prot · G10961 · 1977-12-31 00:00:00 — Idebatten för elt halvt år sedan gjordes ett visst nummer av att genomsitt inträde i banken skulle kunna påverka dess beslut i positiv riktning.Handelsministern själv sade i den debatten att vi skulle få ett visstinflytande. Detta argument upprepas nu i svaret på fråga. Denlogiska frågan till handelsministern måste vara: Har det blivit så? Harvi i så fall några konkreta exempel på detla? Vi i vpk kan inte se annal än altvåra farhågor har besannats och alt vår kritik mot det svenska medlemskapet varriktig. Omlån har beviljats på rent kommersiella villkor eller ej är ointressant när viser på den grundläggande frågeställningen som jag nämnde inledningsvis. Juntani torde använda de pengar som man får låna lill att stärka sinmaktställning, oavsett vilket ursprung dessa pengar har. Överiäggningenvar härmed slulad. § 4 Om ölexportentill Handelsministern erhöll ordet föratt besvara () den 14december anmälda interpellation, 1977/78:99, och anförde: har i en interpellation bett mig om en redogörelse förölexporten, dels den som äger rum, dels den som planeras. Hon harvidare frågat om jag- mot bakgmnd av de skadeverkningar av ölkonsumtionen ivårt eget land som lett lill beslutet alt förbjuda mellanöl - anser detlämpligt att svenska bryggerier exporterar öl till samt humvida jagbedömer det som möjligt att inom ramen för den översyn av bryggeribranschen somhar aviserats pröva frågan om lämpligare åtgärder än ölexporl till isyfte alt klara bryggeribranschens slmkturproblem. Dentotala svenska ölproduktionen utgjorde drygt 350miljoner liter. Under samma lid uppgick den svenska ölexporten till drygt 7,4miljoner liter, dvs. till av produktionen. Endast två utomeuropeiskaländer fanns bland köparna, nämligen , som köpte ,och , som svarade för köp av . Del är naturiigt alt våra bryggerier liksom andraindustrigrenar inom ramen för sin löpande försäljningsverksamhel söker öka sinexportandel. Restriktioner beträffande exporten av öl rimmar illa med vårhandelspolitik, och del är oss främmande att genom exportrestriktioner sökastyra andra länders alkoholpolitik - vare sig de är i- eller . Denomnäinnda översynen av bryggeribranschen skall bl. a. avse branschensutvecklingsmöjligheter . Det synes mig svårt all ålägga utredningen attta upp den av väckta frågan. Jag ber först alt fl tacka handelsministern för svaret på mininterpellation. Somhandelsministern nämnde såldes öl till de treförsta kvartalen . uppgick vår ölexporl till sammaland till . Siffrorna innebär en ganska kraftig ökning 1977. Vadsom föranledde mig alt ställa min interpellation var vissa uppgifter i pressenom att ölexporten till skulle komma att öka ytterligare.Redan den export som tidigare ägt rum har upprört både enskilda människor ocholika organisationer, varför många frågal vilka möjligheter som finns altstoppa sådan export. Jagär väl medveten om svårigheterna på del här områdel med nuvarande lagar ochbestämmelser. Men delta får ju inte hindra att frågan tas upp till diskussionoch nya överväganden. hoppas man att en sådan diskussion skall bli entankeställare för de bryggerier som ägnar sig ål denna ölexport och som ocksåhar planer på viss utökning. SomJag nämnde är del många organisationer som myckel allvarligt upplever delansvar har när det gäller risken och konsekvenserna av att förmedlavåra alkoholvanor till t. ex. . Konferenser och symposier avolika slag har därför anordnats med erfarna och kunniga deltagare. Sådanaseminarier har ägt mm både i vårt land och i olika , därdellagarna då bestått av både svenskar och represenlanler för berörda ländersbefolkningar. Från de inhemska myndigheterna har då ofta ganska högl uppsattapersoner deltagit. Viddessa symposier och konferenser har framkommit starka önskemål om att Sverigesölexport till skall stoppas. Så t. ex. ville kenyanen , somär lärare på , inte acceptera vårt påstående att hadebetänkligheter mot exportrestriktioner. Hans kommentar var: Visst kan ni stoppaölexporten om ni vill, ni med era fina fömtsättningar. Del är bara dumheter allni intalar er att del inte går. - Så säger alltså en av SIDA:s medarbetare iAfrika. Liknandeuppfattning har framförts från det nya turistlandet , dil vi enligtriksdagens upplysningstjänsl också exporterat öl . Många av oss harvänner och meningsfränder där nere, och de har bett oss att försöka stoppaölexporten dil. De är nämligen rädda för de konsekvenser som skulle uppstå omexporten fortsatte och kanske ökade. De är djupt oroade över att derasfolk håller på att få samma alkoholproblem som vi har i västvärlden. Jagvill också erinra om alt presidenten i , , kraftigtframhållit alt dryckesvanorna mer och mer har blivit elt hinder förutvecklingen i . Enav sociologilärare har också pekat på att självhjälpsprojeklen ochalfabeliseringsundervisningen i vissa distrikt på grund av de tilltagandedryckesvanorna inte har givit de värdefulla resultat som man hade förväntatsig. Han är nog inte ensam om att göra detla konstaterande utan förhållandenatorde vara desamma i flera andra . Enav ledamöterna i kvinnoorganisation påtalade i ett av seminariernavikten av att bekämpa alkoholmissbruket. Hon framhöll att regeringen i Tanzaniabättre måste kontrollera importen av skadliga droger och att en lagstiftningborde utformas för att möta problemen. Vikten av det förebyggande arbetet bordevi alla kunna inse, då vi vet att behandlingsresurserna speciellt iutvecklingsländerna är så begränsade. Ävenom vi intejust nu exporterar öl lill t. ex. har jag velat nämna de härerfarenheterna och iakttagelserna, vilka bl. a. också visar att det inle ärnågon samstämmig önskan från elt afrikanskt land att fl importera svenskt öl.Och delta gäller naturiiglvis inte bara utan även andra afrikanskaländer. Ioch med all vi exporterar våra alkoholvaror exporterar vi också våraalkoholvanor. Till de många utvecklingsproblem - ohälsa, brist på matvaror,ekonomiska problem - som dessa länder brottas med kommer därmed ocksåalkoholproblem. Ofta förstörs familjernas ekonomi av att den knappa lönen gårlill öl. Inflyttningen till städerna med många barer och stor tillgång lill ölanges som en av orsakerna. Justde sociala skadeverkningarna av ölet har vi konstaterat här hemma och därförförbjudit mellanölet. Då borde vi väl inte heller exportera öl! Men tyvärranser inte handelsministern att vi genom restriktioner kan stoppa exporten avdessa skadliga varor. StaffanBurenslam säger i stället i sitt svar alt det är naturiigt att svenskabryggerier försökeröka sin exportandel. Detla måste man tolka så att del inteenbart gäller de fall där får en direkl förfrågan eller beställningutan att de svenska bryggerierna själva mycket medvetet kan marknadsföra sig i t.ex. de afrikanska länderna. Att också många inhemska importörer då blirintresserade är förståeligt. De ser gyllene tillfällen alt tjäna pengar ochintresserar sig knappast för den afrikanska befolkningens önskemål ellervälbefinnande. Handelsministernsäger vidare i svaret all man inle skall styra andra länders alkoholpolitik.Men det ärju det man gör när man exporterar öl till andra länder. Man inför dåen del nya alkoholvanor som inte ersätter de redan befintliga ulan i ställetökar alkoholbruket och därmed missbmkei. Skulle man vara neutral i den härfrågan, skulle man inte exportera något öl! Ipressen har del funnits en notis om alt del halvslatliga skulleförbereda försäljning av öl till eller tillverkning av öl i vissa . hoppas att de statligarepresentanterna i allvariigt ifrågasätter Nr 61 elt eventuellt ökatengagemang när det gäller . Enligl interpellationssvaret synes dethandelsministern svårt att ålägga den uiredning som skall göra en översyn avbryggeri branschen all la upp de problem som jag har berört. Men även om detsynes svårt kanske det ändå inle är helt uteslutet?Annars hoppas jag att utredningen själv kommer aU diskutera en del sådanafrågeställningar. Jag hoppas nämligen att utredningen inle anser del självklartatt man skall räkna med prognoser som bygger på alt starköl och mellanöl även påsikt skall exporteras till . Det är för mig inte helt självklart att det skall föras eu särskiltresonemang om . Vi måste ha en konsekvent politik. FruAndrén tycker illa om öl och vill att inte skall påverka andra ländersalkoholvanor och sätt att leva och därför inle skall exportera öl. Mångasvenskar tycker illa om det ena eller del andra, fm . En del tycker illaom televisionen och tycker kanske att del är mskigt att vi exporterar sådanahemska "dumlådor" som televisionsapparater lill afrikanska ellerandra länder. Det finns också människor som lycker myckel illa om att man äterlugnande piller. Det skulle ändå bli mycket stora svårigheter om man skulleinrätta hela den svenska handelspolitiken efter att det finns människor som pådel här sättet lycker illa om del ena eller det andra och vill förhindra att vifrån svensk sida exporterar just det. Alldelesspeciella regler gäller för export av vapen, eftersom den svenskautrikespolitikens neutralitetshänsyn här får en avgörande betydelse. Vi börändå rimligen utgå från att andra länder själva måste fl ha ett avgörandeinflytande på vilken livsföring och vilka vanor man där skall ha. Alldelessärskilt, , gäller det ett land som , där man faktiskt harimportkontroll. Det är inte bara att importera öl därför att del sitter någrapersoner lättjefullt på barerna i och vill ha öl. Del är faktiskt så, altde nigerianska myndigheterna har fullständig kontroll över vad som importeras.Om myndigheterna då anser all man vill importera öl har jag svårt alt förståall vi från svensk sida skulle säga: "Nej, ni förslår inte ert eget bästa,och därför avstår vi från all exportera öl till er." Resultatet av detlaskulle bli att tyskar och danskar i stället fick sälja. Jaghar med förlov sagt svårt att förslå all en sådan hållning skulle sluta inågonting annat än en form av kulturimperialism - man anser sitt eget vara såbra aU man inte kan tillåla andra folk och andra nationer att själva fattabeslut i sådana här frågor. MARGARETAANDRÉN (fp): Det är här inte fråga om att tycka illa om saker och ting. Här är detfråga om de verkningar som skadliga exportvaror medför. Vi kan inte komma ifrånatt flera av de afrikanska länderna brottas med alldeles speciellasvårigheter och har en myckel sämre situation än några andra länder. Jagvet all man i sådana här sammanhang ofta talar om förmyndarmenlalitel, och detär då oftast fråga om ett negativt omdöme. Men en förmyndares uppgift är välatt tillvarata andras intressen. Jag tycker emellertid att man i detta sammanhangkan fråga vem det är som uppträder som förmyndare. Är det de som mer ellermindre vill påtvinga andra länder, i detla fall några , våraalkoholvanor, eller är det de som vill skydda dessa länder frånskadeverkningar? Vi skall inte inbilla oss att befolkningen där i stort ber omvårt öl. Men vi kan vara säkra på alt de här människorna har svårt att motståalkoholdrycker som smarta utländska försäljare eller deras egna importörer görkraftig reklam för. Handelsministemoch Jag har olika uppfattningar i dessa frågor, och vi kanske inle kommervarandra närmare i våra åsikter. Jag har bett all få reda på handelsministernsuppfattning, och del har jag fått. Överiäggningen var härmedslutad. §5 Föredrogs och hänvisades 1977/78:83 tillutrikesutskottet §6 Föredrogs och hänvisades Motioner 1977/78:283 tillkonstitutionsutskoUel 1977/78:284 till finansutskoiiet /78:285 och 286 lillskatteulskottet 1977/78:287 till justilieutskottet /78:288 och 289 lillförsvarsutskottet /78:290 till socialförsäkringsulskoilel 1977/78:291 och292 till socialutskottet /78:293 lill jordbruksutskottet /78:294 och295 till socialutskottet /78:296 lill jordbmksutskottel /78:297 lillulbildningsutskoUel 1977/78:298-300 till trafikutskottet /78:301-303 tilljordbruksutskottet /78:304-308 lill näringsulskottet 1977/78:309 tillarbelsmarknadsulskoltel /78:310 lill finansutskottet /78:311 tillarbetsmarknadsulskollet 1977/78:312 och 313 lill civilutskottel §7 Föredrogs och bifölls Inlerpellaiionsframställning 1977/78:116 § 8 Förste vice talmannenmeddelade att propositionerna nr 100 och 101 Nr 61 skulle sällas sist på morgondagens föredragningslista. § 9 Anmäldes och bordlades 1977/78:314 av om utjämningsmandati de kommunala valen 1977/78:315 av m.fl. omsammansättningen av utskott 1977/78:316 av och omriktlinjer för den ekonomiska politiken 1977/78:317 av m.fl. om elt kampprogrammot kris och arbetslöshet 1977/78:318 av . om ålgärder mol induslriulflyttning 1977/78:319 av om åtgärdermot skatteflykt och skattefusk 1977/78:320 av GunnarOlsson m.fl. om skattefrihet för invalidfordon 1977/78:321 av . om skärpning av kapitalbeskattningen 1977/78:322 av . om avdragssyslemel i beskattningen 1977/78:323 av . om ett reformerat skattesystem 1977/78:324av och ominternationella åtgärder mot omskärelse av flickor 1977/78:325 av ArneBlomkvist m.fl. om FN-dagen som allmän flaggdag 1977/78:326 av m.fl. om värnpliktigasrätt lill facklig organisering, m. m. 1977/78:327 av . 1977/78:328 av Per Gahrtonom normer för förtur till daghem 1977/78:329 av m.fl. om informationlill nyblivna föräldrar, m. m. 1977/78:330 av . 1977/78:331 av . 1977/78:332 av . 1977/78:333 av . om förkortad arbetstid, m. m. 1977/78:334 av om utvecklingen av denreumatologiska vården 1977/78:335 av och omvärderingen av arbets- och föreningslivserfarenhet vid intagning till vissautbildningslinjer 1977/78:336 av AntonFågelsbo om utbildning lill kiropraklor 1977/78:337 av GunnarOlsson m.fl. om vårdlärarutbildning i 339 av och om Stumps flygplats 340 av m.fl. om SJ:s pensionärsbiljetler 341 av och om fartygstransporler 1977/78:338 av i och HansPetersson i Röslånga om behovet av hydrologisk prognosljänsl vid 1977/78: av miljöfarliga varor i och 77 1977/78: 1977/78:342 av och ett ekofritt mm vid statens provningsanslalt 1977/78:343 av BerntEkinge om inrättande av en central energimyndighet 1977/78:344 av om egenföretagarespersonliga borgensåtaganden 1977/78:345 av och medanledning av propositionen 1977/78:73 om statliga textil- ochkonfeklionsföretag m. m. 1977/78:346 av och anledning av propositionen 1977/78:73 om statliga textil- ochkonfektionsföretag m. m. 1977/78:347 av m. fl. om förstatligandeav den privata skogsindustrin 1977/78:348 av OlleWästberg i om lönlagarägda förelag 1977/78:349 av m.fl. om lagfäst rätttill politisk verksamhet på arbetsplatsen 1977/78:350 av om äganderätttill lägenheter i flerfamiljshus 1977/78:351 av . 1977/78:352 av m.fl. om inrättandeav särskilda centraler för mammografiundersökningar 1977/78:353 av m.fl. om utbildningav personal för mammografiundersökningar 1977/78:354 av m.fl. om användningenav heltäcknings-mattor i vissa lokaler §10 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande inlerpellationer som ingivits til kammarkansliet 1977/78:117 av () till kommunikationsministern om SJ:s verksamhet i : 1 har ca 1 000 arbetstillfällen avvecklatsinom , en utveckling som hell naturiigt inger oro införframtiden och som har skapat bekymmer i en liten inlandskommun, som därtill ärdåligt industriellt utvecklad och i stort behov av fler arbetstillfällen. framlida verksamhet och organisationsplaner inom postregionen iSundsvall synes nu påverka sysselsättningen och få negativa konsekvenser förJärnvägspost- och brevområdesfunktionerna i . långtidsplanbeiräffande järnvägsposlfunktionen innebär bl. a. flyttning av turgrupp ivåfrån lill Ange och Slockholm. För betyder detta att ell mindreanial befallningar försvinner, och det blir även en viss reducering avreservpersonal. Andra följder blir minskade ulbildnings-ochbefordringsmöjligheter och även risk för ytterligare avveckling istället för en utveckling av verksamheten i . Renlekonomiskt tycks flyttningen innebära föga vinst,då lönetillägg, dvs. tilläggför obekväm arbetstid, kupétraktamenlen och kilometerersätiningar ökar.Dessutom ökar tjänstgöring på grund av förlängd överiiggningstid. Arbelsmarknadsmässigtinnebär flyttningen att arbetstillfällen flyttas från en frånarbetsmarknadssynpunkt redan ansträngd ort. Förslaget måste betraktas som enskenbar rationalisering, eftersom arbetsuppgifterna finns kvar och personalendast flyttas från en ort till en annan, såvida denna flyttning inte är ettled i en mer omfattande omorganisation av järnvägsposlfunktionen inomSundsvalls postregion. Planer på en sådan har nämligen vid olika lillfällenantytts från såväl företrädare för postverket som andra berörda parter. Dessaplaner har enligt de anställdas fackliga organisationer ej dementerats avledningen inom postregionen. Helt naturiigt har detta skapat oro för framtidensåväl hos de anställda som hos kommunen. Om även dessa planer skulle fullföljasinnebär det följande: Depostkupéer som framdras i SJ:s snabbgående godståg på stambananStockholm-Bollnäs-Ånge-Öslersund är enligt postverkels mening alltför kostsammaoch bör därför överflyttas till tåg som trafikerar osikustbanan på sträckanStockholm-Sundsvall-Ånge-Östersund. Detla skulle komma alt innebära enfullständig avveckling av den funktion som f n. har, nämligenjärnvägsposlfunktionen i , med åtföljande konsekvenser för sombrevområdesposlkontor och centralort för postverksamheten i ochHärjedalen. Denna funktion sysselsätter nu ca 130 hel- och deltidsanställda,men della antal skulle komma att reduceras till ca 50. Från all ha varil ettrelativt stort postkontor med en betydande järnvägspostfunk-lion går dåpostkontoret i samma öde till mötes som har drabbat SJ:sverksamhet i . Förväntningarna hos de anställda i och hoskommunen om elt samgående med för byggnation av den terminal vid SJ somnuvarande postverksamhet kräver kan då också komma att svikas. Förarbetstagarparlen och kommunen innebär detta en mycket skrämmande utvecklingsom måste klariäggas och ingående diskuteras. Omdessa planer på en successiv omorganisation med en slutlig avveckling av postverksamheteni som följd grundar sig på postverkets och SJ:s nuvarande brisl på ochoförmåga till samarbete i viktiga frågor, med för berörda kommuner ochanställda så förödande regional- och arbelsmarknadspolitiska konsekvenser,måste andra beslut och fömtsättningar tillskapas. Samordningenav dels tågdragningar för järnvägs- och posttransporter, dels lokalutnyttjandei form av terminaler borde kunna anpassas till såväl SJ:s som postverketsverksamheter, och ell samarbete statsverken emellan borde kunna etableras föratt uppnå andra väsentliga målsättningar i samhället. Dessa kan gälla regional-eller arbetsmarknadspolitiken, miljö- eller energipolitiken osv. Enutgångspunkt borde vara elt samlat och vidgat samhälls- Om södra inland inte skall utarmas ytterligare,måste även de slalliga verken känna sill ansvar. Jag vill därför frågakommunikationsministern: KommerBollnäs att få behålla järnvägspostfunktionen och förbli centralort förpostverksamheten i och ? OmBollnäs förblir centralort för järnvägsposlfunktionen, innebär det att denplanerade SJ-lerminalen för postfunktionen kommer till stånd? Anserkommunikationsministern det vara angeläget alt en samordning mellan SJ ochposten kommer till slånd för att lösa de frågor som här berörts? 1977/78:118 av BörjeStensson (fp) till statsådet om undervisningen i grundskolanangående alkohol, narkotika och tobak (): I läroplan för gmndskolan 1969 (Lgr 69), Allmändel, finns föreskrifter om hur undervisningen om alkohol, narkotika och tobak() bör bedrivas i . Detaljerade förslag finns i Supplement tillLgr 69. Sedan1969 finns vid länsskolnämndernas. k. ANT-kontaktpersoner med särskild uppgiftau i länet stödja ANT-verksamhel inom undervisning och elevvård.Kontaktpersonerna är länsskolpsykologer, fortbildningskonsu-lenier och lärare. Utantvivel har denna verksamhet medfört positiva förändringar av undervisning ochfortbildning inom ANT-området i landet. Iproposition 1976/77:108 bil. 4 föreslogs på grundval av beredningens förslagbeträffande undervisningen i ANT-frågor bl. a. alt anslagel 1977/78 tillexpertis vid länsskolnämnderna skulle utökas med . för att göra detmöjligt att understödja och utvidga den verksamhet som bedrivs av s. k.ANT-kontaktpersoner vid länsskolnämnderna. IfrågavarandeANT-verksamhel har inle tilldelats särskilt anslag förrän innevarande budgetår,1977/78. Erfarenhetsmässigt har verksamheten fungerat olika i de skilda länenfrämst beroende på att verksamheten getts skilda förutsättningar. Detla bottnari alt verksamheten ej tilldelats särskilt anslag. Verksamheten har bedrivitssom ett provisorium ända från starten . Många ANT-kontaktpersoner haruUryckt oiillfredsställelse med della förhållande. Tilldel särskilda anslagel för innevarande budgetår knöts vissa förhoppningar,trots alt beloppet, , fördelat på länen inte gav utrymme för någonomfattande verksamhet. Medelsanvisningen skedde sent, vilket skolöverstyrelsenpåpekar i sina inför /79, varför verksamheten i frågaendast i viss utsträckning kunnat planeras och genomföras med hänsyn tillanvisade medel. säger dock alt ifrågavarande ANT-verksamhelskall nå full omfattning under följande budgetår. Avbudgetpropositionen 1978 bil. 12 s. 212 framgår alt utbildningsdepartementetinte beräknar några särskilda medel för den verksamhet som bedrivs av s. k. ANT-kontaktpersoner vid länsskolnämnderna. hänvisastill att reformen om skolans inre arbete ger förutsättningar att medorganisationernas stöd ge adekvat ANT-information. Vidare påpekas att ett antalsludielag från rektorsområdena ges fortbildning i ANT-frågor under entidsperiod . Enligtmin uppfattning är de anförda motiven för strykning av del särskilda anslagetmycket starka argument för alt särskilda medel anvisas till en fortsattverksamhet genom ANT-kontaktpersoner. Ett frivilligt arbele har nedlagts avmånga ANT-kontaktpersoner, i vissa fall helt ulan ersäUning. Del har skett avintresse för saken och mot bakgmnd av engagemang i bl. a. nykterhetsrörelsenslokala eller regionala organisationer. Personliga initiativ har på vissa hållskapat bra samarbete med andra samhällsinstitutioner och organisationer. Manhar alltså skapat just den form av samverkan på ANT-området som i mera vidgadbemärkelse avses bli ett resultat när reformen om skolans inre arbete successivtträder i funktion. När nu del särskilda anslagel till ANT-verksamhelenförsvinner efter bara tillämpning, kommer vissa länsskolnämndersäkeriigen att föriora den personliga resurs ANT-konlaklpersonerna varil ochär. Del behövs ålgärder för att motverka här uttryckta farhågor. Molbakgmnd av del anförda hemställer jag om kammarens medgivande alt tillstatsrådet få ställa följande frågor: Vilka är de samladeerfarenheterna av ANT-kontaktpersonernas verksamhet från starten och intillinnevarande läsår? Vilka åtgärder avser statsrådetvidta för att den resurs som ANT-kontaktpersoner utgör inte skall försvinna? §11 Meddelande om fråga Meddelades alt följande fråga framställts den 16januari 1977/78:255 av () till utbildningsministern om vården av Linnéanska minnesmärken i : firas 200-årsminnet av . Stor internationell uppmärksamhet kommer att riktas mot den berömdevetenskapsmannens liv och gärning. De "Linnémonument" som finns iUppsala kommer säkert att tilldra sig särskilt stort intresse. Delkänns därför speciellt smärtsamt att behöva konstalera hur renl ut sagt bedrövligtskötta samtliga minnesmärken är. Eftersatt underhåll av byggnader,anläggningar och inventarier präglar såväl Linnélrädgården och i . Dessutom är problemen slora vad gällerdriften av dessa viktiga minnesmärken av hög internationell klass. Ägar- ochdriftansvaret är till vissa delar oklart, men i samtliga fall har statsmakten inågon form det dominerande ansvaret. Nr 61 Motbakgmnd av det anförda vill jag fråga utbildningsministern: den y\kd åtgärder är statsrådet beredd vidta för att påkort och lång sikt skapa 17 ianuari 1978_ tillfredsställande förhållanden vid nämndaLinnéanska minnesmärken i ? /- § 12 Kammaren åtskildes .