prot · G109159 · 1977-12-31 00:00:00 — Del är efter tidigare uttalanden i pressen av regeringens ledamöter ochanföranden av de talare som uppträtt här samt av statsministern ochindustriministern alldeles klart atl den kommer att säga jatill avtalet och förklara att man inle hyser någon oro för följderna. Jagtycker det är högst anmärkningsvärt - för att använda ell milt uttryck -allregeringen är beredd atl göra detta utan alt i riksdag kunna deklareranågon uppfattning om vad della avtal har alt ge ursysselsättningssynpunkt. Jag är, herr talman, beredd att låta mig bli kalladför storsvensk när jag vill ha klarhet i vad del innebär försysselsättningsläget i och för oss som representerar Volvos hemort -dvs. för sysselsättningen i - när läget är så utomordentligtbekymmersamt där och vi tyvärr inte ser någon ljusning vid horisonten. Medanledning av att jag betraktar mig som storsvensk har jag naturligtvis ingetemot atl vi fär ett samnordiskt industrisamarbete. Men är detta verkligen delrätta sättet att vi skall släppa 30-0 96 av ägarintressei lill andra länder?Skall vi göra det med LM . Skallindustriministern sitta i industridepartementet och göra ungefär som stinsensom hade semester och konstaterade: Där kommer ell tåg-det bryr jag mig inteom. Där kommer ett annat tåg - det bryr jag mig inle heller om. Skall industriministernsina i induslridepartemenlel och se hur stora delar av ägandet går över lillandra länder i det ena svenska företaget efter det andra som harutvecklingspotentialer? Jag tycker inle atl det är den rätta vägen tillsamnordisk industrisamverkan. Först måsle jag notera atl den socialdemokratiska delen av den frågande gruppen inte lyckats klara ut varför det är handlingsförlamning - eller vad man nu kallar det - om vi förordar en lösning för utvecklings samarbete mellan de svenska företagen, medan det aren offensiv, progressiv näringspolitik när socialdemokraterna praktiskt taget samtidigi föreslår del i sitt näringspolitiska program. Varför vill ni inte gå upp och försvara er linje när del gäller svensk bilinduslri? Skäms ni för den? Jag tyckeratt det aren bra 196 linje. Vi kan fortsättadiskussionen om del finns tillräckligt med riskkapital i Nr 159 Sverigehur länge som helst. Frågan är dock: Hade det, om vi hade gjort den Onsdaeenden 31 här finansieringen iSverige, vidgat Volvos bas, vidgat Volvos hemmamark- pjjjj97g Den svenska marknadenär inte särskilt stor när det gäller bilindustrin. Detavgörande för har naturiiglvis varit att få vidga sin hemmamark- qj YoIvos flvtt- "'- ning av viss till- Jagnoterar med intresse atl det i alla fall finns en i denna församling somverkning till Noige fortfarande tror på Meidnerfonderna och deras välsignelse.Del är som säger alt de hade varit en lösning. Hanssocialdemokraliska kolleger talar ju lyst om löntagarfonder nu när man är pådefensiven i del sammanhanget. De talar i stället om strukturfonder som skulleha löst det här problemet. Jag tror inte att de hade löst problemet, för de ärav en annan karaktär. är elt litet land när del gäller att bygga utbilindustrin - den saken kan vi inte komma ifrån. Vi måste vidga vår bas föratttrygga sysselsättningen också vid de svenska enheterna. Fårjag till alla fem frågeställarna ställa dessa motfrågor: Ifrågasätter niVolvofackets värdering av den här affären? Har ni inget förtroende för facketsrepresentanter i ? Hurär relationerna, , mellan Volvofackel och den lokaleriksdagsmannen i ? Det skulle vara intressant att höra om är beredd all offentligt ta avstånd från Volvoarbetarnasrepresentanter i Volvosstyrelsenärdetgäller värderingen av vad uppgörelsen pålång sikt innebär för sysselsättningen inom . Får vi ett klartbesked på den frågan, ? CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): Jag noterar atl varken har klarat ul frågan omsysselsättningen eller hur samhället skall få en tillräcklig kontroll överbilindustrin. Bilindustrin är, som vi alla vet, en myckel tung det av detsvenska näringslivet. Den sysselsätter direkt eller indirekt uppemot 400 000arbeiare och tjänstemän. Vad som sker inom den industrin har således enstrategisk betydelse för hela samhällsekonomin. Bilindustrin borde därför ocksåvara underkastad samhällelig kontroll och planering. I , centernsoch är det precis tvärtom. Där är del den privatabilindustrin som bestämmer och samhället som rättar sig efter dess intressen.Så bör det naturligtvis inte vara. Jagkonstaterar efter de inlägg som har gjorts här att den enda lösning som äracceptabel från lönearbetarnas och samhällets synpunkt är den som vpk harföreslagit, nämligen en nationalisering av hela bilindustrin. Jag vill uttaladen förhoppningen all de övriga som deltagil i debatten vill sluta upp bakomdenna lösning. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Jag konstaterar att när del gäller min litet mera begränsade del av debalien vill indusiriminisiern över huvud lägel inle svara på de frågor som jag ställt. Han vill inle ta upp sambandet mellan Pentas 197 14 protokoll 1977/78:158-159 Nr 159 överflyttning till och nedläggningen av fabriken i . Onsdaeen den 31 tydligen vad han harsagt i svarei,att Pentas verksamhet i inte ''" berörs av den här affären - nedläggningeni var beslutad innan - denna storaaffär kom igång. Men det är alldeles självklart alt om en division i Om Volvos flvtt- ''' 'öretag flyttar ut berörs alla delar i den divisionen, följaktligen ocksåden ning av viss lill- ' divisionen som låg - ja, jag skall kanske tala iförfluten lid - i verkningtill Noige Uppsata. Industriministernställde en fråga om facket. Jag vill inte yttra mig om fackets representanter iVolvos styrelse i det stora sammanhanget, men jag kan yttra mig omfackrepresentanterna på fabriken i . De har fört en myckel hård kamp motdenna nedläggning. Alla de stora fackklubbarna på Penla - såvälarbetsledare och tjänstemän som medlemmar i verksiadsklubben - har lagt framegna utredningar, vädjat och gjort uppvaktningar. De har uppvaktat ävenindustriministern, så vad de fackklubbarna anser vet industriministern likaväl som jag. LENNARTPETTERSSON (s): Jag tror all industriministern måsle ha läst den socialdemokratiskapartimoiionen i de här frågorna upp och ned, för det har aldrig varit en svensksocialdemokratisk linje atl sälja ut . Vår linje har heta tiden varit -det framgår klart av den partimoiion som lar upp dessa frågor - att klarasysselsättningen och omstruktureringen i den svenska bilindustrin i samarbetemed de två svenska bilföretagen och den . Så är del med densaken. Sedanfrågar industriministern: "Har ni inle samma uppfattning i den här frågansom de fackliga representanterna i ? Jo, herrinduslri-mini.ster, jag tror atl vi har det. De är lika bekymrade försysselsättningen som vi .som nu ställer de här frågorna. Problemetmed är ju atl det ständigt kommer fram nya uppgifter. Efter en tidfick man besked om att det skulle las fram en ny bilmodell och atl den skullebyggas i . Del hade fackets representanter ingen aning om. En annan sak äratt de fackliga representanterna befinner sig i en något besväriig situation.Vad har de för alternativ, när man har en regering som inle förensocialdemokratisk politik? I det lägel finns det inte någon svensk lösning förfacket i och inle heller för Volvos förelagsledning. Del är del som ärdel tragiska i det här sammanhanget. ROLFHAGEL (apk): Jag vill på en direkt uppmaning till de frågande alt deklarera sinståndpunkt lill en nalionaliseringav svensk bilinduslri här deklarera alt viredan har väckt en motion, i vilken även bilindustrins rationalisering togsupp, så i det avseendet är vi överens. Sedan villjag faktisktnågot försvara . Del har nämligen lett par olika sammanhang sagts attregeringen och kännetecknats av Jaghåller inte med om det. Jag anser atl i 198 högsta grad har varit målmedveten och handlingskraftig i fråga omverkstäl- lighel.Den här affären visar egentligen mycket konkret vem det är som styr Nr 159 del svenska samhället och vem som effektuerar besluten.Det är de stora Onsdaeen den 31 företagenoch monopolen som styr, och regeringen så alt säga effektuerar p-,; 19-7 besluten.Del är inle handlingsförlamning. Del är väldigt olycksbådande för _ de arbetande människorna i det här landet, men del ärväldigt bra förde stora qj Volvos flvtt- företagen.Volvo agerar visavi och andra länder, enligt milt sätt all se, ,,/,, q ,,,-5 ,y/. på sammasätt som stora företag har handlat gentemot verkning lill Noige kommunerna, dvs. man har utövat utpressning på dem genom atl erbjuda arbetstillfällen. Jag vill börja med all besvara de insinuantafrågorna från industriministern: inte förtroende tor facketpå i ? Har inte förtroende för delsocialdemokraliska kommunalrådet som sitter i ? Jag harförtroende och jag kan tala om för började också milt förstainlägg med atl säga delta -att bakgrunden lill alt hamnat i den härsituationen äratt den med industriministern ochstatsministern i spetsen inle visade något intresse atl se tillall fick finansiella möjligheter atl genomföra sitt utvecklingsprogram.När del var fråga om en sammanslagning av svensk bilindustri, en linje somdrevs inle minst från facket i , agerade enskilda ledamöter i denborgeriiga regeringen, som vi har hört,så atl den sammanslagningen inle kundeske. När regeringen inle ställer upp med utvecklingsresurser, när den ser tillalt någon sammanslagning och förstärkning av svensk bilindustri inte kommertill stånd, då är det naturligt alt man från facket och från kommunall håll iGöteborg hälsar med tillfredsställelse att man får dessa resurser från ensocialdemokratisk regering i . Vi har ytterligare en lång rad frågor altbesvara . Jag skatt därför nöja mig med atl avslutningsvis säga alt delknappast vittnar om något imponerande kurage när och kryper bakom lacket och del socialdemokraliska kommunalrådet i och säger: Visst har man förtroende, men det beror på regeringenshandlande att facket och kommunalrådet har accepterat den här affären. Tror verkligen herrar och fackets representanter i inte självständigt har värderatden här frågan ur de anställdas synpunkt? Del är i så fall en myckel allvarligbeskyllning mot dessa representanters kompetens och mandat från medlemmarna.Dessutom är del så, , alt vi erbjöd samma lösningbeträffande utvecklingsarbetet som den som socialdemokratin nu går fram med isill näringspolitiska handlingsprogram. Vilt ifrågasätta denlösningen så ifrågasätter han också den socialdemokraliska arbetsgruppensförstag. Det kan man inte komma ifrån. För all det inle skatt råda någol missförstånd vill jagsedan till säga beträffande : Såvitt jag har erfarit hade man så sent 199 Ominrättande i av en träteknisk forsknings- och utvecklingsenhet som i går förhandlingarmed de anställdas organisationer vid Penla i . Man beslöt då alllillsäiia en arbetsgrupp som skall söka efter sysselsättningsmöjligheter genomalternativ produktion. Min uppfattning är att den frågan är helt oberoende avVotvoafTären. Jag tror också att de anställda har vitsordat den uppfattningenvid förhandlingarna. ROLFHAGEL (apk) Jag kan inle gå förbi den här beskyllningen om siorsvenskhel somundslapp . Det tillhör inte vanligheterna atl vi kallas storsvenska.Lål mig bara säga: Om del är storsvenskt att försöka förhindra atl det härlandei förvandlas lill en induslriell kyrkogård må del vara hänl. Men då villjag fråga : Det kanske också är höjden av internationalism allskriva en bok om all man tror på och sedan sälja ul lill ,och ? Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Om inrättande i av en trätekniskforsknings- och utvecklingsenhet Industriministern erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1977/78:471, ochanförde: har frågat mig vilka åtgärder som vidtagits medanledning av framställning från en arbetsgrupp inom högskoleregion ominrättande av en iräteknisk forsknings- och utvecklingsenhet i . Jag kommer vid morgondagens regeringssammanträdealt föreslå all nämnda framställning överlämnas till utredningen (B 1977:07)med uppdrag att utreda frågan om lokalisering av ny verksamhet tillVästerbottens län. Enligt vad jag har inhämtat avser utredningen all i börjanav hösten della år redovisa sina överväganden och förslag vad gäller frågan omen forsknings-och utvecklingsenhet i . Jag ber att11 tacka för svarei. Delhär är ingen ny fråga, vare sig för eller för Västerbollen. Det ärväl bara atl notera all den vid det här laget borde vara väl genomarbetad ochresultatet av genomarbetningen verkställt. Betydligt värdefullare än alt nuöverlämna frågan titt en utredning hade del varit om statsrådet hadeställt upp bakom förslaget från kommun och arbetsgruppen inomhögskoteregionen om åtgärder för all skapa de resurser som krävs förall utbildningen i skall ta den kvalitet som är nödvändig införframliden. Ärendetär, som jag har sagt, av gammall datum. Jag tror all del i sju eller åtta årvarit en fråga för både regering och riksdag. Del har också utställts långtgående löften i olikasammanhang. Vadsom nu är viktigt och som jag hade hoppats atl industriministern skulle hagivit ett konkret besked om är om man är beredd att direkt sanktionera desynpunkter som arbetsgruppen framlagt. Det skulle ha givit arbetsgruppenplaneringstid och möjligheter atl bättre följa upp kraven på att denirätekniska utbildningen skall få de forsknings- och utbildningsresurser som ärintimt förknippade med utbildningsinriktningens kvalitet. Jagskulle bara till statsrådet vilja ställa en liten kompletterande fråga:Hade del ändå inte varit möjligt alt ge elt sådant besked i stället för all nuskicka frågan till ny beredning, även om det nu är fråga om enspecialutredning, inriktad just på verksamhet i Väsierbotiens län? Arbetsuppgifternaför den utredningen är säkert tillräckliga ulan att man behövt foga den här arbetsuppgiftentill de övriga. Det är ändå uppenbart att förutsättningarna ärgoda föratt manskulle ha kunnai tillfredsställa behoven bara genom atl direkt ställa upp på deförslag som har genomarbetats av en speciell arbetsgrupp och somnumera också är väl förankrade i högskoleregionens styrelse. Omvisst uppdrag att göra utredningar om ekonomi och näringsliv Del måste väl ändå, , vara angeläget att fl dennafråga prövad i samband med atl man behandlar andra frågor som gällernäringslivet i . ROLANDBRÄNNSTRÖM (s): Jag är medveten om atl den i vissa delar kan hänga samman med destrukturförändringar som näringslivet i är utsatt för. Men jagtror ändå att jag utan att överdriva kan påstå att det finns underlag för ettbeslut som skulle ha direkt möjliggjort fortsatt planering för alt ge den högreirätekniska utbildningen i det innehåll som behövs och möjliggjortdet till skolstarten /80. underlag behöver inle vägas samman medlösningen av de strukturproblem som gäller länet som helhet. Överläggningen varhärmed slutad. § 5 Omvisst uppdrag att göra utredningar om ekonomi och näringsliv Industriministern erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1977/78:479, och anförde: har frågat mig om jag kan lämna riksdagenen redogörelseöver de närmare omständigheterna kring och varför regeringen tillsammans medett svenskt privatföretag uppdragit åt det amerikanska konsultföretaget all utföra utredningar om ekonomi och näringsliv. Omvisst uppdrag att göra utredningar om ekonomi och näringsliv Denåsyftade studien gäller industriella näringsliv och dess utvecklingsmöjligheteri en jämförelse med andra länders näringsliv. Särskilt intresse ägnas denstrukturella omvandlingen världen över som medför stora påfrestningar för vissanäringsgrenar i vårt land men som också medför nya möjligheter. 1 studien ingårbåde industriländer och utvecklingsländer som befinner sig i en begynnandeindustrialiseringsskede. Fören studie av enbart ekonomi och näringsliv behöver enligt minuppfattning inle internationell sakkunskap anlitas. Den aktuella studienkräverdock - förutom särskild metodik -omfattande material och kännedom omutvecklingen i en rad tänder. Med hänsyn härtill har del varit naturligt atlanlita ett företag som har denna kunskap beträffande andra länder. Studienbekostas av , , . StatsföretagAB, och AB . Studien grundas såvitt avser påofTentlig statistik och andra officiella uppgifter. Utredarna inhämtar därjämtesynpunkter från ledande befattningshavare i näringsliv, fackligaorganisationer m. fi. Under arbetet hålls regelbundna kontakter med en särskilds. Ordförande i denna grupp är en företrädare förindustridepartementet. Industridepartementet och var och en av de övrigaintressenterna har en ledamot i styrgruppen. Regeringenhar även uppdragit ål dels styrelsen för teknisk utveckling i samarbete medstatens industriverk,dels Ingenjörsvelenskapsakademien atl utreda frågoromSveriges tekniska och industriella kompetens. Regeringen har vidare tillsatt ensärskild grupp, näringspolitiska delegationen, som skall bedöma hela denframtida inriktningen av det svenska näringslivet. Detsvenska näringslivels framlidsmöjligheter utreds således ur olikainfallsvinklar. Genom denna bredd bör regering och riksdag kunna ta tillgångtitt ett allsidigt underiagsmaterial för utformningen av den framtida näringspolitiken. Jag ber atl få lacka industriministern lör svaret. Svarei rör emellertidknappasl den huvudfråga som jag har ställt. Sverigesindustriminister låier ell amerikanskt konsultföretag gå in och ut iindustridepartementet för atl ta rält på fakta om ekonomi ochnäringsliv. Det finner jag myckel anmärkningsvärt. Jaghar självfallet ingenting emot att regeringen tar fram ett underlag förennäringspolitisk planering. Det är en regerings uppgift. Jag reagerar mot delsätt på vilkei det sker. T. o. m. den näringspolitiska planeringen har denborgerliga regeringen privatiseral. Det är elt privat förelag som verkar haledningen för projektet - åtminstone svarar det företaget för introduktionenutåt. Tillsammans engagerar man elt multinationellt konsultförelag från . Regeringenskall naturligtvis själv hålla i ett sådant här projekt. Del kan inle varariktigt atl ett privatföretag genom att vara medarrangör kan få en omfattandeinsyn i andra företags planering och i departementets planeringsarbete. Detkan inle, herr industriminister, uteslutas atl viktiga basfakta om vår industrigenom del amerikanska konsultföretaget förs över till konkurrentländerna.Enligt introduktionsbrevel genomför konsultföretaget en rad intervjuer medpersoner som är engagerade i svensk industriell planering. Enligt uppgift harockså industridepartementet aktivt verkat för att dessa intervjuer kommil lillstånd. Därmedkan man utgå ifrån att del amerikanska konsultföretaget,som går som barn ihuset i industridepartementet, fått de informationer det önskat om pågåendenäringspolitisk planering i svensk industri. Genom atl industridepartementetstjänstemän tillsagts av departementsledningen atl positivt medverka i arbetethar konsultföretaget fått unika insikter inte bara i svensk industri utan ocksåi de bedömningar som görs och de diskussioner som förs inom departement ochmyndigheter. Jag hävdar atl del är naivt att tro att konsultförelaget intekommer att utnyttja dessa kunskaper när man drar vidare till nästa land. Ellerhar industriministern lyckats skaffa garantier föratt inte konsultföretagetkommer atl använda del omfattande material man får i till förmån förSveriges konkurrentländer? Har industriministern en sådan garanti? Svara jaeller nej på den frågan! Omvisst uppdrag att göra utredningar om ekonomi och näringsliv Först en sakinformation. Det material som den amerikanska konsultfirmanhar till sill förfogande består av offlciell statistik, som under allaförhållanden finns tillgänglig för envar i detta öppna samhälle. Intervjuernakan göras av vem som helst. Det förutsätter bara en accept från de medverkandepersonerna. Industridepartementet har inte påverkat den delen av arbetet. Härutnyttjas med andra ord ett internationellt konsultföretag för att framför allttillföra kunnande och erfarenheter beträffande svensk industrisinternationella konkurrenskraft och utvecklingsmöjligheter. Detär avsikten meddelta engagemang. Vad styrgruppen har sett av arbetet fyller det tillpunkt och pricka intentionerna. Sedan några ord om principfrågan. Den förefallermig vara lämplig för . Det är därför jag inte har berört denhuvudfråga som har ställt. Här gäller del ju ändå alt medblicken öppen för vad som rör sig i vår omvärld samla in de erfarenheter somkan finnas och nyttiggöra sig dem i vår beslutsprocess. grundarsin fråga på en anmärkningsvärt ambitiös vilja att missförstå intentionerna.Dessutom har han på köpet lyckats fä fakta om bakfoten. Jag tvingas först alt ta upp en ganska trist historia.Industriministern blir av någon anledning mer och mer irriterad för varje gånghan visar sig i . Det verkar som om lycker atlriksdagsledamöterna vid är till stort besvär för honom. Hansdeballeknik går ut på att ta fram de motsättningar som kan finnas mellan Omvisst uppdrag att göra utredningar om ekonomi och näringsliv olika riksdagsledamöter.Han driver oupphörligt frågor som han i deball efter debatt blivit överbevisadom. Nusäger atl mina frågorär lämpliga lÖrGrönköping. Ja, i så fall ärherr Åsling industriminister. För så har denna fråga skötts. Del äricke med sanningen överensstämmande all denna studie endast gäller officiellstatistik. Varför har i så fatt det privata föreiagel i introduklionsbrev efterintroduklionsbrev till olika industrier, branscher och fack presenteratmaterialet som en studie av svensk, induslriell planering? Varför behöver mangå runt och intervjua torelagsledare och branschfolk för all 11 fram derasplanering, om det står atl läsa om den i officiell statistik? Varför behöverherr Åsling la bil den amerikanska grupp som går som barn i huset i industridepartementet?Är det icke en rimlig fråga, , för en ledamot i riksdag altställa till landels industriminister, på vilka premisser han har startat detlaindustriprojekl? HerrÅsling har inle svarat på min fråga om han har fått några garantier för alldella konsultföretag inle kommer att använda elt omfattande material som mantar fram i lill förmån för konkurrentländer. Jag upprepar altdet är naivt atl tro alt delta konsultföretag inte kommer atl utnyttja dessakunskaper när man drar vidare lill nästa land. Om tror alt deltaförelag inte kommeratt göra det, då har han full rält att kalla sig förminister i . Jag vill då upprepa, eftersom tycks hasvårt att förstå fakta i sammanhanget, att konsultföretaget har tillgång tillden offentliga statistik som finns tillgänglig för alla och envar. Dessutomsöker man kontakt med företag och enskilda för att samla in information.Förfarandet förutsätter vederbörandes godkännande. Vidare har konsultföretagetfått acceptera atl hela verksamheten står under fortlöpande kontroll av enstyrgrupp, där f ö. min statssekreterare är ordförande. Vi har alltså den vägenskapat alla garantier för att vi i detalj kan följa arbetet och att företagetfår arbeta efter våra intentioner. Därmed anser jag att vi har garantier för attinformation inte skall missbrukas eller att information som inte skall spridastill fjärran länder hamnar hos konsultföretaget. Jag tror att vi har skapatalla de garantier som man rimligen kan begära. menar alltså att det förhållandet atl han har tillsatt sinstatssekreterare som ordförande i styrgruppen utgör en garanti för atl dettaamerikanska konsultföretag inte använder de uppgifter som samlas in på ett sättsom gynnar konkurrentländer. Jag måste säga att då är meranaiv än jag trodde. Arbetetgörs för näringspolitisk planering, säger , och jag upprepar att jagsjälvfallet inte har det minsta att erinra mot att det görs en sådan planering. Tvärtom är det en regerings uppgift att syssla med HerrÅsling har inte givit mycket besked i den här debatten, och jag förstår alt detfinns många frågor i sammanhanget som han inte vill diskutera. Varför harindustriministern inte velat ge offentlig insyn i den här utredningens arbete?Hur mycket kommer projektet att kosta? Har inle känt någontveksamhet inför atl staten går samman med ett av våra bilföretag i den härstudien? Vi har ju två bilföretag i landet, som statsministern påpekadehäromdagen -jag nämner detta apropå regeringens policy i näringspolitiskafrågor.