prot · G109116 · 1977-12-31 00:00:00 — Mentrots och vårt lands högtidliga uttalanden i de härfrågorna tvingas vi konstatera all flyktingar från diktaturländer och befolkningsomflyttningarinom länderna skapar problem som verkar vara dessa länders regeringarövermäktiga. Tillvårt land söker sig spontant eller genom överföring av flyktingar allt fler ochfler människor från andra länder. En del av dem som kommer lill oss hariwlitiska skäl. Om vi skulle vägra att ge dem asyl och i stället återsända demtill deras hemländer, skulle vi försälla dessa flyktingar i en livshotandesituation. Andra söker sig hit också som flyktingar men av andra skäl. Det kanvara religiös förföljelse. Och en stor grupp kommer hit och hänvisar till deoacceptabla ekonomiska förhållanden som råder i deras hemländer. Jag vill med detta ha sagt att det otvivelaktigt råder en sambandmellan situationen i världens länder och invandringen lill vårt land. Våraresurser all ta emot dessa människor är begränsade, och frågan arom det alllidär den bästa lösningen att ta hit dem till . Jagkommer till den slutsatsen att våra biståndsinsatser alltmer måsteinriktas på att lösa flyktingarnas problem i den världsdel där de finns. AnnaLisa har i sill inlägg ingående redogjort för varför visocialdemokrater vill ha mera medel för att klara av flyktingsituationen isödra . Jag skall inle gå närmare in på del ämnet utan vill helt instämmai vad hon har sagt. Mendet är inle bara situationen för flyktingar i södra det gäller, ulan imånga länder är en liknande situation för handen. Läser man FN:sflyklingkommissaries årsrapport så finner man att situationen är långl ifråntillfredsställande. Jag skulle vilja säga: Den är snarare skrämmande. Titlarman på de länder i som lidvis seglar upp i svenska massmedia kan mankonstatera an situationen för människor där är förskräcklig. Del är då fråga omregimer som vi inle vill ha någol biståndssamarbete med. Vi vet alt i harförtrycket gått i vågor allt tog makten. På senare lid harförtrycket hårdnat. Antalet fall av människor som bara försvunnit, som mansäger, uppgår till 5(X) ä 600 efter Ett okäntantal misshagliga personer har också dömts lill förvisning inom landet,däribland inle mindre än 500 fackliga ledare. IArgentina är situationen oföriindral skrämmande. Kampen mot verkligaoch förmenta motståndare fortsätter med hämningslös kraft. Alla siffror omförsvunna och politiska fångar är mycket osäkra. Vår ambassad,i Buenos Airesuppger alt har omkring 8 000 personer försvunnit. Flertalet avdem förmodas vara fängslade i hemliga fängelser och koncentrationsläger. del av de försvunna är säkert också döda, och uppskattningsvis finns detomkring 10 000 politiska flyktingar i de olika kända fängelserna. Juntan uppgersig ha dödat mellan 6 000 och 7 000 politiska motståndare. FN:sflyklingkommissarie beräknar antalet flyktingar i lill omkring 8 000,huvudsakligen chilenare men också många från , Det finns därutöver ellokänt antal flyktingar som av olika anledningar undviker all registrera sig hosflykiingkommi.ssarien, I är antalet politiska flyktingar mycket lågtdärför all landel inle inbjuder lill all vara någon frisiad för poliiiskförföljelse. De uppgifter som finns om anialel poliliska fångar är därförosäkra, men del kan röra sig om ca 5 000 personer, F. n. cirkulerar ryklen omall omkring 500 fångar skall tillålas lämna landet under den närmaste liden. IBrasilien finns enligt FN-kommissarien 272 flyktingar, huvudsakligenargentinare. Men della är bara ell litet fåtal av det loiala antal flyktingarsom finns i Säo Paulo-området och där andra beräkningar säger all 20 000människor lever som flyktingar. Strömmen av flyktingar från lillBrasilien ökar också fortfarande. Vi vet att myndigheterna är mycket irriterade,och de har förklarat att flyktingar inte kommer att beviljas uppehållstillståndi . Herrlalman!Denna lilla redogörelse från några ländergällersituaiionen för poliliskaflyktingar i en del av vår- värtd. Lägg därtill hundratusentals människor somsöker sig nya tillflyklsorter inom sina respektive länder, en flykt frånfattigdom och sväll på landsbygden lill storstädernas slum med mänskligförnedring, och lägg vidare till de människor som måste fly från de akutakrigsområdena, har för korttid sedan varil ansvarig för vår invandrings- och flyktingpolitik. När densocialdemokratiska regeringen lade förslaget om denna, fick det en storuppslutning i . Den poliliken syftar bl, a, lill att vi skall ha engenerös flyktingpolitik i vårt land för dem som söker sig hit och begär asyl.Men en fiyklingpolitik kan också innebära former för omhändertagande avflyktingar i andra länder än i . Del är här jag ' tyvärr måstekonstatera att vi inte haft och ej heller f n. har någon uttaladflyktingpolitik ur denna aspekt. Oftiist är insalser spontana. Destyrs av de rapporter som kommer via massmedia.. Men de hundratusentalsflykiingar, som vi inte konfronier;is med, hur hjälper vi dem? insiitser och möjligheter att hjälpa dessa människor är småvare sig vi ökar flyktingintagningen lill eller om vi kraftigtförstärker flyktingkommissariernas resurser. Men all inriktningen och behovet av framlida ökadeinsatser kommer all krävas är jag fullt övertygad om. Del är därförjag anserdet viktigt all de ökade medel som vi föreslår skall utgå för flyktinginsatseri södra . En sådan insats kan ge oss en kunskap om, en erfarenhet av hurvi i andra världsdelar bäst skall hjälpa flyktingar . Jag yrkar slutligen bifall till samtliga socialdemokratiskareservationer i föreliggande betänkande. STUREKORPÅS (c): undrade om inle någon från de andra regeringspartiernaskulle kommentera Bai . Jo, jag skall göra del, men jag fickvänta på min lur. Dessutom, herr talman, beklagar jag att också jag, av mångaskäl, känner mig ha ett behov av all tala om . Ett av skälen härtill varatt på den lalarlisia som förelåg Mals namn stod närmastföre milt. Jag vet av tidigare erfarenhet all brukar tala omCuba, och del var därför naturligt att jag inriktade mig på den frågan. Enannan erfarenhet som jag har från tidigare sammanhang är att del är svårt altvara reservant, eftersom man har myckel korl lid på sig för all utformareservationer. Därför kan del vara förlåtligt all det finns en vissinkonsekvens i de socialdemokratiska reservationerna. Allvarligare är detemellertid när man argumenterar för bägge leden i inkonsekvensen. 1reservationen 2 säger man: "Del är inle rimligt att etl land som en gångförts lill kaiegorin programländer för alllid skall erhålla oförändral ellerhöjl bistånd. Del måsle också vara möjligl alt irappa ned bisiåndsinsaisernaför enskilda mottagarländer." I reservationen 5 har man glömt detta ochangriper regeringens och uiskotismajoritens uppföljning av tidigarebeslut att successivt avveckla bislåndel till . Mansäger alt nedskärningarna beträffande drabbar hälsovården och utbildningendär. I själva verket är del svenska biståndet och därmed också nedskärningarnaytterst obetydliga i förhållande lill loiala ekonomi -och då skall jagändå, herr lalman, avslå från alt tala om socker. Sålunda kostar Cubiö biståndtil! andra länder sannolikt minst lika mycket per dag som årsbeloppet för vårtbistånd till . Det ger ett perspektiv på socialdemokraternas påstående allnedskärningen hårt skulle drabba undervisning och hälsovård. Skillnaden mellanmajoritetens förslag och reservanternas förslag skulle också kunna ultryck;tsså an del förra svarar mot en dags kubanskt stöd lill andra liinder medanreservanternas svarar mot två dagars. Del är ju också ell sätt all mäta detrealvärde som Mals efterlyste. Om nu skulle ha svårigheter med sillutvecklingsprogram, måste det bero på annal än nedskärningen av det svenskabislåndel. Nuvet vi emellertid all del är relativt väl ordnat med hälsovård och utbildningpå . Landel har jämförl med förhållandena i , ellerPeru inle några fattiga människor. Inga människor får del bättre eller sämreberoende på storteken på del svenska biståndet. När vi inledde vårt biståndtill Cuba-del har talats om det tidigare i dag-var del inle landets fattigdom som var detfrämsta skälet. Del fanns företrädesvis två andra skäl. Del ena var att viville stödja landet i de svårigheter del hamnat i genom den oförnuftigaamerikanska blockaden. Den blockaden hade sannolikt varit i huvudsakupphävd, om inte hade engagerat sig i . Detandra skälet för vårt bistånd den gången var att moderera tendensen lillsovjetisk dominans. Denna torde emellertid nu vara så omfattande att vårtbistånd i det sammanhanget inte spelar någon roll. Cubasfolk har genomgått en stark utveckling . Jag beklagaratt vi nu behöver föra den här diskussionen och att detta har blivit en centralfråga i hela biståndsdebalten. Socialdemokraternas förslag all mer än fördubblabiståndet till i förhållande lill regeringens förslag och i förhållandelill tidigare beslut är emellertid en utmaning mot den svenskaopinionen. Om vi vill all den svenska biståndsviljan i fortsättningen skall hållaslevande har vi inte råd med demonstrationer av den typen. Sverigesfolk behöver känna att man stöder världens fattigaste människor i deras försöktill en bättre tillvaro. Det är dock inte detta som det är fråga om här. MenCubas folk behöver stöd i sina fortsatia slrävanden till oberoende. Det kanbehöva stöd mot en ny dominans från och mot ett djupareberoende av men också mot de inre krafter som fortfarande slårhindrande i vägen för ett öppel samhälle med fulla demokratiska friheter. I detvå förstnämnda avseendena kan vi inte göra myckel, men i det senare avseendetskulle vårt samhälle kunna vara en förebild förCubas folk, liksom del i vissmån kan ha varil del i de spanska och portugisiska folkens frigörelse. Därför ärdel angeläget all de förbindelser som byggts upp mellan folkenutvecklas i form av bredare ekonomiskt och kulturellt samarbeie. Jagdelar den oro som socialdemokraterna uttrycker i reservationen 2 över alt vårasamarbetsländer blivit så många. Jag har också, liksom ,varit med om att i biståndspolitiska utredningen uttala all antalet länder börutökas med stor försiktighet. Den nuvarande regeringen har inte heller fört innågot nytt land, ulan alla de nuvarande bislåndsländerna var på ett eller annatsätt med underden gamla regimens tid. Vi har inte heller någon deladuppfattning om att länder som och bör få en fortsättning pådet stöd befrielserörelserna där har när de länderna förhoppningsvis snart fårfolklig självstyrelse. Men hur skall vi bestämma vilka av de nuvarandemotiagariänderna som bör falla ut, om vi inte skall ha så många? Bortsettfrån och möjligen är del knappast något land bland vårasamarbetsländer som under överskådlig lid blir så utvecklat alt vi för denskull kan avveckla bislåndet. Att av andra skäl plocka ut länder torde varautrikespolitiskt mycket svårt. Kanske är lösningen alt vi för samtliga länderbeslutar avveckla det nuvarande bislåndet från ett visst år i framliden ochunder tiden drar upp riktlinjer för hur vi skall ha det med del bilateralabislåndet därefter. Kanske bör samarbetet med nya länder redan från början varatidsbegränsat. använder en sådan modell. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. 6 Riksdafens protokoll 1977/78:116-117 Ireservationen 5 föreslår socialdemokraterna ett något högre belopp änregeringen och utskollsmajorilelen för , , , och . De föreslår något lägre belopp för och Pakistan.Detta kan vara ett utslag av den putterpolitik som tidigaretalade om. Jag tror alt också från SIDA:s styrelsebordkänner igen beteckningen strilkannepolitik för det här - en politik som i varjefall är ulan praktisk betydelse. Förslagenlill sänkningar av bidragen lill och kan vara ett uttryck förolika värderingar av dessa länders förutsättningar att bedriva ettutvecklingsarbete i enlighet med biståndspoliliska mål.Utskotts-majoriteten stöder ökningen av biståndet till och . Kenyatorde vara ett av de länder där vi bäst kan följa själva användningen av justvårt bistånd. Men, herr talman, del finns anledning all beklaga all denpåbörjade demokratiska utvecklingen i avbrutits. Vårt fortsattabislåndssamarbeie med del landet måsle bli beroende av vad som händer där.Den fortsatta behandlingen av landets tidigare politiska ledare kan bli denavgörande prövningen. Socialdemokraternasförslag till små höjningar för en rad uppräknade länder kan ge intrycket allregeringen och det ledande oppositionspartiet har olika uppfallningaräven om deländerna. Dessa länderhar fått sin poliliska frihet - ellerär fortfarande utsatta för trycket från den pågående frigörelsekampen i södraAfrika. Vi är överens om att stödet till dessa länder skall ha högslaprioriiel. Som påpekat är del möjligt att gå in medkalaslroföisiånd utöver landramarna, om del blir behov därav. Jag har haft litet bekymmer för moderata samlingspartiets särskildayttrande beträffande . Jag tolkar dock anförande så,all partiet är berett alt fullfölja våra åtaganden gentemot . Delär för mänga här i kammaren väl bekant an jag från början var kritisk mot denstora satsningen i Bai . All det fanns skäl för den kritiken harutvecklingen visat. vill jag emellertid, liksom jag också tidigare gjort häri kammaren, understryka det angelägna i inte bara att vi fullföljer det viåtagit oss, utan också att vi tar ansvar för all anläggningen verkligen kommeri funktion, när del blir så dags. trodde på oss, när vi en gång sadeall vi var bra på all bygga en sådan anläggning. Vi borde den gången haförsiåll någol av de svårigheier som skulle möta. Vi kan inte nu skylla på vårsamarbetspartner. Del är inte bara svenska bisiåndspengar som här fått enineffektiv användning. Projektet har också bundit vietnamesiska tillgångar, somskulle ha fått bättre användning på annal säll. är vi skyldiga all fullföljavårl åtagande, nämligen all hjälpa till ett fungerande pappersbruk. Däremotbör vi lära oss av liwan för framtiden; del var också inne på.I budgetpropositionen nämns att begärt stöd lill en pappers- ochmassafabrik i . Det sägs vidare att SIDA beräknar att underlag förregeringens ställningstagande lill kommer all föreligga inom etl halvår;del är väl räknat . Jag har i reserverat mig motatt vi deltar i en fortsatt projektering för Mufindi. Genom närvaron av detstatliga ämbetsverket SIDA och det statliga skogsbolagel kan Tanzaniasregering få den felaktiga uppfattningen att redan deltarockså igenomförande av själva projeklet, innan underlag ens finns för beslut iregering och riksdag. Jag förutsätter att i det material som skall bildaunderlag för regeringens - och senare - ställningslagande ocksåingår dels en bedömning av konsekvenserna för del lokala samhället av dennaanläggning, delsen bedömning av alternativ användning av motsvarande resurser.Mufindi får inte bli etl nytt Bai - det skulle vara en svår belastningbåde för och för . Därmed,herr lalman, ber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan på allapunkter. Här har talats mycket om att vi skall stödja de fatliga folken i defaltiga länderna. Vietnamär ett fattigt land. Vårl eget land har haft gynnsamma förutsättningar allutvecklas från ett fattigt u-land till etl rikt industriland. Vi har bl. a.levat i fred . har, som vi alla känner till, haftbetydande svårigheter i sin utveckling. Folkel har bl. a. drabbats av att levai en krigssituation som varat . Jag tycker att man i den härdebatten om våra insatser i , närmasl Bai som diskuterasmest, ofta glömmer bort de olika förutsättningarna för ett land som ochett land som . Vi talar om della skogsindustriprojeki som om det skullevara lika goda förutsättningar att genomföra det i som i . IngridSundberg har citerat bl. a. den rapport som SIDA presenterade i början av året.Även jag vill återge några rader i denna rapport. Del står bl. a. följande omBai : "Det är i sig ett stort och komplicerat projekt och därtillSveriges hitintills största enskilda biståndsinsats. Till detta kommer, att projektetskall genomföras i etl för nytt samarbelsland, i en pwlitisk,ekonomisk, kulturell och teknisk miljö, som är mycket olik vår egen och iinledningsskedet tillstor del okänd för oss. Förberedelserna förprojektet fickdessutom utföras i ell land som då ännu var inblandat i etl förödandeinbördeskrig." Dellabekräftar vad jag sagt om de stora svårigheterna. Del går alltså inte attbeträffande effekiiviieien jämföra mellan projekt i och projekt iVietnam. Socialdemokraternaoch många andra i detta land har mycket noga följt vietnamesernas kamp. De harstött landet på olika sätt, stött återuppbyggnaden efter krigets härjningar,deltagit i manifestationer och på olika sätt deltagit i solidaritetsaklioner.Jag sade "många grupper", därför att när framhöll attmoderaterna från början varit mycket kritiska mot skogsindustriprojektet ochstädse hävdat alt avtalet var huvudlöst, är det att märka att del inle baraärskogsindusiriprojektet som från början varil mycket kritiska mot.Moderaterna har också ställt sig utanför de Internationelltutvecklingssamarbete m. m. solidaritetsaklioner somflertalet i della land deltagit i för att stödja , OlaUllsten sade alt jag i den socialdemokratiska regeringen vid flera tillfällenfått stöd av den liberala poliliken. Del vill jag instämma i. När del gällerden liberala och den socialdemokratiska biståndspolitiken är inle skillnadernaså värst stora. Jag försäkrar all vi kommer all fortsätta attstödja hans insalser i fråga om fullföljandet av Bai och andrainsalser i Vielnam, DavidWirmark sade all projeklet skall slutföras. Han pekade på skärningen mellantvå ekonomiska system och framhöll alt del är vikiigi an tala om för de svenskamedborgarna att det är vietnameserna som slutligen får betala. Det ges alltsåinga ökade biståndsanslag med anledning av fördyringarna. Jagförstår när han säger att han hade bekymmer med del särskildayllrandel om . Men han sade också att del är angeläget att vi fullföljeroch tar ansvar för att den här anläggningen träder i funktion. Delhar under debatten talats om den breda samlingen kring biståndspolitiken, mendet har varit litet delade meningar på den punkten. Närdet gäller fullföljandet av vårainsalser i tyckerjagatldel finns enbred samling mellan alla partier utom moderata samlingspartiet. i sill inlägg lämnat en lång redogörelse för tillkomsten av avtalet, mendet var ju inga nyheter för kammarens ledamöter. När hon säger att vi skallkräva an bislåndsmedlen kommer till effektiv användning, tror jag att vi allakan instämma. Här har tidigare diskuterats och ifrågasatts att vi beträffandebiståndsinsatser till länder som och kanske inte alllid vetvad pengarna går lill och all insalserna blir effektiva. Men jag är övertygadom all när vi genomfört del här skogsindustriprojekiet, när pappersbrukettagits i drift, så kommer det all innebära ell effekiivt användande avbiståndsmedel. Vi känner ju alla till det stora behovet av papper i Vielnam. Någraord om historieskrivning: Jag tror hon citerade alldeleskorrekt vad jag sade i interpellaiionsdebatlen med den 25november 1975. Jag tror alt skulle ha sagt precis likadant i densilualionen, med de uppgifter som fanns lill hands. Och jag tror all IngridSundberg skulle ha lämnat samma korrekta svar som man kan göra i en situationnär man får en fråga. Närdel sedan gäller hemligstämplingen av avtalet, som på sin lid var en mycketstor affär, vill jag försäkra att den intebegärde att få avtalet hemligstämplat - vare sig SIDA eller regeringen hadenågon anledning till det. Del var den vietnamesiska regeringen som begärdedetta. Utrikesministernär ju nu i och har möjligheter all studera Bai ochdiskutera dess genomförande med den vietnamesiska regeringen. Jag tycker del ärglädjande all del ändå finns denna stora enighet inom den svenska omall vi skall fullfölja detta projekt. framför enlång kriiik av det här avtalet och den här Del särskildayttrandet tycker jag för min del formellt är ett särskilt yttrande men lillsitt innehåll en reservation-det ärbara det att man inle har något yrkande. Menhär ställs ju ändå krav på omförhandling på politisk nivå om avtalet. Efterdenna kriiik försäkrar att del inle är hennes avsikl alt göranågot angrepp på Vielnam. Hon säger sig vara medveten om den enorma förstörelsesom drabba! Men beträffande det slora behov av hjälp till somfinns, och del slora behov av en pappersproduktion som finns, så menar alt vi inte skall hjälpa landel med della. Och det är mot den tidigaresocialdemokratiska regeringen som vill fram föra sin kritik.Jag vill biira påminna om all det närdetta beslutades fanns och fortfarandefinns en bred enighet omkring projeklet. Närdet gäller förhandlingarna på högsta politiska nivå, som säger,så vill jag tala om att det i avtalets artikel 9 står att avtalet träder ikraft sedan del undertecknats och gäller till dess bägge parter uppfyllt sinaåtaganden enligt avialei. AllanHernelius sade: Avial skall hållas, men vi har yrkat på en översyn. Avanförandet framstod del ungefär som att detta har skett alla år. Men detmärkliga är ju all föregående år fanns det inget som helst yrkande omomförhandling beträffande det här avtalet. Då var vi helteniga. Det fanns inteens något särskilt yttrande. Del är först som krav på att man skallförhandla om ett nytt avtal har väckts. Jagfår då och då brev och kommentarer omkring Bai . fickjag från en representant för det svenska näringslivet ett utdrag urSCA-tidningen om ett liknande projekt i . Där säger bl. a. de somsysslar med detta på svensk sida att de räknar med en lång och svårinkörningsperiod, och de menar att det inte går all komma med någon svenskhelylleinställning och tro att man skall få allt att fungera. Detaren del av detta som kännetecknar mycket av kritiken här i . Man troralt vi i svenska mån skall kunna genomföra projektet mycket snabbt. Jag ärmycket förvånad, , över att del här kravet kommer 1978 när delinte kom 1977. Tillslut skall jag citera : Del går alltid att smutskasta biståndsinsatser. Internationelltutvecklingssamarbete m. in. () kortgenmäle: par påpekanden med anledning av yttrande! Honbörjade med an säga att del finns en bred samling kring fullföljandet avprojektet med undantag av representanterna för moderata samlingspaniel. Jagvill i den frågan bara be att läsa om vad jag sade i delavseendet. Vi är alla inställda på att del här projektet måste fullföljas. Därfinns ingen skillnad mellan de olika partierna. Såställde en fråga, varför vi kommer med krav på enomförhandling, när vi inte gjorde det . Vad som har skett är ju justatt del har klarlagts all de s. k. årsavlalen tar över insatsavialetsformulering. läste upp vad som står i avtalet, och jag skullevilja läsa vad Internationelltutvecklingssamarbete m. m. somslår i artikel II;jag måsle göra del direkt på engelska, för jag har avtaletbara på del språket: "TheSwedish contribution will be made in a sequence of fiscal years starting1974/75 and be financed out of ihe funds made available by ihe SwedishGovernment for development co-operalion with DRVN during the fiscal yéars1974/75 to 1978/79." Dettainnebär alltså att vi nu står inför det budgetår då vår skyldighet att lämnabidrag enligt insaisavialet skulle upphöra. Givetvis vill ingen all den skallupphöra. Vi har kunnat notera att vad här läste tar över,nämligen att projektet skall färdigställas, och det är vi eniga om. Därmed kanvi konstalera all årsavlalen tar över insatsavtalet. Det är inför della faktumvi tycker att insaisavialet, dvs. grundavtalet, bör kompletteras med nyaförhandlingar, så att biståndsmedel också på det sättet kan säkras tillsprojeklet är färdigt. Såhar vi den svenska helylleinslällningen -jag skall inle la någol annat textiltmaterial för alt jämföra med agerande när avtalet kom lill.Var inte just den blåögdhet som karakteriserade avtalet i dess diffusautformning ett tecken på svensk helyllepräklighel - det här skall vi nog klaraulan några större svårigheter? Vad jag har klandrat är just att man, när manvar med och utarbetade avtalet, inte i högre grad förutsåg de svårigheter somskulle komma när det gällde att få projektet klart. De synpunkterna var-om jagläser interpellaiionsdebatlen mellan och -betydligt mera beaktade från moderat håll än av dåvarande biståndsministern. () kortgenmäle: