prot · G10990 · 1977-12-31 00:00:00 — Förslaget är byggt på de grundförutsättningar som vidarkitekttävlingen om hus hade angivits. Förslaget Samspel fyllerjust det krav som då ställdes och som alltid bör ställas för ett parlamentshus:allt under ett tak, allt samlat i en enhet. Samspel visar att ryms påHelgeandsholmen. reservation till KU:s betänkande 1977/78:23 som föreligger förutsätts iklämmen p. I alt yrkandet nr 3 i min motion nr 920, tidigare framfört i motionnr 9 lill detta , ger anledning till ytterligare överväganden. Eftersommotionen i yrkandet nr 3 äskar anslag lill vidareutveckling av förslagetSamspel och presentation av delta förutsätter jag alt etl bifall lillreservationen innebär att Samspel senare föreläggs enligt vad imotionerna begärts. Delär alltså omöjligt atl tolka den punkten på annat sätt. Här motsäger jag dåHilding och andra, när de säger atl det inte finns fler alternativ änH 2 och . Det är min övertygelse att när alternativ Samspelföreläggs , överskådligt och med modeller och lydliga tekniskalösningar, skall ledamöterna kunna ansluta sig därtill -även de flesta av demsom röstar för reservationen. Det innebär nämligen atl snarastoch på billigaste sätt får de lokaliteter som är nödvändiga och i en miljö somär ypperiig. FörslagetAron II, som kallas H 2, innebär icke en acceptabel lösning.Det medför en splittring och spridning av rum och lokaler, som jag strax skallpåvisa. H 2 förutsälter en konsumtion av kanslihuset, alltså atl man äter sigin i , och sedan ytteriigare delar av enligt KU:sskrivning, t. ex. på s. 46 och 47. Jag tycker atl det anförts en del på desidorna som talar om att man inte vet var lokalbehovet kommer att sluta. Jag ärenig med om att det måste vara omöjligt att tänka sig attriksdagen skall expandera hur långt som helst. Expansionen är skrämmande ochdyr och kommer alt göra arbetetsvårare för . Jagskulle vilja be mina kamrater i kammaren, i den mån de lyssnar, alt la del avvad som, trots svårigheterna alt framföra materialet, föreligger i motionernaoch i nu föreliggande recit i betänkande nr 23. Närdet gäller Samspel kan jag inte hålla tillbaka min undran ulan frågar hur delkommer sig alt delta förslag har försvunnit. Jag har här kopior fråntävlingsfunklionären vid arkitekttävlingen, där prisnämndens förteckning finnsöver de förslag som vid tävlingens slut bedömdes uppfylla villkoren. Där finns008 Samspel. Sedan lappades förslaget bort. Vi har försökt föra fram det: föremig en lång rad andra ledamöter och jag och några till.Om inte förslaget lappats bort skulle vi enligt min mening ha sluppit debatteni dag. skulle redan ha haft sitt hus under byggnad och en mängd tidoch myckel pengar skulle ha vunnits. Jaghar inte kvalifikationer atl själv pröva förslaget Samspel, men jag har bettojäviga personer, som icke är parter i målet, alt se på vad förslaget H 2innebär. Jag har här etl utlåtande om detla, som tyvärr är alllför långt attföredra för kammaren, men jag vill ändå säga något om vad del innehåller. Låtoss ta t. ex. den inre trafiken, gångtiderna. Här sägs att H 2 föreslår ettriksdagshus som ej fungerar. Man tar upp gångavstånden och säger: H 2 redovisarför kort vägsträcka och döljer dessutom det verkliga antalet rulltrappor. Mantar upp säkerhetskravet och talar om all det finns både rulltrappor ochrullband. Därvid säger man att H 2 ej ens fyller elementära krav på säkerhet.Man tar upp övervakningen och anför att H 2 förutsätter alt hissar ochmlllrappor skall vara fjärrstyrda. Detta kräver, säger man, extra övervakningoch dessutom samordning mellan alla bevakande platser i de olika våningarna.Detta kan ej fungera. Mantar upp funktionskraven: Bekväma gångvägar, korta förbindelser och oberoende avmekaniska anordningar är oavvisliga krav. H 2 faller på sådana självklara krav. Slutsatsenblir alt redovisningen är ofullständig och vilseledande, högst olämplig somunderiag för riksdagsbeslut. Det framgår lydligl, säger man, alt denstipulerade fyraminutersgränsen ej kan hållas men all tiden väl kan fördubblas.Det är alltså omöjligt att tillstyrka förslaget när det gäller den inretrafiken. Denyttre trafiken vill H 2 lösa via . Därmed skulle för allframtid bli beroende av kommunens goda vilja att tillåta trafik över den redanöverbelastade bron. Under rusningstid är vänstersväng knappast genomförbar påbron. skall dessutom gmndförstärkas och byggas om inom ca tio år.Arbetet kan knappast genomföras än . Skall dåställas utan körförbindelse med ylterväriden? Samspel- det förslag som jag förespråkar - löser all yttre fordonstrafik via Stallbronoch är därmed helt oberoende av och kommunens goda vilja. EnligtSamspel blir och Riksgalan gångstråk, öppna i övrigt endast förutryckningsfordon. Då del gällerprogramytorna, de av beställaren begärda lokalytorna, samt rumsytorna och de överytorsom redovisas i H 2 kommer man lill slutsatsen att H 2 inte har uppfyllt detursprungliga programmets krav, än mindre klarat senare tillkomna krav pålokalbehov, medan däremot Samspel helt fyller programkraven och erbjuderbetydande över- och reservytor, allt inom . Dådel gäller byggnadskoslnaderna finns det siffror redovisade som är höga menändå i verkligheten för låga. anser alt den angivnakostnaden 260 milj. kr. rätteligen skall vara 350 milj. kr. Mengmndförslärk-ningen tas inte med. Den bör räknas med till ett belopp av 100milj. Man kommer fram till atl värderingen 550 milj. kr. är en merrealistisk siffra. Samspel- del förslag som kan tas upp utan svårighet och presenteras för riksdageninom kort - har genom alt samla alla funktioner på Helgeandsholmenoch huvudsakligen inom befintliga byggnadsvolymer givit en på förhandberäkningsbar byggkostnad och en årlig kostnad som i dagens penningvärde kanuppskattas till 20 milj. kr. mindre än motsvarande för H 2. Dådet gäller grundens bärighet bedömde att engrundförstärkning var nödvändig för gamla . visstebyggnadsstyrelsen att huset salt sig färdigt. I belänkandet på s. 123 sägs attplankrustsbäddar och träpålar "visar sig vara i mycket gott skick".Men har även iakttagit alt vissa pålskallar varit snettavskurna och trängt igenom ruslbädden. Om så verkligen är fallet kan varkenrustbädd eller pålar vara i förträffligt skick. Dessutom spricker fasaderna.Slora stenblock har spmckit . Och vidare föreslås slusströsklar,att man skall höja vattennivån medelst nya trösklar av samma typ som redanfinns under och . Men kostnaderna finns inte med, och envattendom blir ju nödvändig. Hur skall man kunna göra en ändring här utan envaltendom? FörslagetSamspel förutsätter däremot en fullständig grundförslärkning redan nu och harmed kostnaderna i kalkylen. Särskiltför bevakning gäller all personalbehovet ökar då anläggningen ledas upp i fierahus. H 2 kräver vaktmästarplatser i betydligt högre grad än del nuvaranderiksdagshuset vid och mångfaldigt fler än i en korrekt löstanläggning. Detla problem förvärras om man för med ännu fler byggnader iframtiden. Städningen blir också dyrare. Och förhållandena för tryckeriet ärinte tillfredsställande lösta. Samspel föreslår korrektalösningar på dessa områden. Plenisalenvisas i H 2 i form av en cirkelsektor med ingångsdörrarna vettande mol Mälaren.Detla för med sig alt vägen in i salen föriängs med genomsnittligt inemot 70 m.Den redan långa och obekväma vägen från ledamotsrummen gör denna extraförlängning omöjlig atl acceptera. Och det finns fiera andra förhållanden somjag för tidens skull inte kan la upp. Menjag vill säga att Samspel inte redovisar några av nämnda brister. Plenisalen äri Samspel rektangulär, något som programmet en gång förordade, till gagn förakustiken och även för det tekniska utförandet, då salens bärningarsammanfaller med den undervarande bankhallens murverk Nr 90 och pelare. Onsdagenden Slutligen en sammanfattande kritik av H 2. Vimenar att H 2 inte fungerar därför atl den stipulerade liden för förfiyttning till plenisalen efter startsignal ej kan ernås ens med av H 2 lokal-föreslagna marschhastigheter, på grund av gångavstånd, 20-personers hissar frågor på längre avsedda att ta 24 personer på dispens - hur går det till? -,rulltrappor med 'i.. dispens för hög hastighet, överdimensioneradvakande personal, centraldiri- gering av hissar ochrulltrappor, rullband. H2 kan inte genomföras för uppgivna kostnader utan gmndförstärkning ej hellerutan ytteriigare undersökning av undergrunden, eftersom byggnadsstyrelsensuppgifter är motstridiga. Att höja vattennivån genom atl fiytla slusslrösklarkan vara skadligt. Kostnaderna måste redovisas. H 2 fungerar inte, därföratl redovisade rumsytor i fiera fall understiger programytorna ochdärför att reserver inte finns inom projektet. H 2 fungerar inte på grund avstora avstånd mellan olika typer av samlingslokaler. H2 fungerar inte därför atl tryckeriet och dess personal inte får behövlignärkontakt med ledamöterna och deras arbete. H2 ger en monstmös teknokratisk stadsbild mot väster. Studera i den slora bok vialla har fått ritningarna på hur laken på kommer att se ut omdet här förslaget går igenom! Samspel,det förslag som jag har fört fram i motionerna, erbjuder korta gångavstånd, etloberoende av hissar och rulltrappor, kontrollerbara kostnader, fullständiggrundförslärkning, programenliga rumsytor, betydande reservytor, väldimensionerade parlilokaler, välplacerad läkarmottagning, vackra och värdigaandaktsrum, minsta antal vaktmästarplatser, ledamolsrum fredade förtrafikbuller och avgaser, en skonad stadsbild, närkontakt mellan plenisal ochstatsråd. Detvar myckel på en gång, men jag är tvungen att redovisa det. Jag har försökt itidigare kontakter med ledamöterna att presentera detta, men många har intebrytt sig om alt sätta sig in i möjligheten att på få etlriksdagshus. Jag tycker därför att man skall göra det som står i min motion, ip. 3 i klämmen: presentera Samspel. Samspel och Sergellorgsalternativet kan dåredovisas på lika villkor och jämföras förutsättningslöst. Då tror jag alt ävenreservanterna, som vill ha Sergelstorgsalternalivet, kommer att finna attdet finns inget val - vi måste ha på . På har vi ett någoriunda bra provisorium, även om många av oss redan ärtrötta på det. Men för framliden kan vi inte stanna här. Trotsalt jag delar , och många andras uppfattning atlriksdagshuset skall ligga på måste jag i dagens läge yrkabifall till reservationen under förutsättning att också förslaget Samspelenligt min motion bearbetas och presenteras . Vi bör länka på den domsom kommer atl falla över oss om vi tar en ombyggnad avriksdagshuset utan att först noga undersöka frågan om grundförstärkningen. (apk) kortgenmäle: sade alt vi har diametralt olika åsikter, och någol annatvore förfäriigt. Jag vill erinra om vad en av hans partikolleger, fmKristensson i justitieutskottet, en gång sade i en offentlig debatt. Honkonstaterade alt "och jag har alltid olika åsikter, och viär båda lika glada över det". Samma inställning kan möjligen jag ena oss om, men svårligen om någonting annat. Vadgäller hänvisningen till de socialistiska länderna harjag svårt att förstå dessbetydelse i detla sammanhang. Men det finns ju etl gammalt talesätt som sägeratt det dunkelt sagda är del dunkelt tänkta. TORENILSSON (m) kort genmäle: Påen punkt var dock ochjag överens. Och det har funnits politiska tal som har hållit, t.ex. när det gäller , där jag har delat hans uppfattning, även om hansförslag beträffande hur problemen skulle lösas inte har varit mina. Del finnsalltså många frågor där vi kan förslå varandra, men när del gäller hans tro altvi skall fortsätta här och alt det skulle vara en förmån för attligga just vid står vi på var sin sida. Med mer eller mindre lyckade resultat har man fram lill våra dagarförsökt att ge de byggnader som inrymmer kommunernas centrala förvaltning enspeciell prägel. Mångaav våra rådhus, stadshus och kommunalhus har kommit att symboliserasjälvständigheten, den kommunala självstyrelsen. Det må gälla det lillarådhuset i , del pampigare dito i eller iStockholm. Några av våra landsting föredrar att hålla sina möten på de gamlaslotten. En del av pariamentsbyggnaderna ute i världen är väl kända, t. ex. iLondon, , - eller , för att gå närmare geografiskt. Densenaste har medfört genomgripande förändringar i framför allt destörre tätorlernas bebyggelse. I deras ytterområden har nya bostadsområdenvuxit fram, och i stadskärnorna har i åtskilliga fall gammal bebyggelse fåttvika för ny. Förändringarna har inneburit att många kulturhistoriskt värdefullabyggnader och miljöer gått förlorade. 1970-lalelhar i alla fall givit oss en andningspaus i denna miljöförändring. Del harresonerats som så att det kan vara vettigt att till rimliga kostnader bevara,vårda och använda äldre byggnader - alt "låta husen leva". Det haråberopats både miljömässiga och kulturhistoriska skäl för det. Detväxande intresset för byggnadsvård är inte unikt för . Under 1960-talelhar problemområdet belysts vid seminarier och diskussioner inom Europarådet.1970 bildades . Den kommitténs arbeteinriktades på det europeiska byggnadsvårdsårel , i vilket 17 länder deltog.Byggnadsvårdsåret syftade bl. a. till att ge praktisk vägledning angåendebevaringsfrågor till politiker, fackmän och enskilda, att stimulera enskilda,myndigheter och organisationer atl aktivt ägna sig åt att underhålla och upprustabebyggelse. Underbyggnadsvårdsåret ägnade man sig åt tre s. k. pilotprojekt i . Det fannsinget i . Det kanske var synd det! Nåja, det sker ju uppmstningar igamla närhet i alla fall. bygger f n. omSchering palats på för hovrättens behov. Wrangelskapalatset och Hessensteinska huset i samma område skall byggas om för 16,5miljoner , och har begärt atl få böria projekteradessa arbeten. Det görs för att skall få alla sina avdelningarsamlade på . Alla tre husen är byggnadsminnesmärken. Sågäller det då riksbyggnaderna på . Jag skall inte gå in påHelgeandsholmsalternativet tekniskt, men det har konstaterats av sakkunskap altalternativet väl fyller de krav som kan ställas i fråga om funktionsduglighet.Skall vi ytteriigare citera generaldirektören , kan vi göra detfrån hans artikel som har åberopats. "Man kan tacksamt accepteraalt del ombyggnadsförslag som föreligger är av högsta kvalitet", säger hanom förslaget lill ombyggnader för räkning. Faltigsverige skapadedessa byggnadsverk, säkerligen inte ulan uppoffringar. Många skönandar harspytt sin galla över den arkitektoniska utformningen. Men eftersom åren hargått har sådana röster tystnat. Det är statens egendom, byggnadsminnesmärken,och de måsle under alla förhållanden vårdas. Tillriksdagens år på är knutet historia. Det var där demokratinsprincip fördes till full seger och grunden lades till välfärdens Sverige.Geografiskt är läget centralt i och det är utomordentligt vackert.Den tänkta plenisalen och dess foajé får en utsikt som söker sin like. Nogfinns det väl frågor där det är angelägnare att göra oss historielösa än närdet gäller dessa byggnader. Härhar riksdag och regering anslagit medel för attbyggnadsminnesmärken och andra äldre byggnader skall kunna underhållas, ja,vårdas. Jag har personlig erfarenhet av del. I mitt civila arbete harjag haft iuppdrag atl ute i kommunerna skapa intresse för detta, och det har inte varitsärskilt svårt. Del finns en känsla för bevarande av byggnadskultur i Dalarna.För mig är det också ett personligt ställningstagande. Omman den ena gången söker engagera kommunerna atl vårda kulturellabyggnadsminnesmärken, så kan jag inte tänka mig atl demonstrativtgå emot en sådan sak när det gäller ett par av stålens mest kända byggnader avenahanda karaktär. I det fallet ansluter jag mig helt lill riksantikvarienssynpunkter från vilka redan har nämnts av . Isin helhet lyder del avsnittet: "I elt läge då frågan om en totalomgestaltning av bebyggelse med hänsyn till Stockholmsstadsbild skjutits och fattat principbeslut omriksdagshusets bevarande finner ämbetet i konsekvens med sina tidigareställningstaganden anledning att kraftigt ge sitt stöd åt tanken på riksdagsarbetetsålempplagande i rikshusen och angränsande lokaler. Genom elt utnyttjande avbyggnaderna för det ursprungliga ändamålet säkerställes byggnadernas vård bäst,och beslutet om bevarandet blir allra mest menings fullt på detta sätt. " Dethar i KU reservationsvis framförts förslag om atl man skall fortsätta attutreda huruvida det långsiktiga lokalbehovet kan lösas genom kvarblivande härvid och genom expansion i nära anslutning till de nuvarandelokalerna. Man säger sig hysa förtroende för förvaltningsstyrelsen, på vilkendet skulle ankomma atl fortsätta utredningsarbetet. Det är, herr talman, ettnågot egendomligt sätt all visa sill förtroende. Det framgår ju helt klart avde handlingar där och namn förekommer, atl de ärytterst skeptiska lill uppslagen hur lokalbehovet vid skall kunnatillgodoses. Detta har ju också verifierats genom inlägg här idebatten. Jagmåste konstatera alt jag ser reservanternas förslag som ett underbetyg åt denhögst seriösa utredning som gjorts under ordförandeskap. Jagfinner inga som helst sakliga skäl alt vara medansvarig för en sådanbetygsättning. Man kan bara uppnå en helt onödig fördröjning och en demonstrationinnebärande atl man hyser mindre förtroende för egna representanterän för företrädare. Dethar tidigare här från talarstolen påtalats att utredningsarbetet böriade redan1968. Det bör räcka . Jag ber, herr talman, atl fö yrka bifall tillutskottets förslag! I detta anförandeinstämde () och (). i (m): I min ungdom hade jag ofta tillfälle atl ana del gamla riksdagshusetscharm utan alt själv behöva erfara dess vedermödor. I del här huset finns välinte så myckel charm, men inte heller några större vedermödor. Även om jagförmodligen inte hör lill dem som en gång kommer att flytta tillbaka lillHelgeandsholmen, och därför skulle kunna ställa mig neutral i frågan, har jaglikväl velat ge några synpunkter på lokalfrågor på ,eftersom det är titeln på betänkandet. Under430 år hade en ståndsriksdag. Under hade vi en tvåkammarriksdag.Sedan 7 år har vi en enkammarriksdag. Om man ser på detta som en geometriskserie - som ett uttryck för hastigheten hos förändringens vind -skulle dennuvarande kanske ha mindre än kvar i sin nuvarande utformning. Detkan inte uteslutas atl man i vårt land, liksom i etl stort antal andrademokratier, kommer alt få behov av ett komplement till dennuvarande enda kammaren - för att välja etl neutralt ord: en senat. Dennuvarande utvecklingen i vårt land kännetecknas av tendenser till vidsträcktdecentralisering av beslutsfattande och myndighetsutövning. arbetarman med planer på etl framlida valsystem som kanske i ännu högre grad än nu kantänkas sålla fram riksdagsmän, som uppfattas och uppfattar sig mera somombudsmän för lokala menigheters intressen än som valda ombud för Sverigesfolk. Båda dessa tendenser kan leda till en försvagning av ansvaret förhelheten, för kontinuiteten och för en riksomfattande politik med sikte påframlidens problem förbi och utöver dagens lokala bekymmer. Detkan komma en lid-och den behöver inte vara myckel avlägsen-då en politiskinstans, förmodligen med andra funktioner och annan sammansättning än vårförsta kammare hade, kan behöva tolka och uttrycka helhetens intressen gentemotdelarnas och - i av måhända snabbt växlande majoriteter - vårda de långaperspektiven, del som här kallas den "längre sikten". Avbetänkandet framgår atl man avser atl behålla plenisalarna i det gamlariksdagshuset - låt vara t. v. för andra funktioner. Jag tror att en beredskapinför länkbara framlida författningsändringar också är en mycket värdefullegenskap i majoritetens förslag. Långl ifrån all binda utvecklingen tror jagatt det bevarar utvecklingsmöjligheterna. 1 det här huset talar den vanlige riksdagsmannen mestadels för läktarenoch - i bästa fall - för efterväriden. Det är med hänsyn till den senare somjag ber atl få yrka bifall till utskottets hemställan, även om detla förefalleröverflödigt efter storartade anförande. lokalfrågor har under en hel del år tillbaka varit föremålför myckel omfattande utredningar och diskussioner. Olika alternativa förslagtill lösningar har förekommit och diskuterats. En arkitekttävling hargenomförts, varefter beslutade alt två huvudalternativ skulle närmareutredas på grundval av aktuella lokalbehov. Alternativenavsåg dels kvarblivande i provisoriet här vid , dels återflyttningtill efter ombyggnad av del gamla . Andra isammanhanget diskuterade alternativ var därmed borta ur debatten. Imaj månad 1975 fattade principbeslut alt flytta tillbaka tillHelgeandsholmen efter ombyggnad av det gamla och riksbanken.Beslutet innebar också ett fortsatt utredningsarbete. Etl synneriigen intensivtutredningsarbete och nyadiskussioneroch förhandlingar med olika myndigheter harockså förekommit. Därmed anser jag alt det bör vara nog med utredandet - nu ärdet dags att fatta beslut. föreligger frågan för behandling ochbeslut kommer att fattas om någon timme. Denhär frågan har givelvis en mycket stor betydelse för framlidaverksamhet, för dess personal och för de riksdagsledamöter som finns kvar vidtidpunkten för en eventuell återfiyttning. Men den omfattas också med mycketstort intresse av det svenska folket, som nog gärna ser att iframtiden är lokaliserad lill en egen pariamenlsbyggnad i stället för som halv kontorsbyggnad. Deriksdagsledamöter som är motståndare till en återflyltning till Helgeandsholmenframhåller ofta atl provisoriet vid funktionerar bra och att mandärför bör stanna kvar här. Och visst fungerar det här huset bra. del skall gärna erkännas.Men vad är det som säger att inte lokaliteterna på skall kommaatt funklionera lika bra? Huset skall ju ändå byggas om, och det kommersäkerligen, när det är klart, alt kunna fungera lika bra som det här gör,kanske bättre. Sedanhör del till saken alt ekonomin är det inte minst viktiga. Enligt utredningenkommer det ju alt bli förmånligare ur ekonomisk synpunkt att fiytla tillbakatill . Detgamla på ärenligt min uppfaltning en vacker,monumental byggnad, som bör utnyttjas för det ändamål som den en gång är byggdför. I varie land finns i regel en parlamentsbyggnad, och då är det enmonumental byggnad, som ligger fritt och som skiljer sig från annan bebyggelse.Jag skulle vilja i sammanhanget ställa frågan: Finns det någol annat land iväriden där pariamentet är inhyst i ett halvt kontorshus med bottenvåningenuthyrd för affärsverksamhet? Jag tror det inte. Jaganser atl pariamentsbyggnaden skall vara en monumental byggnad, som skiljer sigfrån annan bebyggelse. En sådan byggnad förfogar vi över på Helgeandsholmen.Därför, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Debatten har blivit ganska lång i detta ärende. Belänkandet somomfattar ca 250 sidor har mycket att säga oss om hur tre byggnader med tre olikafunktioner i ett enda drag skall fylla en enda uppgift - att bli vårt landsriksdagshus med biutrymmen. Förslaget har inte kunnat presenteras utan vissvånda, det framgår tydligt av texten. Många turer har gjorts, stora pengar haranslagits, ambitiösa pristävlingsförslag har buntats ihop och hamnat i någonskrubb någonstans. Utskottet har gått direkt på uppgiften utan att nämnvärtsyssla med bakgmnden. Dettycks vara riksdagshusfrågans öde genom tiderna att beslutet måste fattas istrid mellan olika synpunkter. Så är det , och så var det i slutet av1800-talet, då det fördes oändliga diskussioner om hur mycket byggnadsmassaman rimligen kunde få belasta den lilla med. Då diskuterades omdet på skulle byggas ett riksdagshus eller ett riksbankshus. Nublev det både-och. I den tidens debatt talades om den trötthet man kände som enföljd av de långa diskussionerna. debatt talades det rent av om hurman hamnat i en "kompromisshalka". Jag är rädd, herr talman, aU detfinns vissa likheter i denna frågas behandling mellan vad som hände i slutet av1800-talet och vad som händer . Ävenom den byggnadskropp - en kopia av det gamla tyska i - somfinns på anses för stor och tung, föreligger nu ett förslag omatt öka byggnadsmassan än mer på den lilla holmen i . Dessutom skallriksdagen expandera in i .