prot · G109154 · 1977-12-31 00:00:00 — I vad gäller meralångsikliga insalser för all i öka förståelsen för och kunskaperna omandra folk och raser och motverka fördomar och intolerans mot andra folkgruppervill jag i första hand hänvisa till förskolans och skolans arbete. Dessa frågorbehandlas utföriigt i t. ex. läroplan. Ivad gäller insatser som mera direkl syftar lill an vidga allmänhetens kunskaperom invandrarna i för att minska tendenserna lill fördomar ochdiskriminering vill jag nämna all invandrarulredningen utföriigt ägnade sig åtdenna fråga. Utredningen presenterade även en omfattande vetenskapligundersökning om svenskarnas fördomar mot invandrare. Med anledning avinvandrarutredningens förslag beslöt alt inrätta eninformalionsbyrå vid statens invandrarverk, som bl. a. skulle ha lill uppgiftatl vidga allmänhetens förståelse för invandrarna. hardärefter fått ylleriigare resurser för delta ändamål, och på grundval avförslag i årels budgetproposition har beslutat om medel tillverket, som möjliggör en ulveckling av verksamheten med information tillsvenskar om invandringen och invandrarna. har sedan flera årtillbaka bedrivit verksamhet av denna lyp, bl. a. en omfattandekonferensverksamhet för journalister och opinionsbildare och andra målgrupper. Deiendensertillrasdiskriminering, rasfördomar, utlänningsfienllighel och t. o. m. till öppna motsättningar mellan invandrare och den inhemska befolkningen som gör sig gällande även i vårt land är allvariiga och oroväckande. Del är därför angeläget atl genom långsiktiga och systematiska åtgärder på en rad områden förhindra atl sådana tendenser får ökat spelrum och förebygga en situation av det slag som har uppkommit i andra länder, där 95 motsättningarpå etnisk eller religiös grund har kommit alt prägla hela samhällsutvecklingen. Regeringenkommer mot denna bakgrund att tillkalla en särskild utredningsman,som skall fåi uppdrag alt utarbeta underlag samlat program för alt bekämpa delsfördomar mol invandrare, dels rasdiskriminering. I utredningsuppdraget börockså ingå undersökning av de rättsregler som berör invandrarnas silualion iSverige. Visar del sig atl den lagstiftning som tar upp iinterpellationen inte har fungerat tillfredsställande, bör del bli en uppgiftför utredningsmannen alt komma med förslag till förbällringar. Jag ber au fålacka arbetsmarknadsministern för svarel. Inomoppositionen är vi inte bortskämda med att statsråden går med på de krav som viställer i inierpellationerna, men här har vi etl glädjande undanlag. RolfWirtén säger ja lill en ulredning för all gå igenom hur förbudet motrasdiskriminering fungerar i praktiken, han säger ja till en särskild genomgångav de rättsregler som berör invandrare i och han förklarar sig bereddatt ta fram underlag för ett samlat program mot rasfördomar ochrasdiskriminering. kan knappast tolkas på annal sätt än atl regeringenockså kommer att lämna etl sådant förslag till , och del var ju delsom krävdes i interpellationen. I har opposilionen alllför ofta fåttuppleva att regeringspartierna inte är beredda lill en saklig prövning avopposilionens förslag, en attityd som tydligast har kommil lill uttryck i deberyktade orden: här diskuterar vi inte, här voterar vi. Sådet här var lika ovänlai som angenämi - som prästen sa när han kom till himlen.Fortsätt på den inslagna vägen, ! Närjag nu ändå går vidare med några kritiska funderingar skall det inte ses somnågon personlig kritik mot arbetsmarknadsministern och inte heller som någonundervärdering av de utfästelser som han här giort å regeringens vägnar. Menjag troratt och jag kan vara överens om att det sleg framåt som mannu tar ändå inte är lillräckligl - del går inte att lösa knuten i ett endahugg. Vadvi nu lalar om kan bli allvarligaste sociala problem, om vi intelyckas få bukt med de myckel oroande tendenser som finns på sina håll.Invandrarverket säger: "Verkels egna iakttagelser från fåltet och andrasrapporter tyder på en ökad spänning mellan majoritetsbefolkningen och invandrarminoritelerna. "Hur är det möjligt - en ökad spänning? Hurär del möjligt all läget blir sämre när vi kraftigt höjer utbildningsnivån, närvi ökar opinionsbildningen mol fördomar, när vi medvetet satsar på skolans ochförskolans arbete, när vi bygger ul upplysningen med hjälp av statliga ochkommunala myndigheter, med hjälp av TV, radio och tidningar, med hjälp avfackliga, politiska och andra organisationer? Hur kan det då bli en ökadspänning mellan svenskar och invandrare? I finns en lång ochsmärtsam erfarenhet. MichaelHarringlon säger: Den amerikanska ekonomin, del amerikanska samhället, denamerikanska omedvetenheten är alla rasisler. Vadbetyder det översatt till ? Jo, det betyder atl när 40 000 ungdomar gårarbelslösa som de gör , då skapar det en grogrund för främlingshat ochrasdiskriminering. När förmögenhetsklyftorna ökar, som de gör , då delblir molsältningar mellan olika folkgrupper. Ofta är det välbeställda människori avskilda bostadsområden som fördomsfullt slår vakt om sina privilegier. Arbetsmarknadsministernsäger i svaret att om del visar sig all lagbestämmelserna inte fungerartillfredsställande får utredningsmannen komma med förslag till förbättringar.Föregen del ärjag beredd atl säga alt del behövs sådanaförbättringar. Någonhar sagt att samhället bedömer rasdiskriminering ungefär lika milt somsnatteri, innan snatteriet hell avkriminaliserades. Och ser man på några av defall där domstol dömt för olaga diskriminering rör del sig om 15-20 dagsböter,. i etl fall, . i etl annal och . i etl tredje. Och det härhar ändå varil klara fall av olaga diskriminering. Genomatt straffet är så milt kommer anmälningar om diskriminering lätt alt drunknahos polisen i dess arbele. Polisen har myckel att göra, många brott att utreda,och det blir då lätt så atl sådana fall hamnar långt ner i byrålådorna. Påmånga ställen verkar det också som om polisen varil dåligl informerad om vadlagstiftningen innebär. Oftaär det svårt alt bevisa sådana här brott. Ändå är det viktigt att polisenreagerar när en anmälan kommer in. Jusl detla att höra av sig hos den somanklagas för diskriminering kan beiyda någonling, delta atl representanter församhället kommer fram och frågar på en restaurang e. d.: Del pågår väl ingenrasdiskriminering här? Även om man inte kan bevisa någonling i första omgångenkan della ändå förebygga upprepningar. Jaghar av många personer i fåll höra: Vi har blivitutsatta för diskriminering, vi har gått till polisen och anmältdet, men det har inte hänt någonting. gick in i samarbete med några av de diskriminerade ochmed personer från invandrarberedningen i , fick man fram material somsedan ledde lill åtal. De är säkerl myckel få fall av det totala antaletdiskrimineringsfall som går så långl som till åtal. Jag kan inte förslå annatän atl utredningsmannen måsle komma med förslag lill förbällringar på dettaområde. Beträffandeformerna för ulredningen skall jag inte kritisera svarel. Men närfolkpartiet var i opposition drev man alltid kravet på pariamenlariskaulredningar. lyckle jag nog alt man gick lill överdrift. Men iregeringsställning har man inte varil lika pigg på pariamenlariskaulredningar, även om det skulle ha varil befogal i en del fall. Delvikliga är inte att det lill vaOe pris blir en pariamenlarisk ulredning. Detviktiga är att utredningsarbetet sker i nära kontakt med de poliliskapartierna, i nära kontakt med de fackliga organisationerna och inte minsl inära kontakt med invandrarnas egna organisationer. Jag vill sluta med altcitera Myles.Han bor i och är engagerad i kampen mol rasdiskrimineringen. IArbetet säger han bl. a. följande:"Svenskar diskriminerar inte öppet. Detär svårt att bevisa alt man är diskriminerad. Svenskar säger inte alt du som ärafrikan inte är välkommen till nattklubben, de frågar om du är medlem eftersomde vet att du inte är det! När det gäller ett jobb, säger de att Oänstentyvärrjust blivit tillsatt. Närdu ringer och frågarom bostad,ärdu välkommen attkomma och titta på en ledig lägenhet. När de ser alt du är svart. lägenheten jusl blivituthyrd. Kanskemåste du vara svart för att förstå afrikanens silualion i ." Det har framgått av inlägg all vi är i stort sellöverens i den här frågan. Jag har därför inte många kommentarer alt göra, meneftersom jag lycker atl del fanns en del intressanta tillägg i del anförandesom vi just har åhört vill jag gärna kommentera dem. Förstvilljag någol kommentera det som inledde anförandel med, nämligenalt betona betydelsen av att invandrarfrågorna ses över i vårt svenskasamhälle. Också jag barden uppfattningen att det aren framlidsfråga av endimension som alldeles har förbiseits. Om man i en nation på kort tidhar fått ett så slort anlal nya medborgare i samhällel som vårt svenskasamhälle har fått, när 1 miljon av våra 8 miljoner invånare nu är av ulländskhärkomst, är del naturiigt atl man slälls inför en rad nya problem, för vilkanationen saknar den beredskap som skulle krävas för alt reda upp siiuationen.Del är angeläget au lyfta fram denna fråga gång på gång för au verkligen betonahur viktigt del är all vi tar vårt inhemska ansvar för den. Del gäller därvidsåledes inte bara att la vårt ansvar utåt, utan också alt kunna klara avdiskrimineringsproblemen inom landets gränser. JanBergqvisi reste frågan,hurdelär möjligt att spänningen har ökat när vi ändåförsöker göra så mycket för alt motverka olika slag av diskriminering. Jagvill försl säga att del är etl riktigt påslående. Del görs verkligen en hel deli för atl vi skall slippa faen ökad spänning mellan folkgrupperna. Fårjag här bara hänvisa lill den resurstilldelning som invandrarverket har fåttoch vilken har resulterat i en rad ålgärder, framför alll på informationssidan. Jagskall inte i denna limma läsa upp någon katalog över länkbara åtgärder - dettakan jag återkomma lill vid etl senare tillfälle - men det är faktiskt en heldel som har skett, och en hel del nya ålgärder planeras även fortsättningsvis.Där skulle jag särskilt vilja peka på den kartläggning av läget påbostadsmarknaden som är planerad alt startas lill hösten. Det förekommerotvivelaktigt en hel del diskriminering och där del följaktligen är vikligl atlvi går in för all la reda på hurdet ligger till. Denna viktiga uppgift äralltsåunder beredning. Omvi däremot inte har denna vaksamhet, kan vi råka ut fören ulveckling som kanbli förfärande och jämförbar med den som andra länder fått uppleva och till vilken JanBergqvisi refererade. Jagskall inte nu ta slällning lill vad som behöver göras efter det attutredningsmannen har lagt fram sin förslag eller till huruvida lagen behöverskärpas eller ej. Jag tycker alt en riklig tågordning är all vi försl får frågankartlagd och alt förslag läggs fram, som vi sedan får la slällning till.Interpellanien hade där en klar uppfattning . Vi får väl se huruvidaden håller även efter kartläggningen, men del är en sak som vi inte för dagenbehöver ta ställning till. Jagtror ändå atl det inte alllid är själva lagstiftningen som utgör den centralalösningen av problemet, ulan att det mera är fråga om alt kunna påverkaattityderna i första hand. var också medveten om att även om manhar lagar som det går atl tillämpa kan del ändå uppstå svårigheter när manbehöver tillämpa dem och att många fall av diskriminering inträffar ulan altfallen kan dras inför domstol och alltså utan atl man på del sättet kan vidtaåtgärder som skulle vara motiverade av vad som skett. Därför irorjag alt manframför allt måste tillgripa åtgärder som förhindrar all någon diskrimineringöver huvud taget kan komma lill stånd. Det bästa är naluriigtvis om man kan nåbra resultat på det sättet. Låtmig allra sist, hen talman, ta upp det mera utredningstekniska spörsmål som JanBergqvisi var inne på samt frågan huruvida det behövs en parlamentariskutredning eller ej. Jag tror att en utredningsman i det här fallel skullearbeta effektivast, men jag vill gärna hålla med om och understryka behovel avnära kontakter mellan honom och arbetsmarknadens parter samt deinvandrarorganisationer som i hög grad är berörda i den här frågan. Omytterligare medel till förbättring av arbetsmiljön vid industriella beredskapsarbeten, JANBERGQVIST (s): Jag ber att få önska arbetsmarknadsministern, om inte "lyckatill", så i alla fall framgång i den vikliga uppgiften atl ledaregeringens arbele på alt bekämpa rasfördomar och diskriminering. Överläggningenvar härmed slulad. § 9 Om ytterligare medel till förbättring av arbetsmiljön vid industriellaberedskapsarbeten ArbelsmarknadsministernROLF erhöll ordel för atl besvara () anmäldainterpellalion, 1977/78:172, och anförde: har frågat mig om anledningen lill att regeringen iproposition 1977/78:125 (tilläggsbudget IV) intehar föreslagit medel för alt uppfylla de av gjordaulfästelserna om förbällringar av arbeismiljö och arbeiarskydd vid deindustriella beredskapsarbetena. har vidare frågat om minprincipiella inslällning lill respekten för förhandlingsuppgörelser av den typsom aktualiserats i interpellationen samt om regeringen är beredd att föreslåmedel för att Omytterligare medel till förbättring av arbetsmiljön vid industriellaberedskapsarbeten fullgöra det åtagande somden i sin egenskap av arbetsgivare och genom förhandlingsrådet har åtagit sigalt fullgöra. Jagvill först erinra om att de industriella beredskapsarbetena enligt tidigarebeslut i om skyddat arbele och yrkesinriktad rehabilitering skallöverföras från AMS. Reformen innebär atl de nuvarande verkstäderna för skyddatarbete, industriella beredskapsarbeten, kontorsarbelscentraler och hemarbetesamordnas i en organisation för vaOe län. Den nya organisationen förbereds f n.av en särskild organisationskommitté som under sig har en regional kommitté ivaOe län. De industriella beredskapsarbeten som kvarstår vid reformensgenomförande, vilket tidigast beräknas ske till den , kommersåledes atl övergå lill de nya huvudmännen. 1 avvaklan på denna samordning harinvesteringar i de industriella beredskapsarbetena främst koncentrerats tillnödvändiga förbättringar av arbetsmiljön och arbetarskyddet. Förinnevarande budgetår har på tilläggsbudget I anslagils 3milj. för dessa ändamål, och för näsla budgetår har med anledningav budgelproposilionen beslutat om investeringsmedel om sammanlagt 9,6 milj.kr. på arbetsmarknadsverkets utruslningsanslag. Dessa medel skall i första handanvändas för investeringar i arbeismiljö och arbeiarskydd vid de industriellaberedskapsarbetena och kontorsarbetscen-iralerna. Isamband med alt regeringen behandlade anslag på tilläggsbudget III logs ävenfrågan om medelsbehov till de industriella beredskapsarbetena upp. Regeringenfann då inte skäl att hos begära ytteriigare medel för dessa ändamål.Däremoi har regeringen beslutat alt . av 1978/anslag fårlidigareläggas lill innevarande budgetår för att möjliggöra investeringar imiljöförbättrande åtgärder och arbetarskydd vid de industriellaberedskapsarbetsplatserna. Därmed torde regeringen ha uppfyllt sill åtagandemed anledning av förhandlingsuppgörelsen. Jag vill tacka arbetsmarknadsministern för interpellationssvaret. Bakgrundentill min interpellalion är att de fackliga organisationer som har att handläggade fackliga intressefrågorna vid de industriella beredskapsar-beisplalserna isamband med förhandlingar om slatsverkspropositionen 1977/78 begärdeytteriigare medel för arbetsmiljöåtgärder vid de akluella arbetsplatserna än de9,6 miljoner som regeringen hade anslagit. Siatensförhandlingsråd, som handlägger del slalliga arbetsgivaransvaret på detaktuella områdel, log emot de fackliga yrkandena vid en förhandling som avhöllsden . Parterna träffade då följande uppgörelse: Arbetsgivarparten förklarar sig beredd att underinnevarande budgetår vid behov pröva frågan om ytterligare medel förarbetarskydds- och arbetsmiijöförbättrandeåtgärder vid de industriella beredskapsarbetena i samband med behandlingen avtilläggsbudget III." Uppgörelseninnebär således att regeringen i tilläggsbudget III skulle tillgodose defackliga kraven. Så har inte skett. Därför har jag i interpellationen ställttre frågor till arbetsmarknadsministern. En fråga löd: "Vilken ärarbetsmarknadsministerns principiella inslällning om respekten för förhandlingsuppgörelserav den typ som här aktualiserats?" Arbelsmarknadsministernhar nu i sitt svar meddelat alt regeringen vid behandling av tilläggsbudget IIIinte fann skäl för att föreslå ylleriigare medel för arbetsmiljöåtgärder än de9,6 miljoner som man lidigare hade föreslagil i slatsverkspropositionen. Jagvill nu av arbetsmarknadsministern ha besked om med vilken rätt regeringensätter sig över en träffad förhandlingsuppgörelse. Litarinte regeringen på sin egen förhandlingsorganisation? Har man inga kontaktermed denna innan avtalsuppgörelser undertecknas? Detinträffade tyder enligt min uppfattning på en slor respekllöshel frånregeringens sida mot en träffad förhandlingsuppgörelse mellan två lag- ochavtalsenliga förhandlingsparter. Jag skall återkomma till detla. I interpellationssvaret hänvisar arbetsmarknadsministern även till av anslaget på 9,6 milj. kr. för budgelårel 1978/79 beslutat förskoltera600 . Hurvet regeringen, utan att ha träffat de anslälldas förhandlingsföreträdare, atldessa . är tillräckliga för miljöinvesteringar? Jagvill här erinra om alt dessa futtiga slantar skall räcka lill nödvändigamiljöinvesteringar vid 46 industriella beredskapsarbetsplatser i landet .samttill minsl 24 kontorsarbelscentraler. Del är fråga om mer än 70 arbeisplalser,och på elt fiertal av dessa råder sådana arbetsmiljöförhållanden all yrkesinspektionenutfärdat föreläggande om åtgärder belräffande både lokaler och maskiner. Deanställdas fackliga företrädare har meddelat mig några exempel påarbetsplatser, där de anslälldas arbetsmiljöer är rena misärer. ,där verksamheten är inrättad i ett gammalt . Den verkstaden avsesäven efter del atl de industriella beredskapsarbetena går upp i den nyaorganisationen för skyddat arbete bli använd som det enda alternativet i detområdet för de människor som inie får plats på den öppna arbelsmarknaden. ,där verksamheten är inrättad i en dragig lokal i vilken man skulle behöva läggain nya golv och behöva få borl alla de sprickor i golvunderlaget som i dagutgör en uppenbar olycksfallsrisk för bl. a. de handikappade som arbetar där. Sysslebäcki , där man har viss plaslindustrilillverkning och där det behövsylleriigare ålgärder för atl få borl de farliga slyrengaserna i lokalerna. ,där det finns maskiner som används efter dispens från yrkesinspeklionen. Omytterligare medel till förbättring av arbetsmiljön vid industriellaberedskapsarbeten Omytterligare medel till förbättring av arbetsmiljön vid industriellaberedskapsarbeten Jagskulle kunna forisätta och räkna upp arbetsplatser, men jag avslår från det . Utöverpengar lill de akluella miljöåtgärderna behövs del pengar för s. k.reinvesteringar i maskiner samt för inköp av nya och modernare maskiner. Del ärju så alt man kräver alt de industriella beredskapsarbetena skall bedrivasrationellt utan alltför stora produktionssubventioner. Delhar uppgelts för mig att en del av den befinlliga maskinparken i en del avdessa verksläder är av sådan beskaffenhet att den borde finnas på ett museum. Avvad som framgår av arbetsmarknadsministerns svar avser regeringen att frysa nerinvesteringarna vid de industriella beredskapsarbetena i avvaklan på denframlida organisationen för skyddat arbete. Detta går stick i stävmotdemaningarsomregeringen f n. riktar lill kommuneroch landsting om atl de inte skall skjutaupp investeringsplaner genom att avvakta den nya skyddade organisationenstillkomst. Så villjag återgå lill frågan om regeringens respekt för träffadeavtalsuppgörelser. Regeringenhar alltså genom atl ignorera den träffade uppgörelsen mellanförhandlingsparterna knäsall en ytterst allvarlig princip. Man har genom sillbeslul egentligen sagt alt del ni träffar uppgörelse om vid fackliga förhandlingarbehöver inte regeringen respektera. Delinträffade skulle, om det hade hänl på den privata arbetsmarknaden, hainneburil all lönlagarnas fackliga organisationer skulle ha kunnat stämmaarbetsgivaren lill arbetsdomstolen. Detta är inte möjligl i det nu aktuellafållet. Desom förhandlar måste självklart fråga sig varför de skall förhandla framuppgörelser, om regeringen sedan som huvudansvarig på arbetsgivarsidan kanstrunta i att fullfölja uppgörelserna. Jagskall informera våra ledamöter i konstilulionsulskollet om det inträffade, förså här får del enligt min och de berörda fackliga organisationernasuppfattning inte gå till. Jag trodde, när jag ställde interpellationen, att den nyearbetsmarknadsministern skulle kunna meddela atl regeringen insell alt denträffade förhandlingsuppgörelsen inte tillgodosåg de anställdas krav och skulle vara beredd atl vidta ålgärder för att lägga saken lill rätta. Jagkonstaterar atl några sådana löften ger inte arbetsmarknadsministern, och jaglar detla som ytterligare bekräftelse pä att man från den nuvarande regeringenssida inte respekterar de uppgörelser som dess egna förhandlings-delegeradegjort upp. Detta kan, som jag ser det, leda lill mycket allvarliga konsekvenserbåde för det nu aktuella avtalsområdet och för andra avtalsområden, därregeringen är huvudansvarig som arbetsgivare. Jag tycker nog atl gör en väldig alTär av den Oäder somhåller på atl bli en höna. Vad som sagts är all man lovat pröva evenluellluppkommande behov. Här förelåg inte någol äskande om all tillställa ytteriigaremedel för dessa åtgärder. Ändå har regeringen visat en öppenhet förattlillgodose småreparationer-del är klarl atl man inte kan la de stora åtgärdernainom en ram på . Här gäller det atl kunna ingripa, om del uppkommernågot akut behov, som inte redovisats den vanliga framställningsvägen via AMS.Därför har inte något direkt anslagsäskande lagls fram inför , utanman har hållit öppet för att kunna använda nästa budgetårs resurser inom denram jag angav. Respektenför avtalet finns alltså. Vi har varit beredda atl pröva eventuellt uppkommandebehov, men eftersom dessa behov inte redovisats har vi inte haft möjlighel attpröva dem. Sedanär det naturligtvis riktigt, , all många av dessa verkstäder inteär av bäsla kvalitet, men vi måste vara medvetna om vilken bakgrund det ärfråga om. 1 allmänhet rör del sig om arbetsplatser som blivit nedkörda. Oftaskymtar förelagsnedläggelser i bakgrunden och man har med statliga medelfortsatt föratt hålla verksamheten i gång. Detla är något som egentligen borde varaen temporär företeelse, men på grund av den svaga arbetsmarknad, som mångagånger råder på de platser som blir akluella, har tendenser lill ganskalångvarig verksamhel funnils. Men när man nu fåren ny organisation, ärdet inte säkert atl detkommeratt bedömas vara bäst att fortsäita verksamheten jusl i den lokal som nuanvänds och som är av den typ som gav etl par exempel på. Detkan vara ekonomiskt mera rikligt att man helt enkelt satsar på ennyinvestering i en skyddad verkstad eller på någol annal, som lar öververksamheten. Jag tror inte, herr talman, att det finns så myckel grund för depåståenden som har framfört. Omytterligare medel till förbättring av arbetsmiljön vid industriellaberedskapsarbeten Arbetsmarknadsministern lycker tydligen att jag överdramatiserar denhär frågan, men den uppfattningen får i så fall stå för honom själv. Jag serdet hela från den utgångspunkt som de människor har, vilka finns på dessaverkstäder. Jag har varit med och förhandlat på dessa verkstäderoch vet därför litet grand om den arbetsmiljö och annat som dessa människor haratl dras med. Del gäller ofta människorsom är utslagna från den övrigaarbetsmarknaden och som egentligen skulle ha funnils på skyddade verkstäder,men som befinner sig här därför att man fått tillgripa denna form avsysselsättning. Detla gör att det i många fall kanske är mera nödvändigi änannorsiädes i arbelslivei all vara lyhörd förde krav,som slälls på förbäliringav arbetsmiljön. Arbetsmarknadsministernsäger att det inte skulle ha förelegat några äskanden från de fackligaorganisationernas sida, men jag lycker att detta utlalande faller på sin egenorimlighet.