prot · G109154 · 1977-12-31 00:00:00 — Därskriver de socialdemokratiska reservanterna: "Även om sålunda allmänenighet råder om att det bör vidtas ytteriigare omf\utande åtgärder för energibesparingi befintlig bebyggelse följer emellertid därav inte atl nu kan taställning till etl långsiktigt energisparprogram av föreslagen typ. Degemensamma utgångspunkterna lalar starkt för ell omfattande program föratt spara oljavid uppvärmning av befintlig bebyggelse. Som idet följande närmare utvecklashar emellertid det underlag som presenterats i propositionen och vad utskottetdärutöver inhämtat inte ansetts nu ge tillräcklig grund för etl sådantbeslut." Vadulskottet i den socialdemokratiska reservationen skulle ha inhämtat, hade man iså fall tält från subjektivt socialdemokratiskt håll. Man skulle kunnakarakterisera den socialdemokratiska skrivningen i reservalionen genom altanvända uttryckssättet atl man inte både kan ha kvar kakan och äta upp den.Socialdemokraterna vill framstå som både progressiva och energisparvänliga,men kan inte acceptera all den borgerliga regeringen fSr möjlighel atl framståsom initiativtagare och, somjag lidigare nämnde, just handlingskraftiga. Delfinns också ultryckssäii som lyder på alt socialdemokraterna i begynnelsen avden här presentationen någol chockades av de stora siffror som nämndes över detotala koslnaderna. De siffrorna var onekligen räll imponerande, särskill närman hörde planverkels mest omfattande alternativ. Men regeringens formuleradesparmål svarar också mol ell ansenligt investeringsprogram. Del omfallar totaltmellan 31 och 48 miljarder, men man skall observera alt detta gäller entioårsperiod, och utslaget blirdel inte så hiskligt stora summor. Menframför allt måste man beakta atl det här är fråga om investeringar som skallbli lönsamma. Den lönsamheten kan bli oerhört mycket större om det skulle blimycket kraftiga prishöjningar på oOan, eller om det skulle uppstå oljeembargonsom gör au man i hast måsle lillgripa andra energikällor, som kan slälla sigmyckel dyrbara. Man måsle också besinna, all när man sparar energi i slörreomfattning förbättrar man också betalningsbalansen. All import är som bekanidelsamma som ell utfiöde av valuta. Mångasiffror har nämnts i den förda debalten. Jag skall avstå frånupprepningar, men etl par siffror vill jag ändå notera. Det gäller denbesparing som man räknar med skall uppstå 1988 och som dä skall uppgå lillmellan 32 och timmar per är i jämförelse med nuläget. Det motsvarar enbesparing på mellan 3.4 och olja eller 25-30 96 av dennuvarande oljeförbrukningen. Närdet gäller de samhällsekonomiska och valulapoliliska besparingar som man härkommeratt göra finns del all anledning notera att just de insatser det här ärfråga om generellt sett är importsnåla. 1 den ulslräckning man kan visa attsamhällets kostnad för en sparåtgärd är lägre än kostnaden för all importeraden mängd olja som sparas får detta uppenbarligen gynnsamma effekter på vårllands handels- och bytesbalans. Påden här punkten vill jag också visa på vad som står i propositionen om importenav byggmaterial och den energiimport som man far räkna med för att produceradet inhemska byggmaterialet till dessa energibesparande åtgärder. Det är endasli det mycket korta perspektivet som dessa koslnader kan tänkas överstigaimportvärdet av den mängd olja som inbesparas. Detta faktum har ocksåobserverats av finansutskottet, som i sill yttrande över propositionen nr 76 konstaterar att sedan väl investeringen är gjord Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. inbesparas därefteråriigen olja som eljest skulle ha belastat handelsbalansen. säger också att man finner den använda metoden i proposilionenför att bedöma den samhällsekonomiska lönsamheten av energisparålgärdernaändamålsenlig. Finansutskoitet har heller inga erinringar mot de beräkningaroch antaganden som gjorts. kan naturligtvis någon socialdemokrat invända attfinansutskottets yltrande ingalunda är enhälligt. Del var väl heller inte atlvänta, eftersom socialdemokraterna pä elt alltför tidigt stadium log ställninglill energisparplanen. De har också anmält en avvikande mening i finansutskottet,som refererades här från talarstolen alldeles . Detär, som jag tidigare nämnde, ett mycket omfattande sparprogram som vi nu skallfiitta beslut om. Kanske har del retat en del socialdemokratiska politiker också konstaterar i propositionen alt det finns etl omfattandeutredningsunderlag som visar all man kan spara energi i byggnader i väsenlliglstörre omfattning än vad som förutsattes beslut. Och 1975 var sombekani socialdemokraterna i regeringsställning. konsiateraremellertid dennuvarande regeringen att målet bör vara all spara väsentligt merenergiän vadsom ansågs möjligt 1975.1 del beslutet fanns f ö. inget klarl uttalat mål ochingel program belräffande energihushållningen i hela byggnadsbesiåndel, och delär vad regeringen har ansett vara angeläget och nödvändigi alt ta fram. Mankan ju också göra den reflexionen atl om regeringen hade avstått från att ta deinitiativ som resulterat i den proposition som föreligger, så skullesocialdemokraterna i en kommande valrörelse ha kunnat hävda alt regeringenvarit oföretagsam och inte tagit initiativ dådet gälleratt spara energi. I endel av den socialdemokratiska argumentationen framkommer det ganska tydligt gärna ser angelägna effekter av denna energibesparing, exempelvis i denökning av sysselsättningen i byggnadsfacket som man kan räkna med inombyggnadsämnesindustrin, och inte minst i det fakium att arbetena medenergibesparingsåtgärder kan bli en konjunklurregulaior. Det ärju fulll möjligtatt också finna former för en säsongmässig styrning av de medelstora och kanskeäven de mindre projekten. Styrningenmåste emellertid utformas på etl smidigt sätt så atl inte byråkratiska hinderkommer alt inverka negativt på fastighetsägarnas benägenhet alt göraenergibesparande investeringar, påpekar arbetsmarknadsutskottet i eltyttrande. Och del kan man naturligtvis hålla med om. Det är över huvud tagelangelägel atl man inte kommer fram med nya byråkratiska arrangemang somförsvårar åtgärderna och som innebär fördyringar. Men styrningar är inteprecis vad socialdemokraterna är rädda för. Det har klarl framgått av debatteni dag. Just styrningar, precis som man kunde vänta sig, ärett av deväsentligaste socialdemokraliska kraven. Del skall varaplanhushållningsmässighet,och del skall överhuvud taget vara angeläget altlångrota med den här frågan innan man kan sälla i gång. Regeringen har vall enannan väg, och jag vill i sammanhangel erinra om de vådliga förslag somplanverket ursprungligen kom med då del gällde kontrollen av de åtgärder somplanverket föreslog. De speciella kontrollåtgärder som väckte opposition har regeringen lämnat åtsidan. Några energispioner, som planverket vill ha över landet, kommer det intealt bli - naturligtvis inte. Man kan ju något fundera över om ett sådanl härenergispionage skulle ha förverkligats, om socialdemokraterna hade suttit kvarvid maklen - det hade ju varil elt styrmedel det också. De begärda förslagen omstyrmedel är ju något som också kännetecknar just socialistiska ambitioner. Detär emellertid någol förvånansvärt att socialdemokraterna tycks vilja förbigådet faktum atl just planverkets arbete ligger lill grund för den härproposilionen. Och del ärju sanneriigen inte något litet arbete som man harpresenterat och som av många betecknats som imponerande. Jagskall inte röra mig med alltför många siffror, men jag kan inte undgå att nämnavad planverket kommer fram till beträffande nettoenergiförbrukningen ibostadshus som är uppförda vid olika lidpunkter. Under senare är har justenergiförbrukningen, netto räknat, successivt minskat, och för nybyggda hus,som uppförs efter de normer som föreligger, uppgår besparingen lill ca 50 96 ijämförelse med besparingen i byggnader som uppfördes innan de nyaföreskrifterna trädde i kraft . harockså utgått ifrånatl de mera omfallande byggnadstekniska åtgärderna inte blir akluella för helabostadsbeståndet utan i första hand för hus som byggdes från1920 till mitten av 1950-talel. Och för dessa mer omfallande åtgärder harverket anlagil en genomförandeperiod , vilkei medger atl de lill stordel kan ske inom ramen för en rationell ombyggnadsverksamhet, vilket utantvivel medger den effektivaste möjligheten att åstadkomma energibesparingartill lägsla möjliga kostnader. Somsäkerl även socialdemokraliska talesmän vill medge är del så, alt nästan allaremissinstanser framhåller att ålgärder för en bättre energihushållning i denbefintliga bebyggelsen är angelägna. Och här föreligger en imponerande samlingav remissyttranden, bl. a. från styrelsen för teknisk utveckling, industrinsbyggmaterielgrupp, länsstyrelse, energisparkommiitén, statens råd förbyggnadsforskning och tekniska högskolor. Överallt är man pä det klara med allstora sparmöjligheier finns i den befinlliga bebyggelsen. Naturligtvisfinner man också en och annan remissinstans som menar atl del angivnaunderlaget för energivinslbedömningen synes otillräckligt och att en fördjupadanalys vore önskvärd. Men det är mycket som vore önskvärt i vaOe form av ettlångsiktigt program. Men man kan inte åstadkomma ett resolut handlingskraftigtåtgärdsprogram om man skall verka ulan alt man ställer uppvissa siationer för nya beräkningar. Man kan då också ha gjort angelägnautvärderingar - och det är ju vad socialdemokraterna ropar efter - och man kangöra justeringar vid dessa hållpunkter. Det ärju klart och tydligt all meningenär all det skall bli en prövning av de åtgärder som i dagkommer all fatta beslut om. Tillsisl, herr talman, vill jag gärna instämma i vad som sägs i propositionen omangelägenheten av att rätt åtgärd vidtas i rätt byggnad, ochpå rätt sätt, dvs. att i stort sett samlliga de ålgärder som läggs in i del här Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. 6Riksdagens prolokoll 1977/78:154 Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. energisparprogrammetverkligen kommer till utförande och alt de för programmets genomförandenödvändiga resurserna kommer till användning för jusl de åtgärder som bedöms geden största besparingen. För det är naluriigtvis så att man i första hand böroch skall genomföra de ålgärder som är samhällsekonomiskt mest lönsamma. Meddetta vill jag, herr lalman, yrka bifall till vad civilulskottel hemställer ibetänkandet nr 31. ARNEPETTERSSON (s) kort genmäle: Herrlalman!Jagskall integemigin på någon teknisk diskussion ulan hålla mig kvar på detområde där jag var i mitt förra inlägg. Jag är inte mera upplyst nu om hur denborgerliga majoriteten och regeringen har länkl sig att klarafinansieringsproblemen än jag var innan höll sitt anförande. Eninvestering kan vara lönsam liksom en rad av de besparingsåtgärder som skallsättas in, men, , innan besparingen kan ske måste investeringengöras,och innan investeringen kan göras måste man ha plockat fram de nödvändigapengarna. Jaglycker alt del skulle vara honnett om nu berättar om hur manskall tränga in detla besparingsprogram på en krediimarknad som skall belastasmed ell budgetunderskott känt som 40 miljarder som manhar haft en sjunkande sparkvot. Del vore roligt om vi finge ett besked på denpunkten. Ifråga om bostadsbyggandet har vi siffror som tyder på en uppgång. Omdennaärtillfälligeller varaktig vel vi inte. Men elt vel vi, och del är alldenna regering icke har elt långsiktigt program för atl bygga i fatt det som nuhar kommit efter. Vi vel ytteriigare en sak, nämligen all vi har bådearbetslösa byggnadsarbetare och bostadslösa. Såfrågar : Var skall vi hitta resurser lill delta? Får jag göra enjämförelse: med både uppgångar och nedgångar kunde densocialdemokraliska regeringen driva igenom elt bostadsbyggande på i runt tal100 000 lägenheter , t. o. m. litet mer än 100 000 lägenheter.Det berodde, , på an man inte var rädd föratt sätta in samhälletsresurser och samhällels styrka för atl styra både reala resurser och pengartill detta område. Det är precis del som vi nu begäran ni skall göra. Vi villlika mycket som ni fa till stånd elt genomförande av sparplanen, men ni haringa resurser. Detfinns ett exempel till. För över de medel som går till spekulationsbyggenav fritidshus och bygg bosläder i stället! () kortgenmäle: håller faktiskt med om atl del blir pengar och investeringar om delär fråga om lönsamma objekt. Så uppfattade jag hans inlägg, och jag troraltjagtolkade del rält. Men han är då orolig för hur regeringen skall klaraupplåningen i övrigt och de anspråk som ställs på lånekapiialmarknaden.Ulgångspunkten måsle rimligen vara att den borgeriiga regeringen får fortsättaoch atl man då kan vrida det rätt som gick snett under de socialdemokraliska åren -åtminstone under de senaste. Och kommer situationen atl förbättras pålånemarknaden. ArnePetterssons inlägg föranleder mig att berätta att industrin, näringslivet ochfastighelsmarknaden är myckel intresserade av denna proposition och detarbele som väntar. Vi har, vilket också framgick av den energimässa som harhållits i och som avslutades i förrgår, ell näringsliv i vårl landsom är hell inställt på detla energisparprogram. Detta kommer au medföra mycketstora satsningar och ge arbete åt bl. a. byggnadsarbetare ochbyggmaierialindustrin. Del ärju vad har ropat efter. Belräffandebosiadsbyggandet konstaterar jag att inte längre påstår alt denborgeriiga regeringen har dragit ned det. Slutsatsen blir med andra ord att detvar under den socialdemokratiska regeringsperioden som bostadsbyggandetminskade så hiskeligt. GötheKnutson frågar var vi skall finna en ökning av resurserna, säger . Ja, herr talman, det våren retorisk fråga som jag slällde. Jagkonstaterade bara atl om socialdemokraterna kan finna resurserna, så kannaturligtvis också andra göra del. Här finns en marknadsekonomi som kanåstadkomma den resurstillströmning som vi behöver. På tal om att styra så måsleman ibland-det gälleräven en borgerlig regering-la medel i anspråk. Del ärockså vad vi har gjort, och vi har därmed lyckats öka bostadsbyggandet. Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. ARNEPETTERSSON (s) kort genmäle; Del var intressant atl höra om det stora intresse som svensk industrihar för alt ta i anspråk de resurser som eventuellt kan komma all ställas tillförfogande. Får jag ge elt råd så där i förbigående. När träffarindustriministern, så kan han kanske be honom att fä fart på det hela så allindustrin ulnyujar resurserna innan den flyttar ut ur landel -till Norgeoch Domnarvei lill . Jag tror inte man klarar problemet genom atthänvisa lill den typen av intressenter. Den borgeriiga regeringen skall vrida rätt, och detvar den socialdemokraliska regeringen som åstadkom fallet i bostadsbyggandet,säger . Nej, det är en felaktig historieskrivning. BöOa med att bepartivännerna och de övriga i den nuvarande regeringen att försöka sätta i gångmed atl återföra oss till nivå! Del skulle betyda en hyggligförbättring för lönlagarna och de sämst ställda i landet. Det skulle dessutominnebära en höjning av BNP. Fortsätt sedan med att ta elt aktningsvärt grepp ombostadspolitiken, så atl ni kan sätta in de arbetslösa byggnadsarbetarna lillalt bygga bostäder åt de bostadslösa människorna. () kortgenmäle: Jag skallfatta mig mycket kort . Detär intressant all induslrin är så intresserad av det här, säger . Ja, vem i all sin dar skulle annars vara intresserad om inteexempelvis byggnadsmaterialindustrin, när regeringen lägger fram elt Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. program av dennaomfattning, som sedan beslutar om? Jag förstår inte vad ArnePettersson syftar lill. Ärdet något suspekt medan industrin får arbele så kan öka sysselsättningen? Jagskulle ha gjort mig skyldig lill en felaktig historieskrivning när jagkonstaterade del faktiska förhållandet, nämligen att del var den gamlaregeringen som under sina sista regeringsår skapade något som av många harbetecknats som ell konkursbo och som den borgerliga regeringen har (attåterföra. Del är ell arbete som pågår intensivt, och man har kommit en god bitpå väg. Jag kan upplysa om de förbättringar som åstadkommils.Vi har f n. exempelvis den slörsla valutareserven . Importöverskottethar vänt i ett exportöverskott etc. Jag är inte säker på alt kammarens övrigaledamöter är intresserade av den diskussionen. Jag är bereddatt föra den, men det kanske finns andra lillfällen. Jag skall inte ge mig in i någon debatt med . I vanligreaktionär högerstil ägnade han sig lill nära 95 96 ål att skälla påsocialdemokraterna. Det är vi vana vid från det hållet. Men den dagen kommernär han skall förklara vad man egentligen sysslar med i den borgerligaregeringen. Det finns väl andra möjligheler att ålerkomma till detta. Tidigarei dag utspann sig en diskussion mellan bostadsministern och Birgiua omhuruvida det fanns byggnadsarbetare till att klara av energisparandet.Arbetsmarknadsutskotlet pastarätt det finns folk f n. Det är helt självklart, eftersomarbetsmarknadsutskottet bygger sin skrivning på de erfarenheter och synpunktersom utskottet fåll från den fackliga rörelsen med utgångspunkt i den silualionsom just nu råder. Närbosiadsbyggandet befinner sig på en låg nivå, är färre arbetare sysselsattainom detta område. Hade vi haft regeringsansvaret hade fiera varit sysselsatta,och dessutom hade kanske en hel del av de tusentals ungdomar som gårarbetslösa haft jobb inom byggnadsbranschen. Om en ordentlig bostadspolitikförts i vårt land, hade vi haft flera i arbele på detta område. Delär bara att konstalera att runt om i landel går lusentals byggnadsarbetarearbetslösa. I är antalet över 1 000, vilket motsvarar 15 96 avbyggnadsarbetarkåren i . Hade man haft litet av den vilja ochambition som bosladsministern talade om tidigare och följt vår linje, somhandlar om all man skall satsa på energisparande i , hade dessa I 000byggnadsarbetare haft arbele. Dåhänvisade man till atl det skulle komma elt förslag från regeringen.Nu är det snarl vi första gången krävde alt man skulle vidtaåtgärder i , dels för aU spara energi,dels föratt fS erfarenheter avde insatser som där skulle göras och dels naluriigtvis för att skapa arbele åtde byggnadsarbetare som går utan arbele. Regeringensbrist på polilik är alltså skulden till att byggnadsarbetarna i nugår arbelslösa. Hade man följt vårt förslag, hade vi haft en bättre grund atlslå på för etl veitigt beslul . Det är ändå detla det handlar om. Del ärändå där det saknas linjer i denna proposition. Vemsom helst kan naturligtvis slälla upp på de bevingade ord som centerpartisterofta rörsig med f n.: "Rätlålgärd vidtas i rält byggnad vid rätt lidpunktoch på rält sätt." Vem har ifrågasatt del? Men då måste man också tala omvad man menar med dessa ord. Vad är rält byggnad? Vad är rätt åtgärd? I denstatistik och i de tabeller som återfinns i utskottsbetänkandet kan man seexempelvis att var de godkändakoslnaderna förenergisparande i småhus , medan de förfierfamiljshus var . Vad beror den skillnaden på? Är delsäkert att pengarna är rält satsade genom atl man har satsat så mycket påsmåhus? Jag är inte helt övertygad om det. Är det riktigt att satsa på atluppföra vackra fasader och på atl bygga upp förmögenheter åt människor somredan har kapital, medan man glömmer bort den andra biten, beroende på att demänniskorsom bor i hyreshus har större svårigheter att klara kostnaderna? Detfinns alltså en rad frågetecken i samband med rätt tidpunkt, rält ställe osv. Viktigtför oss inom fackföreningsrörelsen är också alt arbetena far utföras avmänniskor som kan sådana här saker. Därför är det naluriigtvis riktigt, som delpåpekas i arbetsmarknadsutskottels belänkande, atl stödet måste utgå till demsom bedriver en seriös verksamhel. Tyvärr kan man konstatera alldet inom delhär områdel finns många tycksökare som ser en möjlighet all skaffa pengar iegen plånbok. Del måste vi naluriigtvis motverka. Rälllidpunkt, rätt åtgärd osv. är naluriigtvis vettigt. Men del krävs då all detfinns ett underiag att la slällning lill i del här sammanhangel. Hade man gåttpå vår linje och gjort en ulvärdering på elt tidigare sladium så hade vi kunnatdiskutera sakfrågorna på ett helt annat sätt än vad som skett här . 1moiionen 1851 har och jag krävt atl energistöd inte skall utgåtill byggnader som enligt kommunens riktlinjer skall utgöra fritidshus. Detkravet avstyrks av utskottsmajorileten med hänvisning till att byggnadslovprövas av . Men åtgärder kan ju vidtas ulan all man begärbyggnadslov, och vi anser atl energislöd inte får ges på ett sådanl säll altdel medverkar lill all människor bosätter sig i områden som enligt kommunernasintentioner är avsedda för fritidshus. Dethandlar i det fallel inte enbart om all spara energi. Det handlar också omkostnader för resor till och från arbetsplatsen. Det handlar om alt kommunenmåste slälla upp med skolskjutsar. Del handlar om servicen för de människor sombor där osv. Därför får energislöd inte ges i sådana former atl samhälletstöttar upp permanentbosättning i fritidsbosläder. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till de socialdemokratiskareservalionerna. Energisparplanför befimlig bebyggelse, m. m. Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 7Riksdagens prolokoll 1977/78:154 Energisparplan för befintlig bebyggelse, m. m. talade om socialdemokraternas förslag angåendeförsöksverksamhet i under den senaste vintern. Men vad skulle del hainneburit? Skulle man alltså ha väntat på en utvärdering av detta försök och däreftergiort allt det arbete som är utfört för den här propositionen och därutövergenomfört ytterligare en remissomgång, vilket socialdemokraterna harkrävt här i debatten? Då hade ju inget förslag kunnai läggas fram ochkanske inte näsla år heller. Del tyder ju på all socialdemokraterna planeratall beslul inie skulle innebära annat än fortsatta utredningar. energikonsumtion ökar med ca 2 96 . Så kan vi rimligeninte fortsäita. Det gick bra så länge vi trodde att vi hade obegränsad tillgångtill energi och dessutom till myckel låga priser. Den silualionen föreliggerinte . Det är nödvändigi att dämpa ökningstakten. Vigör av med mer energi än vi skulle behöva göra. Man kan, om man så vill,kalla det för energislöseri. med brist på energi - och dyr energi!- kan vi inte längre slösa. Vi måste hushålla med energin. Omkringhälften av vår förbrukning av energiråvaror går ål för uppvärmning avfastigheter. Del är också på detla område som de största besparingsmöjligheternafinns. Genom bättre isolering, bällre värmeanläggningar och planlösningar,individuell lemperaturreglering och en del andra ålgärder är det möjligt attsänka förbrukningen. Enligt propositionen är sparmålet mellan 25 och 30 96 avden totala energiförbrukningen i dagens byggbestånd. Redan1973 lade fram förslag om sparsamhet med energi och satsning på nyteknik. Intresset varda måttligt i den dåvarande regeringen. Men oljekrisenvintern gjorde att regeringen tvingades atl böOa förbereda eneffektivare energipolitik, om än inte helhjärtat. föreslog då atthårdare normer skulle införas för alla hus som planeras och byggs efter den 1juli 1974. Kraven skulle omfatta skärpta isoleringsföreskrifter ochvärmebesparande planlösningar i såväl enfamiljs- som flerfamiljshus. Eftersomdet äldre fastigheisbeständet är genomgående dåligt isolerat och därmedenergikrävande, föreslog införande av krav som skulle medföra altde äldre husen fick samma isolerings- och värmeslandard som nyproduktionen, medförtur för de kallaste och sämst isolerade husen. föreslog imotionen 1974 etl samlat program för bättre hushållning med energi. Somdelar av detta program föreslogs sammanfattningsvis bl. a. följande: skärpta normer förisolering av hus, eltlioårsprogram för tilläggsisolering av och förbättrad värmekontroll i hela detäldre fastighetsbeståndet, översynav hyreslagstiftningen i syfte alt begränsa hyresgästernas bränslekostnader, stopp förkollektivdebitering av avgifter för el och värme. främjande avenergisparande teknik. Deflesta av dessa punkter -ja, så gott som alla - blir tillgodosedda genom denproposition som vi nu behandlar.