prot · G10933 · 1977-12-31 00:00:00 — För del andra hänvisar jagtill utskottets betänkande, där vi mycket Enhetligtandvårdsersättning m. m. ingående har redovisatkonsekvenserna av moderatmotionernas propåer. kan inte komma ifrånden mycket sakliga belysning vi har gett frågorna på dessa olika punkter. Fördel tredje vill jag säga att vad som inträffat naturiigtvis är, som jag harpåpekat förut, att attacker mot tandvårdsförsäkringen nufullföljs. Jag har varnat för det. fick igenom sina önskemål iregeringsförklaringen, och följer alltså en utredning. Jag känner oro infördetta, och det är därför, herr talman, som jag har känt ett starkt behovav att få göra den här deklarationen. PER-ERICRINGABY (m): Jag sade faktiskt inte atl revisorer var eniga. Denreser/ation som de socialdemokratiska ledamöterna hade mot förslaget grundadesig i slor utsträckning på nej i den här frågan. intressanta, , är att vi i vår promemoria konstaterar attriksförsäkringsverkets nej grundar sig på en missuppfattning. Det slår klartall vad har anfört om verkningarna av förslaget tilländrad beräkning och fördelning av betalningskostnaden bygger pämissuppfattningen att förslaget skulle medföra förenklingar enbart i de fall då1 000-kronorsgränsen överskrids. Av promemorian framgår emellertid attförenklingarna enligt förslaget, vilket bl. a. har illustrerats med utkast tillett förenklat formulär till tandvårdsräkning för privaltandvården, berör allasådana räkningar - alltså samtliga 3 miljoner räkningar. SVENASPLING (s): Jag hänvisar till utskottsbetänkandel igen, . Del visar sigalt det här talet om att förhandsprövningen stjäl så myckel tid frän vårdarbetetaren argumentation som inte håller när man kommer in på de sakligadetaljfrågorna. Vimåsle självfallet ha ett kontrollsystem - det förutsätter ju försäkringen. a. i belänkandet att i skrivelse till i december1976 framhöll verket alt de taxehöjningar som skett eftertandvårdsförsäkringens genomförande i och för sig endast motiverade en höjningav gränsen med . Men man ansåg alt man kunde godta enhöjning till . Skall man sedan ge sig in på enhetliga taxor och dåinte försämra villkoren för patienterna utan etablera ett, lät mig kalla dethögkostnadsskydd, kommer man sanneriigen att få väldigt mycket av byråkratioch papper, . Del är ofrånkomligt. PER-EFLIC RINGABY (m): Det föreligger faktiskt ingen skillnad i uppfattning mellan herrAspling och mig om att det behövs en kontroll vid större arbeten. Vad vi hardiskuterat är var gränsen skall gå. Det kan väl anses rimligt all man justerar uppkrontalsgränsen i takt med laxehöjningar och inflation. Det är fortfarandeinte fråga om några försämringar utan enbart fråga om en rationalisering avsystemet. En sådan stöds av samtliga som jobbar med detta - både tandläkare,inkl. förtroendetandläkare, och sjukkassor. Alla som har med frågan atl görahar ställt sig bakom förslaget. SVENASPLING (s): Där går skiljelinjen mellan mig och . Vi socialdemokraterhar alltid ställt patienterna i centrum. Jag kan icke komma ifrån att när herrRingaby debatterar tandvårdsförsäkringen är det tandläkarnas intressen somstarkt tonar fram. PER-ERICRINGABY (m): Jag vägrar att tro alt sjukkassor enbart går landläkarnasintressen. Överiäggningenvar härmed slutad. 1977/78:6 med anledning av motion om resekostnaderför gymnasieelever m.fl. Rätttill studiemedel i vissa fall § 20 Rätt till studiemedel i vissa fall Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande1977/78:7 med anledning av motion om rätt till studiemedel i vissa fall. I detta belänkande behandlades motionen 1976/77:686av () och (), vari hemställts all riksdagenuttalade att rätt till studiemedel borde tillkomma alla som deltog iundervisning som bedrevs av de erkända studieförbunden i form avsludieplansbundna universitelscirklar med av anvisade lärare ochefter fastställt examinationsförfarande. Utskottet hemställdeatt skulle avslå motionen 1976/77:686. I detta anförande återkommer jag lill en framställning som jag medolika formuleringar har gjort under de år som jag har varit ledamot avriksdagen. Eftersom jag återkommer är det självklart att jag Rätttill studiemedel i vissa fall har haft ringa framgångmed mina motioner. Motionengäller de juris studerande i som vid stiftelsen vidGöteborgs universitet läser in en juris kandidatexamen. Fram lill 1971 fick desedvanliga studiemedel, men sedan blev det stopp för den förmånen. Man skulleinte premiera undervisning som inte var lokaliserad eller dimensionerad avstatsmakterna, sades det och sägs del fortfarande. När jag och före mig bl. a.Ove Nordslrandh enträget begärde att det med hänsyn till det stora intressetför juridiska studier i skulle inrättas en juridisk linje där har detsagts nej till det också. Juridiksluderandenafår alltjämt av egna medel betala dryga kursavgifter och dyr litteratur ochsjälva stå för sina levnadsomkostnader. Helt naturiigt har de inte förställvarför de i värt välordnade och bidrags-givande land skall slå utanför förmånersom tillkommer andra. Jag delar deras uppfattning. Dethar sagts att alltför många kurser skulle bli bidragsbe-rättigade, ommotionen bifölls. har min motion fält en annan formulering. Där hemställsatt uttalar att rätt lill studiemedel skall tillkomma alla som deltari undervisning som bedrivs av de erkända studieförbunden i form avstudieplansbundna universitelscirklar med av anvisade lärare ochett fastställt examinationsförfarande. Den formuleringen, har det sagts mig, skullemedföra att endast ett fåtal universitetscirklar - däribland naturiigtvis desom omfattar de göteborgska juris studerandena - skulle falla in underbestämmelserna. Återigen hoppas och tror de som läser juridik i . Dehar i sin tidning erinrat om att samtliga motioner avslagits av dentidigare riksdagsmajoritelen. Den här gången finns det större chanser,tillägger de förhoppningsfullt. Dehar också i sin tidning satt i gång en enkät för att belysa vilka utgifter ochinkomster de har i samband med studierna. Uppgifterna har lämnats anonymt ochman har bett om att få skicka dem till mig. I min brevlåda har det droppat nermånga svar, som ger upplysning om en nog så bister verklighet för den som trotsallt motstånd väljer all hålla fast vid atl läsa juridik i . Allauppger att de har någon form av arbete vid sidan om studierna, de flesta somdeltidsarbete eller tillfälligt extraknäck. Så gott som alla får direktekonomiskt stöd av föräldrar, make eller sammanboende. Mänga får gratis kostoch logi. Sägott som alla uppgifterna visar alt de studerande lever under ytterst magraomständigheter och är hänvisade till närslåendes välvilja. När jag gick igenomdessa svar tyckte jag att jag kom de studerande mycket nära och förstod väl hurde har det. Jagtycker på något sätt att detta är alt svika människor som år hoppas påförståelse för sina krav. Det är verkligen inle några orimliga krav som deställer. De begär endast att de som alla andra studerande i vårt land skall fåkomma i åtnjutande av de bidrag som statsmakterna ansett det vara rimligt ochskäligt atl de studerande erhåller. Det går inte alt krypa bakom stelbentaregler. Det vet jag mycket väl som varit med om både att tillämpaoch atl skapa regelsystem, att oförnuftiga regler går att ändra. Reglerna är juändå till för människornas bästa. Jag sluter helhjärtat upp vid de genom årenhårt prövade göteborgska juris studerandenas sida och yrkar därför bifall tillOve Nordslrandhs och min motion. HELGEKARLSSON (s): Utbildningen av jurister sker på tre platser i värt land, ,och . Därtill har kursverksamheten vid ,som här redogjort för, haft kurser i juridik ochdriver dem alltjämt. Enligt uppgifter som vi har fält håller man där på med enavvecklingsplan för dessa kurser. Detta kan bero på att man från och med 1971bestämt sig för att några studiemedel inte skall utgå till dessa. Anledningentill att utskottet tidigare intagit denna hållning vid behandlingen iriksdagen är helt enkelt den som snuddade vid här, att detkommer att öppna dörrarna för etablering av universitetsstudier på olikaplatser i vårt land. Vi menar enhälligt inom utskottet atl staten skallbestämma var i varje fall den högre utbildningen skall meddelas. Vi har därföryrkat avslag på motionen liksom vi gjorde del i utskottets betänkande1975/76:9. Iår har vi ytterligare stöd för vårt ställningstagande. åberopade vi iviss mån all en utredning höll pä att titta på universitetsutbildning ochstudiecirklar. Jag skall nu citera vad denna utredning enligt ulskotlet sagt ien debattskrift som utkom : "Utredningen, vars huvuduppgiftär att utreda kompetensfördelningen mellan del offentliga utbildningsväsendetoch studieförbunden, har tagit upp bl. a. frågor avseende gränsdragning mellanstudiecirkelverksamheten och högskoleutbildningen. I samband därmed framhållerutredningen, atl den hyser betänkligheter mot att det - jämsides med högskolansfullständiga utbildningslinjer med fastställda utbildningsplaner och inom enav statsmakterna fastställd utbildningskapacitet - skulle förekomma en okontrolleradmotsvarande utbildning i studieförbundens regi. Som exempel anger utredningenjurist- och prästutbildningen. Tillgodoseende av behovet av grundläggande ocjifullständig yrkesutbildning på högskolenivå bör enligt utredningens mening -med några särskilt angivna undantag ~ vara en uppgift för högskolan och inteför studieförbunden." Meddetta menar jag, herr talman, att utskottet har fält ytteriigare belägg för attdess ställningstaganden tidigare varit riktiga. Jag ber därmed all få yrkabifall till utskottets hemställan. Rätttill studiemedel i vissa fall Jag är övertygad om att kan de här reglerna mycketbättre än jag. Men jag är inte alls imponerad av vad utredningar säger. Jag harlagt rent mänskliga aspekter på det här problemet. Jag tycker att det ärytterst otillfredsställande att människor som studerar Rätttill studiemedel i vissa fall år och visar ettså stort intresse som de juris studerande i gör skall gå miste omhögst rimliga förmåner. De blir ju utbildade juris kandidater, vad vi än sägerhär i . De fortsätter trots sina ekonomiska svårigheter. Detsades alt den här utbildningen förmodligen kommer att avvecklas. Jag har justförhört mig om det, och det är beroende av om man får studiemedel eller inle.Det finns nämligen fortfarande ett mycket stort intresse för all läsa juridik.I har tillkommit en linje som är en blandning av juridik ochförvaltningsrätt, men trots detta är det mänga som vill läsa juridik vidKursverksamheten. Jagförstår att jag för tillfället inle kan nå någon framgång i i dettaärende, men jag vill med mitt anförande ha sagt atl man måste göra någontingför dessa juris studerande. Man kan naturligtvis göra vilka värderingar man vill av utredningar. Vimåsle ändå la hänsyn till att personer som är väl insatta i dessa förhållandenunder ett eller försökt tränga in i problemen och bildasig en uppfattning om vad förslaget skulle innebära. De har kommit till densamstämmiga uppfattningen all det inte är rikligt att involvera högskolestudieri studiecirkelverksamheten, ulan man måste skilja på dem. INGERLINDQUIST (m): Men dä tycker jag att statsmakterna borde se till att del vore möjligtatl läsa juridik i . Det är möjligt att man hellre skall gå fram denvägen. Jag har försökt även det, men det har också varitomöjligt. Dessa juris studerande befinner sig i något olycksaligt ekorrhjul,och del är det jäg påtalar. HELGEKARLSSON (s): talar för de studerande i , och jag kan förstådelta. Men de har ändå närmare till studieorten än många andra. Skulle manetablera juridikstudier på annan ort, borde del kanske vara i övre Norriand,där det är betydligt större avstånd till studieorterna. INGERLINDQUIST (m): Del är ju ändå sä att göteborgarna år visat detta intresse,med enormt stora ekonomiska uppoffringar. De kan faktiskt vara bundna tillGöteborg och , vilket jag vet att många av dem är. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels ulskollels hemställan, dels mo- Nr 33 tionen nr 686 av och , och förklarades Onsdaeen den den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. §21 Anmäldes och bordlades Rätt tittstudieme- Motioner del i vissa fall 1977/78:107 av m.fl. 1977/78:108 av m.fl. 1977/78:109 av m.fl. med anledning av propositionen 1977/78:14 om utbildning på musik området 1977/78:110av m.fl. med anledning av propositionen 1977/78:20 medförslag till ändrad organisation för besvärsprövning inom socialförsäkringenm. 1977/78:111av Fntz m.fl. 1977/78:112 av m.fl. med anledning av propositionen 1977/78:40 omåtgärder för alt främja de mindre och medelstora förelagens utveckling 1977/78:113av och 1977/78:114 av IngemarKonradsson m.fl. 1977/78:115 avYng\>e m.fl. 1977/78:116 av OlleWestberg i m.fi. med anledning av propositionen 1977/78:47 omåtgärder för atl underlätta strukturomvandlingen inom specialslålindustrin ochstålgjuteriindustrin 1977/78:117av m.fl. med anledning av propositionen 1977/78:57 omriktlinjer i den fysiska riksplaneringen för vattendrag i norra ochNorrland 1977/78:118av m.fl. 1977/78:119 av m.fi. med anledning av propositionen 1977/78:58 om ökatstöd till dagspressen, m. m. § 22 Anmälan avinterpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation som ingivits till kam- 1977/78:78 av AntonFågelsbo (c) till jordbruksministern om en stabiliserad prisutveckling påjordbruksfastigheter: Prisutvecklingen beträffande jordbruksfastigheterär från många utgångspunkter mycket allvariig och oroande. Det är inteovanligt att köp görs lill både fem och sex gånger åsätt taxeringsvärde. Denutvecklingen har möjliggjorts genom atl kapitalstarka personer kan utnyttja enjordbruksfastighet som placeringsobjekt. Syftet är dä inte att bruka gårdenutan all la hem en inflationsvinst. Dennautveckling ställer jordbruket i en omöjlig situation. Den omöjliggör för ungamänniskor med ambition att starta ett familjeföretag inom jordbruket, attförvärva en jordbruksfastighet och med jordbruksproduktion förränta densamma.Jag är medveten om att jordbruksministern uppmärksammat denna problematik, bl.a. genom tilläggsdirektiven till jordförvärvsutredningen. Ellav de viktigaste organen inom jordbrukspolitiken är lantbruksnämnderna. Deskall främja tillkomsten av ekonomiskt stabila jordbruksföretag, vilkamänniskor kan förränta och leva pä. Dagens situation är emellertid inte alltidsådan. Det finns exempel på lantbruksnämnder som okritiskt följer med iprisutvecklingen och som själva driver upp priserna. Jagskall nämna ett exempel som visar hur en lantbruksnämnd agerar. För sex årsedan inköptes en jordbruksfastighet om åker och skog. Motivet för inköpet var att gården inte ansågs bärkraftig och atlden skulle användas i strukturrationaliseringssyfte. Priset var 415 000 kr.Under dessa sex år har investerats ytterligare . omprövat sin inställning till gårdens framtid. Manerbjuder den arrendator som brukat gärden och levt på den att köpagärden för . driver lantbruksnämnden upp prisetmed för att nu kunna tillgodogöra sig en inflationsvinst på nära enmiljon kronor. Somstatligt organ måste lantbruksnämnden ha ett övergripande ansvar i sinprispolitik. Ett agerande som det här beskrivna verkar prisledande och ärdärmed till förfång för hela jordbruksnäringen. Detta kan och får inte varalantbruksnämndernas uppgift. Medstöd av det anförda hemställer jag om kammarens tillstånd alt till statsrådetoch chefen för få ställa följande fråga: Ärjordbruksministern beredd ge sin syn på hur lantbruksnämnderna bör medverkatill en stabiliserad prisutveckling på jordbruksfastigheter? § 23 Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1977/78:159av () till utrikesministern om åtgärder för att skydda svenskahandelsfartyg i vissa västafrikanska länder: Ett flertal allvarliga piratöverfall har förekommitpå handelsfartyg i trafik på vissa länder och hamnar i Väslafrika. Även svenskafartyg trafikerar dessa farvatten. Fartygsbesällningarna utsätts genom depiratöverfall som kan förekomma för mycket allvarliga risker. Jagvill därför fråga utrikesministern: Ämnarregeringen agera för att förmå resp. länder i Väslafrika till krafttag motpiratöverfall och för ett effektivt skydd av handelsfartyg och derasbesättningar? 1977/78:160av () till statsrådet om åtgärder motryggskador hos anställda inom vårdområdet: Vid en konferens om led- och ryggskador som nyligenanordnades av redovisades att ryggskador är specielltvanliga inom vårdområdet. av den totala sjukfrånvaron bland devårdanslällda berorpå rygg- och muskelskador av lunga lyft. En undersökning iStockholm visar alt 65 96 av de vårdanslällda har besvär på grund av ryggont. Förebyggandeåtgärder är av största vikt. Undervisning i lyft- och bärteknik kompletteradmed smidiga lyftanordningar behövs. Arbetsgivarenhar här ett stort ansvar när det gäller alt förbättra arbetsmiljön. Med hänvisning till detanförda vill jag fråga statsrådet : vidta några åtgärder med anledning av den redovisade undersökningenom förekomst av ryggskador inom vårdområdet? 1977/78 Förteckning över.talare 33 (Siffrorna avser sida i protokollet) Adamsson.Erik (s) 16 AIsén, Hans, (s) 30, 32,33, 38, 41, 42 , () 48 , () 9 , , i (fp) 50, 52, 54 , ,kommunminister 18, 24, 26, 27 Aspling, () 101,103, 104, 105 , () 56 Fageriund, () 78,79 , () 58, 60 , () 49, 51,53 , () 43,45, 46 , (vpk)58, 60, 61 , (vpk) 65,75, 76 , () 28,31, 32, 33 , () 13,23, 27 Hjelmslröm, (vpk) 35,40, 41, 44, 46, 47 , () 91 , () 107,108 , () 64,74, 77, 89, 90, 95, 96, 97 , () 7,105, 107, 108 , () 34 , () 81, 85,86 Ollen, () 10, 87,90, 91 , () 54 , () 93,95, 97, 98, 99 , () 21, 24,26, 28 Ringaby, () 102,104, 105 ., () 3, 12 Ulander, () 79, 97,98 , () 70, 75,77, 78, 84, 86 112 GOTAB 57143 1977