prot · G10997 · 1977-12-31 00:00:00 — 1977/78:918av () och (), vari hemställts attriksdagen gav regeringen till känna vad i motionen anförts gällandetidningsdislribulionen i glesbygd, 1977/78:1419av () och (), vari hemställts att riksdagenhos regeringen begärde förslag om ändring i reglerna för presstöd s;å attbidrag även kunde utgå till produktionssamverkan som omfattade delar avsättning eller delar av tryckning, 1977/78:1420av m. fl. (c), vari hemställts atl hos regeringenskulle anhålla alt motionen överiämnades till den nya pressutredningen som hadetill uppgift att göra en översyn angående presstödet, och 1977/78:1423av (), vari hemställts att beträffande det fortsattapresstödet beslutade uttala 1. att en nedlrappningsregel förflerdagarstidningar med upplaga under 10 000 borde införas varvid bidraget heltupphörde vid en upplaga på 12 000 exemplar, 2. atl då utgivningsorlen (kommunen)hade mindre än 20 000 invånare antalet hushåll inom A-regionen borde ligga tillgrund för produktionsbidrag. Utskottet hemställde altriksdagen skulle 1. till för /79 underåttonde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , 2. till Stöd till dagspressen för /79under åttonde huvudtiteln anvisa etl förslagsanslag av , 3. till Stöd till organisaiionstidskrifter med bifalllill propositionen och med avslag på motionen 1977/78:863 yrkandena 1 och 3 /79 under åttonde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , 4. till Stöd till tidningar på andra språk än svenskamed bifall till propositionen och med avslag på motionen 1977/78:863 yrkandena2 och 4 för /79 underåttonde huvudtiteln anvisa eu förslagsanslag av Nr 97 Stöd till dagspressen m. m. 5. lill Pressens lånefond för /79 underfonden för låneunderstöd anvisa elt invesleringsanslag av , 6. a) beträffande grunderna för statligt stöd tilldagstidningar bifalla de i propositionen föreslagna ändringarna, b)förklara motionerna 1977/78:918, 1977/78:1419, 1977/78:1420 och 1977/78:1423besvarade med vad utskottet anfört. Reservation hade avgivits av ,, , , , ,(samtliga s) som ansett att ulskottet under 3 och 4 borthemställa 3. beträffande stöd lill organisaiionstidskrifter medbifall till motionen 1977/78:863 yrkandena 1 och 3 och med anledning avpropositionen godkänna de i motionen föreslagna ändringarna i stödet lillorganisations-tidskrifter och till Stöd till organisaiionstidskrifter /79 under åttonde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , 4. beträffande stöd till tidningar påandra språk än svenska med bifall till motionen 1977/78:863 yrkandena 2 och 4och med anledning av propositionen godkänna de i motionen föreslagnaändringarna i stödet till tidningar på andra språk än svenska och lill på andra språk än svenska för /79 under åttondehuvudtiteln anvisa etl förslagsanslag av . Vi har här i kammaren en debatt om presstödet, och om man sertillbaka i protokollen från dessa debatter kan man konstatera att del motståndsom fanns från början från olika håll med tiden har mattats av och i alllväsentligt har försvunnit. Det råder numera en bred enighet om principen atlsamhällets ansvar för en fri opinionsbildning och nyhetsförmedling inte kangöra halt vid tryckfrihetsförordningen. Den frihet från staten somtryckfrihetslagstiftningen syftar lill måsle kompletteras med en frihet genowstaten. Utan elt kraftfullt selektivt presstöd till de tidningar som är i mestbehov av stöd kommer marknadskrafterna att förkväva den fria debatten och skapaallt flera monopol på olika lokala tidningsmarknader. Detär viktigt för den fria åsiktsbildningen i vårt land att denna enighet ompresstödets grundläggande principer inte rubbas. Utan en fri och mångfaldigtidningspress kan vår demokrati inte fungera, och del är en viktig uppgift förden nya pressutredningen atl bygga vidare på de principer som är väletablerade och dessutom komplettera olika stödformer så att även en nödvändignyetablering kan komma lill stånd. arbete med dessa frågor har oenighet endastuppstått när det gäller stödet till organisationstidskrifterna och till detidningar som ges ul av olika invandrar- och minoritelsgmpper. Stödtill dagspressen m. m. socialdemokratiskthåll föreslagit atl slödel lill dessa tidningar och tidskrifter skall räknasupp . Det tycker vi är elt mycket modest förslag med tanke på att dettastöd inte räknades upp , då dagstidningarna fick etl påslag. Det ärriktigt som den borgerliga utskottsmajoriteten säger, atl stödet till dessatidningar infördes mot bakgrund av väntade kostnadsökningar. Men alt dessaskulle bli så slora som de nu visat sig bli var det ingen som kunde ana undervåren 1977. Att posttaxorna, som väger mycket tungt i dessa tidningars ekonomi,skulle höjas var det ingen som väntade sig. Detfinns, herr talman, stor risk för att stödet till organisalionslidskrifternaoch till tidningar på annat språk än svenska urholkas väsentligt redan innandet trätt i kraft, om inte ansluter sig till yrkandet i reservationenatt räkna upp stödbeloppen. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till reservationen vid KU:s betänkande nr24. talade om den breda uppslutning som råder kringpresstödet, och jag kan instämma i vad han sade på den punkten. Men den :5omlyssnade lill kunde lält få det intrycket att socialdemokraternavill ge mera stöd till organisationstidskrifterna än regeringen har föreslagit.Del vill de inte alls. De vill i själva verket försämra villkoren förorganisationspressen, och de 4,35 miljoner som det talas om i reservationen ärbara en otillräcklig kompensation för den försämring som uppstår genomsocialdemokraternas alternativbudgel med dessa många nya pålagor. Detfinns såvitt jag vet ingen lillföriillig statistik om organisalionspressenssamlade utgifter, men om man går efter de upplagesiffor och kostnadsberäkningarsorn presenterades av tidskriftsutredningen kan man kanske gissa atldet rör sig om 500 milj. kr. Om två tredjedelar av den summan är lönekostnaderträffas organisalionslidskrifterna av en kostnadshöjning om 6 milj. kr. genomden nya slmkturavgift som socialdemokraterna vill införa. Den pålagankompenseras bara delvis av det höjda bidrag lill organisations-pressen somreservanterna nu föreslår. Netloresultalet av den socialdemokratiska politikenblir en försämring av tidskrifternas villkor. Ännuhårdare slår den socialdemokratiska politiken mot dagspressen. Här vill maninte bara införa en slrukturavgift på 50-60 milj. kr., utan man vill ocksåskärpa annonsskatten med 43 milj. kr. Den samlade dagspressen skall alltsåpunga ut med bortåt 100 milj. kr. utöver de skatter och avgifter som den redannu betalar. Det kallar jag för en direkt pressfientlig politik. Hurskal I det gå med den svenska dagspressen? är det sanneriigen inte barade små tidningarna som har ekonomiska problem. Vi vet atl också många störretidningar kämpar i motvind. Här i går med storaföriuster. har beslutat om en nedskärning av personalenmed flera hundra personer. På många håll i landsorten är läget likabekymmersamt. Och av den dagspressen vill oppositionenla ytteriigare 100 miljoner i skatt! Vårlinje har varit att hjälpa de svaga tidningarna men inte stjälpa de någotstarkare. Det kan inte vara statens uppgift alt gå in och beröva de störretidningarna deras resurser. Vi behöver inte bara många tidningar utan ocksåstora och bra tidningar, som kan ge oss en ambitiös utrikesrapportering, etlinträngande samhällsreportage och en ordentligt kullurbevakning. Att genom specialriktadeskatter undergräva den sortens journalistik är verkligen ingen brapresspolitik. Förmin del tyckerjag alt del är förvånande atl socialdemokraterna år efter årframhärdar på den här punkten och åter vill höja annonsskalten, trols attdel har blivit allmänt uppenbart hur sköra villkor som dagspressen arbeiarunder. Viskall fatta beslut om de skattehöjningar som socialdemokraternavill genomföra, men när vi nu diskuterar presstödet tyckerjag det ändå ärrimligt att vi får en redovisning av de samlade effekterna av oppositionenspolitik. De 4,35 miljonerna är då en droppe i havet jämfört med de betydandepålagor som och hans partivänner vill driva igenom. Fårjag ställa en direkt fråga lill : Har ni länki igenom vad somkommer alt hända med den svenska dagspressen om skattetrycket skärps med bortåt100 milj. Stödtill dagspressen m. m. () kortgenmäle: Jag inledde mitt anförande med alt säga atl vi har nått ganska långtnär det gäller enighet om presstödspolitiken, närmare bestämt om den modell avmassmediepolitik somjag omfattar och som inte bara kan skapa frihet mot statenutan där staten har en positiv uppgift, nämligen den att åstadkomma enmassmediestruktur som ger mångfald. Den politiken är vi socialdemokrateranhängare av. Då måste man ge stödet till de tidningar som bäst behöver del. VI fårinte se presstödet som en branschpolitisk utan som en demokratisk fråga. Delgäller att ge information, göra kommentarer, utföra granskning och skapakommunikation i det svenska samhället. Då måste också stödet ges till detidningar som på grund av underläge på marknaden inte kan täcka sina utgiftergenom inkomster från tidningsrörelsen och som därför är beroende avproduklionsbidrag för sin fortsatta existens. Dettastår i budgetminister direktiv till den nya pressutredningen.Presstödet borde sålunda enligt främst inriktas på etl selektivtstöd. Detta uteslöt emellertid inte att vissa generella åtgärder kunde ansesbefogade. Jagvill fråga : Varför polemiserade ni som företrädare förkonstitutionsutskollels majoritet mot partikollegan budgetministern? Det varett sensationellt avsteg från den politik som jag trodde vi var överens om. Tidningsbranschenär inte som helhet en krisbransch, och därför finns del inte anledningatt fortsätta att strö pengar över både rika och faltiga tidningar. Vi måsteanvända de medel vi har till förfogande till stöd åt de Stödtill dagspressen m. m. DanielTarschys talade om . Ja, har ju ett stöd påöver 20 milj. kr. skall tydligen också ha ett ökal stöd enligtDaniel Tarschys principiella resonemang. Dagens Nyheterväntas få en vinst på 30 milj. kr. Kan det vara en vettig politik alt ge presstödpå elt sådant sätt att man strör pengar även lill de rika tidningarna? Detvar, som sagt, ett sensationellt anförande som höll. DANIELTARSCHYS (fp) kort genmäle: Jag började milt anförande med atl säga alt det råder en bred enighetorn presstödet. Del är alldeles klart att den enigheten beslår. Den harbekräftats av och den har också bekräftats av mig. Vi är ocksåeniga om alt presstödet huvudsakligen måste vara selektivt. Menjag talade inte om presstödet utan om beskattningen som socialdemokraternavill skärpa genom strukturavgifter och genom alt återigen höja annonsskcttten.Storieken av dessa skattehöjningar torde bli omkring 100 miljoner och jagfrågade : Har ni tänkt igenom vilka effekter delta ger på densvenska pressen? Var finns de tidningar i som kan bära sammanlagt 100miljoner i ökade skatter? säger alt redovisar en vinst på 30 milj. kr. Ja, det ärDagens , aktiebolaget som äger bl. går däremot av alll att döma med föriust. Detfinns icke i stora bärkraftiga tidningar som kan bära en ökadskattebörda på bortåt 100 milj. kr. utan alt försämra sin kvalitet, ulan atlskära ner sina redaktionella resurser eller ulan atl utarma denullandsbevakning vi har, den kulturjournalistik vi har och de samhällsreportagevi har. Ni kommer med er presspolitik att allvariigt skadaden svenska pressen. Om det selektiva presstödet är vi i slort sett överens,men om pressbeskattningen är vi inte överens. En pressbeskattning som syftartill att utarma pressen kan vi inte gå med på. () kortgenmäle: Del är alldeles utmärkt. drar in även andra saker, somnäringspolitiken, i den här diskussionen. Vi socialdemokrater har exakt sammasyn på den frågan närdet gäller företagen: man skall inte ha en näringspolitiksom innebär alt man lägger lättnader på rika som fattiga företag, utan man bördra in avgifterna lill staten och sedan se till atl man punktinriktaråtgärderna där hjälpen bäst behövs - men inte bara där hjälpen bäst behövs utanockså på sådana områden som är mesl konkurrenskraftiga . DanielTarschys pekar på atl vi vill bibehålla annonsskalten vid den nivå den låg påinnan ni sänkte den. Men vi har också sagt i vår motion att de pengarna skallanvändas för atl stödja de tidningar som hotas av tidningsdöd. Om ni inte ärberedda i pressutredningen, i vilken jag har gått in med öppna ögonför de problem som finns, att stå bakom det här direktivet som innebär atthuvuddelen av medlen går till de lågläckningstidningar som bl. a. på gmnd avunderläge på annonsmarknaden inte kan täcka sina utgifter genom inkomster fråntidningsrörelsen och som därför är beroende av produktionsbidragen för sinfortsatta existens, då är jag djupt orolig. Är ni inte med om atl diskutera entrappa som gör att presstödet kommer till de tidningar som hotas avlidningsdöd, då har föriett atl komma in på enpresstödspoliiik som vi tidigare tillsammans har bekämpat. Men jag hoppas altcentern skall lära den presstödspolitik som socialdemokrateroch centerparti har introducerat här i landet, så att vi kan fö en samlingkring den på nyU. Stridssignalernai den här debatten hoppas jag beror på okunnighet från sida,och jag ser dem inte som illavarslande inför del arbete som börjar ipressutredningen. Stödtill dagspressen m. m. DANIELTARSCHYS (fp) kort genmäle: Jag upprepar för tredje gången att vi i stort sett är överens omprinciperna för det selektiva presstödet och det presstöd som utgår. Vi ärockså överens om atl se över detta presstöd. badenhälligt regeringen om alt tillsätta en utredning. Denna utredning hartillsatts. Budgetministern har gett direktiv som i stort sett bygger påkonstitulionsutskolleis betänkande. Del råder full enighet om att denutredningen skall arbeta med att se över de här mycket svåra problemen. Delär inte det oenigheten handlar om här . Oenigheten handlar om denbeskattning som socialdemokraterna vill skärpa, och jag har påpekat atl densvenska pressen icke är finansiellt stark. Den svenska pressen kan ickebära en samlad skatteökning på bortåt 100 milj. kr. Jag har frågat om var de rika tidningar finns som klarar av den här bördan, och jaghar inte fått något svar. Jag konstaterar delta, och jag tror atl jag också kankonstatera alt de förslag som socialdemokraterna framlagt - inom näringspolitiken,inom annonsbeskattningen och på andra områden - inte har varit väl genomtänktaoch inte har beaktat de problem som pressen kämpar med. Ett genomförandeav den socialdemokratiska politiken skulle ofelbart leda till en allvarligförsvagning av den svenska dagspressen. Förstevice talmannen anmälde att anhållit atl till protokollet föantecknat att han inte ägde rätt till ytteriigare replik. Efter den här något oväntade debattinledningen skall jag göra ettförsök att återföra debatten till dess utgångsläge. Principernaför presstödet och storieken av presstödet är en fråga av stort politisktintresse. Det kanske förklarar varför debatten kan bli häftig . Detbetyder också att det protokoll som kommer att skrivas från den här kvällensdebatt kommer alt innehålla - det gäller mitt anförande liksom minaföregångares - många rader om både utskottets och kammariedamöternas Stödtill dagspressen m. m. principiella och praktiska synpunkter på frågan . Dagens utskottsbetänkandeär f ö. det tredje på så som . Inteheller den här gången är utskottet helt enigt, men del är intressant alt noteraall när del gäller de stora, principiella dragen är utskottsledamöternaöverens. Låt mig nu-jag blir tvungen till det-göra en principiell deklarationockså för del, eftersom del har uppstått en partipolitisk debatt här. Centernhar arbetat hårt men också fått uppleva framgång genom att denkunnat skapa elt lidningsstöd som gör det möjligt även för de svagapresslämmorna alt leva kvar i debatten och genom att presskören är mångsidig,så att det inte bara är en eller två färger och röster som syns och hörs i dendebatten. Jag noterar i alla fall atl vi, även om vi bara går framåt med småsteg, ändå är på god väg alt nå en enighet i realiteten och inte bara i form avvackra ord. Skillnaden är heller inte stor mellan utskotlsmajoriteten ochreservanterna närdet gäller anslagsbeloppen. Den största anslagsposten, som nuäi- aktuell, stöd lill dagspressen på drygt 276 milj. kr., är enhälligttillstyrkt. Jagnoterar också alt antalet motioner i presstödsärendet den här gången har varitlilet. Det hänger förstås samman med atl man kände till atl regeringen skulle tillsälla en utredning meduppgift att göra en översyn av bestämmelserna om statligt stöd lilldagspressen. Det var en översyn som regeringen aviserade ochsom också konstitulionsutskotlet ansåg nödvändig i sitt betänkande i december1977. Omkammaren bifaller utskottets hemställan innebär det att totalt 322 milj.kr. anvisas som presstöd i olika former. Det är, mina damer och herrar, enmycket stor summa. Desto mer nödvändigt blir det då att försöka finna formerför bidragen som stimulerar till samverkan tidningar emellan så atl varje kronablir effektivt använd. Om översynsutredningen på den korta tiden fram till den1 augusti kan åstadkomma några epokgörande lösningar återstår att se. Så myckelär dock klart alt ett slentrianmässigt påslag med så och så många procent inteär någon lösning. Det är detsamma som atl rulla en allt större ochstörre snöboll framför sig. Kostnadsutvecklingen inom den personalintensivadagspressen är förvisso ett problem, och det kan bli ett hot mot mångatidningars liv, men just därför är det ett intresse för både tidningsföretagenoch statskassan att man kan finna former för samverkan och god hushållningmellan och inom tidningsföretagen. Regeringens direktiv till utredningen tordestämma väl överens med tidigare uttalade önskemål i den vägen. Demot:ioner som aktualiserat frågor om produktions- och distributionssamverkanligger väl inom ramen för utredningsdirektiven och bör enligt ulskottets meningnu inte föranleda någol riksdagsinitiativ. Jag avser här motionerna av Per-AxelNilsson och , , och . Jagsade inledningsvis alt ulskottet inte var helt enigt. Två reservationerföreligger från de socialdemokratiska utskoltsledamölerna. stödtill organisaiionstidskrifter, den andra stöd till tidningar på andra språk änsvenska. I båda fallen vill reservanterna plussa på stödet med 10 96 jämförtmed propositionen. Del innebär ytteriigare 4 milj. kr. för tidskriftsslödet och350 . för tidningar på främmande språk. Vadförst då gäller tidskriftsslödet så bör man hålla i minnet atl det är en mycketfärsk skapelse. antog propositionen om ett tidskriftsslöd så sent somden . fanns inte något tidskriftsstöd över huvud taget.Då bortser jag från del mindre stöd som utgått till vissa kulturtidskrifter,ett anslag som ligger under huvudtitel. Riksdagsbesluteti innebar att för /78 anslogs etl belopp på 40 milj.kr. Bidrag ur delta anslag skall utbetalas . Ansökningstiden förbidrag utgick så sent som . har alltsånätt och jämnt hunnit börja behandla de aktuella bidragsbeloppen mennaturiigtvis prövat huruvida tidskrifterna är berättigade till bidrag ellerinte. Man har kanhända också gjort någon ä conto-utbetalning i det här läget.Men det betyder atl vi fortfarande inte har någon säker bild av hurtidskriftsslödet verkar. Alt i det läget plussa på bidragen med 10 96 kan intevara välbetänkt. Höjningen av posttaxan är i det här sammanhangei inte någotavgörande argument för det var väl känt atl slora taxehöjningar skulle komma.Del redovisades i presstödssammanhang redan vid 1975/riksmöte.Reservanterna är ärliga nog att medge del, och den artigheten vill jag ge demen eloge för. Men- handen på hjärtat, - nog var man väl också pådet klara med att kostnadsnivån i stort var i rörelse uppåt och det ganskasnabbi. Och nog måste man ha haft klart för sig att ett stöd som startar med enså hög ingångssumma som 40 milj. kr. inte rymde någon indexgaranti och atlanslaget måsle få gälla oförändrat mer än , etl år som får geerfarenheter för framtida budgetöverväganden. Närdet gäller tidningar på främmande språk är bilden något annorlunda. Genomriksdagsbeslutet fick invandrarverket ett anslag på . föratt kunna bedriva försöksverksamhet med bidrag till icke-svenskspråkigatidningar. För /77 anslogs . tog man såprincipbeslutet om ett särskilt stöd till tidningar och lidskrifter påfrämmande språk med 3,5 milj. kr. Här tog man alltså ett relativt stort steguppåt i anslagsgivningen. Ansökningstiden för bidrag utgick . Det ärockså hären mycket kort erfarenhetsperiod. Att budgeldepartementei förkommande budgetår äskar oförändrat anslag bör man därför se mot bakgrunden avdenna korta erfarenhetstid. Sammanfanningsvis:Under några år har tagit flera beslut om etl omfattande stöd tilldagspress, organisaiionstidskrifter och tidningar på främmande språk. Riksdagenhar tagit dessa beslut och lagt motsvarande bördor på skattebetalarna därföratt vi sätter så stort värde på en fri press med många stämmor, därför att vi iorganisalionslidskrifterna ser ett instrument för vår folkrörelsedemokrali ochdärför atl vi också vill ge invandrarna i vårt land en chans atl vårda sinursprungskultur och sitt modersmål. Stödtill dagspressen m. m. 11 protokoll 1977/78:96-97 Stödtill dagspressen m. m. tyckeratt vi är njugga på dessa tre områden bör nog la sig en lin på hur det ser ut iandra länder väriden runt. Jag försäkrar att vårt land slår sig gott i denjämförelsen. Menjust därföratt vi tagit på oss dessa utgiftsbördor tvingas vi till alt sälla indem i det stora budgelsammanhangel, särskilt nu i när vårbudgetsilualion är så bekymmersam. Jagkänner ingen anledning att kommentera anförande. Jag tyckerheller inte atl det är rätt plats och rätt tidpunkt atl diskutera frågor omannonsskatten. Den frågan ligger faktiskt på elt annat utskotts arbetsbord ochär inte föremål för kammarens beslut . Låtmig så allra sist, eftersom utskottsmajoritelen nu äntligen för komma lilltals, få yrka bifall till ulskottets hemställan på samtliga punkter. Under detta anförande övertog talmannen ledningenav kammarens förhandlingar. OLLESVENSSON (s) kort genmäle: Jag vill bara säga några ord om kommentarer lillreservationen. Viutgår ifrån de uttalanden som gjordes när slödel till organisationspressen ochäven invandrarpressen infördes. Man talade då om ett mycket betydande stöd ochanknöt just till demokratin. Man framhöll organisations-pressens betydelse inteminst för kommunikationen i del demokratiska samhället, möjligheten förorganisationerna all föra en debatt utåt och även föra en intern debatt inomorganisationerna och mellan organisationsmedlemmarna Stödet var slarktdemokratiskt förankrat och det skapade stora förväntningar hosorganisationspressen. Deförändringar vi förordar nu innebär att vi kan tillgodose dessa förväntningaroch motverka den urholkning som här sker. Då utgår vi ifrån de faktiskahöjningarna av kostnaderna, exempelvis genom den myckel stora ökningen avposttaxorna. I övrigt villjag - med anledning av den debatt som föregått debåda andra ärenden som närmast kommer upp här - säga att pressutredningen skallstudera stödets effekter på och betydelse för tidningsföretagens ekonomiskasiluation och över huvud taget utgå från hur ekonomin verkar för tidningarna. Skillnadenmellan majoriteten och reservanterna är alt vi utgår ifrån det faktiska lägetnär vi föreslår ökningar för organisationspressen och invandrarpressen. DanielTarschys har fört en debatt om pålagor för hela pressen som utgår frånhypotetiska anlaganden. Jaganser alt presstödet måste utgå från ett studium av del faktiska ekonomiskalägel. Del måste vara etl selektivt stöd som bevarar mångfalden. Därför måstedet utgå efter dessa principer och punktinriktas till de tidningar somverkligen behöver stödet. DANIELTARSCHYS (fp) kort genmäle: förmanade mig alt inte tala om annons-skatten eftersomden frågan inte är aktuell här . Jo, den är faktiskt aktuell.Det är nämligen nästa punkt på föredragningslistan. ansåg att jag utgick från hypotetiska antaganden. Del är alldelesrikligt. Jag utgick från det hypotetiska antagandet atl socialdemokraternaspolitik skulle vinna kammarens bifall. Jag hoppas det förblir en hypotes. SVEN-ERIKNORDIN (c) kort genmäle: