prot · G10971 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag har kontrollerat siffrorna med ,och den här bilden bekräftar bara att del är nödvändigt alt vi får flerlångvårdsplalser både i och i andra län. höll någol av en straffpredikan över socialdemokraternas förslag, somskulle innebära försämringar och allt vad det var. Ja, , jag villunderstryka att del viktigaste inte är planerna - de går inte atl realisera omman inte flr pengar. Följaktligen måste staten ge landslingen mera stöd förlångvården än vad den gjort . Det är absolut nödvändigt om inte den härvårdformen skall braka samman. ondgjorde sig över den av oss föreslagna stmkturavgiflen. Alt döma avhennes sifferexercis och av något liknande här har hon inleförstått vad vi syftat lill med exempelvis stmklurfonderna. Tiden medger tyvärrinte alt jag går in på den frågan , men jag är villig diskutera den vid någotannat tillfälle. redovisade siffror som skulle visa atl den borgeriiga regeringen gavmer än socialdemokralema till de handikappade. Ja, fm , bara med deninflation som den här regeringen har drivit på 10 protokoll 1977/78:70-71 behöveranslagen till de handikappade öka med 13 96 för alt komma i paritet med vad devar tidigare. Och fm harju ändå varil snål. Hon talade vackert om dedövblindas tidning som hon gav . Men de dövblinda ville haytteriigare 442 0(X) kr. Till den mest handikappade gruppen i landet vägrar fruTroedsson atl ge de pengarna. Så beröm er inle för myckel av insalser för dehandikappade, ! Sånågra ord om läkemedelsfrågorna. sade alt de utredningar somskall göras på läkemedelsområdet syftar lill en effektiv, trygg och riktigläkemedelspolitik. har försämrat möjligheterna förApoteksbolaget att bedriva sin verksamhel. Andemeningen i hennes välkamouflerade anförande var egentligen alt vi skall la bort den makt och demöjligheter som Apoteksbolaget har att påverka läkemedelsföretagen. Då skullevi alltså fl fram billiga läkemedel. får förlåta mig, men Jag kaninte finna att det går ihop. Ytteriigarenågra ord om läkemedelspolitiken. Regeringen har ändrat sammansättningen avApoteksbolagets styrelse - näringslivets roll har förstärkts och harminskats. Oklarhet är vad regeringen åstadkommil med läkemedelsdelegalionensarbete. Motstridiga uppgifter har lämnats beträffande delegationens fortsattaverksamhel. Man har följaktligen i varie fall försenat handläggningen av devikliga frågor som delegationen hade lill uppgift all lösa. Regeringenhar lagt sig i frågan om priserna på läkemedel, och ansvarig är vill la ifrån Apoteksbolaget dess möjligheter alt pressaläkemedelsföretagen vid prisförhandlingar. Apoteksbolaget har genomsin ställning på marknaden lyckats hålla läkemedelsfabrikanterna stången vidprisförhandlingarna. vill fm ta ifrån bolaget den möjligheten.Talet om att annan statlig myndighet skulle la över Apoteksbolagets verksamheti della avseende betyder ingenting annal än all hon vill ge de privataläkemedelsföretagen bälire möjligheter att hävda sig. Slutligenhar man beslutat all, som del så vackert heter, utreda frågan omläkemedelsinformationen, en utredning som väl är avsedd all leda lill atlförsvaga Apoteksbolagets ställning och förhindra möjlighetema för bolaget atlge en från fabrikanterna obunden läkemedelsinformation. Detfinns, fm , förvisso mycket att diskutera på läkemedelsfronten ochnär det gäller långvården. Jag föreställer mig alt vi inte hinner med dessafrågor , men vi kan ju komma tillbaka till dem när budgeten skallbehandlas. Lål mig ändå till slut säga, eftersom bl. a. talade ommediciner, atl man inle kan komma ifrån atl regeringen har åstadkommit enförsämring även på delta område. De AD-vitaminer som tidigare delades ut gratistill barnen kostade 3 milj. kr. Denna utgift har man nu sparat in. Del kanknappast vara ell exempel på en framsynt regeringspolitik. talade om mörkblått och högerpolitik. Men är del - föralt bara la ell exempel - mörkblått och högerpolitik alt förbättra situationenpå läkemedelssidan och för de sjuka, för de gamla och för de handikappade, kanjag inte förslå annat än alt det måste vara honnörsord i mun. Dagensverklighet är inle ljus, sade . Och så ägnade han åtskilligaminuter av sin lydligen för knappt tillmätta tid till alt framkalla rena ramabegravningsstämningen. Men med sådant löser vi inga problem, utan vad som krävsär nya, djärva tag. Och del är just nya, djärva lag på samhällslivets olikaområden som vi arbetar på. Det lar lid - problemen är många. Men vi har ändå påalla områden en ljusning i sikte. Jagskall inle närmare beröra näringspolitiken. Del räcker väl med alt säga alt medden socialdemokratiska politiken hade våra kostnader i ullandel varil 2096 högre än vad de nu är. Del skulle minsann inle ha gjort situationen lättareför de unga. Närdet gäller landstingens ekonomi och finansieringen av deras verksamhel sadeGöran Karisson - och här hade han väldigt bråttom; liden medgav ingenting - attfm gjorde gällande all socialdemokraternas förslag skulle medföraförsämringar, och allt vad del nu var. Del ärjusl del som är knuten.Socialdemokraterna har så bråttom atl komma med förslag på det här området attde inte tarsig tid att verkligen inse hur förslagen slår. Jag har ägnatåtskillig tid här i kammaren åt all försöka lära litet om detta,och Jag har fortfarande vissa förhoppningar om att skallinse hur del verkligen förhåller sig. Regeringenhar ingalunda varil passiv när del gäller äldresjukvården och landstingenssituation . Får jag bara nämna att sjukvårdshuvudmännenfr. o. m. får sin ersällning från höjd med bortåt enmiljard kronor, dvs. en ökning Jämfört med tidigare avtalsperiod.Denna ökning innebär inle minst en kraftig stimulans till just hemsjukvårdenoch dagsjukvården, som verkligen behöver byggas ul. Dessutom har landstingenoch kommunerna fltt vardera 360 milj. kr. i ersättning från staten.Samtidigt har de förbundit sig all vara ytterst restriktiva med åtaganden utompå de prioriterade områdena, dil äldresjukvården hör. Äldresjukvårdsulredningenhar arbetat, och den har arbetat snabbt. Jagtycker att del ändå är utomordentligt bra alt vi har ett referensmalerial omvad som behövs på detta område, elt referensmaterial som såvälsocialdemokraterna som övriga partier tydligen är beredda atl ställa sig bakom.Samtidigt är en hel del utredningsarbete på gång som vi hoppas snabbt skall geresultat när det gäller atl underiätta personalsituationen, inte minst inomlångtidsvården. Dessutom arbetar vi inom vidare medäldresjukvårdsutredningen. Jag hoppas kunna nå en uppgörelse med landslingen iden frågan. Jag kan ändå inte neka mignöjet alt tala om för hur situationen skulle havaril, om socialdemokraterna suttit kvar i regeringsställning och fltt sinaförslag förverkligade. Den allmänna arbetsgivaravgiften skulle ha höjts med1,från den och med ytteriigare 0,5 procentenheterfrån för atl enligt deras förslag finansiera omläggningen av den slalligainkomstskatten. Observera att del inle är fråga om någon dubbelräkning.Allmänna arbetsgivaravgiften skulle inte ha sänkts . Tillsammans skulle alltså detta ha medfört allarbetsgivaravgifterna varit högre än nu om socialdemokraternasuttit kvar i regeringsställning eller om de fltt sin vilja igenom. Dettaskulle ha kostal landsting och kommuner lillsammans ungefär 1 500 milj. kr. iår enbart i ökade arbetsgivaravgifter. Visseriigen föreslog man för ell årsedan också ett bidrag till långtidsvården på 500 milj. kr., men totalt skullesituationen för landsting och kommuner enbart genom dessa förslag ha varilåtminstone 1 000 milj. kr. sämre än vad den nu är. Detförslag som socialdemokraterna nu lägger fram är inte så värst mycket bättre.Det skulle sammanlagt innebära atl man mister medel motsvarande driften av 2000 långvårdsplalser . Del är inte något särskilt effektivt medel för attstimulera utbyggnaden på detla område. Vi är däremot hell överens om att delgäller att stimulera utbyggnaden av långtidsvården, men vi gör del inle genomatt ge med ena handen och la tillbaka dubbelt så mycket med den andra. Delär beklagligt att socialdemokraterna inte vill göra klart för sigkonsekvenserna av sina olika skatieförslag. Jag önskar all socialdemokraternatill kommer med en konslmktivare partimolion när det gäller Justlandstingens prekära ekonomi. Det vore utomordentligt önskvärt. Jagvill slutligen än en gång understryka alt jag ser det som något mycket positivtall vi är överens om atl dessa områden hör till de allra angelägnaste områdenai samhället och atl vi på alla sätt med all vår konslmkiiviiet, all vår fantasioch all vår inlevelse skall göra del möjligt för landstingen att klara dennauppgift. Baranågra ord om Apoteksbolaget. Apoteksbolaget hade pressat läkemedelsindustrinspriser, sade . Del är möjligt atl det har gjort detla. Men varförskulle Apoteksbolaget vara så mycket duktigare på att pressaläkemedelsindustrins priser än t. ex. den statliga pris- ochkarlellmyn-digheien med sin långa erfarenhet? Del är för mig en total gåta.Kanske är del så, , att Apoteksbolaget varit merintresserat av atl vakta på läkemedelsindustrins priser än atl ge akt på sinegen kostnadsutveckling. Jag har sett på prisutvecklingen på läkemedel underde som gått sedan Apoteksbolaget startade. Industrins priser plusdroghandelns priser har lillsammans stigit . Apoteksbolagets egna påslaghar stigit med mer än 100 96. Av kostnadsökningen på läkemedel hänförsig den störte delen till kostnadsökningar inom Apoteksbolagets egna led. Vihar nu genomfört en viss rekonstmklion av . Jag tyckeratt det är utomordentligt vikligl all Apoteksbolaget också i sin styrelse flrtillgång till kvalificerad företagsekonomisk expertis, och jag tror attdet skall bli bra när vi får en effektiv prisövervakning i alla led. Jag troratt vi skall kunna bli överens om taktema. Jagvill också säga all det är riktigt alt Apoteksbolaget enligl sinastadgar har atl syssla med produklobunden information. Men det finns nuanledning atl se över var denna information skall ligga för all ge den bästaeffekten. Jag vågar nog påstå all det hade varit ytterst angeläget omApoteksbolaget hade kunnat satsa mer av sin energi på informationen tillpatienterna, inte minst med tanke på den utomordentligt kvalificerade personalsom vi har vid våra apotek och som är väl skickad att ytterligare förbättra sinservice på detta område. Torsdagenden 2 febmari 1978 () kortgenmäle: Fm har och jag har tre, så det kan ju inle blinågon debatt i verklig mening. Jag har inle möjlighet att ge mig in på alla deområden som hon berörde. BeträffandeApoteksbolaget vill Jag bara säga följande. Fm talar om alla påläggsom Apoteksbolaget skulle göra. Men Apoteksbolaget - del skall - har en landsomfattande verksamhet och måste kunna ge service lill variedel av . Där har vi förklaringen till att Apoteksbolaget måste göra depålägg som det är frågan om. Nog om det beträffande läkemedel. säger att högerpolitik skulle vara någol slags honnörsord och allregeringen strävar till alt åstadkomma förbättringar för gamla och sjuka. Nej,fm , del är sannerligen inget honnörsord när det talas om högerpolitiki det sammanhanget. Regeringen har försummat denna del av den samhälleligaverksamheten - det vågar jag säga. må utföra vilken sifferexercis som helst; det intresserar oss inle.Det går aldrig att göra jämförelser med den politik som socialdemokratin skulleha fört i regeringsställning, därför alt vi skulle ha fört en helt annanekonomisk politik än den borgeriiga regeringen nu gör. Därför är bevisbördanhelt på fm sida. Omfru är överens med mig om alt långvården behöver byggas ul - och detär hon i varie fall när hon talar om det - så måste som ansvarigsjukvårdsminisler ställa medel tillförfogande för landstingen, så att de kanförverkliga sina planer. Vad hjälper det de sjuka och deras anhöriga omlandstingen har aldrig så vidlyftiga planer men saknar ekonomiska möjligheteralt klara utbyggnaden? Problemen kan inte lösas på något annal sätt än genomalt staten går in och tar sitt ansvar. Försummelserna får inte bli värre än vadsom redan skett. Vi måste se lill att vården byggs ul och alt det görs på ellbåde effektivt och snabbi sätt. Det går inle atl nonchalera den här saken - jagvill lägga detla allvariigt om hjärtat. Delhell avgörande i denna fråga är i vilken utsträckning regeringen tar sillansvar. Apoteken skall ge landsomfattande service, sade . Därförgör del tydligen ingenting all kostnaderna inom Apoteksbolaget har ökat medmer än . Men var det ändå inte så, , att elt avsyftena med Apoteksbolaget just var alt rationalisera, atl minskakostnadsökningarna? Jagtror att Apoteksbolaget kan bli bra med liden. Men låt mig ta ett enda litetexempel. Lålmig säga all SJ skulle ha monopol på all samfärdsel här i landet såsomApoteksbolaget har på detaljhandeln med läkemedel, atl ingen kund hos skullebehöva betala mer än . - del högsta pris man normalt betalar i apoteken -och atl resten av koslnadema för SJ:s service kunde man bara skicka räkning pålill staten. Tror då verkligen att del skulle ha inneburit ensträvan, ett tvång lill ständig omprövning av onödiga utgifter, till ständigarationaliseringar och förbättringar inom SJ? Jag är övertygad om all så inleskulle vara fallet. SJ har att la ut fulla kostnader, i stort sett, avkonsumentema. Trots delta måste SJ varie gång gå till regeringen när man höjersina priser. Jag tycker därför del är ganska naturiigt atl också Apoteksbolagetskall ha en priskontroll över sin verksamhet. Detta säger Jag inte för allangripa Apoteksbolaget. Som jag sade tror jag del blir bra med liden. Men jagvill belysa vilken orimlig konslmklion vi har. Sedansade all del inte gick all jämföra socialdemokraternas oppositionsförslagmed den politik som skulle blivit följden om socialdemokraterna hade suttit vidmakten. Jag kan inle förslå annal än atl delta måste betyda följande. Omstaten ger bidrag till landstingen med ena handen och tar tillbaka dubbelt såmyckel med andra handen, då blir del en förlust, en försämring för landstingenom det är en borgeriig regering. Men skulle det vara en socialdemokratiskregering, då skulle samma konststycke hell plötsligt leda till en fantastiskförbättring av landstingens situation. Det om något bevisarsocialdemokratemas säll att räkna. Nutror jag verkligen inle alt avsikten med den socialdemokratiska partimolionenhar varil att försämra för landslingen, att försvåra utbyggnaden avlångtidsvården. Jag är tvärtom fullständigt övertygad om att socialdemokraternaär lika angelägna som regeringspartierna att vi skall underiätta förlandslingen atl klara den nödvändiga utbyggnaden. Men just därför lycker jagdel är så vikligl att man verkligen funderar igenom dessa frågor, så all inte resultatetav ens förslag i själva verket flr direkl motsatt effekt mot den avsedda. () kortgenmäle: Del är rikligt alt Apoteksbolaget fick monopolställning 1970. Men jagfrågar fm : Hur skulle det svenska apoteksväsendet se ut om intestatsmaktema hade lagit della grepp? Alla partier, bortsett från moderatema,var överens. Hur skulle del ha sett ul annars? Vilka rationaliseringsmöjligheterskulle ha funnits om man behållit del gamla systemet med enapotekare i varje apotek, som också hade ett visst monopol? Ifru attacker mol Apoteksbolaget - och del är delta det är fråga om -ser jag en viss fara, som jag verkligen hoppas man kan avväria. Apoteksbolagethar enligl min och många andras uppfattning verkligen fyllt en myckel stor ochviktig uppgift i svensk läkemedelsdislribution,pch vi skall se till att detblir så bra som möjligt även i fortsättningen. Beträffandedel här räknesättet som höll på med , höll på med nuoch kommer atl hålla på med varie år vi lägger fram ell motförslag, så syftadejag, när jag sade alt socialdemokralerna skulle ha fört en annan ekonomiskpolitik, på att det är hell klart att vi aldrig skulle ha gett oss in på mångaav de äventyrligheter som den borgerliga regeringen givit sig in på och somåstadkommit både högre inflation och annat i det här landet. Det går därförinle alt jämföra. Sedanber jag alt ell ögonblick fl återkomma lill stmkturfonden. Med de räkneexempelsom fm här tog förhåller det sig så, atl vi ville ge svensk industrimöjligheter all genom forsknings- och utvecklingsarbete fl fram högklassiga ochkonkurrenskraftiga artiklar. Det var del som gjorde alt vi var beredda allinföra en struklurfondsavgift, och då skulle också landsting och kommunerdrabbas - så till vida har fm rätt. Men de skulle ha flttkompensation för det på annal sätt. Som själv sade harjuregeringen kompenserat delta med 360 milj. kr. vardera lillkommunerna och landstingen. Det viktigaste är emellerlid att strukturfondenskulle ha gjort det möjligt att föra en mera effektiv näringspolitik här ilandet, och hade det kommit också de äldre lill godo, eftersom ävenläkemedelspriserna hade kunnat pressas. Men del går inte med den politik som deborgeriiga för. Del är riktigt atl jag har anfört dessa exempel elt par gånger tidigarei kammaren. Jag har gjort del , och jag kommer att fortsätta alt göra detlill dess socialdemokraterna äntligen inser att arbetsgivaravgifter drabbarkommuner och landsting utomordentligt tungt. Jag kommer att göra del därför inte kan bortse från risken alt ni flr chansen allförsöka realisera era förslag, och då är del så dags atl notera de myckelnegativa konsekvenserna. tror atl stmkturfonden skulle kunna göra underverk. Jag skall intediskutera den saken närmare. Även där har socialdemokralerna samma inställning:bara vi tar ifrån företagen tillräckligt mycket och sedan ger tillbaka litetgrand, så kommer företagsamheten plötsligt all blomma som aldrig förr! Vadsedan Apoteksbolaget beträffar skall vi erinra oss, , att delfanns en priskontroll redan före del bolagels tillkomst. Då fanns del en direktpriskonlroll på apoteksprodukter som stod för. Och jag vågarfortfarande hoppas atl de betydande produktivitetsförbättringar som skett inomApoteksbolaget skall kunna leda till en lika långsam prisstegring för apotekenspålägg som för tillverkarna av läkemedel. Det är i varie fall det Torsdagenden 2 febmari 1978 målvi strävar mot, dels för alt kunna ge konsumentema så högklassiga och billigaläkemedel som möjligt, dels för alt inte i onödan ytteriigare belastalandstingen, sjukförsäkringen och staten med utgifter för läkemedel, som utgören stor del av de samlade sjukvårdskostnaderna. Tredje vice talmannen anmälde atl atl till protokollet fl antecknat att han inle ägde rätt lillytteriigare replik. Jag skall inle här la upp vad sade i sitt anförandenyss. Del var ju elt tal för galleriet. och jag harattlillsammans i socialutskottet diskutera igenom de olika förslagen i budgetpropositionoch motioner, och då för vi diskussionerna med utgångspunkt i fakta, inte medutgångspunkt i de skräckdrömmar som eventuellt har. Eftersomvi här diskuterar inom ramen för en allmänpolilisk deball tänker jag intedirekt ta upp någon fråga med anknytning till budgeten, utan jag avser attnågot diskutera vissa gmndvärderingar-om jag nu på de fl minuter som står mig tillbuds kan ge något av syn på vissa frågor när del gällersocialpolitiken. Allamänniskor måste tillerkännas en ekonomisk gmndtrygghet. Den viktigasteförutsättningen för att della skall kunna ske är alt alla som önskar del kan flett arbete. Därför är det viktigt atl som regeringen gjort, och även avser altgöra kommande budgetår, satsa aktivt på atl fl näringslivet pl fötter.Därigenom kan vi skapa flera arbeten och öka den gemensamma kakan. Enaktiv arbetsmarknadspolitik är också av stor betydelse i situationer med eltotillfredsställande sysselsättningsläge. Arbete åt alla, en rättvisare och merajämlik lönesättning, måste vara gmnden i ett samhälle, där alla skall kunnakänna trygghet ekonomiskt och även socialt. Det är genom en hög sysselsättningoch genom en produktion av meningsfulla varor som vi kan fl resurser för atlgarantera tryggheten för våra bam, äldre, sjuka och handikappade. Vihar i vårt land byggt upp ett avancerat ekonomiskl trygghetssystem medpensioner, bostadsbidrag, sjukpenning, barnbidrag m. m. Vidare har vi enomfattande sjukvårdsapparat och en betydande vård- och servicekapacitel på densociala sidan. Enbart har samhällets utgifterför den sociala tryggheten ökat från ca till 106miljarder kronor . I fast penningvärde räknat innebär della en ökning medca 46 96. Räknat i andel av bruttonationalprodukten betyder det en ökning från20% lill 35 96. Trotsalt samhället sålunda satsar mycket betydande belopp på den sociala tryggheten,upplever sig många vara hårt trängda ekonomiskt. Många flr köa för att fl denomvårdnad och service som de är i behov av. Hurkan då detta komma sig? Hur används alla resurser som satsas på den socialasidan? Hur kan så stora ekonomiska resurser ha satsats, utan att vi har fållell socialt trygghetssystem som ger en garanterad grundtrygghet på en rimlignivå för alla som bor här i landet? har någol varit inne på befolkningsutvecklingen, som innebär all viflr en stark ökning av antalet åldringar och därmed ett ökat vårdbehov. Jagskall inte ge mig in på någon sifferexercis i detta fall. Siffroma finns f ö.att läsa i socialhuvudtiteln. Menmed utgångspunkt i den utveckling som anges i statsbudgeten måste man, enliglmin mening, ta upp några frågor. Det är riktigt att den ändradebefolkningsstrukturen har bidragit lill att en betydande del av de nyaresurserna på det sociala området ställts till förfogande för de äldre. Men hurhar då de övriga tillkommande resurserna fördelats? Mankan i ett kort anförande inte redovisa hela den sociala utvecklingen, men detfinns dock ett genomgående drag i den successiva uppbyggnaden av vårt socialatrygghetssystem, som jag anser ger en förklaring lill att resurserna intekunnat användas för alt åstadkomma en heltäckande ekonomisk gmndtrygghet föralla. Förklaringen är att huvuddelen av de beslutadereformerna bygger på inkomstbortfallsprincipen. Detta syslem gynnar konsekventden som har en bättre ekonomisk situation. De grupper i samhället som har detsvårast ekonomiskt - exempelvis flerbarnsfamiljer med låga inkomster,missbmkare och socialt utslagna människor -utsätts däremot oftast för ennoggrann prövning innan de kan fl de ekonomiska bidrag som de behöver för attkunna klara sig. Principen för standardtrygghet leder till att den som uppnåtten hög inkomst kan bevara denna vid sjukdom, vid arbetslöshet och efterpensioneringen. Den däremot som alltid levt under sämre ekonomiska förhållandenflr fortsätta med detta. Den benägenhet som finns alt sätta låga löner inomyrken som domineras av kvinnor, liksom det förhållandet att den som utförarbete i hemmet med vård av bam inte ges pensions- och trygghetsgm ndandeersättning för detta arbete, har medfört att kvinnoma ofta blir missgynnade avdet trygghetssystem som bygger på standardtrygghetsprincipen. Detta syslembidrar till att bibehålla i stället för att överbrygga ojämlikhet i ekonomiskstandard mellan människor. Självfallet är det i första hand de storainkomstklyftorna i vårt samhälle liksom det faktum att alla inte kan fl arbetesom är gmnden till att slandardlrygghetssyslemel slår så här snett. Ävenom man som politiker inte skall blanda sig i de förhandlingar som förs mellanarbetsmarknadens parter, kanjag ändå inte låta bli att framföra synpunkten attdet vore önskvärt med en starkare prioritering av låglönegrupperna. Dettaborde exempelvis kunna ske på bekostnad av de redan privilegierade gmpper som genomatt avtala sig till sociala förmåner som går utöver den allmänna försäkringenskaffar sig än slörre fördelar. Dellaall vissa gmpper förhandlingsvägen skaffar sig bättre sociala förmåner än andraväcker också kompensationskrav. Dessa kompensationskrav är gmnden till fleraav de standardtrygghetsreformer som genomförts. Kompensationskraven är i ochför sig lätta alt förstå. Jag anser dock att statsmakternas beslut omanvändandet av de medel, som kan disponeras för socialpolitiska åtgärder, inteflr styras av de resuftat som uppnås i löneförhandlingar för vissa ekonomisktstarka grupper. 11 protokoll 1977/78:70-71