prot · G10924 · 1977-12-31 00:00:00 — Trots vad jaginledde mitt inlägg med - debatten har något nytt att komma med. Avtotalt 130 000 män i statsförvaltningen i lönegraderna F2-F17 -det gällerlönerna . - har heliidsbefait-ningar och 2 %dellidsbefallningar. Av totalt 58 000 kvinnor i motsvarande lönegrader har hellidsbefaltningar och dellidsbefallningar. Serman på lönelägena . finner man all det bara är avmännen men av kvinnorna som har dellidsbefallningar. Påden högre lönenivån - . - är del 1 96 av de 9 000 manliga chefernasom har deltidsbefattningar, medan 12 96 av de 500 kvinnliga cheferna hardellidsbefallningar. Arbetsmarknadsutskotlelvill framhålla alt del pågår försök inom olika statliga myndigheter attstimulera kvinnor all i ökad utsträckning söka högre tjänster, och man försökerockså inrätta fler deltidsbefatlningar. Det här låter ju bra, och vi får hoppasatt det blir bra i verkligheten också. Man kan tvivla när man exempelvis tardel av en uppmärksammad utnämning till en byråchefsljänsl i socialstyrelsen.Trots att en kvinna som sökt befallningen hade utmärkta meriter och skötttjänsten som vikarie lill allas belåtenhet, försökte man ändå mygla dit enkarl. Vilkamöjligheter finns det över huvud taget alt inrätta deltidstjänster påkvalificerade chefsbefattningar? Från vissa håll slår man ifrån sig. Inte gårdel, säger man. Man kan väl inle ha en chef som jobbar på dellid. Jag tror atthär styr fördomarna återigen inställningen i frågan! Hur många chefer i vårtarbetsliv, ärade kammarledamöter, sköter egentligen chefsuppgifterna på heltid?Undersök det, och jag är övertygad om att resultatet kommer atl överraskamånga. Se på landshövdingar, generaldirektörer, byråchefer, direktörer,inköpschefer, marknadschefer osv., titta litet närmare på hur de sköter sinachefsuppgifter. Ni kommer att upptäcka all de sköter dem på deltid. Om desköter uppgifterna bra på deltid kan jag inle uttala mig om, men jagförutsätter atl de gör del. Nej, herr talman, här som i andra avseenden när detgäller jämställdhet är det fördomar som styr vårt tänkande och handlande. Imotionen 1976/77:128, som är en kommunistmotion, sägs att de deltidsarbetandedrabbas av arbetslivets alla negativa effekter. har tidigare avvisattanken på ett slags minimiarbetstid för deltidsan- ställda, och i övrigt fårjag hänvisa lill all dellidsfrågorna bereds i kanslihuset. Vid och LO initierat en undersökning om deltidsarbetets omfattning, enuppföljning av en tidigare utredning, samt en undersökning om de bakomliggandeorsakerna. Imotionen 1976/77:536 av den moderate riksdagsledamoten m. fl.krävs att man skall överväga möjligheterna atl ge hemarbete meritvärde.Utskottet och har tidigare tagit ställning för att frågan bordeutredas. Utredning sker också f n. i regeringens kansli, och därför finnerutskottet del lämpligt atl tills vidare avvakta. Slutligen,herr talman, har m. fl. i motionen 1976/77:1332 krävt en särskildundersökning om de hemarbetandes situation. Utskottet delar motionärernasuppfattning att problemen om arbete och psykisk hälsa i hemmet böruppmärksammas. En utredning av frågan kommer, enligt min uppfattning, atlgenomföras i jämställdhelskommitténs regi. Meddel anförda yrkar jag bifall till arbetsmarknadsutskottets hemställan. Medanledning av de två särskilda yttrandena vill jag avslutningsvis, i likhet medIngrid , bara säga atl det på sätt och vis är litet olyckligt alt viför inte så länge sedan i ett annat sammanhang redan har behandlat de härfrågorna och att vi nu gör del på nytt, under . Men jag delar kanskeinte riktigt uppfattning - och inle heller uppfattningen i detvå särskilda yttrandena, framför allt i det första - alt det inte skulle händanågonting beträffande jämslälld-hetsarbelel f n. Enligt min uppfattning händerdel väldigt mycket och del gäller, som jag inledningsvis sade, atl inteförtrollas. Det gäller bara, herr talman, att i den här frågan liksom i mångaandra tjata och åter tjata. "Sammanfattningsvis måste vi med beklagande konstatera att densocialdemokratiska regeringens arbete för jämställdhet har bromsats upp efterregeringsskiftet." Detta var ett citat ur del särskilda yttrande somsocialdemokraterna har fogat vid utskollsbelänkandet i delta ärende, och detär, herr talman, framför allt den passusen i det socialdemokratiska särskildayttrandet som har fått mig att gå upp i den här debatten. Den är ett uttryckför den övermaga attityd gentemot regeringen som vi visserligen har börjatvänja oss vid men som det ändå känns angelägel alt tona ner genom enfaktaredovisning. Jag skall överlåta till utskoltsmajoritetens talesmän att härkommentera utskottels skrivning och begränsa mig till atl redogöra för vad somhänt på detta område. Självhar jag ofta uttryckt min tillfredsställelse över det arbete som densocialdemokratiska regeringens jämsiälldhetsdelegation utförde under de tre ården hade på sig. Jag har gjort del mot bakgrunden av att jag vet hur pass svårtarbetet på det här området är. Jag visste det innan jag blev ordförande ijämställdhetskommittén, därför att jag arbetat medjämställdhetsfrågor inom kvinnoför- Meninför den här passusen flnns det ändå anledning atl fråga och kräva ett svar.Vad var det för märkvärdiga saker som den socialdemokratiska regeringen gjordeför jämställdheten mellan kvinnor och män under sina ? får man enkänsla av att det på socialdemokratiskt håll förväntas att den nuvaranderegeringen skall ha löst alla de problem som påverkar jämställdhetenoch som den socialdemokratiska regeringen inte lyckades komma till rätta medunder sina . En sådan förväntan skulle man kanske känna sig smickrad över.Men del är väl knappast avsikten. Eller är det bara de delegationen varverksam som räknas? Och vad är det i så fall som har bromsats upp? Sanningenär väl den - och jag vill gärna slå fast detta - atl delegationen gjorde en delbra saker och fick regeringen med på en del. I jämslälld-helskommittén har vifortsalt arbetet med ungefär samma metoder, och regeringen har varit lyhörd förvåra förslag. Delfinns en principiell skillnad mellan våra säll atl arbeta. I kommittén finnsalla fem riksdagspartierna företrädda medan delegationen var en enpartigrupp.Det hävdas ibland som ett argument mot kommittén all den har en omöjligarbetsform. Jag anser efter det gångna årets erfarenheter att det tvärtom ären mycket bra arbetsform. Delvore till fördel för jämställdhetsarbetet och för jämställdheten om vi kunde fåslut på den här typen av småaktiga argument. Utnyttja i stället det tillfällesom den nya organisationsformen gett lill konstruktivt arbete - i samarbete! Rättenoch möjligheterna till förvärvsarbete är enligt kommitténs uppfattning denviktigaste grunden för jämställdhet mellan kvinnor och män. Därför är det heltnaturligt arbetsmarknadsfrågorna som kommittén -i likhet med delegationen - iförsta hand har ägnat sig åt. Mendet är självklart att det helt förändrade läget på arbetsmarknaden under detsenaste året har påverkat arbetet för jämställdhet - gjort det annorlunda ochsäkerligen också svårare. Del är därför oerhört glädjande att kunna konstateraatl kvinnorna i den här lågkonjunkturen inte gjort del som de alltid tvingatslill i tidigare lågkonjunkturer. De har inte gått hem. De finns kvar påarbetsmarknaden, och de fortsätter atl öka både i antal och i andel. påpekar så finns del 30 000 fler kvinnor på arbetsmarknaden iseptember jämfört med samma tidpunkt . Detta har varit möjligtendast tack vare den mycket starka satsning på sysselsättningspolitiken somregeringen gjort. Del är ju först när del finns arbete åt alla som denviktigaste förutsättningen för jämställdhet är uppfylld. Men det behövs skärptvaksamhet under en lågkonjunktur så alt inle kvinnorna kommer på efterkälken.Kvinnorna har ofta kortare anställningstid och sämre utbildning än män, ochenligt praxis på arbetsmarknaden får de därför gå först vid permitteringar. Arbetslöshetssiffrornavisar också atl arbetslösheten är större för kvinnor än för män, för mänmot 2,4 96 för kvinnor . Och i den stora gruppen arbetslösaungdomar finns del fler flickor än Menjämställdhet på arbetsmarknaden får vi inte, om vi inte lyckas få en förkvinnor och män enhetlig arbetsmarknad. I utskottsbetänkandel beskrivs hur delligger lill f n. Delegationen gjorde lovvärda ansträngningar alt få kvinnor inpå traditionellt manliga yrkesområden. Lika viktigt - minst - är det attstimulera män att la jobb inom de områden som är helt dominerade av kvinnor,t. ex. inom vårdområdet. Det är ju också en starkt expanderande sektor, ochskulle man som bara rekrytera kvinnor till den, skulle snart sagt allanytillträdande kvinnor sugas upp. Detta skulle bara öka snedheten ikönsfördelningen på arbetsmarknaden. Kommittén är därför starkt engagerad iarbetet för att få män till olika vårdyrken och för atl få pojkar alt söka tillvårdyrkesutbildning. 1del syftet startar jämställdhetskommittén ett utredningsarbete omutbildning av förskollärare och fritidspedagoger, som skall mynna ut i ettförslag till åtgärder för alt nå en jämnare könsfördelning i denna utbildning.Det finns bara 3 manliga förskollärare. Här gäller det f. ö. inle bara atlbryta könsuppdelningen på arbetsmarknaden. För de små barnenskönsrollsuppfatining och ideniifikationsmöjligheter är det oerhört viktigt atlde får växa upp med både kvinnliga och manliga vårdare. Del är ettjämslälldhetsarbele på . Jag kommer tillbaka lill den typen avarbete. Närdel gäller jämställdhet på arbetsmarknaden föreslog kommittén i vårasregeringen flera olika åtgärder, och såvitt jag vet är nu samtliga åtgärdergenomförda. Kommittén krävde bl. a. en höjning i vissa försökslän av del s. k.jämslälldheisbidraget, som går till arbetsgivare som anställer och i sambanddärmed utbildar personer i vissa för kvinnor eller män olraditionellayrkesområden. Kommittén föreslog också att antalet yrkeskategorier somomfattas av bidrag skulle utökas. Detta trädde i kraft . Mendet räcker inle med att kvinnorna kommer in på nya områden, de behöver ocksåstimuleras lill vidareutbildning, så all de inte blir kvar på de mestrutinbelonade arbetsmomenten. har del tyvärr ofta blivit så. Kommitténföreslog därför försök med vidareutbildning av kvinnliga verksladsmekaniker.Regeringen har beviljat medel för en sådan försöksverksamhet i ,där kommittén medverkar vid uppläggningen. På en annan industri, i , harkommittén initierat ett liknande projekt, som beräknas starta . Ettannat av kommitténs förslag, som regeringen tagit fasta på i sillsysselsättningspaket, är utbildningen av permiiieringshotad personal. Sådanpersonal kan fr. o. m. inom 25-kronan få utbildning ijämställdhetsfrågor. Det är viktigt atl studiematerialet utformas så atl ettresultat av utbildningen kan bli att jämställdhelsproblemen inventeras på resp.förelag och all jämslälldhelsplaner utarbetas. Det är också avsikten altförsöka styra utbildningen i den riktningen. Del finns nu påarbetsmarknadsverkets alla dislriklskontor en s. k. samordningstjänstemananställd, som har lill speciell uppgift att bevaka jämslälldhetsfrågorna. Dessatjänstemän ersätter de tidigare s. k. 100 tjänstemännen som skulle handläggaspeciella frågor när det gäller den kvinnliga arbetskraften. Det är också ettkrav från kommittén atl man skall ha särskilda tjänstemän avdelade för attbevaka dessa frågor. Kommittén kommer f ö. atl medverka vid fyraAMS-konferenser med dessa sam-ordnare nu , med början . Inomarbetsmarknadssekiorn är också de statliga myndigheterna en särskilt intressantgrupp ur jämslälldhetssynpunkt, efter riksdagsbeslutet och efterjämställdhetsförordningen. följer de försök som pågårför att bryta könsbunden rekrytering och den jäm-slälldhelsplanering sommyndigheterna har ålagts. Kommittén kommer att på olika säll driva påutvecklingen. De åtgärder som budgetdepar-temenlei har föreslagitoch ställt medel lill förfogande för bör kunna sätta fart på det arbetet. Jagförutsätter att kommer atl beröra delta närmare. Deltidsarbetetberörs i betänkandet, och del har också berörts i debatten här tidigare. Del ärriktigt atl jämställdhetskommittén ställde sig bakom de förslag somdelegationen redan tidigare hade lagt fram i syfte att förbättra ställningenför de deltidsarbetande på arbetsmarknaden. Förslagen hade varit ute påremiss, och vi sände sedan över dem lill regeringen med remissvaren. Ett av deförslag som kom fram vid remissbehandlingen var atl det krävdes ytterligareutredningar i vissa frågor. De utredningarna har regeringen nu låtit ulföragenom DELFA, och resultatet av den utredningen kommer all redovisas i nästavecka, då också regeringens förslag till åtgärder med anledning av de tidigarenämnda förslagen kommer all redovisas. Jagvill emellertid understryka alt spegelbilden av deltidsarbetet för kvinnorna ärderas fortsatta odelade arbete och ansvar för hem och barn. Flertalet av demsom har deltidsarbete anger atl skälet till detta är att de inle klarar bådauppgifterna, om de arbetar på heltid. Det finns andra skäl också. talade om arbetsbristen och sade att del var 84 000 kvinnor som hadeangett det skälet, men av de 900 000 kvinnorna anger flertalet som skäl arbetemed hem och barn. Detär absolut nödvändigt att vi, som vi försöker stärka kvinnornasställning på arbetsmarknaden, söker påverka arbetsfördelningen i hemmen.Situationen blir annars alltför pressande för kvinnorna. Färska undersökningarvisar alt - trots allt tal om motsatsen - ytterst litet har hänt inom hemmetsväggar när det gäller atl förändra kvinnors och mäns roller. Här gäller det allpåverka attityder och all ändra ingrodda värderingar. Del är inle lätt - är nödvändigt! har därför gått ut medett massivt "opinions-bildningspakel", om jag får kalla del så. a. hafl två seminarier för journalister och en konferens med med dem diskutera vad man kan göra. Vi ger vidare ut ettnyhetsblad som vi kallar "Jämsides" och som är utformat så att ävenupptagna personer Nr 24 skall hinna läsa det. Det har bl. a. till uppgift all sprida idéer somvi Torsdagenden """ P «'"'' »ä"- Kommittén har föreslagit-och har gjort en skiss till-ett könsrollspakel Jag har gott hopp" om att det snart skall bli verklighet. Jämställdhetsfrågor Detskall dels syfta lill att stärka personalens och föräldrarnas medvetande m. m. om könsrollernas betydelse, dels underlättapersonalens arbete med bar- nen på detta område. Videltar också i diskussionerna kring den information om hur viktigt del är altpappan utnyttjar sin lagstadgade rätt lill föräldraledighet som riksdagenbeslöt om . Vihar dessutom på olika sätt drivit på när det gäller utbyggnaden av samhälletsbarnomsorg, och vi arbetar f n. intensivt med dessa frågor ur olika aspekter. Kravetpå jämställdhet måste byggas in överallt när vi planerar framtidens samhälle.Utbildning, forskning, samhällsplanering i form av boendeformer,arbetsplatsers lokalisering, kommunikationer, service - det är viktiga bilarför atl få en helhetssyn på samhällsutvecklingen ur jämslälldhetssynpunkt. Påolika sätt har därför jämställdhetskommittén engagerat sig i konkreta projektinom boendeplanering och samhällsservice. Vihar även breddat våra kontakter med olika grupper i samhället. Vi har t. ex.inlett en serie temakvällar, där vi säger att huset är öppet för inbjudna frånolika verksamhetsområden som vi gärna vill dryfta jämställdhelsfrågor med.Häromdagen träffade vi personal från daghem och fritidshem och diskuterade"könsroller i förskolan" - det var f ö. mycket lyckat. Jag tror altett regeringsorgan som vi måste utnyttja sådana mindre pretentiösa och obyråkratiska former förkommunikation. Stornytta har jämställdhetskommittén också av den referensgrupp som redan tidigarefanns och då enbart bestod av kvinnor men har utökats med ett antal män ochmed invandrarkvinnor. Det är ju viktigt att komma ihåg att jämställdheten rörkvinnor och män i lika hög grad! Jämställdhetskommitténföljer nu också på ett myckel brett plan upp vad som händer ute i landet medjämställdhetsfrågorna. - Det är inte bara kommittén som gör arbetet, utanarbetet sker ju på andra håll i landet också- och skall så göra; kommitténskall initiera och stimulera. Över tusen myndigheter, organisationer,institutioner och föreningar svarar på en enkät om vad som gjortsoch vad som planeras. Del finns idéer och uppslag att ta vara på och föravidare. Det är myckel arbete på gång. Detgångna året har för jämställdhelskommitténs del också ägnats åt att utarbeta ett förslag till lag mot könsdiskriminering som beräknas vara klart . Det blir ytterligare ett instrument i kampen för att skapa jämställdhet mellan könen och kan, hoppas jag, bli ett bra stöd för de fackliga organisationerna i deras intensifierade arbete för jämställdhet i arbetslivet. 30 Herr talman! Vårt arbete är i mångt ett trägetvardagsarbete, som i skymundan från de storarubrikerna syftar till alt hjälpa och stödja de många män och kvinnor som vågarbryta den könsuppdelade strukturen på arbetsmarknaden i utbildningen, iomsorgen om barn, sjuka och äldre. Det är bra all vi är otåliga - jag är detsjälv - men det är nödvändigt att vi är uthålliga. Jag hoppas atl jag med den här redogörelsen skall ha klargjort för demav kammarens ledamöter som lyssnar på fakta att det inle har varit fråga omnågon uppbromsning av arbetet för jämställdhet under del gångna året utantvärtom en intensifiering och en breddning till olika samhällsområden. INGRIDLUDVIGSSON (s) kort genmäle: börjar med att fråga om vi hade förväntat oss att manefter regeringsskiftet skulle klara allt detta som återstår alt görapå jämställdhetens område, och så tackar hon oss för att vi tilltrodde denborgerliga sidan den kapaciteten. Del har ju blivit vanligt all turnerakritiken från oppositionen på det sättet. Nej,vi hade faktiskt inte väntat oss några underverk - del skall jag väl säga tillKarin . Men bakom den här formuleringen i vårt särskilda yttrande, somnu tog som utgångspunkt för sitt anförande, finns del enligt vårmening verkliga och hållbara skäl, och vi har också redovisat ett par exempel ivårt yttrande. Det gäller deltidsfrågan, där den förutvarandejämställdhetskommittén ju hade, som jag sade tidigare, konkreta förslag tillåtgärder, som var remissbehandlade - och positivt behandlade. Vi begärde atlregeringen skulle redovisa vad man tänkte göra med dessa förslag. har viingenting hört om delta, och det finns ingenting aviserat om vad som skallkomma i den vägen. Ettannat område där vi också begärde besked från regeringen i samband med att vårmotion behandlades var ju det statliga området. Enligt de ursprungligaplanerna borde del nu ha förelegal en redovisning av vad man där avsåg att göraför att främja jämställdheten mellan män och kvinnor. Vi har ännu ingentinghört. Detta lar vi som en uppbromsning i takten i jämställdhetsarbelel. Det är bra om jämställdhetskommittén arbetaraktivt. Vi skall nogsamt följa utvecklingen på detta område och noterar medtillfredsställelse varje framsteg som görs. Som jag har sagt lovar vi attåterkomma med vårt förslag lill åtgärder under detta . Vi har ingetunderlag för något yrkande , utan vi har velat nöja oss med att markeravår inställning i detta särskilda yttrande. () kortgenmäle: Jag vill bara la upp en sak av det sade här, och delgäller deltidsarbetet. Det kan hända all jag uttryckte mig oklart eller att detinte gick fram, men jag redovisade faktiskt vad som har hänt. Del är riktigt attremissorganen i stort sett var positiva, men de hem- ställde också omytterligare utredning. Det fanns även med i den skrivelse somjämställdhetskommittén överlämnade till regeringen och som annars i stort settföljde upp delegationens förslag. Regeringen beslöt då atl överlåta till DELFAatt göra dessa ytterligare utredningar. De är nu klara med detta, och jag fickbesked i går om alt rapporten skall läggas fram om . I samband därmedskall regeringen redovisa de åtgärder som man vill vidta med anledning av deskrivelser som såväl delegationen som kommittén har ställt sig bakom. betänkande nr 5 handlar om kvinnors liv ocharbete och de insatser som görs för atl nå ökad jämställdhet mellan kvinnor ochmän. Utgångspunkten är fyra motioner. Utskottets talesman, , harnyss redovisat utskottets ställningstaganden, så det skall jag inte ägna tidenåt. Menjag vill ge några synpunkter på jämslälldhetsfrågorna, eftersom del är frågorsom länge aktivt arbetat med, och jag skall beröra kvinnorsarbetsmöjligheter och arbetsvillkor. Genom mitt inlägg skall jag, liksom KarinAndersson redan gjort, vederlägga del socialdemokratiska yttrandet om atljämställdhelsarbetet bromsals upp sedan vi fick en ny regering. Folkpartietfick ju f ö. särskild uppmärksamhet i yttrandet. Vissttycker man ibland atl del går väldigt långsamt med jämställdheten. Några avoss har hållit på myckel länge och arbetat för den. Först talade vi omkvinnofrågan, om kvinnors två roller: mammarollen och yrkesrollen. Först skullevi satsa på yrkesrollen, sedan kom mammarollen och så kom yrkesrollen igen. Nuhar vi insett atl också mannens roll måsle förändras, om vi skall nå målet attbåde kvinnor och män skall ha en egen ekonomisk trygghet, att både män ochkvinnor skall ta ansvar för hem och barn och alt båda skall ha möjlighet tillsamhällsarbete. Enförutsättning för egen ekonomisk trygghet är att det finns ett arbete au få,och i del avseendet har många kvinnor varit och är fortfarande missgynnade,speciellt de unga kvinnorna. Vihar i denna kammare varit överens om all del gäller atl ta bort de olikaförvärvshinder som finns. Grundförutsättningen för att få fram fler jobb är enekonomisk tillväxt och en balanserad ekonomi. Det behövs en god aktivitet inäringslivet. Dessutom behövs en bra barnomsorg, en god boendeplanering, därarbete och bostad inle ligger alltför långt från varandra, samt väl fungerandekollekliva kommunikationer. Tillskottetav nya jobb i näringslivet ligger på en låg nivå f n., helt naturligt med tankepå den ekonomiska situation som vi har med svårigheter för företagen inomindustrin att sälja sina varor. De nytillträdande på arbetsmarknaden drabbas,speciellt då de unga kvinnorna. Från mitt eget län kan jag redovisa all 40 96av de arbetssökande är , 60 9f> är kvinnor. Men trots lågkonjunkturenökar kvinnornas förvärvsintensitet. sysselsatta kvinnor vari september 1,83 miljoner. Förvärvsfrekvensen för kvinnor i åldern 16-64år är i genomsnitt. Här finns givetvis stora regionalavariationer. I var förvärvsfrekvensen 1975 i genomsnitt 45 96; nuhar den ökat något. I /Kalix-området är förvärvsfrekvensen knappt 5096, i /Gällivareområdet . Ökningenberor på all den offentliga sektorn bygger ut barnomsorgen, äldrevården ochlångvården. Men regeringen har verkligen målmedvetet satsat på atl underlättaför kvinnor att få ett jobb, atl kunna la ett jobb. Det gäller både jämslälldhelsbefrämjandeåtgärder och arbetsmarknads-politiska insatser. Låt mig ta upp några av dem. Äklamakeprövningeni studiemedelssystemet tas bort stegvis. Dag-hemsulbyggnaden skall fullföljas,och statsbidragen har ökat. Fler förskollärare utbildas, ochföräldraförsäkringen byggs ut. Föräldraledigheten bör delas mellan föräldrarna.Semesterlagen har ändrats så, atl föräldra-ledig pappa får tillgodoräkna sigledighet för vård av barn som semestergrundande. Del kommer också, som KarinAndersson påpekade, förslag lill lag mot könsdiskriminering. Delpågår ett aktivt arbete för atl rekrytera kvinnor till s. k. manliga jobb ochtvärtom. Statliga myndigheters jämställdhetsplaner är ett led i detta arbete.Man får redovisa vad man inom myndigheten tänker göra för att stärka kvinnornasställning. Dessa planer, som socialdemokraterna efterlyst, kommer att redovisasi samband med att budgeten läggs fram. Sysselsättningsulredningengör en studie om kvinnors förvärvshinder, och det s. k. jämslälldheisbidragethar höjts lill . i vissa försökslän, som ett medel att underlätta förkvinnor alt få jobb i traditionellt manliga yrken. Arbetsförmedlingarnasresurser har förstärkts. Antalet platser i arbetsmarknadsutbildning,beredskapsarbete och prakiikarbete har utökats, allt i avsikt att fånga uppsärskilt kvinnor och ungdomar som försöker komma in på arbetsmarknaden.