prot · G109133 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:133 § i Justerades protokollenför den 20 innevarande månad. § 2 Upplästes följandelill kammaren inkomna ansökan: Undertecknadanhåller om ledighet från riksdagsarbetel under liden den 4 maj-den 3 juni förfullgörande av uppdrag som .sakkunnig i kommundepar-lemenlet, Slockholm den 26 april1978 Kammarenbiföll denna ansökan. Talmannen anmälde all Per Andeis Öricndahl (c)skulle inträda som ersättare för under hennes ledighel frånriksdagsmannauppdraget. §3 Föredrogs och hänvisades 1977/78:177lill .socialuiskollet §4 Föredrogs och hänvisades 1977/78:1948 och 1949 tillniiringsut.skollel §5 Nytt statsbidrag till m. m. Föredrogs utbildningsutskottets belänkande1977/78:21 med anledning av proposilionen 1977/78:85 om nytt statsbidrag tillgrundskolan m. m. jämte molioner. Nyttstatsbidrag till m. m. Sedanregeringen i propositionen 1977/78:100 bilaga 12 under punkien C 11 (s. 244)beräknat medel för nedannämnda ändamål hade regeringen i propositionen1977/78:85 ()-efter föredragning av .statsrådet - föreslagit all 1. godkänna de principer förstatsbidrag lill som förordats i propositionen, 2. anta inomulbildningsdeparlemenlel upprättat förslag lill lag om ändring i skollagen(1962:319), Nr 133 3, anta inom upprättat förslag lill lag om den ändringi lagen (1976:381) om barnomsorg, '-godkänna de riktlinjer för skolhälsovårdens mål, innehåll och organi- sation somförordats i proiwsitionen. Nytt statsbidrag -godkänna de grunder för statsbidrag för hemspråksundervisning vid //// '''privatskolor och enskilda slalsunderslödda skolor som förordals i fj ffj proposilionen, 6, godkänna vad som förordals iproposilionen i fråga om försöks- och demonslralionsverksamhelen inomlärarulbildningen, 7, godkänna de riktlinjer i frågaom inrättande och placering av tjänster som biträdande skolledare i grundskolansom förordals i proposilionen, 8. lill Bidraglill driften av grundskolor m, m. för /79 anvisa ellförslagsanslag av 7 . Belräffande del huvudsakliga innehållet ipropositionen 1977/78:85 anfördes följande: "Ipropositionen föreslås ett nytt statsbidrag för . Vidare behandlasvissa skolhälsovårdsfrågor. Förslagettill nytt statsbidrag utgår från principbeslut om skolansinre arbete m. m. 1975/76:39, UbU 1975/76:30. rskr 1975/ 76:367) och enpå grundval därav inom ulbildningsdeparlemenlel utarbetad promemoria (Ds U1977:8) Förslag till nytt statsbidragssystem för del allmänna skolväsendet. Enhelt ny konstruktion av statsbidraget föreslås. Den föreslagna konstruktionenmedför dels alt resurserna kan användas friare vid skolorna, dels att detadministrativa arbetet avsevärt förenklas. Statsbidragetbeslår av basresurser och en förstärkningsresurs. Dessutom tillkommerg;irantitimmar (glesbygdsgaranti), tilläggsbidrag lor lärarvikarier, vissauppdragslillägg och vissa övriga anordningar samt särskilda bidrag förspeciella ändamål (bl. a. avlöning av skolledare, särskild undervisning m. Enbasresurs utgår i normalfallet för varje påbörjat 25-tal elever i var och en avårskurserna 1-3 och för varje påbörjat 30-lal elever i var och en avårskurserna 4-9 vid varje skolenhet. Antaletbasresurser skall således beräknas enligt samma metod som antalet klasser igrundskolan . Någon ändring av nuvarande delningstal föreslås inte. Basresursernasstorlek fastställs med utgångspunkt i antalet elev vecko timmar för resp. årskurs. Vissa påslag görs för slöjd, hemkunskap samt alternalivkurs- och tillvalsämnen. På högstadiet varierar veckotimmarna med antalet paralleller, dvs. antalet basresurser per årskurs. Härigenom har hänsyn kunnat tas till en- och tvåparallelliga högstadiers behov av ell högre antal veckolimmar per basresurs. Likaså har det visat sig att en bällre kostnadsläckning kan uppnås för storstadskommunernas del. Länsskol- närnnderna skall inle längre pröva högstadiets grupporganisation. 86 Om samtliga basresurser på låg- eller mellanstadietvid en skolenhet utgår för tvåeller fiera årskurser gemensamt, föreslås all anialei veckolimmar som beräknasför basresurserna ökas med 8 "u. Eftersom della resurstillskott kommer allutgå även i områden som inle kan betecknas som glesbygd föreslås att ordetglesbygdsgaranti ersätts med benämningen garaniitim-mar. Försiärkningsresursen, som ersätter en radspecialdesiinerade bidrag, utgår per elev och omfailar för hela grundskolandrygt ivå miljarder kronor löneliige. Huvuddelen (ca 95 'Vijgårdirekl lill kommunerna och fördelas av skolslyrelsen på reklorsområdena.Resierande del går lill länsskolnämn-derna. som skall fördela resurserna enligide principer som gäller för fördelningen av medel för siirskilda åtgärder påskolområdet. Hela länsskol-nämndsresursen skall fördelas på kommunerna.Länsskolnämndsresurser föreslås öka med ca 8 milj. kr. i förhållande lillpromemorians förslag. Ökningen faller hell på länsskolnämnderna istorstadslänen. Statsbidraget lill basresurserna beräknas med veckolimprisper lärarvecko-timme för varje stadium. I proposilionen föreslås altveckolimpriset för resp. stadium delas in i fem grupper med uigångspunki i ettriksgenomsniltligi limpris per stadium. Kommunerna grupieras sedan efter denfaktiska avvikelsen från riksgenomsniliei. förslag ger balans mellankommunernas verkliga liirarlönekosinader och slalsbidragel. Rekvisitions- ochuibetalningsförfarandet för stat.sbidragel kan förenklas i hög grad ochslulrekvisiiion av statsbidraget kan ske myckel tidigare än . Statsbidraget lill försiärkningsresursen fasislälls medhjälp av ell enhetligt schablonbelopp. Tillitggsbidraget utgår med viss procent av statsbidragetför bas- och förslärkningsresurser.Bidraget utgår för kostnader för vikarier,arvodestjänster samt nedsäitningsiimmar. De nya siaisbidragsbesiämmelserna lillämpas fr. o. m.redovisningsårel 1978/79. Enligi principbeslul skall ell särskilt bidragutgå för den samlade skoldagen. Kommunen beslutar om införande av samladskoldag. Sådant beslut kan avse viss skolenhet, alternativt visst stadium ellerviss årskurs i skolenhet. Den minimitid som bör gälla föran kommun skallfå rätt till det särskilda statsbidraget för samlad skoldag bör motsvara densammanlagda liden för undervisning, raster, lunchuppehåll och andra uppehåll iundervisningen saml för högsladiels del den lid som är avs;itl för frittvalt arbete. Kommunen måsle kunna visa att verksamhet pågår för eleverna underde delar av skoldagen då undervisning inle pågår. Denna verksamhet skallbedrivas i enlighet med de mål och riktlinjer för skoldagen som regeringensenare skall fastställa. Lärare som under den samlade skoldagen deltar i annanverksamhet än undervisning får inräkna dessa uppgifter i sin tjänst.Musiklärare i kommer att i sin tjänst kunna få inräknatjänstgöring i den kommunala . Nya bestämmelser kommeratt reglera antalet ordinariespeciallärarljäns-ler. Enligt dessa bestämmelser inrättas ordinarie tjänst somspeciallärare för Nytt statsbidrag till m. m. Nyttstatsbidrag till m. m. undervisningi särskild undervisningsgrupp. Dessutom får en ordinarie tjänst inrättas förvarje påbörjat l(K)-lal elever i kommunens grundskola. Iproposilionen behandlas också de förslag rörande skolhälsovården som 1974 årsskolhälsovårdsutredning (U 1974:48) lagt fram i bclänkandci (SOU 1976:46)Skolhälsovård. Ansvaret för skolhälsovården föreslås liksom f. n. ligga hoskommunerna. Dessa får emellertid möjlighet atl efter avtal med resp. landstingöverlåta uppgifter inom skolhälsovården ål landsiingel. Skolöverstyrelsenföreslås liksom nu ha del centrala tillsynsansvaret för verksamheten. Vidareföreslås atl inga centralt utfärdade föreskrifter rörande personaltäthetinomskolhiilsovården skall finnas; beslut i sådana frågor skall fallas av resp.huvudman efter samråd med ix:rsonalorganisalionerna. Liksom för övrigakommunall reglerade anställningar föreslås kommunerna få riiil all besluta allannan nämnd än skolslyrelsen skall handlägga frågor som rör anställning avskolläkare och skolsköterskor. Vidare bör rällen att anföra lorvaliningsbesväröver beslut om tillsättning av sådana tjänster avskaffas." Idetla sammanhang hade behandlats delsde under allmänna motionstiden vid 1977/viickta moiionerna 1977/78:220 av JohnJohnsson (s) och (), 1977/78:453 av () och ToreNilsson (m), 1977/78:741 av () och (), 1977/78:1167av m. fl. (c, m, fp), 1977/78:1188 av (),1977/78:1557 av () och (), delsde med anledning av proposilionen 1977/78:85 väckta moiionerna 1977/78:1721 avHans Jönsson () och () såviu nu var i fråga (yrkandena 2 och3). 1977/78:1723av (), 1977/78:1724 av ÅkeGillström m. fl. (s), 1977/78:1725 av IngemarHallenius (c) och Slina (), 1977/78:1726 av (), vari yrkatsatl beslutade anhålla om 1. all regeringen utfärdade enrekommendation angående ett maximall antal elever per heltidsanställdskolsköterska lill 800. 2. atl huvudmannaskap i vad avsågskolsköterskorna fick åvila primärkommunerna. 1977/78:1727av m. fl. (c,m, fp), 1977/78:1729av m. fl. (s), vari yrkals 1. allriksdagen som sin mening gav regeringen lill känna vad som i motionen anförts om a. fördelningenav försiärkningsresursen i vad avsåg de svagare elevernas behov, baskunskaper och basfärdigheler saml konlakl med samhälle och arbeisliv, b. anpassad studiegång, c. samarbetet mellanskolan och hemmen. d. införande avklassråd, e. länsskolnämndernasfördelning av försliirkningsresursen, rbehov av resurser för utvärdering och utveckling hos den regionalaskolmyndigheten, 2. atlriksdagen beslutade all 0,090 veckolimmar per elev, i stället för av regeringen föreslagna 0,084, skulle utgå lill annan verksamhet än undervis ning av den totala försiärkningsresursen på per elev, Nyttstatsbidrag till m. m. 1977/78:1730av (), 1977/78:1731av () och () .samt 1977/78:1732 av m.fl. (vpk), variyrkats all skulle 1. uttala alt de kommuner som pågrund av beslutet om nytt statsbidragssystem drabbades av bidragsminskningborde erhålla full kompensation för denna, 2. ultala atl det nyastatsbidragssystemet borde vara ell provisorium, 3. hos regeringen hemställa omförslag lill statsbidrag lill , varvid de allmänna rikllinjer somanförts i motionen beaktades, 4. besluta att för /79 anslå 50 milj.kr avsett som .statsbidrag till den kommunala och all hosregeringen hemställa om förslag lill bestämmelser för fördelningen av deltastatsbidrag. Utskottet hemställde såviuavsåg resp. huvuddelar av betänkandet nytt statsbidrag till 1. attriksdagen beträffande uttalande om all del nya statsbidragssystemet skulle vara ell provisorium skulle avslå motionen 1977/78:1732 yrkandet 2, 2. all rik.sdagen belräffande yrkandeom nytt förslag till slalsbidragssysiem skulle avslå motionen 1977/78:1732yrkandei 3, 3. all belriiffandekompensation för bidragsminskning skulle avslå motionen 1977/78:1732 yrkandeiI, 4. all belriiffandebasresursen godkiinde vad som förordals i proposilionen 1977/78:85, 5. all belriiffandeförsiärkningsresursen med anledning av proposilionen 1977/78:85 och moiionen1977/78:1729 yrkandei 2 godkände vad utskollel förordal. Nyttstatsbidrag till m. m. 6. alt belräffandelänsskolniimndsresunsen i Norrbollens län skulle avslå moiionen 1977/78:1731, 7. atl beträffande ettsärskilt statsbidrag lill den kommunala skulle avslå moiionen1977/78:1732 yrkandei 4, 8. all belräffandeinformalion lill kommunerna om flexibel elevgruppering skulle avslå moiionen1977/78:1188, 9. all belräffandeundervisningen i slöjd, hemkunskap, maskinskrivning och leckning skulle avslåmoiionen 1977/78:1723. 10. atl rik.sdagen belräffande delsfördelningen av försiärkningsresursen i vad avsåg de svagare elevernas behov,baskunskaier och basfärdigheler saml konlakl med samhälle och arbeisliv, delsanpassad studiegång, samarbetet mellan skolan och hemmen saml införande avklassråd skulle avslå motionen 1977/78:1729 yrkandena 1 a, 1 b, 1 c och I d, 11. all belräffandeliinsskolnämndsresursens fördelning på ändamål skulle avslå motionen1977/78:1729 yrkandei I e, 12. atl beträffandelänsskolnämndsresursens användning till insatser för fosterbarn skulle avslåmoiionen 1977/78:1725, 13. all rik.sdagen beträffandepartiell ijänsiebefrielse för arbetsvärd skulle avslå moiionen 1977/78:453, 14. all belräffandefriskvård i skolan skulle avslå moiionen 1977/78:741, 15. atl rik,sdagen belräffandeandlig vård och vägledning inom skolans ram skulle avslå motionen 1977/78:1167, 16. all belriifftindeanvändningen av försiärkningsresursen och resursen för samlad skokhig lillallmän friiidsverksamhei skulle avslå moiionen 1977/78:1727, 17. att belräffanderegionala utvärderings- och utvecklingsresurser skulle avslå moiionen1977/78:1729 yrkandei 1 f. 18. alt i övrigtgodkiinde de principer för statsbidrag till som förordats ipropositionen 1977/78:85, vissaskolhiilsovårdsfrågor m. m. 19. atl beträffandeskolhälsovård fördeliagare iden kommunala vuxenulbildningen med avslag påmoiionen 1977/78:1724 yrkandei I godkände vad som förordals i proposilionen1977/78:85, 20. altriksdagenbeträffandeläkarkontrollvid val av studieväg skulle avslå moiionen 1977/78:220, 21. all belräffande visssynvård skulle avslå motionen 1977/ 78:1724 yrkandei 2, 22. all beträffandepersonaltäthet inom skolhäfsovården med avslag på moiionen 1977/78:1726yrkandet 1 godkände vad som förordats i proposilionen 1977/78:85. 23. all rik.sdagen beträffandehuvudmannaskap för skolhälsovården med avslag på moiionen 1977/78:1726 yrkandei2 godkände vad som förordats i proposilionen 1977/78:85. 24. all rik.stlagen i övriglgodkiinde de rikllinjer för skolhälsovårdens mål. innehåll och organisationsom förordals i jHoposilionen 1977/78:85, 25. an skulle anla detgenom proposilionen 1977/78:85 framlagda förslagei lill lag om ändring iskollagen (1962:319), 26. all skulle anla delgenom proposilionen 1977/78:85 framlagda förslaget lill lag om iindring ilagen (1976:381) om barnomsorg, 27. au godkände degrunder för suitsbidrag för hemspråksundervisning vid vissa privaiskolor ochenskilda slalsunderslödda skolor som förordals i proposilionen 1977/78:85, 28. all beirälTandelillhandahållande av vissa läromedel skulle avslå motionen 1977/78:1557. 29. all beträffande vissaförslärkningsålgärder i gymnasieskolan skulle avslå moiionen 1977/78:1730, 30. alt godkände derikllinjer i fråga om inrättande och placering av tjänster som bilriidandeskolledare i som förordats i propositionen 1977/78:85, 31. allriksdagen belräffande tjänster lör försöks- och demonslralionsverk samhelen inom lärarulbildningen med avslag på moiionen 1977/78:1721 yrkandena 2 och 3 godkände vad som förordats i propositionen 1977/ 78:85. Nyttstatsbidrag till m. m. Reservationhade avgivits av , , , , , och (samtliga s)som ansett atl utskollel under 10 bort hemställa attriksdagen beträffande dels fördelningen av försiärkningsresursen i vad avsåg desvagare elevernas behov, baskunskaper och basfärdigheler saml konlakl medsamhälle och arbetsliv, dels anpassad studiegång, samarbetet mellan skolan ochhemmen samt införande av klassråd skulle bifalla moiionen 1977/78:1729yrkandena I a, 1 b, 1 c och I d. Tillbetänkandet hade fogats särskilda yllranden 1. belräffande de religiösasamfundens medverkan i skolans arbeie av (), 2. belräffande statsbidrag lillallmän fritidsverksamhet av . , , , , och (samtliga s), 3. belräffande lillhandahållandeav läromedel ål elever i enskild skola av () och Per-OlofStrindberg (m), 4. beträffande försöks- ochdemonslralionsverksamhelen inom lärarulbildningen av Margil Sandéhn (s). Nyttstatsbidrag till m. m. Hen'lalman!Jag förulspår an dagens debatt om uppföljningen av reformen om skolans inrearbeie, , kommer alt kännas en aning avslagen. Ändå är det ell omfaliandereformarbete som människorna ute i kommunerna och skolorna nu står inför.SIA-reformen innehåller inga färdiga lösningar på skolans många problem, menden ger möjligheter all lokall bättre förverkliga de mål för skolan som sedanlänge varit uppsiällda. Jagämnar inle ge min syn på SIA-reformen i stort utan tänker uppehålla mig vid depunkter där utbildningsutskottet inte är enigt. Förstvill jag i alla fall la upp några övergripande frågor och förklaravarför del kan komma att kännas litet svårt all uppbåda engagemang i dagensdeball. Fördel första kommer del beslut som vi skall fatta om grundskolansstatsbidragssystem alldeles för seni. Detla beror på en starkt försenadproposition. Enligt min mening borde den ha framlagts . Pågrund av den här förseningen har kommunerna försalts i en mycket besvärligplaneringssituation, något som försvårat processen vid statsbidragsomläggningen.Vid den här tidpunkten torde del mesta av den lokala skolplaneringen införnästa läsår vara klart. Dagens rik,sdagsbeslui kommer därför att ge ringaviigledning till kommunerna och lill den lokala skolplaneringen inför dellä,sår som förestår. Fleradelar i SIA-reformen saknas fortfarande. Det är min andra kritiska invändning.Vi har iden socialdemokratiska moiionen pekat på alt frågan om demokraiiscradebeslutsproces.ser inom skolan ännu inle har lösts. Inte heller har de föreningsledaresom skall medverka i skolan tillförsäkrats räll atl vara lediga från sillarbete. Regeringen har sänt ul ofullständiga departementspromemorior, men deträcker inte. Det är beslut som behövs. Likasåmåsle regeringen se lill an avialsfrågorna om lärarnas arbelslider kommer snar lösning. Regeringenshandläggning av SlA-rcIbrmens uppläggning har bl. a. av de här orsakerna lettlill osäkerhet och skapat irritation på många håll. Del här förstärks avregeringsförslaget att det enda SIA-slalsbidrag som lämnas del häraret, de 25miljonerna till den allmiinna friiidsverksamheien, nu skall dras in. Alla visom menar alt en meningsfull fritid under skoldagen och i anslutning tillskoldagen är betydelsefull för barns utveckling känner stor oro för all SIA-reformennu urholkas. Barn och ungdomar ställs utan de fritidsaktiviteter som startatsdel här året. Föreningslivet, som har satsat så entusiastiskt och villfortsätta den här verksamheten, bemöls med kalla handen. har vi rik,sdagsledamöter utanför mött representanterför ungdomsorganisationerna som har delat ul flygblad till oss. där det bl. "Riksdagenstidigare beslut om en öppnare 'SIA-skola' med föreningslivels medverkan fårinte förfuskas." Jag menar all det är viktigt all ta till varaengagemanget inom föreningslivet för att göra skolan öppnare. Vi har heltenkelt inte råd alt avvisa det. Självfalletinnebär alll delta en osäkerhet och ibland misstänksamhet mot regeringensverkliga avsikter med SIA-reformen. Jag uppskattar engagemang fördenna reform, men det räcker inle med alt vilja. Man måste också ha förmåga atlgenomföra den. och det gäller i särskilt sior utsträckning när man är omgivenav så många som tydligen inte alls vill. Tillsammantagetfinns del alltså en svag tilltro till regeringens vilja och förmåga attgenomföra SIA-reformen, som fattade beslut om 1976. Entredje anmärkning giiller själva processen med siaisbidragsomlägg-ningen.Sådana omläggningar är alltid svåra all göra. Från många håll beskrivs nu hurdel nya systemet kommer all ge mindre resurser. Ändå uppgerutbildningsdepartementet au siatens utgifterökar med ca 100 milj. kr. i sambandmed denna omläggning. Situationen är verkligen svår alt överblicka.Utbildningsuiskotlel erkänner della utan omsvep. Del finns anledning atl infördagens beslut klart säga ut all vi är osäkra om det ekonomiska utfallet. Detfinns också anledning atl understryka behovet av en snabb utvärdering av deekonomiska effekterna totalt för kommunerna. Jag håller inle för uteslutet alldel ganska snabbi kan komma atl behövas ändringar i bidragssystemet. Deliir självklart alt del hade varii belbgal all ytterligare öka resurserna tillskolan med tanke på alla de förväntningar och krav vi ställer på all skolanskall lös;i alll större problem. I nuvarande ekonomiska läge har deltabeklagliglvis inie varii möjligt. Såmyckel viktigare är det då atl prioriteringarna av olika behov inom skolanägnas stor uppmärksamhet. Riktlinjerna för del lokala arbeiei medbehovsinriklad resursfördelning bör klart framgå av beslut. socialdemokraliska moiionen kritiseras regeringens proposition på en delpunkter. Det framgårav yrkandena i vår reservalion på vilka punkter som delinte varit möjligt atl få enhälliga klarlägganden och uttalanden av utskottet. Enligivår mening måsle stor omsorg läggas vid alt fördela den s. k.försiärkningsresursen efterbehov, dvs. alt verkligen våga göra prioriteringar.Huvuddelen av försiärkningsresursen är f. n. inriktad på åtgärder för eleversom har särskilda svårigheter i skolarbetet. Ändå har skolan haft svårt attanpassa sig lill dessa elevers behov. Många elever får inle ut av skolan del dehar räll lill. En självklar uigångspunki vid resursfördelningen måste vara alllillgodose dessa elevers behov. Inteminsi gäller del att garantera alla elever de grundläggande kunskaper ochfärdigheter som vuxenlivet kräver. innebär atl man vid resursfördelningenmåste ta hänsyn till all en del elever behöver slörre insatser från skolan föratl uppnå dessa baskunskaper och basfärdigheler. Behovetav baskunskaper och basflirdigheter instämmer alla i. Innebörden i dessabegrepp diskuteras mindre ivrigt. I proposilionen beskrivs basfärdigheler ochbaskunskaper snävi skolrelaterat som grunden för del forlsätla skolarbetet. Detkan vi inte instämma i. Vi vill relatera degrundläggande kunskaperna och färdigheterna lill del Nyttstatsbidrag till m. m. Nyttstatsbidrag till m. m. som eleverna behöver kunnaför all klara vuxenlivet. Enligt vår mening räcker det inte med att kunnaskriva, läsa och räkna. Skolan måste också ge en grundläggande beredskap lillvarje elev all som individ, samhällsmedlem och yrkesulövare kunna leva i ochpåverka dagens och morgondagens samhälle. Socialdemokratin kan aldrig accepteraalt en del av ungdomarna lämnar skolan ulan alt dessa grundläggande måluppnåtts. Etlsådant här synsätt på kunskaper kräver också ett ökal samspel mellan skolan ochsamhället, särskilt då arbetslivet. Detta borde framhållas inför delriksdagsbeslut vi skall fatta såsom en väsentlig del i den vägledningriksdagen bör ge inför de lokala besluten om resursfördelningen. Det äromöjligt atl förverkliga samspelet med samhälle, arbetsliv och föreningslivutan alt avsälla resurser för detla. Jag är glad för att det hos den borgerligautskotlsmajoritelen finns förståelse för vårt yrkande atl öka resurserna förandra insatser än undervisningen under skoldagen. Men också för medverkan iundervisningen måste man lokall vara beredd att avsätta resurser, och detönskade vi särskilt få understryka. socialdemokratiska reservationen kritiserar vi vidare att regeringen inleföljt upp vissa delar av beslut. Del gäller synen på anpassadstudiegång. En sådan studiegång innebär bl. a. atl en högstadieelev under entid, helt eller delvis, kan få sin skolgång förlagd till en arbetsplats utanförskolan. Åtgärden bör användas restriktivt, men när den kommer till användningbör det vara helt klart atl det fortfarande rör sig om en faktisk utbildning.Skolans ansvar för eleven bör självfallet inte upphöra. Kontinuerlig kontaktmed och uppföljning av eleven krävs, och det måste alltid på arbetsplatsenfinnas en handledare till eleven. Tyvärrhar regeringen i de försök man medgivit under detta läsår inte beaktat dessaförutsättningar för anpiissad studiegång. Inle heller nämns denna fråga i dennu aktuella proposilionen, varför utskottet enligt vår mening hade bortunderstryka all handledare alllid bör utses vid anpassad utbildning.Kostnaderna måste las ur förslärkningsresurser både för handledare och förkontakt- och uppföljningsarbetet. Enannan punkt på vilken regeringens tystnad är besvärande gäller resurserna församverkan mellan skolan och hemmet. Enligt vår mening bör den öppnare skolan,som vi hoppas att SIA-reformen skall medföra, bygga på en aktivföräldramedverkan. Skolan måste särskilt lägga sig vinn om att kontakta deföräldrar som inie självmant söker kontakt med skolan. Vi önskar ett särskiltuttalande om hem-skola-samverkan. Ettaktivt ansvarstagande från elevernas sida i skolarbetet är också myckelbetydelsefullt. En mycket stor del av dagens svårigheter i skolarbetet beror påelevernas passivitet.