja se underhållningsprogram. Det senare utesluta genom alt förhindra s. k. slalomåkning mellan kanalerna. Desamhällsprogram som man anser au publiken skall ta del av beslår ofta avensidig samhällskritik. Kanske beror det inte bara på publikens dåliga smakutan också pä programmens dåliga kvalitet och ensidighet att man hoppar översamhällsinformationen och debatterna. Jag tycker att vi skall fundera litetöver den frågan. Kraven på objektivitet och saklighet gör alt del fordras godvilja och goll omdöme från de ansvarigas sida. Kvalitetenpå den underhållning som bjuds oss är heller inte alltid sådan som den bordevara med de resurser som ändå förfogar över. Men kanske är denbistra verkligheten att vi i vårt lilla land har en brist på skapandebegåvningar på det här området. För mig får gärna tusen satiriker blomma, ombara det som flödar frän deras pennor är elegant satir och inte bara perfidapersonangrepp. Den dramatiserade journalistik som så ofta presenteras på vårateatrar frestar mig ibland atl tro all vi kanske inte har så stora reserver avkreativitet. Därförtycker jag atl statsrådet gör räll i att framför allt satsa på kvalitet ochlåta andelen inhemsk produklion t. v. behållas på nuvarande nivå. Atlerbjuda publiken slörre valfrihet måste vara en viktig uppgift för SverigesRadio. Jag lycker inte man skall vara rädd för att låta tittarna och Radionsoch televisionens Jörtsalia verksamhet, m. ni. Radionsoch televisionens Jörtsalia verksamhet, m. m. lyssnarnasjälva avgöra vad de vill se och höra, och tycker inte att man skall försökabegränsa utbudet. Skall det vara så mycket svårare för den enskilda människanalt avgöra om hon vill se ett program eller ej, än det är för medborgaren atllämna sin röst på valdagen? Valfrihet i stället för omyndigförklaring är vadpubliken sätter värde på. Låtmig .som en sammanfattning av dessa funderingar citera etl uttalande av den klokeTV-recensenien . Han skriver: "Vad man saknar i svensk TVär program som kunnigt, seriöst och nyanserat skildrar förhållanden ochmissförhållanden i det här samhället, program där man någon gäng försöker nå ini det som är människors mångfasetterade vardag, utan ideologiskt facit ibakfickan, program där människor kunde känna igen sina liv och där de kunde geröst ät sina känslor och tankar, sin krilik och bitterhet, sin lycka ochglädje." Låtmig efterdetta citat säga all jag hoppas att de nya programbolag som bildasskall kunna ge oss något av allt delta. Jag är övertygad om atl den störstadelen av anställda är skickliga yrkesmän, som sätter en ära iatl göra goda program. Ipropositionen har understrukits vikten av kvalitet, behovet av kvalitetsförbättringar.Föredraganden nämner här nyckelorden professionalism, tillgänglighet,förnyelse, variation och bredd. Jag har observerat atl utbildningsministernjust har utkommit med en samlingsvolym av tal som han givit titeln. Låtmig berätta att när en arbetsgrupp i moderata samlingspartiet gavut en programskrift om moderat kulturpolitik, så angav vi i inledningen trenyckelord: frihet, mångsidighet, kvalitet. Del gläder mig att konstatera attutbildningsministern delar vår uppfattning. Radioutredningenutvecklade ganska utförligt rundradions kulturella ansvar, vilket skulle gällaatt tillgodose behovet av underhållning, att spegla utvecklingen inomkulturområdet och att bedriva en egen skapande verksamhel. har isynnerhet TV försummat vissa sektorer av kulturlivet. här sammanhanget tas frågan om transmissioner upp, dvs. Del finns självfallet både för- och nackdelar med en sådanöverföring. Påteatrarna finns etl visst motstånd, därför att man tror alt det konstnärligaresultatet blir sämre. En scenföreslällning där man som på ellerDramaten spelar för en salong och tre rader kräver elt annat utspel än denintimare TV-teatern. Inspelningen kan vara störande för den publik sominspelningskvällen besöker teatern, men kan å andra sidan kanske också vara ensärskild krydda. Fördelarna är bl. a. att publiken känner sig vara närvarandevid den akluella föreställningen - jag menar då TV-publiken runt om i landet.Pä teatrarna är man också väl medveten om den stora uppskattning som lillarnarunt om i landet känner över atl fö vara med om sådana evenemang. Jagtycker därför att man med glädje kan instämma i statsrådels förslag all del nyaTV-föreiaget bör eftersträva atl teckna avtal med teatrarna, i första hand Operan och Dramalen.Jag tycker det är helt naturligt att samarbetet i första hand skall gälla justdessa två teatrar. Man är ute i landel väl medveten om de stora statliga bidragsom ges dessa teatrar, vilkas repertoar man så sällan har möjlighel att la delav. Del är av olika skäl önskvärl all deras verksamhel kan komma fler tillgodo. I ulskottels betänkande har också underslrukits del som sägs iproposilionen -att samarbete också skall kunna ske med regionala teatrar,riksteaterensembler och fria teatergrupper. Däremot anser jag inte alt detfinns behov av en försöksperiod, vilket föresläs i en socialdemokratisk reservation.Jag iroratt både fördelar och nackdelar är väl kända och all tekniken redan kanbemästras. Låtmig sedan övergå till att lala om en av de publikgrupper som särskilt skallbeaktas i programverksamheten. Jag tänker pä våra minoriteter och invandrare,för vilka proposilionen föreslår förstärkta insatser. Här behövs detinformation om del svenska samhällel, men också i stor utsträckning program somhjälper våra språkliga minoriteter atl behålla sitt språk och sin kultur. Delfinns redan återkommande program för finländare och jugoslaver, liksom ocksåför greker och turkar. Självfallet är del viktigt atl man tillgodoser behovelför de stora grupperna, men dessa har å andra sidan genom sina starka egnaorganisationer möjligheter lill konlakt och sammanhållning. Svårare är det förmindre och spridda minoriteter, och det är viktigt att också de behoventillgodoses. motion har och jag fäst uppmärksamheten på de ca 30 000balter som finns här i vårt land. Det var länge en allmän uppfattning att dessahade inpassats i det svenska samhället och därför inte skulle komma iåtnjutande av anslag från olika myndigheter. Den inställningen har brutits. Denbaltiska minoritetsgruppen har, som de flesta lärt sig svenska, undersin vistelse i vårt land gjort stora ansträngningar för alt uppehålla sittspråk och sitt kulturarv. De har givit ut egna tidningar och tidskrifter,tryckt egna böcker, startat egna skolor. En visst samhällsstöd har på senare årkommit dem lill del. MenSveriges Radio har intagit en kallsinnig attityd till framställningar om radio-och TV-program för dessa grupper. Och ändå ärju balterna en grupp människorsomäravskurna frän alla förbindelser med sina gamla hemländer och därför harsärskilda svårigheteratt bevara sin kultur. När man emellertid i upprepadeframställningar har vänt sig till med begäran om en kvart iveckan har man fält elt bleklagt nej. Såvälför äldre, isolerade personer ur dessa grupper som för andra och iredjegeneralioner, av balter skulle ett radioprogram på deras hemspråk betydaoerhört mycket. Det är därför glädjande atl ulskottet ställt sig så positivtlill vår motion och atl nu föreslås ge regeringen till känna vad somanförts beträffande minoriteter och invandrare. aren fråga som ofta kommer upp till diskussion. Del ärvisserligen sant alt katastrofer ofta inträffar, alt krig, förstörelse och våldfinns i vår värld, men denna verklighet blev aldrig förr så påträngande som närvi möter den i TV. De här inslagen kan ge barn och ungdom Radionsoch televisionens Jörisatta verksamhet, ni. prolokoll 1977/78:149 Radionsoch televisionens Jörisatta verksamhet, m. ni. en känsla av hopplöshet,av livsångest. Vi vuxna, avtrubbade människor kanske interiktigt inser barnsfruktansvärdaångest,som kan utlösas också av annat än våldsprogram. Såvälkonstilulionsutskoltel som kulturutskoltel har tagit upp frågan om våld i TV.Båda utskotten ansluter sig till den inställning som visas i propositionen.Kulturulskotlel uttalar också: "Enligt utskottets mening är det enoavvislig skyldighet för programföretagen att låta programutbudet präglas avstor försiklighel när det gäller våldsskildringar och våldsinslag. I alldelessärskild grad bör försiktighet iakttas när det gäller program som är avseddator barn eller som genom sin placering kan beräknas bli sedda av barn. "Detta ultalande borde tillfredsställa ulan något särskilttillkännagivande. Undersenareår hardet forskats både här i och ute i världen om hur våld på TV kanpåverka barn och vuxna. En tidningsartikel som rapporterade omforskning i hade rubriken: Man hade delat in män i olika grupper, som fick sebara en viss sorls program. Det visade sig all underhållningsgruppens tendenslill aggressivi upplrädande minskade , medan våldsprogramslillarnavar lika aggressiva som vanligl och upplrädde lika särande. Det är männenshustrur som har uttalat sig om deras beleende. Och inför del resultatet villeman väl gärna säga till del nya programbolagel; "Snälla TV. tänk på allkanske de svenska männen också kan bli trevligare i de svenska hemmen!" Jag yrkar päalla punkter bifall till ulskottels hemställan. /ENKEL (fp): Frågan om närradio och när-TV ärsanneriigen inte någon ny fråga. Redan1960 års radioutredning framlade ell enhälligt förslag om särskild rundradio.Trots alt den inte ingick i direktiven, fann den senaste radioulredningen dennafråga så betydelsefull att den gjorde en skiss lill en särskild Ijudradio-TV.Propositionens förslag till utredning och försöksverksamhet belräffande vadsom förenkelhelens skull nu kallas närradio och när-TV bygger i allt väsentligtpä denna skiss.