prot · G109113 · 1977-12-31 00:00:00 — Den skall försöka ge konkreta förslagbeträffande de verksamheter i skärgården som särskilt bör stödjas av samhället,vilka stödformer som bör bibehållas och vilka som eventuellt behöverkompletteras, åtgärder för att förbättra kommunikationerna och annan service,insatser för att utveckla turism och rekreation. Det här skall alltså bli ettkonkret förslag till handlingsprogram som kan genomföras av samhället - staten,och kommunerna. Närvi diskuterar problem är det framför allt sysselsättningen ochservicen som står i centrum. Det är mot den bakgrunden man skall se denkompakta uppslutningen i bakom förslaget om bemanningen om Måseskärsfyr. och har tagit upp den frågan i en motiontill som vi har behandlat. har på förslag av skärgårdsutredningen gjortett klart uttalande i vilket man slår vakt om sysselsättningen. Del gäller härvisseriigen bara fem arbetstillfällen. Men fem arbetstillfällen innebär att 15å 20 människor kan bo kvar på , att man kan behålla skolan osv. Imotionen 1382 lar mina kamrater på Bohusbänken och jag upp ett annat av deproblem som vi brottas med i Bohusläns kustområden, nämligen övergången frånhelårsbostäder till fritidshus. Genom det ras som våra basnäringar - fisket,fraktfarten, stenindustrin och konservindustrin i anslutning till fiske - råkatut för har vi fått en kraftig avfolkning i . Vi harfåtten mycketogynnsam ålderssammansättning. och Tanums kommuner har ungefar pensionärer. Menpå sommaren lever kustsamhällena upp. Befolkningen femdubblas och blir störreän . Det är bara när höstmörkret sänker sig som det inte fungerar somförr i de gamla kustsamhällena. Ljusen tänds inte i fönstren i de gamlafiskelägena. Det är framför allt då vi märker konsekvenserna av avfolkningen.Låt mig ta bara ett par exempel. PåGullholmen är 8 hus av 10 mörka . Ungefär samma siffror gäller fördet gamla stenhuggarsamhället . Denhär utvecklingen är på gång även i andra samhällen, och det gäller att bromsaden. Det finns ett klart intresse för återflyttning till kustsamhällena.Återflyttningen stoppas naturligtvis i första hand av bristen påsysselsättning, men den stoppas också av svårigheten att klara bostadsfrågan. Ivissa av samhällena bygger man runt de gamla kärnorna. Där kan man klaraproblemen på det sättet. I andra samhällen är de möjligheterna begränsade ellerpraktiskt tagel obeflntliga. Del lilla ösanihället kan i det sammanhangetutgöra ett bra exempel. Där är fortfarande 8 hus av 10 helårsfastigheier - delär alltså bara 20 'n av fastigheterna som har omvandlats till fritidshus. Menman upplever det som oerhört svårt på alt bromsa en utveckling mot ökadövergång till fritidshus. Man slåss där för att behålla ett levande ochfungerande samhälle. Det krav som man där reser och som vi framför; i den It är motionen är att de som villbosätta sig vid kusten skall kunna konkurrera med kapiialsiarka sommargäster.Det kräver förbäd-rade lånemöjligheiLr för den bofasta befolkningen. Detta ärett av de fyra kraven i vår motion. Bakom det kravet slår Bohuslänsskärgårdsråd. Dess bostadspolitiska program överensstämmer i stort med depunkter vi har i motionen. Bakom kravet stor också Bohuskommunernassamarbetskom-mitté m, fl. Nuhar bosladsministern tillsatt en utredning som lar upp bl, a. del härproblemet. Jag tänker därför inte yrka bifall till vår motion utan utgår frånatt den hänvisning som civilutskottet hargjort till denna utredning kommer attinnebära att vi får resultat. Vårförhoppning är alltså att den här utredningen - som skall komma framtill resultat och som framför allt skall prioritera just det härproblemet,övergången från helårsbostädertill fritidshus och vice versa-skall gesnara resultat, de snara resultat som antyds i civilutskottets skrivning. lämnade jag tillsammans med några partikamrater en motion,där vi tog upp problemet med omvandlingen av fritidsbostäder tillpermanentbostäder och tvärtom. Vi ville att regeringen skulle utreda dessafrågor och föreslå åtgärder för att komma till rätta med de problem som hängerihop med omvandlingen av fritids- och permanentbostäder. Iblandnär man funderar över dessa frågor funderar man över sina föräldrar och dengeneration som byggde fritidsbosläder efter kriget. Ofta var avsikten för dessamänniskor att få ett andningshål för den lilla fritid som de hade till sittförfogande. De flesta av de här människorna hade också någon anknytning tilldet område eller den ort som den lilla stugan byggdes på. Påden tiden fanns det ingen tanke på att man skulle spekulera i fritidshus,eftersom det ofta fanns starkare band till huset än pengarna. Det handladekanske om alt det var det ställe man hade växt upp på eller kommit ifrån närman flyttade till industrisamhället. har den här situationen förändrats. Många människor söker efter trygghetgenom alt köpa och flytta ut lill bostäder som inte från början var avsedda förfritid. Jag kan förstå att människor söker sig bort ifrån något som de kanske upplever som otrygghet och brist på social kontakt -grannar pratar inte medvarandra osv. - men så funderar man på vad dessa människor får istället. Ofta upplever de naturiigtvis svårigheter genom länga avstånd tillarbetsplatser och till service och svårigheter för barnen att ta sigtill-skolan. Ofta kommer också kvinnan i kläm när man bosätter sig på det härsättet, eftersom bristen på arbete på de här platserna ofta är påtaglig. Denandra fråga som vi ville belysa handlade om omvandlingen av helårsbostäder tillfritidsbostäder. I detta fall gäller det människor med tjocka plånböcker somköper husen för fantasipriser i syfte att göra goda penningplaceringar. Därhandlar det inte om sökande efter trygghet, sökande efter någonting som intefinns i de stora nya bostadsområden som byggts, utan det handlar om andrasaker. De människor som köper dessa hus bygger höga staket, de ställer krav påsamhället och samhällena dör ut , vilket i sinom tid leder till attservicen för de bofasta människorna ofta försvinner. Fortsätterden här utvecklingen kommer allt fler människor att stängas ute från rättentill ett andningshål . Det är pengarna som kommer att bliavgörande för på vilket sätt människor kan tillbringa sin fritid, och därförkrävs det naturligtvis åtgärder för att förändra den här situationen. I dagflnns det många människor som inte har möjlighet att utnyttja sin fritid förrekreation - frisk luft, bad och vad det nu kan vara. Iframtiden kommer, om åtgärder inte vidtas, pengarna att styra oss. Människornakommer att bygga upp höga staket och murar för att inte vara åtkomliga för sinagrannar. Civilutskottethänvisade vid sin behandling av vår motion till pågående överläggningarom ny markanvändnings- och byggnadslagstiftning. Frågan om bostadsanvändandethar enligt motionärernas mening inte berelts något speciellt utrymme i detpågående arbetet i den här frågan. mot denna bakgrund somArne i och jag även lagt fram en motion. Regeringenhar nu tillsatt en utredning. Jag upplever det som tillfredsställande eftersomdet rör mycket viktiga frågor. Del är bara att hoppas att denna utredning skallleda till ett snart resultat. Jag är medveten om att det inte enbart handlar om fritiden. Vi måste iförsta hand ha ett meningsfullt arbete och kunna uppleva en kontakt människornaemellan i våra bostadsområden. Men när det gäller de här frågorna ärdetnaturligtvis viktigt att fritiden blir tillgänglig för alla och inte bara förett fåtal med tjock plånbok och kapital bakom sig. Med dettayrkar jag bifall till utskottets hemställan. KJELLMATTSSON (c): 1 de motioner som behandlats i detta betänkande har en del problemtagits upp, som alla gäller fritiden. Man begär att åtgärder skall vidtas isyfte att få en förändring till stånd. Situationenär en följd av en utveckling som pågått under en . Men vi har iutskottel enats om utformningen av detta betänkande. Från regeringens sida harman observerat utvecklingen och beslutat att tillsätta en omfattande utredningom fritidsboendet. Jag nöjer mig med den redovisningen. Dessutomvill jag bl. a. med anledning av inlägg säga att del också flnnsen kontinuerligt arbetande beredning - rekreationsberedningen -som är knutentill . Denna beredning har också haft i uppdrag frånregeringen att lägga fram förslag till åtgärder för att möjliggöra en vidareutveckling av den rekreationspolitik som vi bl. a. med beslutet om de primärarekreationsområdena påbörjade. Beredningen har arbetatunder vintern och kan nu lämna fram ett förslag till vissa åtgärder. Dethar inte yrkats bifall till motionen. Men jag vill, herr talman, yrka bifalltill utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. På förslag av förste vice talmannen beslöts attkammarens förhandlingar skulle fortsättas vid ett senare sammanträde. §12 Förste vice talmannen meddelade all lill kammaren inkommit läkarintyg förHans Jönsson, som var sjukskriven den 7 april-den 8 maj,Erforderiig ledighet beviljades. 6Riksdagens protokoll 1977/78:113-115 Förstevice talmannen anmälde att () fr. o. m. inträddesom ersättare för under hans ledighet frånriksdags-mannauppdraget. Fritidsbebvggelse ' Upplästes följande till kammaren inkomna ansökningar: Förfullgörande av annat offentligt uppdrag anhåller jag om ledighet frånriksdagsarbetet fr. o. m. t. o. m. . den6 A'/75 Cailshamie Undertecknadanhåller härmed om ledighet från riksdagsarbetet på grund av enskildaangelägenheter den 20 april-den 23 maj 1978. Kammarenbiföll dessa ansökningar. Förste vice talmannen ånm&\åe. a.X{ JosefAxelsson (m) fr. o. m. skulle inträda som ersättare för NilsCarlshamre under hans ledighet från riksdagsmannauppdraget samt att PerWesterberg (m) fr. o. m. skulle inträda som ersättare förSven-Olov Träff §14 Anmäldes och bordlades 1977/78:143 om godkännandeav överenskommelse mellan och omömsesidiga relationer på fiskets område och protokoll omvissa gränsfrågor 1977/78:147 om godkännande av överenskommelse mellan Sverigeoch Tyskademokratiska republiken om fiske 1977/78:174 om finansiellt stöd till , m. m. 1977/78:175 med förslag till hyresförhandlingslag m. m. §15 Anmäldes och bordlades Motion 1977/78:1875 av och anledning av propositionen 1977/78:137 om vissa yrkestrafikfrågor m. m. §16 Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1977/78:395av () till kommunikationsministern om statsbidrag tillspårvägar: Lidingöbanansframtid kommer att avgöras i . Av storbetydelse för det beslutet är möjligheten att få statsbidrag till upprustningav banan. Enligt nu gällande bestämmelser kan väganslag utgå till byggande avtunnelbanor men däremot ej till spårvägar med plankorsningar.Kollektivtrafikutredningen (KOLT) föreslog 1975 att reglerna borde ändras såatt bidrag även skall kunna utgå till spårvägar. Med anledning härav ber jag fåfråga kommunikationsministern: regeringen beredd att följa utredningen påden här punkten och ändra de nuvarande bestämmelserna så att statsbidrag iframtiden även skall kunna utnyttjas för spårvägar? 1977/78:396av () till kommunikationsministern om reglerna för bemanning avfartyg: Befälsbemanningsulredningen har efter nioårs utredningsarbete avslutat sitt arbete med en översyn av reglerna förbemanning av fartyg. Borisett från redarsidan var det ett enhälligt förslag sompresenterades. Trots detta har regeringen överlämnat förslaget till en annanutredning, sjöfartspolitiska utredningen, i vilken de ombordanställdasorganisationer icke finns representerade. Förfarandet har väckt bitterhet ochindignation inom personalorganisationerna, som anser att sjöfartspolitiskautredningens synpunkter kunde ha inhämtats genom ett normalt remissförfarande. Motdenna bakgrund vill jag till kommunikationsministern ställa följande frågor: Vadär orsaken till att regeringen beslutat överiämna befälsbemannings- utredningens betänkande till den sjöfarlspolitiska utredningen? Näravser regeringen med utgångspunkt i befälsbemanningsutred- ningens förslag förelägga förslag i bemanningsfrågorna? 1977/78:397av () till kommunikationsministern om försök med trådbussar: 1 motionen 1975/76:327 om statsbidrag till fastaanläggningar av elektrisk bussdrift framhölls de stora trafik- ochmiljöproblemen i våra större tätorter och att en ökad satsning på kollektivtrafik var angelägen. För att minska miljöproblemen har flera kommunerdiskuterat frågan om övergång lill elektrisk bussdrift. Ett stort hinder är dehöga kostnaderna i initialskedet. kommun utför f. n.en omfattande omplanering av trafiken i centrum med ett system avgågator och cykelstråk på grund av tidigare svåra trafik-, buller- ochavgasproblem. För att centrum i fortsättningen skall kunna fungera krävs attkollektivtrafiken fungerar. Så länge den är dieseldri-ven motverkar den syftetmed trafiksaneringen. En fullständig lösning av problemen vore anläggandet avett trådbussystem. Därför vill jag ställa följande fråga tillkommunikationsministern: beredd att ställa resurser till förfogande så att ett antalkommuner, bl. a. , kan bli försökskommuner för ett trådbussystem? 1977/78:398 av LillyHansson (s) till kommunministern om tidpunkten för avlämnande av propositionangående företagsdemokrati i kommuner och landsting: Regeringensproposition angående företagsdemokrati i kommuner och landsting var aviserad attlämnas . Den har försenats och beräknas ligga påriksdagens bord . Av denna anledning villjag ställa följande fråga till kommunministern: Av vilken anledning ärpropositionen om företagsdemokrati i kommuner och landsting försenad? 1977/78:399av () till industriministern om sysselsättningsläget i ÖstraGöinge kommun: I kommun har 380arbetstillfällen gått föriorade. har 60 nya tillkommit.Arbetsmarknadssituationen i kommunen är mycket bekymmersam, inte minst motbakgrund av att ytterligare företag i kommunen har allvariiga ekonomiskasvårigheter. Vid den senast aktuella företagsnedläggningen miste över 100anställda, varav huvudparten kvinnor, sina arbeten. Motbakgrund av det anförda vill jag fråga industriministern vilka åtgärder som kanvidtas för att åstadkomma en förbättring av sysselsättningsläget i ? På hemställan av förste vice talmannen beslötkammaren att ajournera sina förhandlingar till , då de tilldagens bordläggning anmälda utskottsbelänkandena väntades föreligga. §17 Då förhandlingarna återupptogs anmäldes och bordlades 1977/78:33 med anledning av motioner rörande denregionala samhällsförvaltningens organisation m. m. 1977/78:34 med anledning av motioner angåendeomröslningsregler vid lekmannamedverkan i statliga styrelser m. m. 1977/78:45 med anledningav propositionen 1977/78:98 med förslag till lag omskatt på vissa resor, m. m. jämte motioner 1977/78:46 med anledning avpropositionen 1977/78:64 om ändrade regler för beräkning av avdragför pensionsförsäkringspremier, m. m. jämte 1977/78:15 med anledningav motion om lagstiftning rörande ideella föreningar1977/78:19 med anledning av motion om ersättningen förbehandlingsskador inomsjukvården /78:21 med anledning av motion om dödförklaring /78:22 medanledning av motion om översyn av den konsumenträttsliga 1977/78:10 med anledning av propositionen 1977/78:100, såvitt avser internationellt utvecklingssamarbete m. m. jämtemotioner Socialförsäkringsutskottetsbetänkanden /78:21 med anledning av motioner om efterlevandepension1977/78:22 med anledning av motioner om begravningsförsäkring m. m. 1977/78:23med anledning av motioner om rätt till ersättning för sjukvård utomlands 1977/78:20 med anledning av propositionen1977/78:100 såvitt gäller anslag till gymnasiala skolor m. m. jämte motioner 1977/78:20 med anledning av propositionen1977/78:81 om vissa kommunala trafik- och trafiksäkerhetsfrågor m. m. jämtemotioner 1977/78:13 med anledningav motion om vissa konsumentfrågor 1977/78:14 med anledningav motion om trädgårdsnäringens ekonomiska situation1977/78:15 med anledning av motioner om skogsbruk 1977/78:47 med anledningav propositionen 1977/78:86 med förslag till lag omvissa röriedningar, m. m. jämte motion 1977/78:48 med anledning av motioner omförbud mot försäljning av vissa leksaker1977/78:49 med anledning av motioner om Nord-Malt AB:s mälteri i § 18 Kammaren åtskildeskl.