prot · G109160 · 1977-12-31 00:00:00 — Överläggningenvar härmed slutad. § 15 Om åtgärderför att tillgodose behovet av idrottsforskning m. m. erhöll ordet föratt besvara () den 25 majanmälda fråga, 1977/78:516, och anförde: har frågat mig om jag är beredd att ta sådana initiativall behovet av den idrottsmedicinska och idrotlsbeleendevetenskap-ligaforskningen tillgodoses och atl undervisning i idrottsmedicin under läkarnasgrund- och vidareutbildning kommer till stånd. Delankommer i första hand på forskningsstödjande och forskningsbedri-vandeinstanser, t. ex. forskningsråd och högskolor, att inom ramen för sina resurserbedöma hur forskningen inom olika delar av deras ansvarsområden skall bedrivas.Frågorom idrottsmedicinsk forskning böralllså bedömas bl. a. av medicinskaforskningsrådet. Vadgäller undervisning i idrottsmedicin inom läkarutbildningen bedöms behovet avdenna främst av den myndighet som fastställer utbildningsplaner förläkarutbildningen, dvs. universitets- och högskoleämbetet, i samråd med andraberörda instanser, resp. av vidareutbildning som ansvararför vidareutbildningen. mån de ansvariga myndigheterna i sitt arbete vill ta upp åigärder somkräver och regeringens medverkan, ankommer det på myndigheterna atlföreslå sådana åigärder. När del gäller behovet av resurser för bl. a. denforskning och undervisning som frågar om flr detta i sedvanligordning vägas mot andra resursbehov inom berörda myndigheters Nr 160 ansvarsområden. Jag vill i detla sammanhang slutligen hänvisa till vad Torsdaeenden har anfört om idrottsmedicinsk forskning och undervisning,senast 1 iuni 1978 'utbildningsutskottets betänkande 1977/78:22. Omåtgärder Jör (): att tillgodose be- Herrtalman! Jag tackar statsrådet försvaret på min fråga. hovet av idrotts- jagharställtdenärflera. Del finnsell myckel slort behovav idrottsmedicinsk forskning m m ° idrollsbeieendevetenskaplig forskning i vårtland. också i läkarnasgrundutbildning. Vidarehar och jag vid två riksmöten väckt motioner i dessa frågor.Vid det senaste riksidrottsmötel hade man uppmärksammat dessamotioner och beklagade att vi fltt avslag på våra yrkanden. Idrottsriksdagenantog ett uttalande där man påtalade vikten av att dessa frågor finner enlösning, och Riksidrotlsstyrelsen fick i uppdrag att arbeta vidare med dem. Isvaret säger statsrådet atl frågan om idrottsmedicinsk forskning bör bedömasbl. a. av medicinska forskningsrådet, men med den splittrade bild vi har på detidrotlsmedicinska forskningsområdet och utan en fast organisatorisk förankringpå fakultetsnivå saknas också förutsättningarna för en planmässigforskningsverksamhet med sådan samlad tyngd att den kan konkurrera om deresurser som står till forskningsrådets förfogande. Vidarehänvisas lill utbildningsulskottets belänkande nr 22, där utskottet bl. a.uttalar alt resurser för sådan här forskning redan finns inom medicinskfakultet. Men detla gäller uteslutande idrottsfysiologisk forskning. Det finnsingenting på det idrottsmedicinska området, så del är fel alt säga att sådanforskning redan finns. Närdetgäller undervisning i idrottsmedicin inom läkarutbildningen svarar statsrådetbl. a. att behovet bedöms främst av den myndighet som fastställerutbildningsplaner för läkarutbildningen, dvs. universitets- och högskoleämbetet.UHÄ har, om jag minns rätt, när det gäller grundutbildning till läkarefastställt utbildningsplaner för läkarlinjen i den nya högskolan och bl. a.räknat upp vilka ämnen som skall ingå. I denna ämnesuppräkning, som skall liggatill grund för utformningen av de lokala studieplanerna, finns emellertid ämnetidrottsmedicin ej nämnt. Eventuell undervisning på delta område är därmedliksom tidigare hänvisad till de knappa tidsramarsom står till buds för andrastörre ämnen som kirurgi, fysiologi och medicin. Det är denna ordning som visarsig otillräcklig för att tillgodose behovet av idrottsmedicin i läkarnasgrundutbildning. svar flr inte dessa viktiga frågor någon skjuls framåt. Jag flr dåfråga om statsrådet och regeringen är beredda att positivt pröva, framställningarsom kommer i dessa viktiga frågor från t. ex. idrottsrörelsen. Självfalletskall vi pröva sådana framstötar, och del pågår en viss opinionsbildning pådetta område. Men det är också nödvändigt att vi 40 beaktar de synpunkter som framförs t. ex. från universitets- ochhögskole- ämbetet, som menar attläkarutbildningen är hårt belastad. Att föra in nya moment och nyaämnen möter vissa svårigheter. Menopinionsbildningen på denna punkt lär väl fortgå, bl. a. med hjälp av just OlleEriksson. OLLEERIKSSON (c): Jag nämnde idrottsrörelsen som exempel. En framställning om ökadeanslag kan komma från idrottens eget forskningsråd. Man skulle därmed kunnainrätta tjänster för högkvalificerade forskare inom idrotts-medicin ochidrottsbeteendevetenskap enligt samma principer som gäller för övriga statligaforskningsråd. Vihar i vårt land en framstående idrottsfysiologisk forskning, främsi vid GIH,som flyttat ut denna forskning till fysiologiska institutionen vidKarolinska institutet. 1 den undersöker man bl. a. hur den fysiskt friskamänniskan reagerar för fysisk träning i olika avseenden, främst för alt ta redapå hur träning för olika idrotter lämpligen bör utformas. Denidrotlsmedicinska forskningen har ell vidare fäll. Där får man bl. a. ta uppvilka sjukdoms- och skaderisker som finns med idrott av olika slag och hurdessa skall förebyggas och lämpligen behandlas. Vihar vidare ett mycket utbrett intresse för motion och molionsidrott. Dennaökar, och därmed ökar behovet av specialinriktad medicinsk service. Enmyckel stor fråga är hur man skall använda molionsidrotten inom friskvården.Tillgängliga dala talar för att molionsidrott kan vara av fysisk nytta ochanvändas i friskvårdande syfte. Men några seriösa undersökningar som syftartill alt visa om det verkligen är fallet finns inte redovisade. Minpersonliga uppfattning är att många läkare skulle vilja ordinera mera fysiskträning och motion och mindre av medicin och piller. Men vi saknar i hög gradforskning och fakta här. Enintensifierad forskning inom idroltsmedicinen skutte som sitt främsta resultatfå ett mycket friskare samhälle och, herr statsråd, det är vad vi behöver. Omåigärder för att underlätta kreditJÖrsöijningen för bostadsbyggande Överläggningenvar härmed slutad. §16 Om åtgärder för att underlätta kreditförsörjningen för bostadsbyggande Statsrådet erhöll ordet för attbesvara Yng\>e () anmälda fråga, 1977/78:510, ochanförde: har frågat mig om jag ämnar vidta särskilda åtgärder förall underiätta byggnadskrediiförsörjningen,så att del planeradebostadsbyggandet under den kommande hösten och vintern kan genomföras. uppstodbetydande störningar i byggnadskreditförsörj- Omåtgärder för att underlätta kreditJÖrsöijningen för bostadsbyggande En huvudorsak tillde uppkomna kreditsvårigheterna torde ha varit atl det rådde delade meningarmellan bankerna om fördelningen på olika banker av den krediivolym som deåtagit sig att svara för. Motbakgrund av erfarenheterna av förra årets överenskommelse har delegationen förbostadsfinansiering träffat en ny typ av överenskommelse med bankerna.Årets överenskommelse ger bättre förutsättningar för en väl fungerandekreditförsörjning. Överenskommelsen innefattar bl. a. en riktpunkt förfördelningen av krediterna på bankgrupper och en ordning för regionalbehandling av kreditfrågorna. Enligtmin mening har tillämpningen av årets överenskommelse fungerat i stortsett bra. Igångsättningen har dock även i några fall försenats på grund avkreditsvårigheler. Dessa svårigheter har samband med själva införandet av dennya regionala ordningen och bör därför vara av övergående natur. Omsvårigheterna mot förmodan skulle bli så stora alt igångsättningen allvarligtförsvåras måste självfallet åtgärder vidtas för att undanröja dessasvårigheter. Jag vill i sammanhanget erinra om regeringens möjlighet alt enligtlagen (1974:922) om krediipolitiska medel meddela förordnande om särskildplaceringsplikt för att tillgodose behovet av byggnadskrediler. Jag ber att få tacka statsrådet för svarei, men jag tycker atl delfinns en del undanglidningar där som borde ut. Bostadsbyggandetär för lågt, och en följd av det har blivit att vi fått en bostadsbrist sombara ökar och i dess släptåg en skrämmande spekulation. Delta diskuterades häri måndags. Det står ett stort antal människor i bostadskö. Tidskriften hade en ganska omfattande statistik över del i nr 4 . Enannan följd har blivit att byggnadsarbetare går arbetslösa. I det län som jagbäst känner, , fanns vid första kvartalets utgång 689kvarstående sökande lill byggnadsarbete, och del var päsäsongen dådet skulle vara en hög aktivitet. Del betyder 210 personer fler änvid motsvarande tidpunkt 1977. Mankan naturligtvis fråga sig varför del byggs färre lägenheter . Delär väl på det sättet atl kreditförsörjningen är elt allvarligt problem i detlasammanhang, och del problemet måsle det göras någoniing ål. Statsrådetvidgår alt del var betydande störningar , och hon säger att "detrådde delade meningar mellan bankerna om fördelningen". Ja, del ärnaturligtvis elt fint sätt att uttrycka saken. Det var väl så alt sparbankernagjorde sill allra bästa för att klara situationen, under det att affärsbankernavar i hög grad motspänstiga. Nusäger statsrådet att hon tror att delegationen för bostadsfinansiering får ettbättre grepp om det här i fortsättningen, och hon anser alt det i stort settfungerar bra . Jag kan inte dela den uppfattningen. Jag har frågat landetrunt, och jag vet all vi i har projekt för över 150 miljoner på den s. k.nödlidandelisian. Då undrar jag naturligtvis: När inträder den situation somstatsrådet åberopar i sista stycket av sitt svar? Bostadsbyggandets omfattning har vi debatterat här iriksdagen, men lål mig upprepa några fakta. Vivet alt det finns genomförandemässiga möjligheter vad gäller planer och projektatt öka bostadsbyggandet upp lill 60 000 lägenheter från förra åretsigångsättning på 53 000 lägenheter. Del innebär en ökning på mellan 12 och 1396. , jämfört med förraåret, har bostadsbyggandet ökat med litet över 12 96, och det mest glädjande äratt hela ökningen ligger på flerfamiljshus. Igångsättningen när det gällerflerfamiljshus har ökat . Del är fakta när delgäller omfattningen av bostadsbyggandets ökning. Desvårigheter vi hade gällde de olika bankgruppernas skildauppfattningar om hur stor andel de skulle la av det gemensamma kollektivaåtagande när det gäller kredinilldelningen som de har träffat överenskommelseom med delegationen för bostadsfinansiering. Den frågan betraktar jag som lösti år, då vi som förutsättning för överenskommelsen satte upp att de bådabankgrupperna måsle göra upp fördelningen sinsemellan. Del har de nu gjort, ochdet har inneburit väsentliga förbättringar. Sedansäger atl det på den s. k. nödlidandelistan från hans län finnsprojekt motsvarande 150 milj. kr. Vi har inte sett till de ärendena -det finnsinte några nödlidandeprojekt från hans region. YNGVENYQUIST (s): Del är rätt egendomligt, för jag vet att man i kämparmed projekt som framför allt rör , där bostadskön omfattar ungefär 1300 personer till lägenheter i flerfamiljshus. Det finns ell projekt på omkring58 miljoner, avseende 284 lägenheter som man skulle kunna sätta i gång , om kreditivfrågan töstes. Man har i ytterligare projekt på ca70 milj. kr. haren bostadskö på ungefär 2 000 personer titt motsvarandetyp av lägenheter. Där gäller det projekt på 7,5 milj. kr. 1 finnsprojekt på 10 milj. kr. Jaganser all del borde vara en målsättning för bostadsminislern all undanröjasådana hinder i kontinuiteten i byggandet som alla dessa problem medkredilförsörjningen ändå utgör. Jag tycker inle atl problemet ärtillfredsställande löst bara genom att statsrådet hänvisar till delegationenoch de nya möjligheter som den ger enligt statsrådets sätt att resonera. Omåtgärder fÖr alt underlätta kreditförsörjningen för bostadsbyggande kommun aren av de kommuner som barett kraftigt ökatbostadsbyggande. För all få slörre kontinuitet i försörjningen medbyggnadskrediler och en bättre planering, gällande , har vi infört delnya momentet att del med länsbostadsnämnden som bas skall ske en regionaltsamråd med bankerna för alt klara kreditförsörjningen. Omåigärder för att under/älta kredilförsörjningen för bostadsbyggande mitt svar sagt all det ivissa regioner har varit en del inkörningsproblem vid införandet av dettasamråd. Totalt sett och i de allra flesta länen har det fungerat på ett utmärktsätt, men det finns i några län - däribland - vissainkörningssvårigheler. Det finns dock alla förutsält-ningarförall vi -närdetregionala samrådet har börjat verka fullt ut-skall få en helt annan situationän den vi har haft. YNGVENYQUIST (s): Det ligger naturligtvis en liten reträtt i statsrådets sätt attresonera när hon säger atl hör till de län som har svårigheter.Då finns del så mycket större motiv för min fråga: När inträder den situationsom statsrådet nämner i sista stycket av frågesvaret? När skall regeringenkraftfullt ingripa för atl rätta lill sådana här svårigheter? Detär tydligen affärsbankerna som alltfort är väldigt motspänstiga mot en effektivlösning. Vi har genom en väsentlig förändring i överenskommelserna med bankernainfört nya moment som skall undanröja en del av de bekymmer som vi upplevdeunder . Jag barden uppfattningen atl de förändringarna har gettresultat. HerrNyquist säger alt jag går till reträtt. Tvärtom har jag i mitt svar jusl pekatpå att det på några håll har varit svårigheter men att det bl. a. hänger sammanmed införandet av det nya regionala samrådet. Jag medger all är ellav de län där man haft problem, men när man kommer lill elt bättre samförståndfinns det mycket goda förutsättningar att lösa dessa problem även i Kopparbergslän. Lålmig säga att det, såvitt jag känner till, ännu inle förekommit några väsentligaförseningar - inte ens i - som har berott på tilldelningen avbyggnadskrediliv. YNGVENYQUIST (s): startades i elt projeki avseende 300lägenheter. 1 det fallet fick man kreditiv för 100 lägenheter , menför de återstående 200 lägenheterna har kreditivfrågan inle lösts förrän just idagarna. Nuhar man ytterligare ett projekt som gäller 284 lägenheter där kreditivfråganännu icke lösts. Projektet skulle annars kunna starta . Sedan finns det ytteriigare projeki som ärstartklara - lål oss säga i september-där problemet är detsamma, dvs.atl kreditivfrågan icke lösts. Jag anser att man då är i den situationen atlman borde få stöd i form av drastiska åtgärder. refererar just lill ell projekt där man etappvis har gåttin med beslut om byggnadskrediliv. Det intressanta äratt när del gäller det projekt som herrNyquist nämner sist har kreditfrågan lösts utan att några förseningari byggnationen har behövt uppkomma. Därutöver hänvisar tillkommande projekt för påbörjande . Förhoppningsvis finns det godaförutsättningar att lösa kreditivfrågan, om man följer den uppläggning som vihar haft när det gäller det regionala samrådet mellan bankerna ochlänsbostadsnämnden. Överläggningenvar härmed slutad. §17 Om den mellansvenska gruvindustrin Industriministern erhöll ordet för anbesvara M/s///or//;s(s) anmälda fråga, 1977/78:515, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder regeringen ämnar vidta föralt klara den mellansvenska gruvindustrin . SvensktStål AB:s () alternativ för sin framlida struktur innebär nedläggning avden malmbaserade ståltillverkningen i Domnarvet. Elt stort antaljärnmalmsgruvor hotas då av nedläggning. Denmellansvenska gruvindustrin omfattar emellertid inte bara järnmalmsgruvor utanäven sulfidmalmsgruvor, som bearbetar som innehåller guld, silver,koppar, bly, zink, m. m. Det finns förutsättningar för atlsysselsättningen kan öka något i dessa gruvor lill följd av alt nya fyndigheterav t. ex. molybden, vanadin, nickel m. m. har upptäckts. Förall stimulera gruvdrift har antagit regeringens proposition(1977/78:172) om att utvidga det regionalpoliiiska stödet och det s. k.75-procentsbidraget lill att gälla även gruvindustrin. Jagvilt vidare erinra om att mineralpolitiska utredningen (MPU) under början avhösten avser att avlämna ett delbetänkande med prognoser över Sverigeslångsiktiga försönning med metaller. MPU:s delbetänkande om industrimineralavlämnades under slutet av . Slulbetänkandet beräknas kunna avlämnaskring och avses behandla bl. a, gruvindustrins problem ochförslag lill olika lösningar. Jag avser även atl föreslå regeringen altsnarast tillsätta en delegation med representanter för i , fackföreningar och berörda myndigheter för alt under enlid av aktivt söka de möjligheter som finns att vidmakthålla enlönsam gruvindustri i . Det är därvid naturiigt att delegationensamråder även med MPU. Jag tackar industriministern för svaret. Med tanke på frågans räckviddborde jag egentligen ha ställt en interpellation, men så här nära vårsessionensslut medgav inte tiden detta. Orosteckenför den mellansvenska gruvindustrin har inte saknats , och jaghar själv tagit upp problemen för gruvorna i debatter ochinierpellationer i . Flera gruvor har också nedlagts de senaste åren.Basitjärn är del senaste exemplet därvidlag. Förra årets kongress med Svenskagruvinduslriarbetarelörbundei ägnade ston ulrymme ål framtidsfrågornaförgruvindustrin. Kongressen beslöt en uiredningom dessa,och denna utredning ärsnart färdig all framläggas. Frånförhandlingarna och diskussionerna inom del nybildade , sompågått en längre lid, kom dock alarmerande rapporter . Enligt vadsom framkom i massmedia och vad direktör uttalade skall endast överleva av Bergslagensgruvor. Delta var den närmasle anledningen lill alt jag nu ställde min fråga omvad regeringen ämnar göra för att klara den mellansvenska gruvindustrin påsikt. Jag menade atl enbart ett kortsiktigt resonemang inom siålbolaget inlekunde få vara avgörande för de mellansvenska gruvornas rorlsalia existens. beslutade alltså styrelsen för att lägga ned driften vid Håksbergs ochBlölbergets gruvor som en följd av att den malmbaserade råslålstillverk-ningeni Domnarvet skall upphöra. Produktionen vid gruvor och i Dannemoraanpassas till behov. För del skall också undersökasmöjligheten av att öka exporten igen. Även blir t. v. kvar. Sammanlagt800 gruvjobb försvinner, och osäkerheten för de kvarvarande består. Del ärverkligen en dyster framtidsbild, även om inle de värsta farhågorna harbesannats. Jagfinner dock en mera positiv lon i industriministerns svar än jag vågat hoppaspå mot den bakgrund som har skildrats i massmedia . Sverigehar ju fåll en hårdare konkurrens från de stora gruvorna i och ,bl. a. genom de billiga sjöfrakterna. Man har en känsla av att demultinationella gruvföretagen med sin prispotilik siktar till alt förmå demindre lönsamma gruvorna alt slå igen. Men vi har i vårt land en råvara, envärdefull naturtillgång, som vi bör utnyttja. Delär positivt atl industriministern är beredd att tillsätta en delegation. Dethade vi begärt i socialdemokratiska motioner, men den borgerliga majoriteten inäringsutskottet avvisade förslaget; det fanns inget behov av en särskilddelegation etter kommission, sade man. Jag är glad alt industriministern har enbättre och mera positiv syn än sina partivänner i näringsulskoltet. Tillsist vill jag bara fråga industriministern, om det också blir någonplanläggning för sysselsättningen på de orter som drabbas av nedläggningar ochreduceringar. Jag är tacksam för den kommentar som här har gjort. Han haruppfattat vår värdering av situationen på rält sätt. Vi ser med allvarpå lägetförde mellansvenska gruvorterna,men vi är också beredda till verkliga krafttagför all rädda deras överlevnad. Delegationen kommer här all få en centraluppgift, som jag ser det. Detla är det mera långsiktiga perspektivet. Sedan frågar vi gör på kort sikt. Jag har redan - bl. -kunnai meddela att vi har gett generaldirektör i arbetsmarknadsverketett uppdrag alt inleda förhandlingar med om verksamheten på de orter därgruvdriften dras ned eller helt läggs ned. Målsättningen för förhandlingarnablir att utreda förutsättningarna för fortsatt drift eller införandet avalternativ produktion. Det är angeläget atl man, innan de företagsekonomiskadispositionerna görs av , får ett tillfälle lill en allsidigsamhällsekonomisk värdering av situationen. NILSHJORTH (s): Det var jusl de samhällsekonomiska aspekterna som jag också villetrycka på och som våren av anledningarna till min fråga. Del är en sak närföretagen bedömer situationen företagsekonomiskt, men sedan kommer desamhällsekonomiska synpunkterna in. Ävenom gruvindustrin har stora problem, måsle det vara fel att ge upp. Detkan fl oreparerbara konsekvenser, som vi får ångra. Om man lägger ner en gruvaoch den vattenfylls, är del väldigt svårt all ta upp den igen , omman finner att man skall ta vara på de rikedomar som finns där. Det måste ocksåvara fel att vi för vår industriförsörjning skall vara beroende av utländskaråvaror; vi vet aldrig hur länge tillgångarna utomlands räcker heller. Därförär det bättre, om vi själva får bestämma villkoren. Jagtror alt vi har många oupptäckta tillgångar, som det gäller atl ta vara på ochsom vi kan ha nytta av . Vi får inte överlämna utvecklingen ål defria marknadskrafternas spel, utan vi måste länka på atl slå vakt om våratillgångar. Jag är glad över att har tillsatts för den här utredningen,och jag hoppas att han inte bara ser över de gruvor som är hotade inom SSAButan studerar hela gruvnäringen i i stort. Överläggningenvar härmed slutad. §18 Föredrogs och hänvisades 1977/78:1986 tillnäringsulskoltet §19 Föredrogs men bordlades åter betänkande 1977/78:50Finansutskottets betänkande 1977/78:40 betänkanden /78:56,57 och 59 betänkande 1977/78:33 betänkande1977/78:16 betänkanden /78:44 och 45 Utbildningsutskottetsbetänkande /78:29 betänkande 1977/78:26Arbetsmarknadsutskottets betänkande 1977/78:41 Omden mellansvenska gruvindu-,strin Nr 160 § 20 Åtgärder mot narkotikamissbruk (forts.) 1 iuni 1978 Fortsattesöverläggningen om socialutskottets belänkande 1977/78:36. Åtgärdermot nar- (): kotikamissbruk '''lalman! Narkotikamissbruket är ell svårt problem både för samhället och för de människor sområkat komma in i detta missbruk. För dessa människor är del elt svårt lidande.Allt som kan göras måste göras för atl hjälpa de drabbade bort från den svårasituation de råkat hamna i. fortsätter vi behandlingen av propositionen1977/78:105 om åtgärder mot narkotikamissbruk. Deförslag lill ökade insatser mot narkotikamissbruket som regeringen och socialministerRune föreslår i propositionen innebär kraftfulla åtgärder för altkomma till rätta med missbruket. Del är naturligtvis helt rätt som del slår iproposilionen, alt åtgärderna mot missbruket måste spänna över alla delar isamhällslivet. Del måste även med kraft understrykas vilken utgångspunkt somgäller för narkotikapolitiken. Jag citerar utskottets skri vning med hänvisningtill propositionen-tidigare talare nämnde den : "Grundvalen förkampen mot narkotikamissbruket måste vara all samhället inte kan godta någotannat bruk av narkotikan än det som är medicinskt motiverat. Allt annat bruk ärmissbruk och måste med kraft bekämpas." Delförslag som ledningsgruppen lagt fram i niopunktsprogrammet är enligt minmening en klar och riktig målsättning. Närdet blev känt att heroinet var på väg in i landet och vi vid flera tillfällenhär i pekade på vad som höll på att inträffa, vidtogs inga speciellaåigärder av den lidigare regeringen för all möta faran i lid. Jag beklagar det.En mycket väsentlig uppgift för atl motverka narkotikamissbruket är självfalletde förebyggande insalserna. Vivet att de största problemen med narkotikamissbruket har funnits och finns i destörsta städerna. Men det står klart att missbruket även harspritt sig till olika andra platser i vårt land. Därför är det utomordentligtväsentligt atl alla barn, ungdomar och föräldrar far del av en brett upplagdinformation om narkotikans faror. Härhar, som påpekats vid många tillfällen, press, radio och TV, skola, föräldrar,polis och organisationer a v skilda slag en stor och viktig uppgift.