prot · G109139 · 1977-12-31 00:00:00 — Delhar resulterat i att president alla tips-nyligen faltal beslul omatt uppskjuta del definitiva ställningstagandet i fråga om produklion avneuironvapensiridsspetsar. Däremot har han beordrat att arbetet med att och det lunga artilleriet förneutronstrids-spetsarskall fortsätta. Delta beslut härav en regeringstalesman iWashington kommenterats med atl Carier gett 90 'Vi grönt ljus förneulronvapnen. Andra i presidentens närhet tror att vapnen aldrig kommerattproduceras. Vad som är rikligl får framliden utvisa. Dennaframtid kan vi dock påverka genom en aktiv opinionsbildning mot neulronvapnen,och i del arbetet kan spela en inte obetydlig roll. President tonen i sitt tal : "Man bör interingakta del faktum, att kraftigt motstånd har framträtt inom parlamenten i två små länder, och , vilka t ill hör en stor militärallians, mot det nya massförstörelsevapnels, neutronvapnets, infogande i alliansens arsenal. Också presidents meddelade beslul om uppskov i frågan om införande av neulronvapnen bör beiraklas som ell sleg i räll riktning, som man väntar en fortsättningpå." Tyvärr har regeringen alltför snabbi fallit in i NATO-politikernas metod atl se på neutronvapnen som ell förhandlingsobjekl i förhällande till öst. När slalsminislern nämnde neuironbomben i ell lal inför CUF-are i fJorrköping, log han i näsla andetag upp den nya sovjetiska 20. Självfallet skall vi också vända oss mot framtagning av 154 nya vapen - men vår handlingsfrihet begränsasfaktiskt om vi inle kan kritisera förneulronvapnen ulan alt i näsla ögonblick peka på Sovjels SS Nr 139 den SS 20 är en rörlig medeldislansrobol med ökadprecision, som sänder i viig iq inyg tre separata taktiska kärnslridsspetsarav vanligt slag. tycks man inte varahelt överens om att SS 20 ärdet bästa bytesobjektet när Nedrustning det gäller neutronvapnen.Det förefaller som om i stället anser att man borde försökaförhandla bort en del av de många sovjetiska Delhar ibland hävdats att neutronvapnen skulle vara nödvändiga för NATO i händelseav ett sovjetiskt stridsvagnsanfall mol . Om delta har presidentCarter sagt alt han inte anser att en Warszawapaktsinva-sion skulle bliframgångsrik om den inte möttes av västliga kärnvapen: "I don'iacknowledge al all ihat an invasion of ihe Pacl nations would besuccessful wiihoul the use of atomic weapons." Deuppgifter som publicerats om de styrkor som står emot varandra i Centraleuropalyder på vad man kallar en "grov balans". Ösi har visserligen ungefärtre gånger sä många stridsvagnar, men de fiesta av dessa är av äldre modell ochsårbara för västs mycket stora arsenaler av aniiiankvapen. Neuironvapneiär del förslå i en ny generalion specialiserade kärnvapen. För några dagarsedan kablades nyheten ut över världen att nu utvecklar ell annalspecialiserat kärnvapen i samma generation. Den här gången ärdet intestrålningen ulan sprängstyrkan som förstärks. Omdessa små specialiserade kärnvapen - som inte behöver vara minikärnvapen iegentlig mening, dvs. under kilotonsni vån - förs ul på förbanden, är deluppenbart för alla att gränslinjen mol konventionella vapen alltmer kommer atlförsvagas. Det betyder en sänkt kärnvapeniröskel och starkt ökade risker förkärnvapenkrig. Därförär det så viktigt att nu agerar energiskt vid och nedrustningskonferensen i för att förstärka deninternationella opinionen mot neutronvapnen. Betydelsen av att neuironvapeninte produceras bör kraftfullt understrykas. börslå i främsta ledet medkrav på atl stormakterna besinnar sitt ansvar och stoppar utvecklingen avneutronvapen. Jag yrkarbifall till reservationen. ALLANHERNELIUS (m) kort genmäle: Man vill gärna instämma med i all presidenl lalvar tankeväckande, intressant och givande från många synpunkter - inte minstvad han sade om kryssningsrobolarna. Däremot skulle jag, om jag vore i herrEricsons kläder, avslå från att i .sammanhanget söka tolka det vänskapsavtalsom finns mellan och . Del är många andra som är bereddatill det. Jag tror inle all hjälp är påkallad. Sedanvilljag också säga all - för vilken gång i ordningen vet jag inte - har upprepat sill missnöje över alt hans förslag, eller någon annans förslag, i FN-delegationen icke vann gehör. Det är väl ett 155 missnöje som bära. Sådant råkar väl alla ut för som sitter i kommittéer av della slag,men de fiesla brukar inle tala om det utan läta vad som sker inom delegationensdörrar stanna där. har vall en annan metod. Däremotkonstaterar jag att han denna gäng icke som vid tidigare tillfällen anklagaderegeringen för alt ha givit instruktioner lill i alt ickeuttala sig om neutronvapen. Det sade i en deball . HerrEricson har i utskottet underrättats om all delta är felaktigt. Jag har intehört något beklagande, någon ursäkt eller någol tillbakatagande frän hans sidaännu. Det vore bra om det kom. tidningsartikel har sagl alt regeringen försiktigttassar i filttofflor i fråga om neuironvapnei. Jag skulle vilja säga att del ärbällre alt tassa i filttofflor ibland än all uppträda som elefant i porslinsbutik. () kortgenmäle: Jag har inte tolkat del finsk-sovjetiska fördraget - del gör som sagtandra. Jag har pekat pä allvaret i presidenl lal här , somlyvärthar förbigåtts med ganska lätt hand bl. a. i den svenska pressen. Vi kani dagen;; tidningar läsa alt man i är besviken över det svenskaointresset. Jaghar pekat på alt hans resonemang kring kryssningsrobolarna är av ytterst allvarligart också för svensk säkerhetspolitik. Det är förvånande alt uirikesutskotletsordförande försöker undvika en debatt om del ämnet här. Omvi inte tar kryssningsrobotama på allvar kommer vi all ha ett säkerhetsproblemav mycket omfattande format på halsen. vet vad som står i andraartikeln i säkerhetsfördraget. Det påverkar i allra högsia grad svensksäkerhetspolitik. Del är ell myckel akut svenski intresse all vi farförsäkringar om alt kryssningsrobotar inle kommer atl finnas i vår del avEuropa, helst naturligtvis aldrig kommer all produceras. På denna punkt har viinle gjort så myckel som borde göras. Nej,, det är inget personligt missnöje. Jag var faktiskt inte i FNsjälv just de dagar då den här frågan avgjordes. Men det är en besvikelse överatt inle fullföljer sina traditioner på nedrustningsomrädei och i allalägen gör så mycket som kan göras för alt bilda opinion i denna viktiga fråga.Del förekommer faktiskt numera atl vi kritiseras för passivitet av de grupper iUSA som gärna ser påtryckningar i rätt riktning från . Man anser i degrupper i som inte vill ha neuironvapnei all det inle har gjorts så mycketsom borde ha gjorts frän västeuropeisk, bl. a. svensk, sida. Det har man nubörjat säga också i offentliga lal. Slutligennågra ord om vad som hargjorts i och vad som har sagts i . HerrHernelius refererar vad som sades i ulrikesutskottet mot löfte all del inieskulle föras utanför utskottets väggar. Del har .själv gjort.Det kanske han kan göra som ordförande för ulskottet. Det finns myckel i denföredragningen som jag skulle vilja citera, men det avstår jag Låt mig bara sägaatt vi för det arbetet inte har några skriftliga instruktioner av den art somherr tydligen refererar lill. Slutligentillåter jag mig all konslaiera atl vår kritik i reservationen kvarstår. ALLANHERNELIUS (m) kort genmäle: Jag vill bara säga till att om utskottet upplysts om ensak vilken felaktigt framställts i och någon dementi från den somframfört felaktigheten icke har hörts, då anser jag del vara min skyldighet allreferera vad som på detta sätt omnämns i utrikesutskottet. hadekunnat förekomma mig genom alt ta tillbaka sill yttrande. Det gjorde han inte. STUREERICSON (s) kort genmäle: Lät mig bara konstatera att det naturligtvis har förts ell resonemanghuruvida borde ta upp neutronbombsfrågan i eller inte. Det ärregeringen som avgör alla sädana resonemang, och regeringen har alltså fattatbeslutet att frågan inte skall tas upp av vår delegation i . Vi harheller inte sagt ett dugg, vilket är ganska anmärkningsvärt eftersom ett stortantal av deltagare har diskuterat neutronvapnen under våren.Det borde ha varit - och det var detta resonemang jag förde tidigare i kammaren- naturligt för , som en av de aktiva deltagarna i ,atl delta i den debatten som etl led i opinionsbildningen mot neutronvapnen.Sverige har här missal en möjlighet atl i ett kritiskt opinionsläge iVästeuropa göra sin röst på nytt hörd i denna fråga. Och det beklagar vi ireservalionen. Tredjevice talmannen anmälde att anhållit all till protokollet fåantecknat atl han inte ägde rätt lill ytterligare replik. Kapprustningen i väriden är etl vanvett. De samlade militärutgifternaligger pä inemot per är. Det är eu fruktansvärt slöserimed resurser. Varthar människans förnuft, klokhet och omdöme tagit vägen, när vi kan inlåta osspå della? ser vi de oändliga behoven i världen av mal, bosläder,hälso- och sjukvård, utbildning och utveckling - alla dessa behov som världen inte har råd att tillfredsställa. Del är uppenbart alt vartefter sommililärkosinaderna siiger blir del svårare all få pengar över lill de vikligaposterna i budgeten, de som handlar om människors liv och hälsa. Vad skulle maninte ha kunnat åstadkomma av gott för människor bara för hälften av väridensmilitärutgifter? Varförsker denna kapprustning? Varför forskar 375 000 forskare och tekniker enbart iUSA och för att ulveckla vapenarsenalerna? det sägs all det beror påsäkerhetspolitiska bedömningar. Del är omsorg om det egna landets och det egnafolkets säkerhet. Men dei måste tvärtom vara så. när rustningarna ökar säminskar den nationella säkerheten. Ökade rustningar leder till ökad mänskligotrygghet. Detmesi dårakiiga av allt synes mig vara del faktum all supermakterna fortsätterru.siningsspiralen trots atl de . med de kärnvapenarsenaler de har, kandöda hela mänskligheten. Vi kan inie dö mer än en gång. Varför då skaffa vapeni sådan ulslräckning och mängd alt mänskligheten kan förintas fiera gånger om? Jagär för min del övertygad om alt de våld.samma kapprustningarna i världen hardirekl negativa psykologiska konsekvenser, kanske framför allt för ungamänniskor och deras liv och framlid. Vi ser alkohol- eller narkolikapåverkadeungdomar - vi behöver inte gå längre än ut till här-ochjaglrorallderassvårigheleryllersi botinarien upplevelseav fullsländigmeningslöshet i all leva. Vi har terrordåden ute i världen där unga människorinle räknar sill liv som något som är värt alt bevara. Många av oss har svårtatl förslå della, eftersom vi sätter livet så högt. Dennameningslöshet och fullständiga likgiltighet inför sill eget liv trorjag bl. a.beror på politikernas tillkoriakommande när del gäller en positiv ulveckling ivärlden. Ungamänniskor grips av hopplöshet och vanmakt inför utvecklingen. De ser de växandeklyftorna, nöden och svälten, den våldsamma kapprustningen. De upplever denskriande orättfärdigheten när de ser hur land efter land har råd med sloraförsvarsulgifter men inte med de mest elementära behoven för sina medborgare. Jagiror således all del finns etl samband mellan unga människors känsla avhopplöshet och meningslöshet i tillvaron och världens utveckling över huvudlaget-och dä inle minsl kappruslningen. Mot den bakgrunden och för all försökaskapa nytt hopp hos unga människor och ny tilltro lill framliden måste vi salsahån på nedrustningsfrågorna och inte förtrollas, fasl resultaten är minimala. Delär viktigt med informationen kring nedrustningsfrågorna. Utrikesministernlalar ofta om hur viklig en bred debatt är för demokratin och vilken cenlriilroll folkrörelserna spelar fören folkligt förankrad politik och för våramöjligheter all forma en utrikespolitik som är demokratiskt förankrad. Nedrustningsfrågornamäsle föras ul till de enskilda människorna först i vårtegel land. UD harutarbetat bra informationsmaterial, och vi i de politiska partierna har vårtansvar för informalion om dessa spörsmål. Jagiror emellertid också all del är nödvändigt all vi finner vägar att nåmänniskor i andra länderoch på så säll skapa opinion för nedruslning. Sverigeskall givetvis liksom tidigare agera kraftfulll i internationella fora ochgenom samtal med regeringar. Men skall vi komma någon vart när del gällernedruslning, då måsle vi inspirera människor i olika länder till insatser. Vimåste ulnytlja alla våra möjligheter till information och samarbete mellankvinnoorganisationer i väriden liksom mellan fackliga, politiska och andraorganisalioner. Jag iror inle alt nedruslning kan förverkligas förrän del finnsen opinion i det egna landei som kräver del av sin regering. Del behövs ellkorslåe i världen för nedrustnine. 1det sammanhanget finns del anledning att erinra om del iniiialiv som Sverigelagil när det gäller frågan om sambandet mellan nedruslning och Ulveckling. Delhar resulterat i en resolution i FN på förslag av de nordiska länderna. Detfinns anledning atl känna tillfredsställelse över all FN visat så stort intresseför vår tanke på en djupgående studie av frågorom nedruslning och ekonomisk ochsocial ulveckling. Vi har etl stort ansvar att lillsammans med de nordiskaländerna se lill atl della arbeie förs vidare och all vi därmed så småningomfår ett underiag, som i varje fall underlättar möjighelerna lillomdisponeringar av världens resurser. Det grundläggande i nedrustningsarbetelär således att omdisponera väridens resurser från kapprustning, som kan ledalill fullsländig ödeläggelse av jorden och mänskligheien, lill utveckling. Neutronbombenär etl fruktansvärt vapen, raffinerat i sin grymhet. Vad kan man inie ocksååstadkomma med alla dessa enorma resurser och satsningar på forskning ochutveckling av nya vapen? Vi vet all neutronbomben dödar människor snabbt ellerlångsamt och utdraget men är skonsam mol byggnader. Det var i fiol som USAövervägde frågan om vidareutveckling, tillverkning och förbandsläggning iEuropa av neuironvapnei. Detsägs att neuironbomben är humanare än andra vapen. Hur kan man någonsin tala omhumanitet närdet gäller vapen? Vapen är till för all döda. Alt tala om humanavapen är en fruktansvärd cynism - del finns inga humana vapen. Vidstatssekreterare föredragning i utskottel redogjordes bl. a. förenstudie som en amerikansk forskare gjort, professor . Han är myckeltveksam till den rent militära nyttan av neutronbomben och menar alt den intealls har den krigsavsk räckande effekt som de amerikanska militärstrategernatror. Primärtärdet som beslutar om produklion av neuironbomben. Del är posiiivi allpresident uppskjutit produktionen av neuironvapnei. Men frågan arom delbeslutet var föranlett av omsorg om den egna prestigen inför om nedruslning. Finns del en verklig vilja all avskrivaneuironbomben'' Vi hoppas och iror alla all den viljan finns. Vi måsle arbetapå atl förstärka den viljan. Vi måste agera kraftfulll genom alla de kanaleroch möjligheter som står oss till buds. Vi har fått ett andrum genom presidenlCarters beslul. Del skall vi vara lacksamma för, och vi skall utnyttja det. Västtysklandhar sagt ja lill neuironbomben. Del kommer naturligtvis all las hänsyn tilldetta vid del definitiva beslutet i . En stor debatt hölls i förbundsdagenden . Där angav regeringen några punkter. Den första var all beslutetom produklion och förbandsläggning av neuironbomben primärt var amerikanskaregeringens beslul. Den andra var all inte moisatte sigförbandsläggning pä västtyskt territorium under förulsällning alt Västtysklandinte var det enda NATO-land där bomben placerades. önskade ocksåatl den uppkomna intervallen fram till beslul skulle kunna utnyttjaskonstruktivt i förhandlingarna med . Del har varit och är en styrka alt vi från svensk sida kan uppträdaenigt när del gäller utrikespolitiska frågor och nedrustningspolitiken. Jaghade med mitt anförande önskat understryka enigheten i svensk politik närdetgäller nedruslning. Efter lågmälda anförande fannsdet anledning lill detla. Efter anförande kände man sigfrustrerad och undrar var socialdemokratin står. om enighet, medan gjorde flera ulfall mol regeringen. Hanlalade om regeringens passivitet och tvetydighet närdet gäller utrikespolitikensaml om den lama och idéfattiga nedrustningspolitiken osv. Det finns i delbelänkande nr 12 som vi nu behandlar en socialdemokralisk reservation, somgäller neutronbomben. Jag måste beklaga att denna reservation finns. Enligt minmening är den inle sakligt motiverad. Den ärell uttryck poliliskllakliskl spel som socialdemokraterna driver och som jag finner djupiallvarligt och myckel oroande. Densocialdemokratiska regeringen förde en progressiv utrikespolitik, och deborgerliga partierna slöt upp kring den. förden borgerliga regeringenenprogressiv utrikespolitik, men när socialdemokralerna inle längre får dikteravillkoren är intresset för enigheten inle längre sä stort. För kortsiktiga taktiska spekulationer är socialdemokralerna beredda att spoliera enigheten. Desöker motsättningar där inga motsättningar finns. Jag tillstår gärna all jagpersonligen upplever en växande förvåning och besvikelse över socialdemokraternasagerande. Jag har troll pä deras engagemang när del gällt nedru.stning ochandra internationella frågor. gör de l. o. m. nedrusl-ningspolitiken lillett taktiskt spel. Föralla som vill se och höra verkligheten och inte förvanska den är del uppenbartall regeringen lagil klart avslånd från neutronbomben. Det har skett iiniernalionella fora, vid överiäggningar med andra regeringar och i lal härhemma. 1 i hösias var prakliskt laget del endaland ulanför öslslaierna som uttalade sig i fördömande syfte om neuironvapnei.Statsminister markerade den i är i på etlmyckel kraftfullt sätt avståndstagande frän såväl minikärnvapen somneuironvapen. StureEricson lämnade i della sammanhang återigen en felaktig uppgift till riksdagen.Jag vill rätta till den uppgiften. Han talade om bristen på inlägg från svensksida när det gäller neutronbomben i CCD i . Det är ju fakliskl på detviset atl den svenska delegationen där har hafl möjligheter att göra inlägg omneutronbomben. De möjligheterna har icke, som säger, beskurits avregeringen, men den svenska delegationen gjorde den bedömningen atl del varoklokl all jusi då la lill orda i frågan om neuironbomben. Jaghar velai göra detla tillrättaläggande med anledning av . Underdella anförande överlog Ullmannen ledningen av kammarens förhandlingar. (apk): Vi har firat 33-årsminnet av segern över fascismen i andraväridskriget, ett krig som kostade miljontals och åter miljontals människorlivet och efterlämnade miljoner och åter miljoner fysiskt och psykiskt skadademänniskor. Städer och byar lades i ruiner, ekonomiska resurser i ofantligamängder förslösades. Hosmänga människor tändes förhoppningen efter om en värld ifred och utan skramlande av vapen och förstörelseutrustning. Tyvärr blev inteutvecklingen sådan. Det varma kriget ersattes tämligen omgående med vad mankallar för det kalla. Hetsen mot det framväxande socialistiska systemet ökade istyrka och skulle - och skall fortfarande -utgöra det politiska argumentet förfort.satt kapprustning i världen. Visäger i inledningen till vår motion att det är ingen överdrift alt påstå atthela mänsklighetens allvarligaste och mest komplicerade problem ärkapprustningen och att detla problem blir allt allvarligare. Låt mig bara genägra exempel på hur allvariigt problemet är. Under1900-talet har utgifterna till den militära apparaten ökat med 3 000 96.Militärutgifterna i världen uppgår nu lill , vilketbetyder att det offras över 30 milj. kr. bidragtill detta rustningsvansinne är att vi satsar på ettår. För svenskt vidkommande betyder det att vi nästan lägger 500kr. till det militära rustningsmaskineriet. Detfinns sä mycket vapen samlade att deras sammantagna sprängstyrkamotsvarar per människa pä vårt klot. Det finns en bomb av sammasprängstyrka som den förödande per tusen människor i världen.Utvecklingen - om det nu går att använda det ordet i sammanhanget - när delgäller att framställa förstörelsevapen går mycket fort. En enda ubåt ärutrustad med lika stor förintelsestyrka som den som kom till användning underhela första och tillsammans. USAförfogar över en vapenarsenal som skulle räcka till att förinta Sovjetunionen50 gånger. å sin sida innehar nog för all utplåna 20 gånger.Detla förhållande har vi exemplifierat i vår motion genom atl återge ett styckeav en rapport som har avlämnats till president av hans militäraexperter, där det framgår att i ett kärnvapenkrig mellan och Sovjetunionenskulle det dödas 140 milj. människor i och 113 milj. människor iSovjetunionen. Nästan tre Oärdedelar av ländernas ekonomi skulle förstöras. Dennarapport, som trots sina skrämmande slutsatser är tilltagen i underkant -naturligtvis eftersom den skall tjäna som argument för fortsattupprustning-belyser vilka oerhörda mängder av förstörelsevapen som finnslagrade. Enfortsättning på denna väg är vanvettig; den leder inte till seger för någon,men kan lätt utlösa ett krig som skulle kunna bli förödande för allt mänskligtliv. Den fortsatta kapprustningen ökar också riskerna för olyckor med deständigt växande lagren av kärnvapen. uppger i sin årsbok för prolokoll 1977/78:138-/39 1977 att det inträffatinte mindre än 59 olyckor med kärnvapen enbart i . Denekonomiska konsekvensen ter sig dubbelt ofattbar mot den bakgrund av sväll ochundernäring som finns i stora delar av världen. Biståndettill tredje världen, som skulle kunna medverka lill ekonomisk och socialutveckling och därmed utgöra ett verkligt bidrag till fred och framsteg ivärlden, utgör endast 7 96 av de militära kostnaderna. Demassiva lagren av kärnvapen som jag tidigare gett exempel på har genom sinstoriek och genom den förödande effekt de skulle få i händelse av alt ettstorkrig utlöstes delvis tjänat som broms. Därför strävar nu krigsak-tivisterefteratt framställa nya vapen av typen s. k. taktiska kärnvapen som skulle varaanvändbara för begränsad krigföring. Neutronbombenär ett exempel på etl sådant försök. Man försöker framställa denna bomb somoförarglig för den egna sidan och farlig för fienden. I sin iver att saluföradetla förstörelsevapen har man också tillgripit argument som att denna bombskulle vara human. Ljussirålningen och stötvägen är mindre, påstås del, meddenna bomb, och den skulle därför utgöra mindre fara för civilbefolkningen ände "konventionella" atomvapnen. Sanningenäratt neutronstrålningen skapar svåra former av strålningssjuka på grund av attstrålverkan är tio gånger större än hos tidigare kärnvapen. Förslagetom tillverkningen av neuironbomben är ell försök från sida att kringgå nugällande vapenförbud. Etl beslul om tillverkning skulle innebära en ny spiral ikapprustningen. PresidentCarters beslut innebar inget annal än attförslaget för tillfället är bordlagt. Anledningen till denna bordläggning varnaturligtvis den breda opinion som utvecklades runt om i världen. Inte minsl ivärt land har fredsrörelsen, kvinnoorganisationer, ungdomsrörelsen och denfackliga rörelsen givit sina protester till känna. Regeringen har vid fieratillfällen, inte minsl genom utrikesminister , sagt att neuironbomben äroacceptabel för oss. Men till denna mening fogas alltidatt det ärävenkärnvapnen. Mot den uppfattningen villjag inle på något sätt proteslera. Omuttalandet är ett understrykande av atl vi bör förslärka insatserna förattåstadkomnia ett allmänt förbud mol kärnvapen, instämmer vi kommunistergärna iuttalandet. Menomutialandetärett uttryck för någol som skulle kunna kallas maximalism,i den meningen att regeringen inte är beredd alt vidtaga alla åtgärder för attf ett förbud mot neutronbomben lill Slånd, så måste man bestämt ta avstånd"frän en sådan uppläggning av argumentationen. Neutronbombenär ännu inte tillverkad, och därför är det möjligt att förhindra att den blirtillverkad. På FN:s extra session om nedrustningsfrågor kommer det attföreligga ett förslag om förbud mol tillverkning av neutronbomben. Jag har i eninterpellation, som skall besvaras om nägra dagar, ställt frägan tillutrikesministern: Hur kommer att ställa sig till ett sådant förslag?Anledningen lill att frågan framförs äratt det i pressen har förekommituppgifter som lyder på alt regeringen trots alla deklarationer inle