prot · G109145 · 1977-12-31 00:00:00 — Del gjorde emellertid inte när honuttalade sig vid i början av månaden: "Men som ni vet harjag - och regeringen - inga möjligheter atl påverka förhandlingarna. De åliggerför statens del avtalsverket." Nuhar alltså ändrat uppfattning och säger alt avtalsverkel sköterförhandlingarna på regeringens uppdrag. Alltid ett framsteg närdet förskolområdet ansvariga statsrådet för sig själv har klargjort vilkenorganisation som gäller! kanske vi kan få resultat också! Den2 upplyste budgeiminisler Mundebo som svar på en fråga av ÅkeGillström atl etl nytt bud hade överlämnats till personalorganisationerna.Detta uttalades naluriigtvis för alt ge intryck av regeringens handlingskraftpå området. Men del visade sig alt budet inte var det minsta förankrat hoslärarna. Detta var för snart etl halvt år sedan. säger atlförhandlingarna är inne i ett myckel aktivt skede. Ja, det låter ungefär likabra som när budgetminisiern lämnade sin upplysning. Skall vi vänta ännu ellhalvår på all regeringen och dess förhandlande organ tar ytterligare etl slegframåt? Jaghoppas att de andra förhandlingarna inte kommer alt få samma föriopp vad gällerarbetstiderna. säger isvaret atl om elt arbetstidsavtal skulle dröja "innebär det vissa svårigheier attpraktiskt omsätta ." Det var ju en välformulerad fras, somkan innebära en hel del i fråga om genomförandel av den reform som av mångaupplevs som del mest angelägna på skolans område - inte minst av , som i tisdagens inierpellationsdebatt här i kammaren med bestämdhetuttalade: "SIA-reformen är nu beslutad. "Men fortsatte och sade all Omvissa fackliga förhandlingar på skolområdet "ett arbetstidsavtalingalunda är ett huvudvillkor för reformen". Härtror jag att helt undervärderar saklägel. Tror verkligenskolministern att lärare och skolledare kommer alt påbörja en reform, förvilken man upplever all nödvändiga avtal inte har slutits? I själva verkettorde det vara så, att etl arbetstidsavtal aren förutsättning föratt få i gångden skolutveckling som ligger i reformen. Jag tror atl flertalet lärare och allannan personal i skolorna delar min uppfattning på denna punkt. BrittMogårds här redovisade uppfattning visar atl hon egentligen inte förstår kravetpå ett arbetstidsavtal, ty i så fall hade svarel här varit annoriunda. Meneftersom skolministern tror all SIA-reformen kan påbörjas utan etlarbetstidsavtal, undrar jag vad som ligger bakom detta uttalande. Jag tror detskulle vara av stort värde om vi fick en redovisning av det här, och jag berall få fråga : Hur är det egenlligen? Vilka konkreta inslag avSIA-reformen kan påbörjas utan alt arbetstidsavtal har slutits? SIA-reformen införs den . Del har beslutat. Jaghar inte ändrat uppfattning om ansvarsfördelningen beträffandearbetstidsavtalet, men möjligen uttrycker jag mig på samma sän. Jag tycker med förlov sagl att anledningen tillLennart Bladhs fråga, mot bakgrund av del inlägg som han nu gjort, är skäligensvag. De besked somjag nu fick var heller inte någol svar. Låtmig här påpeka alt regeringen kan genomföra i stort sen vilka administrativareformer som helst utan atl det påverkar den verksamhet som administreras. Detär klart atl staten och kommunerna kan reglera sina mellanhavanden genom etlnytt statsbidragssystem, men del belyder inte atl skolarbetet ändras på någotsätt. Statsbidragssystemet, , leder inte till någon reform påskolans område. Låtmig i detta sammanhang åter få erinra om vad sade här i kammarenden rörande SI A-reformens fortsatta öden och äventyr. Hon sade:"Vad det handlar om är en långt mer djupgående förändring av skolans helaverksamhet; det handlar om en förändring av vardagen i den enskilda skolan, avsamspelet mellan skolans ledning, skolans personal och eleverna, samspelet medhemmen och med det omgivande samhället." Jag håller med skolministern omatt mycket finns med i denna process. Men kärnan i SIA-reformen är likväl atlde som har hand om arbetet i skolan får ett avtal. De avtalsslulande parternahar insett detta - alltså även regeringens förhandlande organ - och skrev i1977 års avtal in följande: "Parterna ska sträva efter att föraarbelslidsförhandlingar för arbetstagare inom TFU-området i sådan takt altförestående reformer på skolans område kan genomföras." Del är beklagligtatt inte samma uppfattning förekommer i svarel från mig här . Omnågra månader börjar skolan och SIA-reformen skall sällas i gång. Tror BrittMogård, som är ansvarig på skolans område, alt det kan genomföras någonSIA-reform utan all elt avtal har slutits? Är det en möjlig utveckling? Om i likhet med mig reste runt lill olika skolor i landetskulle han upptäcka att det har skett stora förändringar i arbetssättet och iarbetsmiljön i skolan , innan det nya statsbidraget har trätt i kraft.Jag vidhåller atl arbetstidsavtalet icke är elt huvudvillkor för SIA-reformen.Det var det inte i , del var del inte i SIA-propositionen ochdet är del inte heller . Men del är oerhört viktigt atl vi möjligtfår till stånd ett arbetstidsavtal ändå. Omvissa fackliga förhandlingar på skolområdet Vi är överens om en punkt, och del är all elt avtal skall komma lillstånd, men vi är inte överens om när. Det är så här enkelt: Skolterminen ärslut , sedan går man lill ferier. En del skolledare är kvar föratt planera för nästa läsår. Även om vi hade slutit elt avtal skulle manlikväl inte hinna med all göra de förändringar som innebär att SIA-reformen kangenomföras. När säger alt en försening inte kan uppkomma så är dethell felaktigt. Det vore skönt att få svar från skolministern: På vilket områdekan man genomföra SIA-reformen med ett icke slutet avtal? Tror attdetta är möjligt? Som ansvarigt statsråd för skolfrågorna kan jag försäkra alt det jagsäger inte är felakligt. LENNARTBLADH (s); sade till mig: Om åkie runt och besökteskolorna och talade med lärarna skulle han finna en annan anda. !Jag har myckel god kontakt med lärare och skolledare i detta land. Jag skallnär sommaren är slut, när hösten har börjat och vi ses i denna sal igen be altfå slälla en ny fråga lill statsrådet. Den frågan kan ha två lydelser. Dels kanden formuleras: Hur upplever skolministern arbetstidsavtalet som har slutits?Dels kan frågan bli: När kommer elt avtal alt slutas? Jag hoppas, ,atl alternativ etl blir min fråga. Överläggningenvar härmed slutad. Omkoncession för ny kraftledning i § 9 Om koncession förny kraftledning i Statsrådet erhöll ordet för atlbesvara () anmälda fråga, 1977/78:445, ochanförde: har - mol bakgrund av att söktkoncession fören ledning för Odensala-Granlorp - frågat mig om jag anseratl frågan om en 800 kilovolts ledning fortfarande har aktualitet vad gällerden fortsatta handläggningen av frågan. Fråganom byggande av ledningar för spänning har aktualiserats av statensvattenfallsverk med anledning av alt det enligt verket föreligger ett behov atlförstärka elförsörjningen lill . För att möta detta behov harvattenfallsverkel hos statens industriverk ansökt om tillstånd all få utförabl. a. en ledning för från Forsmark till Grantorp förbi . Enligtvad jag fåll vela från industriverket är ärendet f n. föremål förremissbehandling. Sedan ärendel beretts färdigt har industriverket för avsiktatl överlämna del till industridepartementet för beslut i regeringen. Ansökningarnaprövas således i föreskriven formell ordning. Jag vill erinra om alt enligtellagens bestämmelser får koncession ej meddelas med mindre anläggningen ärbehövlig och förenlig med en planmässig elektrifiering. Det får ankomma påregeringen att vid prövningen av ärendet bl. a. göra denna bedömning. Jag ber att fö tacka energiministern försvaret på min fråga. Jag görinte detta bara därför att man skall så göra, utan jag vill tacka för detinnehåll som svaret hade. Denna800 kV-ledning som skall gå från Forsmark till utanför kan manverkligen slälla sig frågande och undrande inför på många säll. Vad jag pekadepå i milt svar är atl den är onödig. Jag vidhåller den uppfattningen, vilkenstatens vattenfallsverk inie synes dela av svarel alt döma. har migveterligen inte tidigare haft någon ledning med sådana dimensioner som det härär fråga om. För att mata kraft i denna ledning skulle det enligt uppgiftbehövas fyra reaktorer. Så många reaktorer har vi inte och kommer välinte heller atl få i Forsmark. Manfrågar sig: Skall och kommun behöva så mycket elkraft iframliden och varför? Vilken koncentration skall vi i så fall få lill Stockholmsområdetpå övriga landets bekostnad? Vore det, herr energiminister, inte vettigare altförsöka planera och efter dess förutsättningar,baserat på en folkmängd med en för framliden oförändrad andel av rikelsbefolkning? Jagoch flera med mig hade hoppats att de koncentrationsplaner som bredde ut sig på1960-lalet och skulle ha gett vika för en vettigplanering av vår region. BeträffandeVattenfalls begäran om koncession på sträckningen Odensa-la-Grantorp vill jagställa ytterligare ett par frågor till energiminister : Vilkaförutsättningar är nödvändiga fören sådant beslut? markförhållanden kommeratl tas i anspråk? Centerpartieti har sagt nej lill en 800 kV-ledning. Naturligtvis beror deltapå att vi säger nej till kärnkraften, men skulle en sådan ledning somVattenfall nu begär koncession för beträffande sträckan kommalill stånd, så skulle detta medföra problem i naturvårdshänseende liksom närdel gäller landskapsbilden. Ledningen skulle komma att gå genom jaktmarker förde utrotningshotade fågelarterna kungsörn, havsörn och pilgrimsfalk. Vidareskulle natur- och kulturlandskapet med gårdar och kyrkor kring Garnsvikenslöras. Ledningen skulle också kunna fungera som mordredskap för fåglarna.Hjälstaviken och berörs av den sträckning som koncessionomfattar, och finns upplagen på den lisla som upprätials av Conventionon Wetland, en konvention som kommit till för alt ge skydd åt sankmarker avinternaiionell betydelse. är också fridlyst som naiurminne. Defaktorer jag här berört är oerhört viktiga och angelägna och bör urmiljösynpunkt komma med i bilden när det gäller denna fråga. Slutligen,herr talman, skulle jag vilja slälla ylleriigare en fråga lill energiministern:Varför är det så bråttom med detta ärende? Omkoncession för ny kraftledning i Jag fick ytterligare etl par frågor, och jag skall försöka besvara demkortfattat. Ställningstagandet i sak kan jag naturligtvis inte föregripa-detutgår jag ifrån att accepterar - men det finns vissa principersom kan vara värda en kommentar i etl sådant omfattande ärende som detta. Detär rikligt som påpekades av frågeställaren att 800 kV-ledningen aktualiserartekniska problem, som i varje fall inte i samma omfattning uppkommer i sambandmed ledningar med lägre spänning. Exempelvis frågan om tryggheten iarbetsmiljön för dem som skall montera den här ledningen är i hög gradomdiskuterad och har särskilt uppmärksammats liksom de lelesiörningar som finnsmed i det här sammanhanget. Enligtellagen skall, somjag sade i mitt svar, en ledning av det här slaget varabehövlig och förenlig med en planmässig elektrifiering. När den aktuellaledningen föreslogs, baserades den helt naturligt på andra elprognoser än desom kan bli aktuella med tanke på den utveckling som skett.Förutsättningarna har därvidlag förändrats, därom råder ingel som helst tvivel. Jaghar inte tillgång till vad efteriyste, nämligenbeslutsunderlaget i botlen på ansökan när del gäller befolknings- ochnäringslivsulveckling i Slorstockholmsområdel. Del är emellertid självklart när det gäller den här ledningen i övrigt skall rätta sig efter de planersom finns. Detta är inte någol samhällsplaneringsinsirumenl som skall styranågot annal, ulan det skall rälla sig efter vad som beslutats i annan ordning. Enviktig princip som i och för sig inte har berörts i frågan är all regeringen iavvaktan på koncessionsfrågans avgörande inie har föreslagit budgetmedel Omkoncession för ny kraftledning i Regeringen har helt enkelt inte ansett detförsvarligt att föregripa ett koncessionsärende genom atl binda kapital i olikatyper av materiel. Jag utgår också ifrån att inte heller det ansvarigaaffärsverket gör det, i detta fall lika lilel som när del gäller andra aktuellatunga koncessionsärenden och högspänningsledningar. Beträffandefrågan om huruvida det är särskilt brådskande med det här ärendet vill jag sägaatl saken f. n. behandlas i industriverket. Enligt uppgift därifrån räknar manmed alt hinna bli klar med ärendets slutbehandling under det här året. STINAANDERSSON (c): Jag ber att få tacka energiminister för det verkligtkompletterande och upplysande svar som jag fick. Det framgick ju klart attelulvecklingen har förändrats sedan de första tankarna började ta formbeträffande den här 800 kV-ledningen. Vadjag oroar mig för är den koncentrationspolitik som trots allt kommer in ibilden när det gäller en så stor ledning inom . Jag tror atlenergiministern hyser samma farhågor som jag om den koncentration som den härledningen kan bidra till. Enav orsakerna till atl jag frågade om brådskan var att just del här problemelkom upp till behandling inom AB-landstingets regionplane- och näringslivsnämnd.Då avslogs begäran om i första hand en bordläggning. Deåberopade då för kort handläggningslid. Men man upplystes om atl ärendet varbrådskande, och det var därför jag ställde den här frågan lill energiministern. Somsagl, jag ber all få tacka för det kompletterande svaret. Jag upprepar alt jag inte har sett den här ledningen som någolstyrinstrument för samhällsutvecklingen utan som något som måste underordnassamhällsplaneringen i övrigt. Men det är viktigt alt konstatera vilkabindningar som sådana här ledningar innebär på grund av deras stora kapacitet.Dessutom rör del sig ju också om stora naturingrepp, som jag inte hannkommentera i milt förra inlägg. Jag skall inte göra del nu heller. Menföran man skall vara medveten om slorieksord ningen kan jag nämna alt det idetta fall är fråga om ett krav på en byggnadsfri zon på 2 x 35,5 m, vilketnaturligtvis inte gör det hela lätt i ett redan tätbefolkat område. Dessutomkrävs det i den byggnadsfria zonen av säkerhetsskäl en skogsgala på 2 X 23 m.Detlaärettslorl ingrepp, som innebäratiman måsle se frågan ur en rad olikaaspekter, innan man tar ställning. Inte minst måste man ta hänsyn tillnaturresurserna och naturingreppen. STINAANDERSSON (c): Jag är väl medveten om alt denna fråga är underordnadsamhällsplaneringen i övrigt, men den är också en del av denna. Det är vidaremycket angeläget alt studera de miljöaspekter somjag tidigare var inne på, för den händelse atl denaktuella ledningen skulle komma lill slånd. Del ärju Nr 145 storamarkområden som då skulle komma alt tas i anspråk, och jag vill Torsdaeenden framhålla att det är frågaom ett stort ingrepp i naturen. Överläggningenvar härmed slutad. prisöverenskommelserrörande § 10 Om åtgärder mot prisöverenskommelser rörande returpapper returpapper Handelsministern erhöllordet föratt besvara () anmälda ""råga,1977/78:443, till jordbruksministern, och anförde: Grelhe har frågat jordbruksministern om vilka ålgärder hantänker vidta med anledning av en rapport från statens pris- och kartellnämnd(SPK) om prisbildning och konkurrensförhållanden på retur-pappersmarknaden. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Isyfte alt främja en från allmän synpunkt önskvärd konkurrens inom näringslivelgäller enligt lag förbud mol vissa arter av konkurrensbegränsningar. Detåligger vidare () att ta upp lill behandling ävenandra former av konkurrensbegränsningar som kan bedömas ha skadlig verkan.Uppgiftsskyldigheten rörande pris- och konkurrensförhållanden är också en delav den konkurrensrätlsliga lagstiftningen. Det åligger SPK att föra ett s. k.kariellregister. Handelnmed returpapper regleras genom ell flertal överenskommelser mellan grupper avförbrukare av returpapper. Pris- och konkurrensmyndigheterna har genom olikaåtgärder under de senasle åren uppmärksammat dessa förhållanden inom handelnmed pappersavfall. SPK:s färdigställda undersökning avreturpappersmarknadens struktur, effektivitet och konkurrensförhållanden ärsåledes ett led i myndigheternas fortlöpande bevakning av denna marknad. Dennautredning omfattar inte bara tidningspapper utan hela marknaden föråtervinning av pappersavfall. I SPK:s kartellregister finns f n. fyra avtal somrör returpappersmarknaden registrerade. NO hemställde atl SPK inomramen för den då pågående större branschutredningen skulle klarlägga om delikartade anbud som förekom vid en upphandling av tidningsinsamlingarvar resultatet av överenskommelser mellan pappersbruken och depappersinsamlande företagen. Enligt vad jag har erfarit överväger också f n. NOatl ta upp förhandlingar med bl. a. pappersbruken med anledning av SPK:srapport. Jaganser det i princip väsentligt från effektivitetssynpunkt att det finns en stark konkurrens inom värt näringsliv. Återvinning av pappersavfall har den speciella fördelen alt hushållningen med energi och råvaror kan förbättras som även belastningen på miljön minskar. I vad mån den sannolikt mycket konjunkturkänsliga marknaden för relurpapper ulan visst bransch samarbete kan ge upphov till prisfluktuationer, som på sikl skulle skada 29 Omåtgärder mot prisöverenskommelser rörande returpapper elablering i branschen ochdärmed konkurrensen och insamlingsverksamheten, är svårl alt utan närmarestudium bedöma. Del blir i första hand NO:s uppgift alt pröva ärendel enligtkonkurrensbegränsningslagen. Del finns därför nu inte anledning tillingripanden från regeringens sida. GRETHELUNDBLAD (s): I en marknadsekonomi är konkurrensbegränsning en mycket allvarligföreteelse. Det gäller kanske speciellt i detta ärende, som berör alla kommuneri . En konkurrensbegränsning i detta fall kommer att drabba kommunernasekonomi och även vår önskan att få en ekologisk balans i utnytljandel avnalurresurserna. Därför kan den konkurrensbegränsning som i SPK:s rapport harlagls komma alt innebära att lag om ökad återvinning bl. a. avhushållsavfall saboteras. Jag tyckte detta var så allvarliga perspektiv att jagville ställa en fråga om del. Delkanske kan förefalla som enbart en liten fråga, men det insamlades faktisktredan 1976 papper för återvinning, varav var tidningspapper.Det är alltså fråga om stora mängder. Priset per ton tidningspapper var190 kr., och det innebär att kommunerna går miste om många miljoner kronorgenom de avtal som pappersbrukens inköpsbolag träffat och som medför atlkommunerna inte alls skall få någon ersättning för relurpapper. Ett kommunalrådfrån sade : Det är utomordentligt osannolikt atl kommunernaskall kunna nå upp till den målsättning som har spikat och så snabbtsom har sagt. Faller det inte ' på något annat så faller del på altde ekonomiska resurser som kommer atl slå lill kommunernas förfogande denärmaste åren kommer att bli alltför knappa. belysning av sådana uttalanden ter det sig mycket allvarligt när SPK nu harkunnat lägga fram på vilket sätt pappersbruken har begränsat kommunernasmöjlighet att få ersättning för papperet. Jagkan förslå att handelsministern hänvisade till NO, för naturligtvis kommernäringsfrihetsombudsmannen atl la upp detta ärende. Men jag tycker det skullevara myckel bra om vi från talarstol kunde få ell uttalande av ettstatsråd alt han lar avstånd från den konkurrensbegränsning som har skett idetta fall. Jagtycker inte alt man - som handelsministern gör - enbart kan säga att del fråneffektivitetssynpunkt är väsentligt med konkurrens. Jag tycker det värsta ärall det från prissynpunkt är mycket allvarligt all kommunerna får ökadekoslnader för sin hantering av hushållsavfallet. Det kommer mycket snabbt attpåverka de kommunala taxorna och kommer alltså därigenom alt innebära ökadekostnader för alla hyresgäster och villaägare i . Jagtror, som sagt, alt del skulle vara bra om handelsministern från riksdagenstalarstol ville uttala att han ser mycket allvarligt på del här ådagalagdaexemplet på konkurrensbegränsning och att han anser altnäringsfrihetsombudsmannen och snabbt skall la iiu med detta ärende. Jag tror atl jag från denna talarstol oftare än Grelhe Lundbladförfäktar konkurrensens betydelse för all man skall ha ett näringsliv somfungerar. Mol monopol, vare sig de är privata eller statliga! Men man skall dåvara medveten om del faktiska förhållande som Grelhe har frågat om.Jag vill understryka att som det finns etl utomordentligt slort behovav konkurrens även iden här ifrågavarande branschen, kan man dock knappast görasig lill anhängare a v något slags konspirationsleori,som Grelhe gör,inte minst i motiveringen till sin fråga. SPK säger i sin utredning: "SPKhar inte funnit atl del skulle ha förekommit någon direkt överenskommelsemellan anbudsgivarna om att inte erbjuda något lill " -som är den kommun det gäller - "för rätlen alt samla in tidningspapper.Det enhetliga upplrädandei är resullaiet av rådande marknadssituation ochetablerandet av en princip alt värdet av tidningspapper från hushållen ärnoll." Fördensom är sparsam i själen, som jag personligen är, känns det mycket påfrestandeatt se telefonkataloger och högar av lästa tidningar försvinna i soptunnor. Mensamtidigt är jag medveten om atl det kostar resurser att samla in dessa grejor.Det går ål bensin lill de bilar som skall åka längs gatorna för att samla inbuntarna och det behövs människor föratt sköta hanteringen. Det ärsorleringsbesvär m. m. Man måsle ju i ett ekonomiskt länkande ta hänsyn ävenlill denna typ av kostnader. Det är det som leder fram till atl del samlas inmyckel relurpapper av litet mer förädlat slag, papperavsfall ipappersanvändande branscher och överblivna tidningar från Pressbyrån. De soporoch del papper som kommer från hushållen är tyvärr väldigl utspridda ochosorterade och drar därför höga koslnader att samla ihop. Det är detta som ärbakgrunden till del läge som man kan konstalera, som det dock, herrtalman, pågår en kraftig investeringsverksamhet för att göra det mer lönande ausamla ihop papper och använda returpapper även från hushåll. Omåtgärder mot prisöverenskommelser rörande returpapper Jag vill härgärna säga all jag, trots atl jag hade kritiska synpunkter på svaret, ändå vartacksam för all få elt så pass utförligt och öppet svar. Men närhandelsministern säger att han lycker alt det är bra med konkurrens men an hanockså i viss mån kan förstå vad som ligger bakom pappersbrukens agerande idelta fall, nämligen att de skulle ha så stora koslnader, vill jag anföra måste förstå att detta är en speciell situation. Kommunernahar skyldighet alt ta hand om pappersavfallet och avylira detta. Här haremellertid pappersboiagen bildat olika inköpsbolag, som i sitt samarbete 'äröverens om - del vill jag ändå säga - all kommunerna inie skall få någonersättning för reiurpapperei. Kommunerna befinner sig alliså i en oerhört klämdsituation. Man har också skrivit till jordbruksministern och hemställt ombefrielse från skyldigheten alt la hand om pappersavfallet eller Otnåtgärder mot prisöverenskom -melser rörande returpapper att få bränna del,varigenom man skulle uppnå bättre ekonomi i insamlingsverksamheten. Jordbruksministernhar i en skrivelse sagl alt han inte kan ge kommuner medförbränningsanläggning "generell befrielse från skyldighet all ordnapappersinsamling", men all han anser del önskvärt allinsamlingsverksamheten ger "ett sådanl ekonomiskt resultat altrenhåll-ningskoslnaderna för den enskilde kunde nedbringas" och atl detankommer på kommunerna att teckna långsiktiga leveransavtal med pappersbrukentill priser som ger god kostnadstäckning. Jagskulle vilja fråga handelsministern hur kommunerna skall kunna teckna sådanaavtal som jordbruksministern avser när pappersbruken kommit överens om att intege någon ersättning för returpapper.