prot · G109150 · 1977-12-31 00:00:00 — Eftersom den föreslagnaorganisationen inte funnits "med i bilden" inom ulredningen ellerunder remissbehandlingen, harjag för min del sett det som en rimlig åtgärd allriksdagen före beslut i ärendet sänt på remiss lill de delar avproposilionen som berör uppsplittringen av företaget. Inomde flesta områden anses det numera viktigt atl konsumenternas intressen ochsynpunkter beaktas vid produklion och distribution av varor och Oänster. Dettabör eftersträvas även i radio-TV:s verksamhet. Departementschefen finner delangeläget atl skapa former för kontaktverksamhet som ger allmänhetenmöjligheter alt framföra synpunkter och önskemål på programverksamheten. Hanavstyrker emellertid utredningens förslag om regionala publikråd. Hanförutsätter all de nya programföretagen skall vidareutveckla olika former förpublikkonlakl i syfte all få lill stånd en dialog med såväl allmänheten somfolkrörelserna. Medden organisalion som departementschefen föreslår kan programföretagens ägarebli representerade endast vid moderbolagets bolagsstämma men inte vidprogramföretagens bolagsstämmor. För all tillgodose utredningens förslag ombolagsstämman som kontaktorgan i programfrågor föreslås all van och etl avprogramföretagen utom utbildningsradion ivå gånger inbjuderägarna,dvs.folkrörelserna, pressen och näringslivel, till konferenser om den egnaprogramverksamheten. Det belyder att ägarna kan sända representanter tillsammanlagt sex konferenser om årel. Enligtmin mening är denna uppläggning av kontaktverksamheten mindre lämplig. Denbelyser på visst sätt svagheten i den föreslagna organisationen. Deltagarna vidkonferenserna torde vara allmänt intresserade av radio-TV-frågor. Men på denena konferensen skall man i huvudsak diskutera ljudradioverksamhet, på denandra enbart TV-verksamhet och på den iredje enbart lokalradioproblem. Enmeningsfull debatt om kompetens- och resursfördelning mellan förelagen kan inteföras på någon av dessa konferenser. Och representanterna får inte mötaansvarigt organ för den samlade radio-TV-verksamheten med möjlighet atl samtalaom samordningsproblem, sändningslider och programtablåer. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. Trotsatt utredningens förslag om regionala publikråd kritiserats av mångaremissinstanser ärjag för min del övertygad om all den kontaktformen är bättreän de i propositionen föreslagna företagskonferenserna. Jag skulle därför gärnaha selt atl inrättandet av regionala publikråd hade funnils med i dagensriksdagsbeslut. Men eftersom utredningens förslag på den punkten inte harföljts upp i motioner eller vid utskottsbehandlingen är det inte meningsfulllatt slälla något yrkande här i kammaren. Jag har alltså inga andra yrkanden än bifall lill ulskottels hemslällanutom vad gäller organisalionsfrågan, där jag ämnar stödja reservationen 1. Sedanvill jag säga några ord om konlakt med folkrörelserna. Bevakningenav folkrörelserna har myckel stor belydelse för radions och televisionensspegling av kultur- och samhällslivet och medborgarnas intressen under arbeteoch fritid. Departementschefen instämmer i de synpunkter som framförts iulredningen och under remissbehandlingen, nämligen alt del finns fog förkritiken att i vikliga avseenden försummat folkrörelserna ochatt insatser bör göras för att inom radio-TV öka kunskaperna om folkrörelserna. Enligtmin mening är bevakningen av folkrörelserna myckel ojämn. Man kan inte påslåalt idrottsrörelsen är dåligt bevakad i radio-TV. Den har slort utrymme, ochbevakningen sker med inlevelse och kunnighet. När del gäller övriga ideellafolkrörelser kan jag instämma i önskemålet om ökade kunskaper inom radio-TV. Belräffandede kristna samfunden har dock sändningarna från det reguljära gudsOänstlivetkompletterats med sång- och musikprogram, som vunnit stor uppskattning och somjag tycker är värda allt erkännande. Kvar slår emellertid det rimligaönskemålet om reguljära TV-sändningar av söndags-förmiddagsgudsOänsler, som jagtycker bör tillgodoses. som har slörsl anledning att känna besvikelse över radio-TV ärenligt min mening . Presentationen av kullurutbud, studie-och informationsverksamhet inom är oerhört blygsam ietermedierna. Enbarl lOGT-NTO-rörelsen har ca 140 000 medlemmar, ochverksamheten bedrivs i ca 2 000 lokalavdelningar. Om därtill läggs övriganykterhetsorganisationer står del hell klart att rörelsen vid sidan avkyrkosamfunden och idrottsrörelsen hör till vårl lands största ideellafolkrörelser. Intrycketav bristande kunskaper och intresse för nykterhetsrörelsernas intressen ochverksamhel förstärks ytterligare av atl vissa underhållningsprogram gerulrymme för alkoholbruk och alkohollraditioner som slår på gränsen lillverklighetsförfalskning. Det är olämpligt att vårt lands största socialaproblem, alkoholbruket, används för atl roa radio-TV-publiken på ett sätt sommåsle uppfällas som elt hån mot den stora folkrörelse vars hela verksamhetsyftar till att minska alkoholbruket och därmed också skadorna. Vad vi främst behöver förall komma till rätta med alkoholproblemet är ökad förståelse ochsamverkan mellan människor med olika dryckesvanor i syfte att brytaalkoholtraditionernas sociala tryck och få till stånd en ordning där denalkoholfria drycken alltid finns med som främsta alternativ. Radio-TVbör enligt min mening medverka till en sådan utveckling genom alt motverka denpolarisering mellan helnykterhet och alkoholkonsumtion som f n. är mycketvanlig vid speglingen av alkoholbruket. Jag tycker, herr talman, all del ärrimligl att önskemål härom får komma lill ultryck när behandlarradio-TV:s fortsatta verksamhel. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. Underdella anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Det finns en fråga som jag har fåll gång på gång i alla sammanhangunder det senaste årel när jag varil ute bland människorna, och den lyder: Kommerreformen av atl ge oss bättre program? Den frågan har ställts avhögst olika människor, och den har varierats i del oändliga. Blir det nuverkligen en bättre programkvalilei? Blir det slul på vänstervridningen? KommerStockholmsdominansen atl fortsäita? Jagönskar att jag kunde ge ell kort och positivt svar på denna fråga -attjagkunde säga att vi i och med dagens beslut snabbt får de förändringar somefleriyses av så många lyssnare och tittare, ja, utan tvivel av den storamajoriteten av dem. Reformerbrukar sällan bli vad deras tillskyndare har hoppats eller deras motståndarefruktat. Så blir det nog inte heller den här gången. Men jag tror attjag vågargöra bedömningen atl vi nu tar elt vikligl steg föratt begrava det gamla radio-och TV-monopolet. De sörjandes skara ute i landet är med all säkerhet mycketringa och begravningskransarna få och föga påkostade. Jaghar med detta velat markera attjag ser dagens beslut som del första i enutveckling mot en hell annan massmediestruktur än den vi har i dagens -bort från det stora monopolföretaget , mol helt självständiga ochmed varandra konkurrerande förelag. Nya medier som närradio, video och telelexlkommer ytterligare alt väsentligt öka programutbudet och valfriheten. Ettnäriiggande projekl som förOänar allt stöd för atl förverkligas är den nordiskaTV-satelliten. Här måste den fortsätta atl spela en positivoch pådrivande roll. Ioch med dagens beslul skapar vi goda förutsättningar för all gä vidare påmångfaldens och valfrihetens väg. Det handlar inte om att omorganisera föromorganiseiandels egen skull. Också organisationens utseende kan medverka tillatt förbättringen av programutbudet kan förverkligas. Jag reagerade när jag lyssnade på anförande, därför attden inställning som han har till organisationsfrågan harjag förvisso icke möttute bland folkpartistiska sympatisörer. Av dem harjag fått ell helt annatintryck, nämligen att de snarare velat gå längre, mot helt självständigaföretag. Det är faktiskt, herrEnlund, icke rätt att vi i radioutredningen inte tittade Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. på andra alternativ, fördet var just vad vi giorde. Jag satt med i den utredningen och kan berätta atlvi utredde tre skilda alternativ mycket noga: dels ett sammanhållet förelag,dels en uppdelning på ett televisions- och ett ljudradioföretag, dels en uppdelningenligt fransk modell med ett anlal helt självständiga och med varandrakonkurrerande företag. Det fanns också, herr talman, en reservation från deborgeriiga ledamöterna som gick ut på atl ge samlliga kanaler, även de bådaTV-kanalerna, egna styrelser inom ramen för elt sammanhållet företag. Såförvisso har dessa frågor ulretls och utretts mycket noga inomradioutredningen. Sedan är del en annan sak alt man av politiska skäl stannatför en kompromiss av del utseende som vi nu har all la ställning till, nämligenetl paraplyföretag och ett antal självständiga bolag. Jagtycker atl del är svårt att förstå den negativa reaktion lill den akluellareformen som kommit från vissa organisationer. Jag säger med avsiktorganisationer, därför alt jag har mött en helt annan inslällning hos många avde medarbetare inom som jag har haft tillfälle atl tala medundersenare tid. Reaktionerna har naturligtvis varit varierande, men de harvarit av etl hell annat slag än de som inlagils av ledning. Denvanligaste reaktionen har varil en försiktig förväntan över alt del nu äntligenhänder något och övertygelsen att den nya organisationen på lilel sikl kanåterskapa den arbetsglädje som många lycker sig ha saknat inom Radiounder . Jag har inte träffat någon som delat de domedagsvisionersom kommit till uttryck i de brev m. m. som vi fåll från de berördaorganisationerna. Menåter till den fråga som verkligen måsle ställas : Blir del nu bättreprogram? Ja, jag tror det, även om det kommer atl ta . Den nyaorganisationen leder till atl vi får i stort sell självständiga företag av merbehändig storlek än . I sin tur blir resultatet att man kan sköta sinaegna angelägenheter bättre, man kan slippa att la hänsyn som man måstegöra, kommunikationsvägarna blir kortare. Det är ingen hemlighet alt man frånt. ex. lokalradions sida - även personalen - har varit i hög grad inriktad påatt bli så självständig som möjligl, gärna hell och hållet självständig. Det harfunnits stor enighet bland dem som varil ute i den praktiska verksamheten. Vifår egna styrelser för de olika företagen, och det kan bidra till all vi fården kreativitet som saknas. Vi kommer att få en konkurrens som blirhälsosam, och vi kommer med all sannolikhet aU kunna få ned administrationskostnaderna.Den decentralisering och divisionalisering som ägt rum inom näringslivel måslerimligtvis också ha paralleller här. Mendet är, herr talman, myckel viktigt att slå fasl att vi under ingaomständigheter får låta del moderbolag som föreslås, och som enligt minmening alls icke behövs, växa eller åta sig andra uppgifter än vad som direktåläggs det i proposilionen. Dessa är som bekant myckel begränsade. Den som blirchef för det nya moderbolaget måste ha helt klart för sig detta och vara bereddatl arbeta på dessa villkor. Del är definitivt icke en ny radiochef som skallutses, som man får intryck av när man läser tidningarna, utan det är en ny VDför ell myckel litet företag - med 40-50 anställda - med vissa Makten skall ligga hos de fyra nya företagens styrelser och underinga omständigheter hos moderbolaget. En ulveckling i den senare riktningen kommeratt strida mot det beslul som förmodligen kommer att fatta om någratimmar. Riksdagoch regering måste med stor uppmärksamhel följa denna utveckling och varaberedda atl gripa in om något skulle hända som Oärmar oss från de rikllinjerför moderbolagels verksamhet som uppställs i propositionen. Det gällernaluriigtvis i första hand statsrådet , som har det yttersta ansvarethärvidlag, och regeringen i övrigl - och jag kan försäkra alt många enskildaledamöter i den här kammaren med stor noggrannhet kommer att följa frågan. Men,herr talman, den nya organisationen är bara ett led i strävandena all skapaförutsättningar för bättre program. Andra väsentliga inslag finns ipropositionen, och jag skall här inte la upp liden med atl peka på dem. Jagvill bara nämna ökad frilansmedverkan, som behövs, och salsning på en ökadregional produktion m. m. Påtvå punkter har del blivit en enligt min mening onödigt upphetsad debatt. Detgäller lill atl börja med den paragraf i radiolagen som föreslås ändrad lillalt värna om "det demokratiska statsskickets grundidéer". Här har enbetydande opinion -jag tvekar inte att säga det - mobiliserats, och otaligainlägg har gjorts mot denna skrivning. Dethar hävdals alt den nya formuleringen skulle innebära en begränsning avyttrandefriheten. Jag kan icke se det så. Lål oss först och främst konstateraatl det måste finnas bestämda regler för programutbudet. Såväl radioutredningensom och sist kullurulskottel har funnit alt den nyaformuleringen bättre än den gamla täcker de önskemål som med alla skäl finnsför att värna om den syn på demokrati som finns förankrad hos svenska folkeloch som rimligen också måste slå igenom i programverksamheten. Jagvill här erinra om den undersökning som professor gjorde påradioutredningens uppdrag och som klart visade att de kommunistiskadiktaturerna i öst behandlades betydligt mer positivt än demokratierna i väst itelevisionens nyhetssändningar. Den här utredningen måste vara ett memento förmedarbetarna och ledningarna inom i fortsättningen. Enannan debatt förstår jag än mindre. Den gäller kravet, som slås fasl, altvarje programföretag skall se lill så att det blir balans mellan olika åsikteri varje företags programutbud. Detta har kommit att tolkas så att yttrandefrihetenför de anställda vid skulle inskränkas. Jagkonstaterade att det måste finnas vissa bestämda regler, och det har,såvitt jag kan förslå, ingen haft någonling alt invända mol. Det får viacceptera när del gäller massmedier av olika slag och då självfallel också förSveriges Radio. Mendå skall vi konstatera att radionämnden har ulgåll från alt ljudradionoch televisionen var för sig balanserar sitt utbud. Något annal vore ju ocksåfullkomligt orimligt. Atl hävda atl en kanal skulle kunna tillåta sig Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. altvara vänstervriden därför en annan är högervriden går naturligtvis inte. Hurskulle det se ut om man började göra sådana här vägningar mellan de olikaförelagen, där man lade in olika balansvikter för de olika företagens ochkanalernas utbud? Del resonemanget skulle, herr talman, teoretiskt kunna ledalill fullkomligt absurda situationer. Man skulle kunna hävda alt en fascistiskljudradio skulle balanseras av en kommunistisk television, eller vilkatokigheter som helsl. Det finns ingen rätt - och kommer naluriigtvis inteatt finnas i fortsättningen heller - för något programföretag att med ett annatträffa någon sorts avtal som går ut på att man skall ha en åsiktsfördelningmellan företagen. Några principiella eller praktiska problem av någonstorieksordning att leva upp lill detta krav kan det rimligtvis inte finnas. Ommedarbetarna vid och ledningen för upplever detta som myckelbesvärande, finns det verkligen all anledning för dessa människor att länkaöver sin silualion. Mol bakgrund av den debatt vi haft i denna fråga förutsätter jag attradionämnden på eget initiativ, när den nu kommer all få större resurser,verkligen följer upp denna fråga och ser lill alt propositionens intentioneruppfylls. Låt mig sluta med alt säga atl debatten om det beslut som vi skallfalla har pågåll . Vi kommer att få en ny debatt, nämligenom hur beslut skall omsättas i praktiken och om atl det verkligensker i den anda som vi här kommer att besluta om. Det är mycket väsentligt altså blir fallet. Allmänhetens krav på förändringar är nämligen av sådan art altdet måste bli märkbara förbättringar i programverksamheten. Annars riskerar vialt få en ny debatl med krav på mer drastiska åtgärder. Då tror jag inte attden enighet som herr utbildningsministern i sin inledning i går talade omlängre kommer atl finnas. Jag tror emellertid och hoppas atl del beslut vi nuskall fatta ger grund för posiliva förändringar. ankommer det på styrelsernaoch på de anställda inom företagen atl se till alt de här intentionernaverkligen genomförs. Under detta anförande överlog talmannen ledningenav kammarens förhandlingar. GEORGANDERSSON (s) kort genmäle: Jag avser inte alt polemisera mol - det vore heltmeningslöst. Men gjorde hären tolkning av innebörden i dagensbeslut, somjag inte kan gå förbi. I milt huvudanförande uttalade jag vissa farhågorföratt beslutet ärett första steg i en planerad utveckling mot en ännu störreuppsplittring av programverksamheten och en ytterligare försvagning avmoderbolaget. har här bekräftat mina allvarligaste farhågor, ochhan har gjort del också i egenskap av ledamot av radioutredningen. Jag hoppasdärför atl utbildningsministern senare under debatten är beredd att la avståndfrån den tolkning av dagens beslut som giorde. ANDERSBJÖRCK (m) kort genmäle: Del vore bra om lyssnade på vad som sägs från den härtalarstolen. Jag sade mycket klart all jag och naluriigtvis mitt parti serdetta som en möjlighet lill en utveckling i riktning mot självständiga och medvarandra konkurrerande företag. Det kan inte vara obekant för mitt parli önskar en sådan utveckling. Del står uttryckligen ivårt partiprogram, och del har vi sagt gång på gång i den här kammaren och iolika massmedia. Del är en principiell inställning som vi naluriigtvis harkvar. Del finns anledning att säga det just , därför att denna propositionnaluriigtvis innehåller kompromissförslag. Vi sluter upp kring propositionenoch kommer självklart alt rösta för den. Jag sade också all jag tycker att denger goda förutsättningar för att få till slånd förbättringar avprogramverksamheten. Dellainnebär inte att vi plötsligt, över , ändrar vår principiellainställning. Det står olika saker i skilda partiers program. Min tolkning, somGeorg vill att skall ta avstånd ifrån, stämmer tillpunkt och pricka med vad som slår i folkpartiels partiprogram och vad som stodpå affischer inför valel 1976. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. GEORGANDERSSON (s) kort genmäle: Eftersom nu uppger siglala ä moderata samlingspartiets vägnar, ger det mig ytterligare anledning attuppfordra utbildningsministern alt ge sin syn på den utveckling som han serframför sig med anledning av dagens beslut. Massmedias genomslagskraft är mycket stor. Svenska folket gläder sigoch lider lillsammans med TV-seriernas personer. När någon av idolerna harframgång, gläder vi oss. är framme, söOer vi. Dikten blir så län våregen verklighet. Mångaövertar också TV-vännernas vanor. När TV i åralal visat att den engelskaöverklassen älskar skinnsoffor, börjar svenska folket också älska skinnsoffor. Utbildningsministernunderstryker i propositionen radions och TV:ns genomslagskrafi. Han slår fastvikten av att känner sitt ansvar när del gäller bruk av alkohol. Jagvill instämma i utbildningsministerns uppmaning till . Radio ochTV måsle i framliden känna ett större ansvar i alkoholfrågan än vad manhittills har gjort. har enligt min mening gjorl många övertrampnär det gäller att spegla alkoholbruket. Det gäller inte enbart den utländska,inköpta produktionen. Den egna är i många avseenden inte bättre. Detverkar som om TV-producenterna inte vill sälta sig in i de, som jag tycker,enkla mekanismer som det här är fråga om. ex. de många serier som TV visat om den engelska överklassens liv ochleverne. Det har varit serier som ofta givil goda inblickar i hur denna 2 prolokoll 1977/78:150-151 Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. överklass vältrat ochfortfarande vältrar sig i lyx. Där ingår också en slor konsumtion av alkohol ilyxförpackning. Förmig är del obegripligt att TV-producenter och inköpare av utländska TV-programinte begriper att många TV-iitiare lar efter de alkoholvanor som så oftademonstreras i radio och TV. Allasom tänker efter det minsta kan naturligtvis förslå vad detta betyder för dealkoholberoende, nämligen en mycket svår frestelse. Bara den kunskapen borderäcka, lycker man, för att de ansvariga skulle avstå från dessa inslag avalkoholreklam i TV. Men hänsynslösheten mot de alkoholberoende är ju sloröverallt i samhället. En mer långsiktig följd av denna ständiga alkoholreklam iframför alll TV är förstärkandet av alkoholvanorna. Alll fler människor sugs ini en alll slörre alkoholkonsumtion. Till dem som är ansvariga förprogramutbudet i radio och TV vill jag slutligen säga; Vi kan enligt min meninginte lagstifta om förbud mot alkoholinslag i TV- och radioprogrammen. Däremotanser jag alt man har rätt att kräva atl även för måste gällaregeln "Frihet under ansvar". Iutskottsbetänkandel hänvisas lill utbildningsministerns ultalande, och såvälkulturutskottet som konstilulionsulskollet skärper tonen när del gäller denvarsamhet man har rätt atl vänta beträffande speglingen av bruket av olikagifter, t. ex. alkohol. Samma markering gör man när det gäller olika former avvåldsinslag - som tyvärr inte är så ovanliga. Jaghoppas, herr lalman, atl behandling av och dess ultalande i dessafrågor nu blir vägledande och att vi har alt motse att glorifieringen av dessasamh'ällsavarler starkt tonas ner. I måndagens kunde man i två olika artiklar, den ena avOlle Findahl och den andra av , läsa atl den föreslagna nyademokratibeslämmelsen i radiolagen skulle innebära att åsiktsfriheten inskränksoch utrymmet för kontroversiella program minskar. Som bevis för påståendet altden nya demokratiparagrafen skulle hota åsiktsfriheten i etermedia hävdar debåda artikelförfattarna an det med den nya paragrafen inte blir möjligt altfritt beskriva andra former av demokrati än den klassiska pariamentarismen. Dennasynpunkt har framförts vid fiera tillfällen tidigare. Den framfördes iriksdagsdebatten i går och alltså i två skilda artiklar i dagenföre riksdagsdebatten. förhåller det sig dock pä det viset att det imotiveringen till den nya formuleringen sägs alt till det demokratiskastatsskickets grundidéer inte räknas t. ex. pariamentarism. Sanningen är alltsåall den föreslagna bestämmelsen inte innebär någon skyldighei förprogramföreiagen alt slå vakt om del parlamentariska systemet. Men ändåkritiserar man in i det sista förslaget för jusl detta. Någonav kritikerna kan naluriigtvis ha missuppfattat bestämmelsen, men det kanrimligen inte gälla alla debattörer under hela den långa tid som debatten harpågått. Man måsle därför ställa frågan: Vad är del för avsikt med en debatt ochen journalislik som först förvanskar eil förslag och sedan kriliserar förslaget påjust den punkt som man har förvanskat? Sanningen är att bestämmelsen är ettstöd för yttrandefriheten - inte ett hot. Demokratiparagrafenulgör en precisering av vad som lidigare har funnils i avtalet. Den hittillsgällande bestämmelsen har inneburit elt åtagande för programförelaget att varapartiskt lill förmän för demokratin. Bestämmelsens myckel allmänna formuleringjämte del faktum att begreppet demokrati i den allmänna debatten givils ensuccessivt mer vidsträckt och mer omstridd definition har gjort bestämmelsensvårtolkad och svåranvänd. Dess betydelse har därför inte till fullo blivit denavsedda: en garant för all radio och TV inte kan användas av antidemokratiskakrafter. Av delta skäl föreslog radioutredningen efter ingående diskussioneren omformulering av bestämmelsen och dess överflyttning till radiolagen. Efteratt ha lyssnat till debalten i går undrar jag om inte en hel del skulle havunnits om debatldeltagarna hade läst radioulredningens betänkanden. Del varfaktiskt så alt radioutredningen - och då tänker jag både på ledamöter ochsekretariat - rätt ingående penetrerade den här frågan och också flertaletandra frågor. Jag tycker alt det är viktigt atl man här från kammarenstalarstol stryker under del fina arbele som på många punkter gjordes avradioulredningen.