prot · G109140 · 1977-12-31 00:00:00 — Medden omfattande utveckling av datautrustningar som skett hardenna teknik vunnit starkt insteg inom industri, handel, förvaltning,forskningsverksamhet, utbildning, sjukvård, försvar osv. är det väl främslinom administrationen som datorerna har fött sin största utbredning.Administrativ databehandling är allmänt tillämpad. Sannoliktkommer dock en snabb datorisering att ske inom de olika industrigrenarna ochäven inom kommunikationssektorn. Redan nu används datorer i en rad olikaproduktionsprocesser, främst inom den s. k. processindustrin, men de har ocksåfått ökad användning inom andra industrigrenar, som den grafiska industrin ochbil- och varvsindustrin. Industrirobotar,numeriskt styrda maskiner, är andra exempel på hur datatekniken och med dennärbesläktad teknik gör insteg i arbetslivet. Samtidigtsom denna teknik nu snabbt vinner insteg i arbetslivet och därmed förändrararbetsvillkoren, skapar en strukturomvandling inom stora industrisektorer ochdessutom innebär ett ökat utlandsberoende, så är tillväxttakten inom de olikaelektronikområdena mycket stark. Denna expansiva utveckling omfattar ävenkomponenlområdet. Volymenav eleklronikanvändningen och datoriseringen ökar alltså starkt. Men än merpåtaglig är den höga takt produktutvecklingen och produktförnyelsen inom dennabransch uppvisar. Produkternas effektivitet mångdubblas, medan priset t. o. m.sjunker när nya generationer elektronikprodukter kommer fram. Idetta utvecklingsmönster ligger därför av naturliga skäl en oerhörd kraft, menockså en fara. Faran ligger dels i atl det sker en omvandling av arbetslivetsom inte kan kontrolleras, dels i att våra industrier kan bli akterseglade avutländska konkurrenter. Bittra erfarenheter av vad nonchalans inför dentekniska utvecklingen på deUa område kan medföra har vi ju bl. a. från denolustiga Facitaffören. Avnäringspolitiska skäl finns det således all anledning för staten att engagerasig och aktivt medverka i utvecklingen av konkurrenskraftiga produkter.Eftersom utvecklingen inom elektronik- och databranscherna går så snabbt,kommer svåra omställningsproblem att uppslå. De första omskolningsproblemendök upp . De gällde personal som direkt betjänade datorerna.Följderna av omdaningen måste mötas med effektiva åtgärder för att lindraverkningarna för de enskilda människorna. Därför hälsar vi nu medtillfredsställelse att utskottet återigen ställer sig bakom kravet på enutredning. Jag hävdar emellertid, med hänvisning till fiolårets beslut, alt ensådan utredning redan borde ha varit i arbete. Visocialdemokrater vill alt ägarinflytandet för staten skall lösas sä, att statenerhåller del avgörande inflytandet i Datasaab . Visocialdemokrater vill att Dalasaabs verksamhei skall utvidgas till alt gällaockså andra områden, varvid vi pekar på det olyckliga i att industrielektronikeninte överfördes från vid bildandet av . Vianser att utredningen om sysselsättnings- och struktureffekter för data-ochelektronikindustrin bör tillsättas. Jagyrkar bifall till reservationerna 1 och 2 vid näringsutskottets betänkande1977/78:58. (vpk): Dalaindustrin och regeringspropositionen i ämnet är ett typiskt exempelpå en vanlig företeelse i en kriskapitalism. Staten bygger upp etl omfattandestöd. Staten ställer sig som garant. underlåter man helt altdiskutera vem som skall ha maklen, vems intressen det hela skall tjäna, vilkenutveckling det skall främja. Dataindustrinkoncentrerar till sig en mängd vikliga och intressanta utvecklings- ochmaktfrågor. Världens dataindustri styrs väsentligen av multinationella jättar.De är f ö. verksamma också på det poliliska planet. De har militärpolitiskakopplingar. De deltar i konspirationer och är med och störtar regeringar. Deutgör också en växande industriell faktor i alla avancerade industrinationersliv. De styr cenirala aspekter av den ekonomiska och sociala utvecklingen iallmänhet. Treavgörande brister finns när det gäller statens datasamarbete och detdatapolitiska läget i . Fördel första finns ingen självständig statlig dalapolitik. Därför räcker det intemed atl staten bara får etl ökal inflytande. Den skall också ha en politikbakom sig. Det har aldrig i poliliska termer diskuterats vad man skall hadataindustri och dalasystem lill här i landet. Staten är stödpelaren, menställer helt upp på den privata industrins villkor. Man har inte ens observeratden frågeställningen att olika grupper i samhällel och olika poliliska krafterhar hell skilda intressen när det gäller vilka linjer dataindustrin konkrelskall utvecklas efter och främja i samhället i stort. Det är helt oacceptabeltatl sådan kontroll och insyn saknas. Dataindustrin är en politisk angelägenheti långt högre grad än andra delar av produktion och näringsliv. Fördet andra har inga utskottsbetänkanden om dataindustrin någonsin rört vid dealternativa utvecklingslinjer som ligger i dataindustrins framlida inriklning.Vad som sker inom dalaindustrin kommer i hög grad all verka styrande pånäringslivets framlida struktur, och det kommer också i högsta grad all fåeffekter för arbetsmarknadens omfång och sammansättning. Delhär problemet är inte alls förutsett i regeringens datapolitik. Vilkenindustriell produktion, vilken teknologi skall dataindustrin i första handunderbygga och stimulera? Skall den frågan lämnas ål och åt finansgruppernainom storindustrin till vilka är knutet? Viktiga delar av delta område liggerju, som också påpekats i den socialdemokratiska motionen, utanför avtaletmellan staten och . Kort sagl, vilken typ , vilken typ avsamhällelig struktur bidrar dataindustrins inriklning att styra människorna ini? Den frågan är inle bara hell obesvarad, den har lydligen aldrig blivitställd i regeringskretsarna och i utskottet. Fördel tredje har dalaindustrin ett avgörande inflytande på graden och typen avkunskapsinhämtande, information och vikliga typer av forskning, inle minstsamhällsforskning. Beroende på vilken inriklning tekniken i denna del haravgörs också vilka typer av syslem som dataindustrin lar fram och bygger ut. Tvåtyper av frågor anmäler sig genast. Vad för slags information, vad för slagsdata skall prioriteras? Skall det vara information som handlar om för de arbetande människornacentrala och kritiska frågeställningar, eller skall det vara information som ärvärdefull för det ekonomiska och administrativa etablissemangets önskemål?Dessa frågor förs sedan över till den andra lypen av frågeställningar. Vi vetatt datasystemen ärett slags redskap för kontroller och för kombinationeravkontrollfaktorer. Vem skall då kontrollera vem? Är del t. ex. först och främslbankerna som skall kontrollera människornas privatförhållanden, är detsocialförvaltningarna som skall kontrollera alkoholproblematiker, utslagnaeller sjuka, är det företagen som skall kontrollera sina arbetaresprestationer? Eller är det de vanliga människorna i samhället som skall ha stödoch information, som skall ha datasystemen som ett redskap för alt öka sittvetande, för att kontrollera samhällsapparaten och för att främja en vetenskapoch en forskning i folkflertalets intresse, för att kartlägga samhälleligaproblem och missförhållanden? Ja,det är en politisk fråga, det är en maktfråga. Det är ett val mellan alternativsom i grunden icke låter sig förenas, som står för motstridiga intressen, förskilda typer av klassintressen. Här måste man la ställning. För vpk är detställningstagandet självklart. Jag yrkar bifall tillmotionen 1313. STENSVENSSON (m): Det ärende som vi nu behandlar är en följd av beslut den 14december förra årel om åtgärder till stöd för en sammanslagning av StansaabochDatasaab. Regeringen föreslog I977atl ett nytt databolag skullebildas, gemensamt ägt av staten och . fann undersin behandling av ärendel att de samarbetsvillkor som man avtalat om mellanparterna var tillfredsställande, och godkände utskoltels hemställanpå samtliga punkier. Sålundainnebär de i budgetpropositionen föreslagna insatserna i atl av riksdagenbeslutade åtaganden skall fullföljas. Åtgärdernaär att se som etl stöd till att minska de finansiella hindren för angelägnastrukturförändringar. I det korta perspektivet är del fråga om att säkrasysselsäuning och ulveckling samt alt öka förutsäuningarna för en vidgadexportförsäljning. Långsiktigtmåste det bli fråga om en anpassning till de förändrade förutsättningar sområder - såväl inom som utom vårt land. Företagens uppgift i en marknadsekonomiär att tillgodose den efterfrågan på varor och tjänster som existerar iverkligheten. Denfrämsta avsikten med åtgärderna är emellertid att man från statens sida villmedverka lill aU det nya databolaget fören sådan ställning aU det kan hävda sigpå exportmarknaden. Det är inle fråga om att i första hand öka det statligaengagemanget på områdel. Del för inle bli något självändamål med ett ökatstatligt ägande av företag. Tvärtom - det finns många principiellainvändningaratt göra mot sådana slrävanden. Jagvill, i likhet med vad jag anförde i debatten , understryka alt en avförutsättningarna för en socialt styrd marknadsekonomi är många enheter avväxlande slorlek som under effektiv konkurrens tillgodoser 6Riksdagens protokoll 1977/78:140-142 Engrundläggande princip för näringspolitiken är att upprätthålla och ulveckla ensådan här näringsstruktur. 1vissa fall kan fusioner vara försvarbara. Några sådana skäl harjag redanantytt,exempelvis all fusionerna kan syfta lill att öka möjligheterna fördensvenska företagsamheten att slärka sin ställning på exportmarknaden. Menpå sikt kan en mångfald av fusioner leda till konsekvenser för näringslivetsvitalitet, för nyföretagandel och för möjligheterna atl tillgodose vitalakonsumentintressen. a. mot den här bakgrunden som näringsutskoitet avvisar kraven påförstatligande av dataindustrin som framförs i vpk-motionen 1313. Vid dentidigare behandlingen liksom nu avstyrker etl enhälligtutskott vpk:s krav på införande av planhushållning pä detta område. Utskotteterinrar omalt man under de två senasle åren på motsvarande sätt avstyrktliknande motionsförslag. Tillkomsten av Datasaab innebär dessutom atl statenhar fått den insyn som erfordras för alt närmare kunna följa utvecklingen pädataområdet. Utskotteipåpekar vidare atl regeringen i budgetpropositionen anger att bidragen lillDatasaab skall skapa förutsättningar för etl omfattande utvecklingsarbete inomett område som är av central betydelse för de svenska företagenskonkurrenskraft. Föredragande statsrådet påpekar att det statligautvecklingsstödet kan förknippas med villkor angående insyn och tillhandahållandeav information. 1betänkandet redovisar utskottet dessutom att en forsknings- ochutvecklingsverksamhet med användande av datateknik på bl. a. arbetsmiljöområdetpågår inom olika myndigheter och organisationer. Utskottet har därför intefunnit anledning att biträda förslaget om alt bygga upp ett särskiltinformationssystem, vilket också har begärts i vpk-motionen. socialdemokratiska partimolionen återkommer man nu med förnyade krav på enutökad statlig styrelserepresentation i det nya dalaföretaget. Jag vill därförpåminna om att avtalet mellan staten och bygger på ingåendeförhandlingar. Enligt vad som inhämtades i anslutning till riksdagensbehandling av ärendet förelåg enighet hos alla parter om det avtal som låg tillgrund för beslut. Dä liksom nu finner inte utskottet några skäl föratl frågan om styrelserepresenlalion skall regleras genom generella uttalanden.Lösningarna får sökas med utgångspunkt i förutsättningarna i varje särskiltfall. Riksdagenhar därför godkänt utskoltels bedömning all samarbetsvillkoren förstatens del var godtagbara. Det har inte framkommit något somföranleder etl ändrat ställningslagande på den här punklen. Yttertigareetl krav har reservanterna återkommit med som aktualiserades i samband medprincipbeslutet . Reservanterna begär att Dalasaabs produktion skallvidgas till att också innefatta processtyrning och robotteknik, och manföreslår att skall uttala sig för detta. vidhålleräven på denna punkt sin förut uttalade mening alt databolaget i enuppbyggnadsperiod skall koncentrera sin verksamhet till dataområdet och inte gåin på industrielektronik. Denna begränsning är fortfarande enligt utskoltelsmening befogad. Avsiktenmed statens åtgärder i sammanhangei är att medverka till uppbyggandet av ettdatabolag som har större förutsättningar att hävda sig på exportmarknaden.Inget hindrar en samverkan med andra enheter inom Saab-Scania-företagen inäraliggande frågor, när så kan bli aktuellt. Det erfordras inga statligapropåer om detta. Sådan samverkan kan initieras genom förelagens egnainitiativ, då så kan bli lämpligt. Sammanfattningsviskan konstateras att principbeslut vilar på en uppgörelsemed flera parter. De berörda parterna -inkluderande personalorganisationerna -har förklarat sig nöjda med uppgörelsen. Skall förändringar av den art sommotionärerna har begärt komma till stånd förutsätter detta enligt min meningatt nya förhandlingar upptas med allt vad detta innebär. Det finns inte någraskäl redovisade i motionerna eller i reservationerna som sakligt kan motiveraatt avtalet med skall sägas upp. Jagber därför med det anförda, och med hänvisning till den redovisning som utskotteti övrigt har gjort i sitt betänkande, att fö yrka bifall till utskottetshemställan på samtliga punkter. (vpk): Jag kan inte underlåta att säga att jag tycker det är rättotillfredsställande att arbetarrörelsen inte har ett klart utmejslat, samlatalternativ till den borgeriiga datapolitiken. Jag tror att del hade varit tillstor fördel om sä varit fallet. Det hade varit någonling att tänka . Jagkänner mig alltid illa berörd när näringsutskottets talesmän som representerarmoderata samlingspartiet gentemot oss i vpk, då vi kräver förstatligande avdenna nyckelindustri och kräver att den privata storfinansen skall lyftas bortfrån inflytandet i den, triumferande åberopar att de har etl enhälligl utskottbakom sig; de har även arbetarrörelsens representanter i utskottet med sig.Jag kan inte hjälpa alt det berör mig illa, och jag hade önskat att det varilannoriunda på den punkten. Utskottetstalesman försökte nu göra en dygd av att han är emot fusioner, som han säger.Han använder det som ett argument mot vpk:s krav på förstatligande av heladataindustrin. Han måste ju vara medveten om att det är en argumentation sominle håller. Den smakar dubbelmoral, därför att när vi hade den slorabankfusionen och förde diskussion om den, så var moderaternahelhjärtat fören uppslutning kring denna. Tydligen ärdet bara vissa typer avfusioner- inte privata fusioner- som är emot. Privatmaktkoncentration har man ingenting emot. Dettavar mera i förbigående en anmärkning till själva argumentationen. Men jagnoterar - och jag tror att det ärdet som man inom hela arbetarrörelsen ifortsättningen tydligt skall minnas-att enbart vi i vpk har ställ t de enligtvår uppfattning avgörande frågorna närdet gällerdataindustrins politiska rolloch Delta är, somjagtidigare nämnde, en maktpolitiskt mera betydelsefull faktor i samhället änkanske någon annan enskild faktor inom näringslivet. Manmåste börja ställa frågorna: Vem skall kontrollera vem? Vilken typ avsamhällelig och ekonomisk struktur skall dataindustrin främja? Skall den varatill för att driva på den typ av strukturomvandling som kapitalismen nu hållerpå med? Skall den vara någonting som ytterligare skall pressa pä människorna,tvinga människorna till anpassning efter den utveckling som det nationella ochinternationella storkapitalet är intresserat av all driva fram? 1 vems händerskall den vara ell kontrollredskap? Vilken typ av informationsmaterial skallden ta fram? Vems information skall den förbättra? Skall den användas för attta fram sådan information som kan vara värdefull för alt medborgarna skallkunna öka sina kunskaper, sin insyn i och sin kontroll över etablissemangen ochmaktgrupperna i samhället? Eller skall den bara vara till för atl maktgruppernaoch etablissemangen - de ekonomiska och de byråkratiska - skall få ytterligareredskap i sin hand för att kartlägga och kontrollera de vanliga människorna? Defrågorna måste vi inom arbetarrörelsen på ett bättre sätt än taställning till. När StenSvensson säger atl ingenting har hänt som gör del befogat atl se över omdatabolaget bör styras av en bolagsstyrelse och vilken produktionsinriktningdet bör ha kan man självfallet åberopa det beslut som fattade ihöstas. Detärbaraettaber, beslutet var inte enhälligl, ulan del fanns en starkopposition mot del, en opposition som välgrundat anförde alt bolagel borde haen bolagsstyrelse med statlig majoritet. Vidareär problemen så stora inom detta avsnitt av industrin atl vi har all anledningall försöka skaffa oss kompetens även på de områden där sådan nu saknas ibolaget. Därför är det i hög grad befogat alt bredda bolagets tillverkning. Jag kan visserligen förstå atl villhävda att han inle har ändrat uppfattning , men det innebär dåalt han inte har följt med den ulveckling som har skett - en utveckling somallt tydligare pekar på atl man måste kunna svara mot konkurrensen frånutländska tillverkare och skydda den egna industrin mot konkurrensen på dettaområde. menar vi atl man gör bäst genom atl hårt engagera sig iverksamheten. Jag hävdar med största bestämdhet att del finns all anledning förriksdagen alt hos regeringen beställa en översyn av Datasaab enligt de krav somvi har fört fram i våra reservalioner. Försl vill jag säga till all jag representerarutskollet och all utskottet följer ärendet. Utskottet har också i beiänkandeiredovisai atl regeringen på många olika sätt följer utvecklingen i de härfrågorna. F:ti fiertal utredningar har sålunda tillsatts. Vidare vill jag göra uppmärksam på attbeslutet om sammanslagningen togs . Innan dess-i oktober1977-hade uttalat sig för en bred kartläggning av datateknikenseffekter på arbetsliv och sysselsättning etc. Detta skedde alltså innanbeslutet fållades. har vi i utskottet erfarit alt man inomregeringskansliet överväger att tillsätta utredningen. Vi är alltså klartmedvetna om att verksamheten följs, och del blir ytterligare möjligheter attåierkomma i ärendet när utredningsresultatet föreligger. På den punkten harjuinte reserverat sig i utskottet. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 1 av m. fl., och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill all kammaren bifaller näringsulskollelshemställan i belänkandet nr 58 mom. 2 rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröslning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåSivert begärde rösiräkning verkslälldes votering medomröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 146 Nej - 138 Propositioner gavs på bifall lill dels ulskolleishemsiällan, dels reservalionen nr 2 av m. fl., och förklaradesden förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan SivertAndersson begärt volering uppläsles och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill alt kammaren bifaller näringsulskolletshemställan i betänkandet nr 58 mom. 3 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil reservalionen nr 2 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösiräkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 146 Nej - 138 Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan,dels moiionen nr 1313 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr58 mom. 4 röstar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1313 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då JörnSvensson begärde rösträkning verkslälldes volering med omröslningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 272 Nej - 12 Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan,dels motionen nr 1313 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsulskollets hemställan i belänkandet nr58 mom. 5 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1313 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då JörnSvensson begärde rösträkning verkslälldes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 270 Nej - 13 §22 Anmäldes och bordlades 1977/78:1969 av RolfHagel och 1977/78:1970av m.fl. 1977/78:1971av m.fl. 1977/78:1972av m.fl. 1977/78:1973av m.fl. 1977/78:1974av m.fl. 1977/78:1975av m.fl. med anledning avpropositionen 1977/78:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten /79, m. m. 1977/78:1976av i med anledning av proposilionen 1977/78:177 om vissändring i sjukvårdslagen (1962:242) och överenskommelser om karolinskasjukhuset, m. m. 1977/78:1977 av m.fl. 1977/78:1978 avLars m.fl. med anledning av proposilionen 1977/78:187 omavskaffande av den allmänna arbetsgivaravgiften §23 Meddelande om frågor Meddelades all följande frågor framställts den IImaj 1977/78:459 av () lill kommunikationsministern om indragningen av bemanningen vid Måseskärsfyr: I samband med en naturiig reaktion motsjöfartsverkels beslut atl dra in bemanningen vid fyr gjordegeneraldirektören i ett uttalande enligt vilket man inom verketöverväger att upprätta någon form av observationsstationer för att motverka detnegativa resultatet av atl det mänskliga "vakande ögat" nu försvinnervid samtliga fyrplatser på . Nämnda indragning motiveras ju, nuliksom lidigare, med att ekonomiska vinster skall kunna göras. Medanledning härav anhåller jag om att lill kommunikationsministern få ställaföljande fråga: Villkommunikationsministern närmare redogöra för vilka planer som föreligger på alleliminera de negativa effekterna av alt bemanningen pä Måseskärdras in och vilka ekonomiska besparingar som kan göras om nuvarande bemanningersätts av observationsstationer saml vilka kontakter avserhålla med exempelvis skeppsbrutna videventuella diskussioner i frågan? 1977/78:460av () lill statsrådet om försöksverksamhet iÖrebro län med belygsfri intagning lill gymnasieskolan: avslog regeringen enframställning från intagningsnämnderna och länsskolnämnden i ombelygsfri intagning till gymnasieskolan. 1 ell frågesvar i den 14 februari1978 uppgav statsrådet atl frågan skulle kunna prövas ånyo avregeringen, om gymnasieutredningen skulle finna försöksverksamheten angelägen.Den 15 mars 1978 hemställde gymnasieutredningen atl regeringen skulle medgeförsöksverksamheten. Regeringen har dock ännu inle lämnat något besked. Omförsöksverksamheten skall kunna påbörjas , är det hög tid att regeringenfattar beslut i frågan. Jag vill därför till statsrådet rikta följandefråga: Närkommer beslut alt fattas om försöksverksamhet med belygsfri intagning tillgymnasieskolan i län? 1977/78:461av (c) till statsrådet om en övre åldersgräns förrätt att utföra skolskjutsar: Någon övre åldersgräns finns inle när det gällerframförande av motorfordon och följaktligen inle heller när det gällerskolskjutsning. Det är förståeligt att föräldrar känner oro, om personer imycket hög ålder har hand om skolskjutsningen. del lämpligt, med hänsyn lill elevernas säkerhet, all personeri mycket hög ålder har hand om skolskjutsningar? 1977/78:462av (c) till kommunikationsministern om SJ:s verksamhet i : Vid SJ i har skett endecimering av verksamheten. Delta gäller framför alll SJ-verksladen.