prot · G109120 · 1977-12-31 00:00:00 — De200 miljonerna skulle, som det heter i propositionen, användas för miljöåtgärderoch för lidigareläggning av förut beslutade investeringar. Satsningen avsesgöra övergången mjukare vid en minskning av personalen vid , en minskningsom man enligt vad man nu kan se inte kan komma ifrån. Det är mycket riktigt att facket har gjort upplistor på yllerligare arbeten, som skulle kunna utföras vid . Jag har förresten listorna i bänken. Det är långa listor. Vid de överläggningar som vihade med facket och ledning sade man från ledningens sida all listornainnehåller en hel del som har med i sin sysselsältningsplan. Går manigenom listorna, finner man också all det rör sig om många små arbeten, t. ex.målning av en irappa, men arbeten som del för allt i världen kan vara bra allutföra. Nukan man väl räkna med att det är på samma sätt vid som i vissa andrabranscher, så all man vid en neddragning av produklionen inle kan sysselsäiiahela den gamla arbeissty rkan inom föreiagel. Man måsle se lill att det blirsysselsättning utanför företaget. Denfrågan har naluriigtvis inte behandlats i det föreliggande betänkandet. Vi harhållit oss lill innehållet i proposilionen. Men jag iroratl man kan säga altmalmbanan behöver upprustas. Där skulle del kunna göras en hel del. Men dåkommer man väl in på iirbetsmarknadsstyrelsens område. Jag vill passa på attsäga att de riksdagsmän som arbetade emot byggandet av bör betänkaatt del visar sig all det var bra all den kom till stånd. Manmåsle ha klart försigalt produklionen vid ändå har sjunkil från 24miljoner lon till och att lagerhållningen har ökatfrån 4 miljoner lon till . I en sådan situation måsle förelagetsledning naturligtvis tänka på hurdet kommeratt gå i fortsättningen. Kan manfortsätta att öka lagren? Del är fullt i lagren i , och Narvikoch det är fullt i . Kan man fortsätta alt bygga upp lagren på detsättet? Härhar det talats om ansvar. Man har sagt all förelagsledningen inle känner någolansvar för och . Borgarna, heter det, känner inget ansvar förLKAB och Norrbollen. Men jag vill understryka att företagets ledning uttalatalt företagsledningens bedömning grundas på dess ansvar för att tryggaföretagels framtid och sysselsättning på lång sikl. Det finns ingen anledningalt misstro företagsledningen på den punklen. Varför skulle de som sitteriLKAB:s styrelse vara mera ansvarslösa än andra när del gäller ett företag somde har all förvalta? Detär naiurliglvis inle lätt för en företagsstyrelse att i en världsomfattandekonjunkturnedgång med ens försöka vända skutan. Vi skall komma ihåg att Sverigehar blivit ell högkosinadsland, och vi måsle la de konsekvenser som del för medsig i konkurrensen med andra. Mankan förstås tycka att 100 miljoner inle är någon slor summa. Man kan resonerasom gumman som plockade vedpinnar: Orkar jag med den, så orkar jag också mednästa osv. Men del måste naturligtvis finnas några gränser för vilka satsningarde svenska statsfinanserna i stort orkar med. Statsföretag har en förlust på före skatt och dispositioner. Man får nog säga attförutsättningarna för den förlusten inte byggts upp och inte underden nuvarande regeringens lid över huvud taget, utan det har naluriigtvis skenså småningom . Siaisföreiag och LKABgenomför f n. en utredning om den långsiktiga När den utredningen blir klar, kommer väl också de frågor som harställts att kunna besvaras bättre. Men vi måste då avvakta resultatet av dennautrednings bedömning av företagels framtid. Delär myckel ologiskt att som i moiionen tala om den närmast häpnadsväckandepassivitet som visals från regeringens sida när det gäller insatser för allkomma lill rätta med problemen inom gruvnäringen. Detta är, som jag sagt, ettproblem som har växt fram och diskuterats under lång lid. Jag har plockat framen moiion väckt 1974 av socialdemokrater från malmfälten,där man talar om attmalmen i våra gruvor aren ändlig tillgång, som alltså en gång kommer att taslut. Man skriver också i moiionen om samhällenas svåra förhållanden efter delatt gruvhanteringen en gång minskal i belydelse eller renlav upphört. Dettaskrevs alltså innan socialdemokraterna lämnade sin regeringsställning. Manfrågar sig då naturligtvis hur en utredning kommer all se . Mankommer väl inle ifrån all många inte har beaktat att sju fela år kan följiisavsju magra, och det gäller nog inle bara konjunkturerna för också förmånga liknande branscher. sade att vi i utskottsmajoriteten arbetar emot malmfälten och svikerNorrbottensintressen. Jag vill tillbakavisa det. De nedåtgående konjunkturernahar blivit så starka och övermäktiga att de drabbat lika väl somandra regioner i vårt land. Jag vill understryka alt man beräknarkunna klara 850 jobb med den i proposilionen 96 föreslagna insatsen. Jag ber än en gång att fåyrka bifall till utskottets hemställan. () kortgenmäle: Ja, , det var jag som sade att ni har svikit deanställda i och att ni sviker Norrlandsintressena med den politik som ninu för. Jagtycker det var ett märkligt inlägg som här presterade. Hanförsökte skylla de nu uppkomna svårigheterna i på den tidigare regeringen.Del för vara ensak. Vaddet nu är fråga om är att skydda utomordentligt utsatta människor från att bliav med sina arbeten, skydda människor som blir utan arbete i ett företag somunder långa tider levererat utomordentligt stora penningbelopp lill svenskastaten. Det finns beräkningar som säger att vi frånLKAB har inkasserat 12 miljarder, . Mot den bakgrunden och medtanke på det faktum att vi i andra sammanhang gör miljardsatsningar för attskydda sysselsättningen vore det väl egendomligt om vi inle gjorde något förmänniskorna i malmfälten. har inte med ett ord erkänt att vi har ett speciellt ansvar förmänniskorna uppe i malmfälten. Det vore bra att få veta vilken inställning manegentligen har på den borgerliga kanten när del gäller människor som arbetar istatliga industrier inom så utsatta områden som detta. Vad det gäller de anställdasorganisationers förslag till arbetsmiljöförbätt- ringaroch insatser för att förbättra och bygga upp en alternativ sysselsättning, såhar de listorna i sitt bänkfack. Jag fruktar alt det ärliktydigt med att ni har lagt dem i papperskorgen. Det är faktiskt på det visetatt när vi har diskuterat de här frågorna i utskottet så har också alternativamöjligheter nämnts, nämligen alt för SJ:s räkning skulle kunna utföravissa arbeten. Vi har sonderat möjligheterna till något utskoltsinilialiv. Men,, del har avvisats av de borgerliga partierna - om det har sketti utskottet eller i kanslihuset vet jag inte. EIVORMARKLUND (vpk) kort genmäle: Konjunktursvacka och konkurrens från andra gruvföretag är naturligtvisrealiteter för ett förelag i en kapitalistisk ekonomi. Men att nöja sig med altkonstatera en allmän sorg över att utvecklingen kommit att gå på det härsättet, som uttryckte det, är väl ändå ett alltför uppgivetsätt att resonera. Utvecklingenhade inte behövt gå på delta sätt, om det funnits en långsiktig planering, omman satsat på kommande lider i stället för att bara ägna sig åt att ta ut vadsom går att ta ut för stunden. Staten har fått in 12 miljarder i vinster frånLKAB . Delär570 miljoner varje årända lill 1977. Det är inte mycketav det som har använts för framsynta projekt. Detta är också en tung del i defackliga organisationernas kritik och i kommunernas kritik av sätt altagera. Idéerom utveckling, idéer om hur framtiden skall utformas har inte saknats - t. ex.idéer om förädling av malmen. LKAB-ledningen tycks definitivtinte tro på en framtid för malmfälten. FritzBörjessons bedyranden att majoriteten i näringsutskotiet inte är likapessimistisk som LKAB-ledningen motsägs ju av hans fullständiga hukande förkonjunkturerna. F. ö., herr talman, vill jag konstatera att FritzBörjesson inte hade ett enda ord att säga om yrkandena i vår motion 224 - motdet för man då beteckna betänkandets 15 rader som ett under av vältalighet! () kortgenmäle: Vi känner nog lill att det inom Statsföretag i huvudsakär och Tobaksbolaget som har gått med några större vinster. Dessa vinsterhar använts till koncernbidrag för olika företag inom Statsföretag -jag troratt bara ett litet statligt förelag till har gått med vinst. Jagvill säga lill de socialdemokratiska och kommunistiska debattörerna här alläven om har levererat , fanns det i alla fallingenting kvar när vi kom i regeringsställning, utan de pengarna har försvunnitpå olika sätt. Viskall inte glömma alt del är 850 anställda vid som man enligt engenomarbetning av företagets behov av arbetskraft ställer sig bakom när delgäller att ge sysselsättning . Man har inte gjort det för alla, hellenkelt därför att man vet att man alldeles säkert förr eller senare måsle draner på sysselsättningen på grund av produktionsminskning. sysselsättningsproblem i stort skall viju inte gå in på , denna fråga gäller om vi skall anslå de 200 miljonernalill stöd för sysselsättningen i åt ungefär 850 personer. Jag begränsardärför mitt resonemang lill della. SIVERTANDERSSON (s) kort genmäle: säger nu alt han inte har funnit att någonting är kvarav de 12 miljarder som inlevererats till statskassan från verksamheten uppe imalmfölten. Nej, del vore väl ganska underligt om så skulle vara fallet! Intefonderar man väl av etl företags överskottsmedel i staten föratt möta den härtypen av svårigheter. Men med hjälp av dessa 12 miljarder har vi ändå byggt uppett ganska starkt samhälle, som är rätt stryktåligt och som ger oss möjligheteralt skaffa fram lån ute på den internationella marknaden, vilket den borgerligaregeringen ju på intet sätt har undertåtit att göra. Finns det då ingenskyldighet för den regeringen att använda en del av denna kreditvärdighet föralt skydda sysselsättningen för de människor som har sett till attkrediivärdigheten kunnat byggas upp? Känner ingen som helstskyldighet mot de anställda där uppe i malmfälten, i det utsattaarbetsmarknadsläge som de befinner sig i? Känner ingenskyldighet mot kommunen där att lämna hjälp i de svårigheter som den kommer attdrabbas av? Jagtycker all det är en ganska eländig försvarsposition som när det gäller de hundra miljonerna. De hundra miljonerna är ändå baraatt betrakta som snuspengar i jämförelse med andra insalser som vi tvingas göraföratt skydda sysselsättningen i krisdrabbade branscher. Men de är ingasnuspengar för de anställda i , och därför tycker jag inte det är mer änrimligt att vi tar vårt nationella ansvar för människorna uppe i malmfälten. (vpk) kortgenmäle: Del är riktigt att nonchalans mot gruvsamhällena inte är någonny företeelse. F. d. LKAB-chefen har med, såvitt jag förstår,den dåvarande socialdemokratiska regeringens goda minne talat om i malmfälten i ordalagen "vi är här för att bryta malm".Ansvaret för samhällenas framtid var det inte heller då mycket bevänt med. Mennu är läget i malmfälten verkligen allvarligt. krävs det särskilda åtgärder.Och det är sådana man begär från de fackliga organisationernas och frånkommunernas sida. Man pekar på att allt som händer med för verkningar ikommunen - på verkstäderna, inom servicenäringarna osv. Dessa verkningar ärredan fullt påtagliga, och det är alltså nu som det krävs åtgärder emot dem.Det räcker inte med att tala om att det varil lika illa tidigare. FRITZBÖRJESSON (c) kort genmäle: Också företagsledningen vid härden uppfattningen att dehär 100miljonerna skulle kunna an vändas bättre utan för företaget, och jag harjuanfört tidigare att det finns arbeten inom räckhåll som kan sättas i gång. Menvärre är enligt företagsledningen att om man går ifrån , så riskerar man mer för framtiden. Man riskerar etl sämre lägeför företaget och . Man bör därför inte bara tänka påatt för dagen klara av en besvärlig och tråkig kris, utan man måste också tänkapå utvecklingen . Företagets ledning har understrukit attdetta är mycket angelägel. Talmannenanmälde att anhållit att lill protokollet fö antecknat att haninte ägde rätt lill yttertigare replik. (apk): jag vill inledningsvis säga att det är en ganska märklig ordning attutskottet buntar ihop det här konkreta anslagsärendet beträffande med vårastora sysselsältningspolitiska motioner. Av det blir del en ganska blandadkompott, och det kan ju inte vara bra eftersom de flesta av de anmälda talarnasjälvfallet är inställda på all diskutera propositionen 96 om medelstillskotttill . På grund av näringsutskotiets metodik här ärjag emellertid tvungenatt ägna mig åt problemen också i stort och inte bara åt problem. Jagvill därför diskutera vår slora sysselsältningspolitiska motion, som innehålleren konkret plan för hur man skall kunna skapa full sysselsättning ochutveckling inom Norrbollen. Problemeni Norrbollen växer-del handlar inte bara om malmfälten, och det handlar intebara om . 20 000 människor är nu ställda utanför den normalaarbetsmarknaden. Vi står mitt uppe i den värsta sysselsättningskris somförekommit sedan 1920- och 1930-lalens dagar. Det är detta som är bakgrundentill vår sysselsättningspolitiska motion. Men när nu utskottet formellt harslagit ihop vår moiion med det ärende som behandlas i det nu aktuellabetänkandet är det märkligt alt man inte på något sätt behandlar de i motionenframförda förslagen. Detta är en hell kuriös metodik och en nonchalans intebara mot motionärerna ulan som jag uppfattar det framför allt mot norrbottningarnai största allmänhet. Vihar i den situationen att del inte bara rör sig om att 20 000människor är ställda utanför den normala arbetsmarknaden. Massor av människorupplever all de har ett hot om permitlering hängande över sig. Massor av ungdomarkan inte fö ett arbete. Den verkliga arbetslösheten handlar om långt flermänniskor än dem som är registrerade. Mot den bakgrunden måste man fråga: Vadtänker nu regeringen göra för att uppfylla sina vallöften och garantera fullsysselsättning? Hur tänker man möta krisen i ? Storfinansen och deborgeriiga partierna hjälptes åt au slå ihjäl 80, del som kunde hablivit utgångspunkten för en planmässig industrialisering i del påarbetstillfällen så falliga . Allt tyder på att mantänker gå vidare. Man nöjer sig inte med att 80sopades bort från dagordningen. gungar marken under fötterna på människornai malmfälten. Det är tydligt all man förbereder sig för drasliska ålgärder ulanalt man på någol sätt har planerat för sysselsättningen där uppe. Menallt tyder på att en annorlunda planering är på gång. Den tidigarefolkomflyitaren vädrar morgonluft. Hans recept är attflyltlass-poliliken skall intensifieras och människorna i norr fiyttas söderut.Någon tanke på all skapa ny sysselsättning genom ökad förädling och skapandetav nya statliga basindustrier finns det inte rum för i hans planering. Men dethar det ju aldrig gjort tidigare, så varför skulle det göra det nu? BertilOlssons ord har sannolikt varit i säck innan de kom i påse. Del är i självaverket ett fruktansvärt perspektiv som rullas upp. Det är etl attentat mot enhel region. Det som inleddes i och med raseringen av 80 är en statligmarodörverksamhet som måsle slås tillbaka genom ett samfållt vredesutbrott frånfolket i norr. Alla tecken lyder på - inle minsl inlägg här idag-alt regeringen inte har någon lösning vare sig för alt klarasysselsättningen i eller för att klara de s. k. strukturproblemen istort. Jagtvingas också att i denna näringspolitiska debatt syssla med en annanbromskloss, därför att det spelar en roll i del totala sammanhanget vad man harför människor. Det finns folk inom den statliga hierarkin som mycket medvetethargått in föratt sabotera vitala intressen -det står helt klart -folk som utstuderat och målmedvetet hävdar att kolonialpolitiken och misshandelnav denna landsända skall fortsätta. Jagtänker i del sammanhanget pä Statsföretags chef , som verkligenavslöjar hur man tänker i de kretsar som står regeringen nära. Per harjuframställts som socialdemokrat. Jag vet inte var hans partibok i själva verketfinns, men han ser ul att trivas som fisken i vattnet när vi fått en borgeriigregering. I en intervju i moderata säger han en rad sakersom blottar hans innersta vilja: Avveckla ! Det är bäst, och del ärbilligast. 1 tidningsiniervjun frågar han: "Är det vettig ekonomi attbehålla ? Man måste se verkligheten som den är och inte som vi villatt den ska se ut." Han fortsätter: "Om vi etablerar oss i Norrbottenfår vi satsa mer pengar på att isolera husan vad som är fallet om vi byggersöderut." Tänk vilka nyheteri "Till delta kommer högrebränslekostnader och det faktum att oljan är dyrare i norr. Dessutom ärfraktkostnaderna väsentligt högre." står det vidare: "Vi måste bestämma oss för hur mycketvi ska satsa för att behålla . Vad det får kosta för alt människor ska få bo kvar. Ärdet rimligt att lägga en industri norr om på fjälltundran- med andra ord i ? Den frågan måsle vi ställa oss, säger chefen förStatsföretag ." 1intervjun slår del vidare: "Skulle Per få sin vilja igenom skulle deflesta norrbottningar tvingas flytta söderut. Orsaken är alt del skulle gelägre kostnader för företagen." Så talar högste chefen förStatsföretag . När det gäller har hangjort sig känd som en av de främsta sabotörerna. Han var en av de ledandeinspiratörerna i sabotageverksamheten i i samband med 80.Han vill gå vidare. Han vill lägga ner . Det blir billigare, och dåblir Per nöjd. Jaganser att detta är en principfråga som rör den näringspolitiska debatt sompågår: Vilka värderingar skall ledande tjänstemän ha? Är del regeringens röstsom talar genom Per ? I så fall finns det verkligen anledning att slålarm, därför att då har man avslöjat planer som man försöker dölja. Ärregeringen däremot inte överens med Per , borde detta ha sagts mycketbestämt. Men den nämnda intervjun ärsåvitt jag vet icke dementerad. En sak ståri vart fal I klar för de flesta norrbottningar: bör avgå från sinpost -ju förr desto bättre. Hans verksamhei är rena giftet för , ochhans position ger rika möjligheter till en fortsatt långt driven sabolageverksam-het. Vihar i vår motion framställt en rad konkreta förslag om uppbyggandet av nyastalsindustrier, men vi får i utskottsbetänkandet ingen antydan om att man harnågon vilja i den riktningen. Vi är skarpt kritiska mot den borgeriigaregeringens politik för , men del bör också sägas i det sammanhanget,för att man skall få litet balans: Det var ingen bra politik tidigare heller.Avfolkningspolitiken firade sina stora triumfer tidigare, under 1950-och1960-talens bittra år då arbetsmarknadsverkets initialer tolkades som"Alla måste söderut". Detsom nu krävs är inle en återgång till en gammal dålig politik, utan del somkrävs är en hell ny, en politik som verkligen innebär att man går in för alltillvarata regionens rika resurser: all 80, som storfinansen och deborgerliga partierna hjälptes åt att slå ihjäl, byggs som den viktigastekomponenten för ett svenskt stålcentrum i , att man förberederaluminiumverk i , att man sätter i gång med uranbrytningen i -det är också ett stort sysselsättningsobjekt -, att kulsinterverket i Kirunaoch apalitverket i byggs. Allt det här finns i vår motion. Enannan krisdrabbad sektor är den statliga träindustrin, som måsle byggas ut motökad finförädling i stället för att sysselsättning och produktion minskas. Vihar också tagit upp frågan om Kaunisvaara. Vår linje har varit måste bredda gruvbrytningen och inte koncentrera den till ett par platser iNorrbotten - detta för att ransonera malmtillgångarna och få dem att räcka. Detskulle snabbt kunna ge många nya arbetstillfällen ål en hårt drabbad bygd omman som förberedelse kunde sätta i gång med järnvägsbyggetKaunisvaara-Övertorneå. Dethär måste vara några av de tunga komponenterna, tycker vi, i en totalplanföratt hejda avvecklingen av och klara sysselsättningen. Vi harockså, sedan gammalt, ställt kravet att rustas upp och att ettvettigt malmfraktavtal kommer till stånd. I det sammanhanget bör FritzBörjesson kunna säga någonting. Vill man inte ge mer än 200 milj. kr. för attgarantera sysselsättningen vid skulle man kunna tänka sig alternativet attsatsa begärda ytteriigare 100 milj. kr. för genomförande av projektet att Detfinns en rad frågetecken när del gäller , och oron växer. Där växerockså kampandan och indignationen. Jag tror att den skrift av en ledandetjänsteman som nämnde är etl av många uttryck just förindignationen över den avfolkningspoliiik vi nu bevittnar. Den borgerligaregeringen velar hit och dit. Den ger inga bestämda besked och sysslar medmarginella åtgärder. Ännu svävar vi i ovisshet om huruvida de statligaindustrierna skall få de pengar som begärts utöver det som behövs för alt hållanosen över vattnet. Vad skall ske med malmfälten? Vad skall ske med ASSLs boardfabriki ? Hur skall inlandet och utan massarbetslöshet? Allade här frågorna blir ständigt hängande i luften medan den borgerliga regeringenhänvisar till än den ena än den andra utredningen. Delta är en ulmaning motalla dem som går arbetslösa i Norrbollen och alla dem som svävar i ovisshelom huruvida de skall få behålla sina jobb. Jagvill sluiligen gå till den fråga som det här belänkandet egentligen handlar om,nämligen frågan om medelstillskolt till för altupprätthålla vis_s sysselsättning, som det står. Jag förde egentligen dendebatten med industriminister i anledning av eninterpellation som jag hade framställt. I den frågade jag hur regeringentänkerordna sysselsättningen, eftersom man vill anslå bara de här 200miljonerna i stället för de 300 miljoner som fackföreningen har begärt lillarbetsprojekt för att man skal! kunna undvika avskedanden och permitte-ringar.Jag framställde den interpellationen i tro att man då skulle lala om hursysselsättningen skall ordnas för dem som inte kan beredas jobb genomanslaget på 200 miljoner "för alt upprätthålla viss sysselsättning".Men del var en fåfäng förhoppning. Regeringen har ingenting därutöver att kommamed, trots alt man vet att det inte kommer att räcka lill. sägeratl han ärsorgsen. Det är väl ungefär som del kan vara när manhar fött en spik i foten. Vad skall då inle alla de vara som hotas avarbetslöshet? De har verkligen skäl att vara sorgsna, de som av regeringenberövas sina jobb. Attsju feta år också kan följas a~v sju magra har vi norrbottningar tydligen intetänkt på, säger . Ja, närdet gäller hardet varitminst 77 magra år - magra år för de krafter som har krävt utveckling ochuppbygge av etl allsidigt näringsliv men fela år för den svenska statskassansom har plockat hem miljard efter miljard och underlåtit alt investera förframliden. Ochnu skall man gå vidare. I stället för att anslå 300 miljoner, som facket harbegärt, skall med kallt blod få kasta ut de övertaliga i arbetslöshet. Såhandlaralllsåden regering som lovai skapa 400 000 nyajobblSå handlarenuiskottsmajoritet som tycker att lojalitet mot den borgeriiga regeringen ärviktigare än alt garantera sysselsättningen i malmfälten. Samtligaberörda fackföreningar har ställt en åtgärdskatalog till regeringensförfogande. Mantalarom hur sysselsättningen kantryggas. Regeringen säger nejoch hänvisar till utredningar. Det finns, , inget län i detta landsom har matats med så många utredningar som . Det har gett arbete åten massa utredare, men inte har det tryggat sysselsättning och utveckling! Jagär rädd för att den pågående utredningen om inle heller kommer alt tryggasysselsättningen i malmfölten. Ochnu är det bråttom, . När regeringen inle har någol annat atterbjuda är det en moralisk skyldighet aU man åtminstone anslår de 300 miljonersom facket har krävt för att hindra avskedanden. Jagkommer självfallet att rösta för det förslaget. Att detta inte kommer att lösaproblemen i stort är en annan sak. Det behövs betydligt mer för malmfälten ochför . De åtgärderna skisseras bl. a. i vår motion 1302, som jag yrkarbifall till. Innanjaggår in på vad jag egentligen tänkte säga kan jag inte undertåtaatt säga etl par ord till , som företräder utskottet. Mendessförinnan vill jag notera att av någon för mig obegriplig anledning allaborgerliga ledamöter på Norrbotlensbänken är borta . Det finnsnaturligtvis skäl till det, men jag tycker ändå det ser litet märkligt ut.