prot · G10918 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:18 § 1Allmänpolitisk debatt (forts.) KARL-ERICNORRBY (c): Enröd tråd genom den allmänpolitiska debatlen har varil sysselsättningspolitiken.Konjunkturnedgång och strukturförändringar har medfört all hela vårt land hardrabbals hårl - mill hemlän är dock ett av de län som har drabbals hårdasi.Trots beiydande insaiser från samhällets sida har befolkningen i läninte kunnal beredas lillräcklig sysselsättning. Rådande konjunktur och den nyainternationella marknads- och råvarusituationen, särskilt när del gäller järnoch slål, massa och papper, sågade irävaror och fiberplaltor, medför särskildapåfrestningar i , där förhållandevis fler är sysselsatta i dessabranscher än i riket i övrigl. Därtill kommer atl länets mycket storaarbelsgivare inte visar sig slå pä den siabila grund som man tidigaretrott På grund av atl flera orter domineras av elt enda förelag kan svårigheterockså uppslå med sysselsällningen lokalt när den struk-luromdaning som aktualiseratsgenomförs. Bildenär alllsä inle vidare ljus och i den här situationen har del inle saknatskritiker som letal efter begångna fel och som ulnämner syndabockar. Jag skallinle här försöka mig på alt göra någon utredning om vem som bär skulden.Intressant är dock atl notera den omsvängning som skett i deballen. Från all ibörjan ha hävdat all problemen hell och hållet berodde på den nya regeringenhar man nu kommit fram till atl regeringen inle kan lastas förkonjunkturnedgången. Del var välgörande all höra säga della igårdagens debatl. Denallvarligaste sidan av problemet är ändå ungdomsarbetslösheten - det är allaöverens om. Här måste alla möjligheter inventeras och alla krafter sällas inför all bereda våra ungdomar arbele. Det bör då också vara en meningsfullsysselsällning. Jag tror all ungdomarna är känsliga på den punkien - de villinte känna sig vara en belastning utan i stället känna atl de fullgör eilrikiigl jobb. Vi har inle heller råd all förlora ungdomen, med tanke på detframtida möjligheler. Jagskall inle la upp någon deball med mina socialdemokratiska länskolleger i despeciella Värmlandsfrågorna som de berörde i sina anföranden här i kammaren -den diskussionen kan vi föra på hemmaplan. Jag vill i stället använda deminuler som står lill mill förfogande lill att peka på några åtgärder som jagbetraklar som positiva och som är ägnade all inge en viss framlidstro. Det är i det härsammanhangel nödvändigt all påpeka all regeringen 9 protokoll 1977/78:17-19 verkligen giort vad på denankommer för alt rädda sysselsättningen i vårt län. Jag behöver inleexempliflera de ålgärder som vidtagits och de stora belopp - ca en miljardkronor - som har gells ul som lån eller bidrag. Jag kan med lillfredsslällelsekonsialera all regeringen, och specielll indusiriminisler Åsling, inle harsparal på krafterna när det har gällt all reda ut våra problem. Enytterligare positiv faktor är den av inräiiade s. k.Värmlandsdelegationen vars huvuduppgifter enligt direktiven skall vara: Fördel första atl medverka lill atl konkrela ålgärder skyndsamt sälls in för altöka anlalel arbelslillfällen i länel; speciell vikl bör läggas vid endifferentiering av sysselsättningen på orter med ensidigl näringsliv. Fördet andra atl samordna de sysselsäitningsskapande och produk-tionsbefrämjandeinsaiser som dels görs inom länei av myndigheler, förelag och organisationer,dels tillförs länet utifrån. Fördel tredje atl medverka till all nya idéer initieras och prövas i länet när detgäller alt skapa varaktig sysselsättning; även i dessa fall skall verksamhetenvara inriktad på praktiskt handlande, men den måste kanske i vissa fall gesförsökskaraktär. Delegationenbestår av landshövdingen och sex poliiiski valda ledamöter med suppleanter. Delegationenskall upprälla konlaki med övriga länsorgan, kommuner, landsling och del övriganäringslivet samt med organisalioner och institutioner som kan ha betydelseför delegationens möjligheler all öka sysselsättningen i länet. Arbeieifrån samhällets sida med all förbälira sysselsällningen skall i så storutsträckning som möjligl ske inom ramen för redan befintliga insiilutioner,landsting och kommuner. Inom länet pågår en rad projekl med syfte alt skapavarakiig sysselsällning. Här kan nämnas de insatser för all främja ulvecklingenav nya produkler som görs inom föreiaga-reföreningen med hjälp av elt produktulvecklingsråd.Vidare barett samarbele siarials med i avsikl aU till andravärmländska företag slussa produkter och produktidéer som inle passar in ibolagels egen verksamhet. Liknande projekt håller på au initieras med andrastörre företag i länet. Del pågår försök i kommunerna med atl lösa industrilokalfråganför nyelablerade och expanderande mindre förelag med hjälp av nya grepp. Enbred kampanj genomförs av näringsrådet och företagareföreningen medlandstings- och kommunmedel dels i , dels inom Vänet för alt främjaaffärsförbindelserna över . Delegationen skall medverka lill alldessa och andra pågående projekl in-lensifieras och slulförs. Inomskogsbruksområdel undersöker hur stimulans lill yllerligareskogsvärdande ålgärder kan ges. Ökade sådana ålgärder fyller den dubblafunklionen att öka produktionsförmågan hos skogen och - med omedelbarverkan - öka lillgången på arbele. Pä jordbruksområdel arbeiar lantbruksnämndenbl. a. för au jordbrukei särskill i länets norra och västra delar skall kunnautgöra en värdefull komp- Delegationenskall särskill arbeta för att öka möjligheterna för kvinnor och ungdom all fåsysselsättning i länet. Dessuiom skall de svårasysselsättningsproblemen i glesbygderna uppmärksammas. Närdet gäller atl komma lill rälla med den höga ungdomsarbetslösheten harkommunerna en viktig uppgift. Del är därför glädjande all se hur flera kommuner- trots det svåra ekonomiska läget - avsätter betydande medel för atl kunnabereda kommunens ungdom arbele. Som ell exempel kan här nämnas kommun,där partierna i full enighel höjer skallen för alt kunna ställa erforderiigamedel till förfogande. Arbeten för ca 3 milj. kr. kan på så sätt sättas igång, och de ungdomar som vill ha jobb får sådana inom kommunen. Ävenom den akluella silualionen är problemfylld finns del dock en god grund attbygga på när del gäller atl skapa nya varaktiga arbetslillfällen i länet Länetrymmer stora potentiella tillgångar. Det finns vidare livskraftiga förelag ochverksamheter som expanderar också i dagens silualion. Pågåendeåteruppbyggnadsarbete i drabbade företag visar på både en beslutsam vilja ochkonstruktiv fantasi. Omarbetel med all förbälira sysselsällningslägei i länet skall bli re-suliairiktmåste alla medverka. Det gäller förelag, institutioner, folkvalda organ,organisationer och enskilda medborgare. Överläggningenvar härmed sluiad. betänkande 1977/78:1 med anledning av moiioner i vissarundradiofrågor. Jaghar i molionen 1135 lillsammans med några andra ledamöter från ochDalarna påtalat de svårigheter många har alt lyssna på lokalradion inom delegna distriktet frän "gränsbefolkningen" har jag mött vid ålskilligatillfällen, och mänga hävdar att de inle alls har någon nylla avlokalradiosändningarna. Medanledning därav for jag höslen 1976 lill de gränsirakier i väsira , därman klagal mera högljutt. Jag kan här inför kammaren intyga all mottagningsförhållandenaför exempelvis dem som bor vid gränsen mellan och är myckeldåliga. De kan helt enkelt inle lyssna på lokalradios sändningar. Detta är en helt otillfredsställande situation, som jag fortfarandeanser atl vi bör åtgärda. Vadkrävde vi i molionen 1135? Jo, vi framförde att det är högst väsentligt allsamtliga länsinvånare får lillgång till lokalradion och kan avlyssna de dagligasändningarna. Lokalradionsstart i många län emotsågs med slorl intresse av samtliga länsinvånare - ävenfolkel i länens gränstrakter trodde att man nu om inle förr skulle få lillfälleatl lyssna lill sin egen regions radio. I efterhand kan vi klarl konstatera allläget är oförändrat. Folk i gränstrakterna lill , ochmånga andra län sitter fortfarande i sina stugor och kan inle avlyssna sin egenlokalradio. Del är jusl den befolkningen som är mest isolerad och som får sindagstidning myckel sent Vi bör ge dessa människor prioritet och underlälla fördem alt nås av lokalradion. Nuvarande förhållanden är alltså högstotillfredsställande. Molionenhar remissbehandlais, och chefen för anför bl. a.att det normalt räcker med en enkel bandkabelantenn som man kao tillverka självoch atl man endast i en mindre del av fallen behöver mera påkostade antenner. Detta låter enkelt atf genomföra, men jag tror att många människor inleklarar av all själva göra en sådan bandkabelanlenn. Jag råkar känna många äldremänniskor som inte har en chans au klara detta själva. Det är inte bara enteknisk fråga, utan det gäller en i hög grad praktisk och kostnadskrävandeåtgärd för den enskilde länsinvånaren, som därmed åsamkas kostnader som iprincip bör åligga samhället Chefenför lokalradion är litet mera positiv och menar att bör geserforderliga resurser för detla när det är möjligl. Vadsäger då utskottet? Det hänvisar lill remissvaren och vill betona värdet av steg för steg förbättrar lokalradions mottagningsförhållanden. Men tillsist säger ulskollei all motionen inte bör föranleda någon regeringsåtgärd ochföreslär all man avstyrker den. ställningstagande i enlighet med utskottets förslag innebärall inle alla länsinvånare kan avlyssna lokalradion, och del innebär också ellnej lill vårt yrkande i molionen. Jag skall inie orda mer i den här frågan, menjag vill säga att vi motionärer självfallet kommer all följa dess forisällabehandling och återkomma om inle någol händer inom en relativl . Kullurulskollel lät remittera den här molionen dels till ,dels till SLAB, . Av remissyttrandena framgår all man ärstarkl medvelen om del problem molionen lagil upp och att man har för avsiktatl åtgärda problemet så långt det över huvud taget går med nuvarande kändasyslem. För au helt lösa problemet krävs nämligen elt nyll sändarnäl uiöver deire vi nu har inom ljudradion. Del nya nätel, som medför all vi får ell program4 inom ljudradion, skall då nalurliglvis anpassas efler lokalradioomrädena. Radioulredningenär posiliv lill ell införande av P 4, och del lycks även remissopinionen vara.1 vår skall falla beslul om organisationen för radio och TV undernästa avtalsperiod. rimligl all anla all delbeslutet kommer alt innefatta ell P 4-nät för ljudradion. Jagyrkar bifall lill ulskotiels hemställan. Överläggningenvar härmed sluiad. Ersättningsreglernaför naturreservat, m. m. 1977/78:3 med anledning avmoiioner om avfallshanlering § 4 Ersättningsreglernaför naturreservat, m. m. Föredrogs jordbruksutskpltets betänkande 1977/78:4med anledning av moiioner om nalurvårdslagen m. m. HANSWACHTMEISTER (m): Etl enhälligt utskollsutlåtande över bl. a. en moiion av ersättningsregler för naturreservat är inle något att dra upp en längredeball om, men jag är ändå angelägen all lill prolokollel ullala någrasynpunkler. Orsakenlill alt jag inle reserverat mig lill förmån för molionen är atl - somulskollei aniyii - man inte kan ta ståndpunkt i frågan, förrän man efler denfysiska riksplaneringens fullbordan fåll möjligheler atl överblickaomfallningen av alla reservat Försl då vel vi, om del över huvud tagel ärmöjligt att lillgodose alla önskemål om reservat, och då får vi också ta upplill behandling formerna för ersättning. Utskottet har också i sin skrivninggell en lilen fingervisning lill den det vederbör alt därvid ägna frågan omperiodiska ersättningar ökad uppmärksamhel. Jagvill hävda atl vad tagit upp är en kärnfråga för helareservatsysiemet Från har påtalats den iförhållande lill önskvärda reservalbildningar orimligl låga medelstillgången,och det är givet atl engångsersättningar för inträng blir dyrare än omersättningen utgår för etl eller flera är i lagei, ungefär som etl slagsarrende. Naturvårdsverkethåller emellertid fast vid principen om engångsbelopp, huvudsakligen därförall della är fördelaktigare för staten på , eftersom del då blir densom tillgodogör sig ändringar i penningvärde o. d. Periodiska ersättningardäremoi följer den ekonomiska ulvecklingen. Sådanamer eller mindre leoreliska spekulalioner borde inle slyra den här frågan. Härgäller det all skydda vad som anses värt all skydda. Ersättningsreglernaför naturreservat, m. m. och dä får man inle faslnai slelbenla principer. Del är många reserval som inle kan komma lill stånddärför all man inle har pengar lill engångsersällningarna. Man skulleemellerlid med en vidare lillämpning av periodiska ersäliningar lill sammaårskoslnad som kunna avsälla ell långl siörre antal reserval. Delär della som jag ansett varaså väsenlligl all jag vågat ta kammarens lid ianspråk några minuler för en kommentar lill utskottets positiva skrivning, ochjag yrkar härmed bifall lill dess hemställan. TORKELLINDAHL (fp): Jag skulle vilja säga elt par ord om moiion1976/77:1214. Det är en moiion som handlar om del för kammaren inte heltobekanta ämnel skyltar - eller det kanske är fråga om annonstavlor,reklamskyltar, vägvisare, anordningar etc. Vadär nu della för någonling att la upp kammarens lid med? Jo, länk er den scenenall fyra regeringsråd siller upptagna en lång slund, kanske i timtal, med attförsöka avgöra om en skyll verkligen är en skylt eller en annonstavla eller enanordning eller någonling annal. Och varför gör de detta? Jo, därför alt hur deskall deflniera den är avgörande för enligt vilken lag hela frågan skallavgöras och hur lillstånd skall ges. Jordbruksutskottetsäger i sitt betänkande alt dessa regler finns i 22 S i naturvårdslagen. Del ärriktigt, men sådana bestämmelser finns också i fiera andra lagar, och del ärdetla den här molionen handlar om. Det är alldeles för tillkrånglat när sädanabestämmelser finns i alllför mänga lagar! Vipoliliker brukar vara ganska snabba med all klaga på byråkraterna, men jagtycker att vi då också borde hjälpa byråkraterna genom en lagstiftning som gördet möjligl för dem alt lolka lagen någoriunda enkell - dä kanske också deskulle visa elt litet mänskligare ansikte. Del finnsanledning att återkomma i den här frågan. Överläggningenvar härmed slutad. 1977/78:1med anledning av regeringens skrivelse 1976/77:152 med överlämnande avårsredovisning för 1977/78:1 med anledning av moiion om löneförmånernaför siailigl anställda med uppdrag som riksdagsledamot 1977/78:2 med anledning av moiion omijänsleårsberäkning vid anslällning ulomlands 1977/78:3 med anledning av moiion omijänsleuimärkelser Kammaren biföll vad uiskolten i dessa belänkanden hemställt Föredrogs civilulskoitets betänkande 1977/78:1 medanledning av proposilionen 1976/77:151 med förslag till bosiadsförvaliningslagm. m. jämte motion. Det förslag till ny bostadsförvaltningslag som nu har all laslällning lill bygger ju pä etl utredningsbetänkande av bostadsförvaltningskommittén,ett belänkande som f ö. är enhälligl och innebär beiydande förändringar på dethär området i förhållande till den ordning som f n. gäller. Statsrådethar på praktiskt tagel alla punkler följt uiredningens förslag, och del finnsdärför ingen anledning all uppehålla sig vid förslaget i dess helhet. Jag villbara säga några ord om en enda punkl, där av någon anledning statsrådelFriggebo inle har ansett sig kunna la ställning lill uiredningens förslag. Delgäller möjligheten atl utge förskott till förvaltare när det föreligger behovav snabba åtgärder - när del är brist på olja, när det elektriska systemet kanvara bristfälligt och behöver repareras och i andra liknande situationer sommåste åtgärdas myckel snabbt men som kanske blir svära atl åtgärda därför atlförvaltaren inte förfogar över behövliga medel. Ulredningenföreslog för sin del atl man skulle ålägga kommunerna all utge sådant förskottRedan enligt gällande lagsiiftning föreligger skyldighet för kommunerna allulge förskolt på arvode lill förvallaren. skulle denna skyldighei uividgaslill au också avse förskou av del slag som jag här någol har exemplifierat Slalsrådelsäger i propositionen alt hon delar utredningens uppfallning alt kommunerna böråläggas denna skyldighet. Men hon uttrycker också förståelse för attkommunerna, så som skedde under remissbehandlingen, vände sig mol förslaget iden här delen och menade atl denna uppgift borde läggas på staten. Inomulredningen menade f ö. två ledamöier - av vilka jag var en - alt staten bordeha denna uppgift Men vi ansåg all del viktiga inle var vem som åladesskyldigheten. Del viktiga var all frågan löstes så atl ålgärder kunde sällas indär de bedömdes erforderliga. säger statsrådet all hon inie är beredd altlägga fram något förslag; hon menar alt det är nödvändigl atl yllerligareöverväga frågan. 1en motion som jag väckl lillsammans med några partikamrater har vi fästuppmärksamhelen pä denna fråga och framhållit au det är nödvändigl atl den fären snabb lösning. Del kan inle vara rimligl att svårigheter för regeringen attbestämma sig för vilken ordning som bör gälla i en fråga som såvitt jagförstår är nöjaktigt utredd skall leda lill etl sådani uppskov medställningstagandet att det kan bli svårigheter för förvallaren all fullgöra deuppgifter som lagen ålägger vederbörande. Civilulskotlel har för sindel sagl rörande vår moiion: "Utskottetdelar motionärernas uttryckta uppfallning all del är angeläget att ge reglerför snabb förskottering av vissa medel lör särskill förvallad fasligheisdriftUlskollei har emellertid sig kunna förulsälla alt frågan inte endasiövervägs yllerligare inom departementet ulan också all förslag i ämnel läggsfram så snarl som möjligt och i lämpligt sammanhang." Anledningenlill all jag begärde ordet var närmast atl jag ville understryka detlautskottets uiialande, som ju innebär ell lillmöiesgående av den framsiöt somhar gjorts i vår moiion. Jaghar, herr lalman, ingel annal yrkande än om bifall lill ulskotiels hemställan menullalar förhoppningen alt slalsrådel skall ta intryck av vad utskottet här harsagl och snarl komma med etl förslag som full-sländigar den nya lagstiftningen. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. §7 m. m. Föredrogscivilulskoitets betänkande 1977/78:2 med anledning av motioner omräddningstjänst m. m. Imolionen 1976/77:302 har och jag begärt en översyn av gällandelagstiftning på räddningstjänstområdet. Vi vill åsladkomma en bäiire samordningav de lillgängliga resurserna för räddningstjänst och åstadkomma ökaderesurser för de regionala räddnings-ijänslinsalserna. Remissinslanserna,som är myndigheler med ingående kännedom om dessa problem, har varil posiliva.Men ulskollei menar all man bör avvakta del planläggningsarbeie som pågårregionall och lokall, innan man överväger en resurssamordning. Jag menar alldella är att fördröja och att det är ell orikligl resonemang. Underde som planläggning nu pågått har man konslaleral brisler både i frågaom den gällande lagstiftningen och i fråga om räddningstjänstresursernasomfattning, fördelning och samordning. Det vore därför rimligl alt ,parallellt med del pågående planläggningsarbetel, se över lagsiiftningen ochulreda möjligheierna lill en bättre samordning. Det är oacceptabelt atlräddningsljänsiberedskapen fortfarande kommer all belastas avde angivna bristerna. Mot ell enigl ulskoll har jag ingelyrkande, men det finns anledning atl återkomma i ärendel. PER (): Civiluiskolleisbelänkande om räddningsljänsten saknar både reservalioner och särskildayllranden. Jag vill ändå foga några kommentarer till del och stryka undernågra av utskottets slutsatser. Jag skall begränsa mig till övervakningen ochräddningstjänsten lill sjöss. Deönskemål som vi motionärer framfört måste vara välgrundade, eftersom detillstyrks av praktiskt tagel alla de remissorgan som yttrat sig övermolionerna. Remissbehandlingen skedde , och del var inte utanspänning man säg fram emot vad som skulle komma. Kunde riksdagsbehandlingen kommaatl leda lill elt bifall eller ett tillkännagivande eller skulle regeringenfortsätta och slutföra arbeiei med de tankar om en ny och övergripandeutredning som den lidigare regeringen funderat kring? Utkast lill direktivfanns ju. Nublev det en utredning med direktiv som i allt väsenlligl läcker de önskemål somden socialdemokraliska molionen för fram, borisen från några få ord i enmening. Jag vill därför bara lägga till tvä kommentarer. Denena kommentaren är atl jag självfallel inle har något emol all regeringenhandlat i linje med våra molionsförslag. Om ell sådani arbetssätt tillämpadesi siörre utsträckning skulle mycket vara atl vinna. Denandra kommentaren är alt de lidigare ulredningarna var förhindrade attförulsällningslösl utreda en enhetlig kuslövervakningsorgani-salion, somomfattade bl. har i belänkandet ell enigt utskott sagl altdirekliven för den tillkallade utredningen ger Ulrymme för enutredning i enlighet med bl. a. vad som föreslagits i molionen 165 i deltaavseende. Lålmig därför uttrycka del så, alt del är högsl troligt all om några ögonblickkommer även kammaren att förutsätta all utredningen undersöker och redovisarockså frågan om en enhetlig organisaiion för rädd-ningstjänslen lill sjöss samtför sjöövervakning - en sammanhållen organisation, som dä alllsä inte behöverinnebära atl någon ny och hell fristående myndighet skall bildas. Jagtillhör, herr lalman, de numera rätt många som tror all avsaknaden av enenhellig sammanhållen organisation är kärnan i frågan och det som ställertill oreda och förorsakar mycket bekymmer i verksamheten. därför inle uppfattar direktiven pä detla sätl går den inte baramol den lolkning väntas ställa sig bakom ulan fortsätter också ett iallt väsentligt redan genomfört utredningsarbete. Det är något som ytterst få -för all inte säga ingen - önskar, eftersom dels det mesla redan är gjort, delsinga anvisningar inom detla område kan ges. Därför ber jag, herr lalman, alt fäyrka bifall lill uiskoltels hemställan. I molionen 1286 hemställer vi motionärer om en ulredning i syfle allsamordna olika myndigheters resurser längs våra kuster till en effektivhavsövervakning och sjöräddning. Motionerna i de här frågorna harremissbehandlais av en mängd berörda myndigheter, vilka - som Per OlofHåkansson påpekade - näslan samlliga har tillstyrkt motionskraven. Nuhar, som vi vet, handelsministern tillsall en kommitté med uppdrag att ulredadessa ytterst väsentliga frågor. Enligt direktiven behövs klarare riktlinjerför ansvarsfördelning, arbetsuppgifter och befogenheter för den civilaövervakningen till sjöss. Det anges vidare som nödvändigt att lill utvecklingenanpassade organisations- och ledningsformer fastställs, så atl befinlligaresurser uinylljas på bäsla sätt. a., säger man, behövs en genomgång avkustbevakningens och sjöpolisens verksamhet. Civilulskotlelsäger att del är värdefullt all en ulredning om samordning och ledning i fredav övervakningen och räddningstjänsten lill sjöss nu tillsatts. Direktivensuiformning ger enligt uiskoltels mening utrymme för utredning också avalternativ med myckel långtgående samordning av myndighetsuppgifterna,bortsett då från bildandet av en ny och helt fristående organisation. Utskottetslutar med all förutsätta atl ulredningen får en sådan inrikining. Mankan tycka att motionskraven har lillgodosetts med detta. Del är väl riktigt Jagvill dock göra ett lilet påpekande. När sä här mänga myndigheter ochorganisationer är inblandade i en fråga föreligger naturiigtvis en risk föratt del kommer preslige in i bilden och alt detla försenar och försvårar etlulredningsarbeie. Del är min förhoppning att alla i dessa frågor inblandadepositivt medverkar till alt påskynda utredningsarbetet och att vi snart fårell förslag i kammaren till en bäitre tingens ordning än den som råder . Jag ber att få yrka bifalltill ulskotiels hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Ulskotiels hemställan bifölls. §8 Meddelande om frågor Meddeladesatl följande frågor framställts 1977/78:113 av PärGranstedt (c) lill industriministern om verkan av för sen ansökan om lagerslöd: Ett lilet företag i missade på grund avförelagarens sjukdom att inge preliminär ansökan om lagerslöd för 1977.Däremoi inkom