prot · G109113 · 1977-12-31 00:00:00 — Detär möjligt att det kommer att gå något annorlunda till när nu överinspektörernasjälva skall göra upp budgetförslagen och också i dessa verkligen kommer attredovisa till vilka ändamål resursförstärkningarna behövs. Denbesiktning som det här är fråga om behövs för alt hålla elanläggningarna igott skick. Jag vet inte i vilken utsträckning har studeratstora fördelningsanläggningar, distributionsanläggningar osv., men jag somarbetat på området vet hur del är ställt på de punkterna. Vissaanslag inom industridepartementets verksamhetsområde Med anledning av den oro och otrygghet de anställda inom den manuellaglasindustrin känner har vi under den allmänna motionstiden väckt motionen1289, Vikrävde där en snabb utvärdering av stödet till branschen samt att åtgärdervidtas för att säkra branschens framtid i ett längre tidsperspektiv. Vi gjordedetta eftersom industriministern i sin budgetproposition inte med ett ord berörframtiden. Stödbeloppen är dessutom oförändrade. Någon uppräkning har inteskett med hänsyn till inflationen. Detta måste innebära att man accepterar dennedläggning av företag som sker - då uppstår ju inte något stödbehov. Det ärett bekvämt sätt att angripa problemen. Jagmåste säga att jag är djupt besviken på utskottets hantering av frågan. Manhänvisar till att industriverket fått i uppdrag att i anslagsframställningenför /80 om möjligt redovisa förslag om när de olika Vissaanslag inom industrideparte -mentets verksamhetsområde branschprogrammenlämpligen kan avslutas. Man undviker att säga något om den akuta situation vibefinner oss i, med två nya konkurser, nämligen vid glasbruken i och Björkshult i . Är branschen för liten för att man skallintressera sig för den, eller tycker man inte att det finns någon anledningtill oro? Jagtänker ta mig friheten att här, eftersom utskottet inte gjort det, redovisanågra synpunkter som kan tjäna som ord på vägen till industriverket. Branschenär liten och den krymper med 200-300 anställda. F. n. är antaletanställda 1 900 i hela landet. Glasbruken är ofta den enda eller dominerandeindustrin på orten. Det är bråttom med aktiva handlingar om man har sommålsättning att vi skall ha den glasindustrin kvar. Vad finns det då för skältill att ha den kvar? Utöversysselsättningsskälen som jag berört finns ytteriigare några aspekter påfrågan. Vi har kvalitet och yrkesskicklighet och vi har en ur kulturhistorisksynpunkt unik brukstradition. Har vi råd att göra oss av med detta kulturarv?Nej, enligt min mening absolut inte. Ärman sedan förhoppningsvis bestämt att vi skall bevara denna industri uppkommerfrågan: Hur stor skall branschen vara? Som det nu är sker nedläggningar helt påkapitalägarnas villkor. Jag tycker att man tillsammans med de anställda skallbestämma sig för hur stor branschen skall vara och hur man skall kunna undvikaytterligare nedskärningar. Det är uppenbart att företagsägarna behöver hjälpmed detta. Attveta hur framtiden kommer att gestalta sig är en nödvändighet för de anställda,för berörda kommuner och för planeringen av yrkesutbildningen. Yrkeskunnandetavvecklas f. n. i stället för att utvecklas. Det är också helt avgörande förden gemensamma anläggning för råvaruhanteringen, som man håller på attprojektera, att veta hur stor mängd råvara man skall planera för. Branschendomineras av två ägargrupper, och Wallenberg-gruppen. Hur kommerdessa att agera i fortsättningen? Tänker man göra nödvändigaarbetsmiljöinvesteringar o. d. vid de små bruken, eller koncentrerar maninsatserna till några få orter? Detvar många centerpartister i mitt hemlän som i valrörelsen talade sig varma förde små bruken och i högtidliga ordalag talade om den ljusnande framtid somskulle komma bara det blev ett regeringsskifte. Det blev ett regeringsskifte,men någon ljusnande framtid har vi inte sett tillstymmelsen till. Branschen hari stället gjort sig av med ca 600 anställda sedan valet, många av dem från småbruk. Det hade varit bra om även på denna punkt hade uttryckten egen åsikt i betänkandet, eftersom han instämmer i motionen, där vi talar omatt vi är oroliga för framtiden. Sammanfattningsvisvill jag att regeringen genom industriverket snabbt tar tag i problemen ochbestämmer sig för att vi skall ha glasindustri kvar, 1 så fall bör mantillsammans med de anställda bestämma hur stor branschen skall vara ochgemensamt planera lämpliga åtgärder för att skapa trygghet för framliden. Det är här väsentligt attden glasbran.schens karaktär av Del finns nämligen en tendens att man övergår till sådanaarbetsprocesser som gör att yrkeskunnandet försvinner. Samtidigtmed denna framtidsplanering för branschen måste man planera för insatser på deorter som drabbats av nedläggningar. Jag litar inte på några s. k.självläkande krafter, utan här krävs samhälleligt initiativ. Ett tredjeinvestmentbolag kan t. ex. vara en god början. Ettenigt utskott anser att vi kan avvakta industriverkets utvärdering, och jag lärinle ha någon större framgång med något annat yrkande. Men det är såvitt jagvet inte förbjudet att börja denna utvärdering . Vissaanslag inom industridepartementets verksamhetsområde I detta anförandeinstämde (). i (fp) kort genmäle: Glasindustrin har vi diskuterat . Det har förts framolika program - korta program, ettåriga program och fr. o. m. innevarandebudgetår har vi också ett treårigt program. Detär bra att vi har fått ett förlängt program - det håller jag med motionärernaom. De tidigare korta programmen var inle tillräckliga för att man skulle fö enenhetlig bild och en översyn av de problem som fortfarande finns i mycket höggrad. Imotionen begär man nu en snabb utvärdering av stödet till den manuellaglasindustrin. Både utskottet som inhämtat upplysningar från industriverket ochjag själv har varit i kontakt med ordföranden för den här gruppen inomindustriverket, , för att diskutera dessa frågor och få vetahuruvida del är möjligt alt göra en snabb utvärdering efter endast . Menvi fick helt klart för oss att det är helt omöjligt. skall den undersöka vilka möjligheterstaten har all gå in. Iutskottsbetänkandet och propositionen redovisas också vilka stödåtgärder somhar vidtagits och vilka åtgärder som kommer att vidtas för den manuellaglasindustrin - som sannerligen har det svårt, del är vi alla överens om.Emellertid sitter facket med i den här gruppen i industriverket och harsjälvklart möjligheter att påverka gruppens bedömning. Närdet gäller att vidta åtgärder för att säkra branschens framtid harindustriverket fött i uppdrag att efter branschprogrammets genomförande kommamed förslag om förlängning. Så står det också i propositionen. Detta är i ochför sig tillfredsställande. Men branschen har uppenbara problem, och då bör mansjälvfallet först undersöka vilka möjligheter som finns att producera varor ochsälja dem. Såvitt jag förstår går det inle att producera flera varor än man kansälja. Detta är emellertid ett problem som ett flertal branscher får dras med. Sedannågra ord också om de självläkande krafterna. Det har framgått av bådepropositionen och utskottsbetänkandel att avsevärda stödåtgärder sätts in förett antal industrier. Detta görs framför allt för att på bästa sätt skyddafortsatt sysselsättning för dem som jobbar där. Vissaanslag inom industridepartementets verksamhetsområde till stor del - det villjag gärna hålla med om - men vi får väl sälla in alla arbetsmarknadspolitiskamedel som står till vårt förfogande för att avhjälpa dem. Det stora problemetför glasbranschen är att den har svårt att få avsättning för sina varor. LENAÖHRSVIK (s) kort genmäle: Ja, avsevärda stödinsatser har behövt sättas in, men man kan ändå frågasig om stödet har varit tillräckligt, eller om det möjligen kan varakonstruerat på ett felaktigt sätt. Eller är det kanske något fel på det sättvarpå man har organiserat sin verksamhet? Stödet har inte fött den effekt somman hade tänkt sig. Jagvill hänvisa till att i en debatt här sade med rätt organisation bör kunna sysselsätta de anställda som vi har ,knappa 2 500. Men så många har vi inte kvar , och branschen fortsätterattkrympa med mellan 200 och 300 personer . Därför tycker jag det flnnsanledning till oro. Vi måste vidta snabba åtgärder i den här frågan! i (fp) kort genmäle: Jag tror det är synnerligen svårt att, som det föreslås i motionen,efter föregående riksdagsbeslut om stödet till den glasindustrinomedelbart göra en snabb utvärdering. Branschgruppen arbetar nu iindustriverket och har fortlöpande översyn och följer utvecklingen i branschen.Man kan därför räkna med att fackels representanter där slår larm, om detskulle visa sig att utvecklin,gen blir en annan än man räknat med. Jagförutsätter att det sker i så fall. Det är ju därför vi har branschprogrammenoch branschråden i industriverket. LENAÖHRSVIK (s) kort genmäle: Fackets representanter slår säkert larm, men de är inte i majoritet ochkan alltså inte ensamma avgöra frågan. Vi krävde i en motion attlöntagarna skulle vara i majoritet i arbetsgrupperna, men det förslaget avslogden borgerliga majoriteten i . Vianser att det hos de anställda finns ett väldigt kunnande som man bör ta tillvara, och även i litar tydligen på att de skall slå larmom det skulle behövas. Eftersom de som sagt inte har majoriteten hängeremellertid avgörandet i den här frågan inte bara på dem. Manmåste också ha en målsättning för stödels inriktning, och jag tycker man förstbör bestämma sig för hur stor branschen skall vara och sedan planera iförhållande till det - man måste ju veta vad man har att rätta sig efter. Förste vice talmannen anmälde att iÖrebro anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytteriigare replik. Med anledning av min motion 1977/78:598 om ökat stöd till hemslöjdenvill jag framföra några synpunkter. Ordethemslöjd uppfiutas olika av olika människor, beroende på om vederbörande harkommit i kontakt med vad hemslöjden egentligen innefattar. Den svenskahemslöjden har urgamla anor. Månghundraåriga traditioner kan här spåras, både itillverkningssätt, kvaliteter och mönster. Hemslöjdsföremålenavspeglar olika tidsepokers och provinsers stilideal. De utgör också en mätarepå hantverkskunnande och yrkesskicklighet. Materialkännedom, kunskap om gammalteknik och om mönsterskapande samt förmågan all producera hemslöjdade varorfinns framför allt hos den äldre generationen. Det är fråga om enyrkesskicklighet som har gått i arv genom sedvänja ochsläkttraditioner. Dessa produkter utgör en värdefull påminnelse om ettkulturarv. I ett levande svenskt kulturiiv har hemslöjden en betydelsefullroll, som vi bör slå vakt om. Det gäller för oss att föra detta arv vidare tillkommande generationer. Mängaställer sig kanske frågan: Behöver vi dessa hemslöjdsalster? Marknaden ärju översvämmad med prylar i de mest skiftande utformningar. Trots denslit-och-släng-mentalitet som har präglat vår tillvaro finns del mångamänniskor - framför allt unga människor - som hyser ett stort intresse förhemslöjd. De satsar mycket av sin fritid på att genomgå kurser ochstudiecirklar för att fördjupa sig i de labyrinter som hemslöjdsutövninginnebär. Förutomatt vara ett kulturbärande element har hemslöjden en viktig funktion försysselsättning och socialt Ii v, fram för all t i glesbygden, samt somarbetsterapi vid sjukvårdsinrättningar. För de människor som av handikapp,geografiska, sociala eller andra orsaker är utestängda från en traditionellarbetsmarknad kan hemslöjdande verksamhet vara ett livsviktigtarbetstill-flille. För en handikappad människa är detta att skapa med sinahänder av mycket stor betydelse. En rullstolsbunden människa uttryckte en gångför mig sin syn på denna verksamhet. Hon sade att den här verksamheten är avsamma betydelse för henne som lyriken för poeten och sonaten för musikälskaren.Just detta att med sina händer kunna framskapa en nyttig och kvalitativthögtstående produkt var för henne av livsviktig betydelse. Detär ur samhällets synvinkel viktigt att sätta in hemslöjden i ett störresammanhang eftersom den, förutom den kulturella betydelsen i allmänhet,tillfredsställer en mängd varierande individuella behov. Det finns ocksåanledning att koppla ihop den med frågor som rör sysselsättning, glesbygd,åldringsvård, fritid, konstnärligt skapande m.m. Statsmakternahar också en uppskattande och positiv syn på hemslöjden, vilket kommit tilluttryck i ekonomiskt stöd för verksamheten. Det är värdefullt att omkostnadernaför hemslöjdens produkter i så stor utsträckning som möjligt kan bäras avköparen-konsumenten. I dagens ansträngda statsfinansiella läge är det därförangeläget att understryka hur en sådan utveckling skall kunna initieras. Detfinns anledning att tro att ökad information om produkternas kvalitet och tillverkningssättockså stimulerar Vissaanslag inom industrideparte-tnentets verksamhetsområde Vissaanslag inom industrideparte-metttets verksamhetsområde kunderna att köpa dem. Ensådan konsumentupplysning som bedrivs aktivt på flera ställen kan ses somen riktig men inte tillräcklig åtgärd i marknadsföringen.Hemslöjdsföreningarnas affärsverksamhet har till syfte att sälja de varor somtillverkas av slöjdare samt att förse dessa med råvaror, mönster, service ochrådgivning. I de alltmer komplicerade sammanhang i vilka föreningarna bedriversin verksamhet ställs höga krav för att denna verksamhet skall kunna levavidare. Det fordras kunskaper i marknadsföring, företagsledning,administration, ekonomisk styrning m. m. Motbakgrund av vad jag här har anfört vill jag påvisa att ett ökat ekonomiskt stödfrån statens sida för rådgivning och utbildning, främst avseendemarknadsföring, bör ges till hemslöjdsföreningarnas affärsverksamhet.Regeringen har tillsatt en utredning i syfte att ange riktlinjer för detstatliga stödet till hemslöjden. Jag har inget yrkande utan hoppas att denna utredning särskilt beaktarde synpunktersom jag anfört i min motion. Med mycket stort intresse avvaktarjag utredningens arbete, och jag hoppas att det skall bli positivt förhemslöjdens framtid. Överiäggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avIngvar m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskoltets hemställan i betänkandet nr42 punkten 7 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. Punkten 22 Nr 113 -j ,jppj| g-jg ° " Utredning rörande Propositioner gavs påbifall till dels utskottets hemställan, dels reserva- tionen nr 2 av FritzBörjesson, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 797 av TommyFranzén och i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr42 punkten 23 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 797 av och i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då TommyFranzén begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. Föredrogs näringsutskottets betänkande 1977/78:43med anledning av motion om utredning rörande . INGVARSVANBERG (s): bemyndigade regeringen industriministern atttillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda frågan om StatsföretagAB:s verksamhetsinriktning och mål m. m. Statssekreterare harsenare utsetts till utredare. Vifrån socialdemokratiskt håll anser denna utredning vara synneriigen betydelsefull och viktig och finner det därför ytterst anmärkningsvärt att en 75 Nr 113 politisktså viktig fråga görs till föremål för en enmansutredning. Fredagenden ' " motion yrkat att denna utredning skall föparlamentarisk sammansält- 7april 1978 "'"8- Vid ärendetsbehandling i utskottet har det från företrädare från departe- Fritidsbebvsselse mentet framhållits att det ytterst är tidsfaktorn som föranlett att utredningen fått denna sammansättning.Avsikten är nämligen att utredningens resultat skall ingå i underlagetför en proposition om den framtida näringspolitiken, som regeringen planeraratt lägga fram . Efter diskussion harutskottel enhälligt beslutat föreslå att utredningen, med hänvisning lilltidsfaktorn, inte får någon ändrad sammansättning men att uttalarönskemålet att en parlamentarisk referensgrupp knyts Dennareferensgrupp bör hållas orienterad om utredningens arbete och bli i tillfälleatt överlägga med utredaren och delta i utformningen av utredningens slutligarekommendationer. Dådetta utskottets beslut till en väsentlig del tillgodoseryrkandena i vår motion har vi kunnat medverka till det enhälliga beslutet.Jag hardärför, herr talman, inget annat yrkande än om bifall till utskottetshemställan. Överiäggningenvar härmed slutad. Föredrogs civilutskottets betänkande 1977/78:22 medanledning av motioner om fritidsbebyggelse m. m. TORECLAESON (vpk): Turist- och rekreationspolitiken är i många stycken enåterspegling av klassamhällets orättvisor och värdering. Det sociala behovetfår ge vika för privatkapitalets vinst- och spekulationsintressen. Dettahar blivit speciellt märkbart inom de delar av vårt land som är särskiltattraktiva fritidsområden. Det gäller exempelvis men också ,och , där en enorm exploatering och privatisering pågår. Jaghar tillsammans med några partikamrater tagit upp dessa problem i motion nr1677 som tillsammans med andra motioner behandlas i civilutskottets betänkandenr 22. Vi har i motionen gett exempel på hur attraktiva markområden köpts uppoch hårdexploaterats av privatkapitalet, som gör stora spekulationsvinster,medan naturen utsätts för stor förslitning. Avskräckande exempel pådetta är i kommun med planer påtusentals stugor, eller i där Polarvagnen skulleåstadkomma ett fritidsparadis för människor som har gott om pengar och/eller högainkomster. Ett annat exempel är Armerad Betongs 76 planer på en stugby i i om ca 300 stugor. Medolika mellanrum har vi i pressen kunnat läsa om spekulationen i Nr 113 Oällen. Ett fritidshus och andel i servicebyggnad kostar nära 600000 den kr., dvs. över en halv miljon. Mera normala priser för små fritidsstugorsom 7 j| \g-j sålts har varit omkring hälften, dvs. Mångastugor säljs som ett slags bostads- eller andelsrätier med 24 andelarFritidsbebyggelse per sluga. En andel berättigar att bo i stugan underhögsäsong och under lågsäsongen. Priset för rätten att vistas i en typav stugor som säljs under en sportlovsvecka blir . 24 000 kan man få låna av byggnadsfirman, i detta exempelKullenbergs, som privatlån mot ränta och med amorteringstid. Representanterför byggnadsfirman har inte ansett priset, . för ett 56 m fritidshus,för högt och inte heller de ca . som utgör betalning för vad mankallar för marknadsföring, reklam, försäljning, administration, risk och vinst.Man talar från byggnadsfirmans sida också om att man köpt mark i västraHärjedalen för 12 milj. kr. och att i marknadsföring och reklam investeras 6milj. Denspekulation som förekommer i fritidshus är enorm, och fritidshusen blir i defiesta fall investeringsobjekt för folk som har gott om pengar. Det innebär imånga fall att spekulationspriserna driver lokalbefolkningen från dessbostäder. Det innebär också ett långsiktigt slöseri av stora mått medtillgängliga energi- och markresurser. Det blir svårt att omvandla den enskildaprivatbebyggelsen, som skall bygga på bilinnehav, till ett samhälleligt fungerandefritidsboende. Risken är alt man nu håller på att exploatera stora områden ochlandskapsdelar till döds. Vihar i motionen framhållit att ett sätt att komma till rätta med detta vore attkraftigt öka möjligheterna att hyra en fritidsbostad, framför allt genomkommunala fritidsstugor. Kommunerna måste då erhålla medel för att köpa markoch till att klara kostnaderna för en sådan bebyggelse. Det krävs en bättrestyrning och planering av turismen i fortsättningen. Man måste satsa pä turismför den breda allmänheten och samarbete med bl. a. fackföreningsrörelsen ochkooperationen. Vimotionärer hoppas givetvis att den kommitté som har uppdrag att utreda fråganom fritidsboendet -och som tillsatts efter del vi motionerat i denna fråga -skall komma fram till sådana resultat som innebär att våra förslag snabbtaktualiseras. Även om vi hyser ett visst tvivel om att de borgeriiga partiernakommer att ställa sig bakom åtgärder för att effektivt bekämpa kommersialismendådet gäller anläggandet av fritidshus och andra fritidsanläggningar, hoppas viatt trycket blir så starkt från bl. a. berörda kommuner att hela den nuvarandeutvecklingen förändras. Delärbara samhälleliga satsningar som kan säkra jämlika förhållanden när det gäller fritidsboende och rekreation. De missförhållanden som råder då det gäller fördelningen av möjligheterna till fritidsboende och andra typer av rekreation måste förändras genom att privatkapitalet kommer bort och samhället blir huvudägare till all fritidsmark och till semesteranläggningar. Vpk anser alt turismen skall vara ett led i hälso- och friskvården för hela folkel. Då får inte fritidsanläggningar vara förbehållna de ekonomiskt starka i 77 samhället ochturistsatsningar ske så att lokalbefolkningens utkomst och kvarboendeförsvåras. Omman an.ser att fritiden och turismen lika väl som arbetslivet och sjukvårdenskall ordnas demokratiskt och rättvist, måste man fortsätta på den väg somnågra kommuner försöker slå in på och stödja en sådan inriktning. En inriktningsom går ut på att bygga uppett rekreationsliv som är öppet för alla och däringen hindras av vare sig ekonomiska, sociala eller fysiska skäl att fö dennödvändiga rekreationen i samband med semester eller ledighet. Kommitténsom skall utreda frågan om fritidsboendets framtida utveckling måste enligtvår mening ägna stor uppmärksamhet åt saken och komma med förslag också utövervad som framgår av själva uppräkningen i utskottsbetänkandel. Det gäller utövervad jag tidigare anfört även att söka stimulera till en utveckling som innebäratt semesteranläggningar kommer att ägas av fackföreningar, kooperationen,lokala intresseföreningar och kommuner. Detgäller frågan om att gynna de svagaste grupperna i samhället genom subventioneroch anslag i olika former. Rekreationspolitiken måste göras till en medveten,meningsfull social verksamhet där man slår vakt om naturresurserna och miljöni hela folkets intresse. Dåvåra krav i motionen 1677 nu synes bli föremål för utredning och förslag och dåvi förutsätter att våra förslag kommer att bli positivt behandlade i detutredningsarbete som pågår avstår vi från aU yrka bifall till vår motion.Skulle utredningsarbetet inte resultera i förslag som sammanfaller med kraven ivår motion återkommer vi givetvis till dessa frågor. i har tillsatt en utredning sompå skall försöka ta fram ett handlingsprogram för den bohuslänskaskärgården. Detta handlingsprogram skall inrikta sig på "dels hur denbofasta befolkningens behov av sysselsättning och service kan tillgodoses, delsden roll skärgården bör spela för friluftsliv och rekreation". Denhär utredningen kommer alltså att koncentrera sig på vad som kan sammanfattas iorden sysselsättning och service.