prot · G109128 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:128 Förhandlingarnaleddes av förste vice talmannen. §1 Justerades protokollet för den 14 innevarande månad. § 2 Omstyrelserepresentationen för anställda Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda interpellation,1977/78:148, och anförde: har frågat mig om jag anser attstyrelserepre-sentalionsreformen skall omfatta även stiftelser ochföretagsformer som formellt inle utgör en ekonomisk förening men som står dennanära samt om jag avser alt vidta sädana åtgärder alt de anställda iföretagsformer, som har styrelse men som inte omfattas avstyrelserepresentationslagen, bereds möjlighet till representation. LarsUlander har vidare frågat om jag anser att den insyn styrelserepresentationslagenger också bör ges motsvarighet i företagsformer som saknar formell styrelsesamt om jag avser att vidta sådana åtgärder att styrelserepresentation för deanställda blir möjlig i handelsbolag och kommanditbolag genom tillskapande avinterimistiska styrelser i avvaktan på att frågan om permanenta styrelser idessa bolag blir löst. EftersomLars Ulanders frågor också avser ämnen som ligger inom justitiedepartementetsområde, har jag samråit med justitieministern om detta svar. Styrelserepresentationenför de anställda är otvivelaktigt ett av flera viktiga medel fördemokratiseringsprocessen inom arbetslivet. krav på lagstiftning kundeockså genomföras under en i stort sett allmän uppslutning frånriksdagens sida. SomLars Ulander har nämnt i sin interpellation omfattar den gällandeslyrelserepresentationslagen inle alla verksamhetsformer. Undanlag har gjortsför aktiebolag och ekonomiska föreningar med mindre än 25 anställda.Lagstiftningen gäller inle heller handelsbolag, kommanditbolag, ideellaföreningar och stiftelser, för atl nämna de viktigaste undantagen. Ipropositionen 1975/76:166 med förslag till den nyastyrelserepresenla-lionslagen åberopade dåvarande industriministern flera skälför dessa undantag. En lägre gräns än vid 25 anställda eller ingen gräns allsansågs kunna leda till en onaturiig formalisering av beslutsprocessen i deallra minsta företagen. I fråga om handelsbolagen och kommanditbolagen konstateradesatt den för dessa verksamhetsformer gällande lagstiftningen inte förutsätter alt styrelse skall finnasoch att det således saknas en plattform för representationen. För stiftelseroch ideella föreningar finns del över huvud taget inte någon lagstiftning. Handelsbolagensoch kommanditbolagens ställning var föremål för utredning i 1974 årsbolagskommitlé. Stiftelserna behandlades av stiftelseutredning. Särskilti belysning av atl medbestämmandelagen gäller också i företag med mindre än 25anställda och att den kan tillämpas bl. a. i företagsledningsfrägor och därmedjämförbara frågor ansåg statsmakterna att erfarenheterna av arbetsrättsreformenoch det pågående utredningsarbetet borde avvaktas, innan man tog ställning lillfrågan huruvida styrelserepresentationen skulle gälla generellt. Liknandetankegångar anfördes för av ett enhälligt lagulskotl. Detgällde då frågan om forlsalt reformarbete på aktiebolagens område. Deuttalanden som gjordes lagstiftningsärende har enligt min meningfortfarande aktualitet. Styrelserepresentalionen är ett utmärkt medel för attskapa kontakter mellan företagsledning och anställda och för att ge deanställda ett direkt inflytande i styrelsearbetet. Det finns därför anledningatt fortlöpande överväga om denna representation lämpligen kan vidgas till nyafält. Härvid får också de mer praktiskt betonade skäl vägas in som år 1976åberopades mot att vidga reformen till företag med mindre än 25 anställda. Jagtycker att målar upp en felaktig bild av utvecklingen under degångna två åren och den framtid som är möjlig att överblicka. Det verkar påLars Ulander som om demokraliseringsprocessen inom arbetslivet hade tappatluften sedan 1976 års riksdagsbeslut om styrelserepresentationen. t. ex. om en allvariig stagnation i utvecklingen. Arbetsrättsreformenär det enligt min mening för tidigt alt göra någon utvärdering av. Den reformenmåste ges tid att verka. Och utredningsarbetet rörande handelsbolagen ochstiftelserna pågår. Jag har av ordföranden bolagskommitté fått vetaatt utredningen i stort sett är klar försina slutliga ställningstagandenbeträffande bl. a. styrelse i vissa handelsbolag och kommanditbolag. Ettbetänkande som rör dessa frågor kan mycket väl komma under detta år. Kommitténutreder vidare frågan om en ny förelagsform, särskilt anpassad lill de mindreföretagens situation. Också det arbetet ligger väl framme. Medstiftelserna förhåller del sig på ett annat sätt. Enligt direktiven försliftelseutredningen är det mycket som talar för att privat näringsverksamhet iframtiden inte skall få bedrivas i stiftelsens form. Undantaget förstyrelserepresentation i stiftelser skulle därmed minska i betydelse. När delgäller de ideella föreningarna, möter där en rad speciella problem som hängersamman med dessa föreningars verksamhet, särskilt om denna är av exempelvisfacklig, politisk eller religiös natur. har också nyligenenhälligt uttalat att en lagreglering av dessa föreningar t. v. bör anstå. Sammanfattningsvis anserjag således alt bolagskommittés arbete Lagstadgadslyrelserepresenlalion inom stiftelser och ideella föreningar kan enligt minmening knappast genomföras förrän frågan om en grundläggande lagstiftning pådessa områden har blivit belyst. Det är alltså i anslutning till en reform avlagstiftningen om handelsbolag, kommanditbolag och liknande företagsformer somen eventuell utvidgning av styrelse-representationslagen bör övervägas. Omstiftelseformen främst kommer att gälla offentlig verksamhet, finnsdel andra och kanske enklare metoder för att anknyta de anställdasrepresentanter till styrelsen än genom lagstiftning, t. ex. vid utseendet avledamöter. Somjag redan har antytt är det naturiigl och angeläget att frågan omstyrelserepresentation för de anställda hålls levande och att frågan övervägs ianslutning till del reformarbete som avser den associationsrättsliga lagstiftningen.Det har framgått av den redogörelse som jag nu har lämnat alt frågan snart kommerupp igen i sådant sammanhang. Jag lackar arbetsmarknadsministern för svaret pä min interpellation. Omjag välvilligt skall tolka vad statsrådet har sagt i sill svar, skulle detinnebära att när det gäller kommandit- och handelsbolag är positivtill en snar förändring. När det gäller stiftelserna hittar jag dock ingenpositivitet. Ettnågot märkligt resonemang är all problemen kan lösas genom val av ledamöter istiftelsernas styrelser. En förklaring vore här kanske på sin plats. Närvi i mitten på 1970-talel fick ett antal lagar pä arbelslivsområdet värdethelheten som var den bärande tanken, nämligen atl slyrelserepresenlalion ochövrig lagstiftning skulle komplettera varandra och alt de anställda genom sinaorganisationer själva valde sina representanter. Därför är statsrådets svar närdet gäller stiftelserna något sensationellt. Jag skall ta ett exempel. Vadsäger till dem som är anslutna i ? Omkommunen - som inle är ovanligt - driver ett bostadsföretag i aktiebolagsform,har de anställda rätt lill styrelserepresentalion, men om kommunen i ställetdriver samma verksamhet i stiftelseform, har den rätlen försvunnit. Delbetraktas med allt skäl som ologiskt. Statsrådetsäger i sitt svar alt jag målar upp en felaktig bild av utvecklingen under degångna två åren och den framtid som är möjlig atl överblicka. Del verkar, sägerRolf , som om demokratiseringsprocessen inom arbetslivet hade tappatluften sedan 1976 års beslut om styrelserepresentation. Detverkar som om glömmer bort vad interpellationenhandlar om. Jag har inte dömt ut arbetsrättsreformen ellerstyrelserepresentalionen, utan min ambition med interpellationen är att försökapåverka regeringen att ge anställda i företagsformer, som saknar ettviktigt led i inflytandet, möjlighet till ett sådant inflytande. Är detmöjligen detta som fått statsrådet atl tycka atl jag målar upp en felaktigbild? Jag skulle vilja föreslåarbetsmarknadsministern atl överväga en försöks- lagstiftning när detgäller styrelserepresentalionen för stiftelserna. Erfarenheter från sådanaförsök finns, och de erfarenheterna har enbart varit positiva. Somjag sagt, uppfattar jag svar så, att när 1974 årsbolagskommitté är klar, kommer regeringen med förslag som klararstyrelserepresentationen i dessa företagsformer, som behandlas i dennautredning. Jag tycker att brådska varit litet svår att förstå. Detär därför som jag har gjort de värderingar i svaret som citerats avinterpellanlen. riksdagsbeslut, bakom vilket stod en i stort sett enigriksdag, tillkom under insikt om att lagstiftningen t. v. fick göra halt.Skulle man gå in pä handelsbolagens, stiftelsernas och andra associationersområde, stötte man på en rad ganska komplicerade frågor av lagteknisk natur.Riksdagen ansåg också aU det fanns skäl att skaffa sig ett större erfarenhetsunderlag;bl. a. borde erfarenheterna av arbetsrättsreformen avvaktas, innan det blevaktuellt atl pä nytt se över lagstiftningen. Pä den punkten tycks jag vara överens. Det arbetet pågår och är inte kritisk mottakten i det arbetet i och för sig. Delkan väl också, herr talman, vara skäl atl påminna om all man ihans parti inle alltid har varit het på gröten i denna fråga. Tvärtom motsatteman sig från socialdemokraternas sida förslag omstyrelserepresentation för de anställda. Det kan möjligen sägas alt det varsynd att inte var med i då, för i så fall kanske dethade varit en bättre uppslutning från socialdemokratiskt häll på denna punkt -om jag har tolkat dagens inlägg rätt. Men det går inte att skyla över tidigareförsyndelser genom att nu rusa fram så mycket fortare. Delfinns, herr talman, anledning att fråga vad som hänt sedan 1976.Förhandlingarom medbestämmandeavtal pågår, som både och jag harkonstaterat. Dessa förhandlingar berör bl. a. olika former för insyn påförelagsledningsplanet. bolagskommitlé råder efter vad jag harförstått enighet om att tillskapa styrelser i alla mera betydande handelsbolagoch kommanditbolag. Det har också interpellanlen noterat. Vägen för vidgadstyrelserepresentalion bör därmed ligga öppen. Det tycker jag också, bara vilugnar oss en smula. Inte kan väl föruisäUningarna för ställningstagandeha förändrats så till den grad all vi nu skall kasta oss huvudstupa ut i enfråga som inte har blivit färdigbehandlad i kommittén. Det gäller ju bl. a. attavvakta remissinstansernas synpunkter i frågan. Fårjag också, med anledning av vad yttrade om stiftelserna, säga attdär det ankommer på regeringen att besluta om styrelsens sammansättning finnsdet, som jag sade, goda möjligheter att genomföra en personalrepresentationutan alt det behöver ske lagstiftningsvägen. Detsamma gäller f ö. de ideellaföreningarna. Ett löfte om lyhördhet inför sädana krav gavs, , t.ex. av dåvarande utbildningsministern i propositionen 1974 omkulturiivels olika stiftelser och Dä gällde delt. Sådan representation har också kommit till stånd under deär som gäll . Även när det gäller framtida statlig verksamhet istiftelsens form, t. ex. den tilltänkta organisationen för den skyddadesysselsättningen, är det naturiigl att den berörda personalens intressenbeaktas. En motsvarande förståelse bör enligt min mening kunna krävas också avdem som utser ledamöter i de kommunala bostadsstiftelserna, som . a. nämnde i sin interpellation. LARSULANDER (s): talar om att man inte skall rusa i väg och göra någontingförhastat, men jag vill säga att när det gäller stiftelserna finns styrelsernaredan där. Jag konstaterar också alt jag i svaret har fått ell positivtbemötande i diskussionen om handelsbolag och kommanditbolag, men skillnaden äratt det inte finns några styrelser i dessa bolag, utan att sådana måstetillskapas. Varför då inte ta ett djärvt grepp nu? Eftersom hävdaralt man i alltid har varit djärv när det gällt slyrelserepresenlalionkan vi väl göra en försöksomgång för stiftelserna! Påsocialdemokratiskt håll ser vi hela styrelserepresentalionen som en enhet.Eftersom man nu har varit så entusiastisk på folkpartihåll vill jag uppmanatill fortsatt entusiasm -jag lovar att vi kommer att stötta upp det härförslaget! Jag har dock en känsla av att resonemanget inte är helt entusiastiskt,eftersom man, när vi kommer med idéer om förbättringar som det är relativtenkelt att genomföra, kallar det för att rusa fram. Jag undrar därför om inteden glöd som kanske fanns inom i viss mån har falnat genom samvaronmed moderater och centerpartister- för vi är ju på det klara med att där harentusiasmen inte varit speciellt stor ens vid genomförandet av förändringar ilagstiftningen på andra områden än inom arbetslivsområdet. Jag tycker alt tar litet för lält pä de rent rättsligaproblemen i de här frågorna - det finns åtskilligt att brotias med där. Detförutsätts i interpellationen atl man skulle kunna inrätta interimistiskastyrelser i handelsbolag och kommanditbolag. Detta är inte lika lätt atl görasom tycks mena, eftersom man skulle möta samma rättsliga problemgenom tillskapandet av interimistiska styrelser som med de permanentastyrelserna. Del är just i sädana frågor som bolagskommitlé kan geoss ledning. Vi bör också komma ihåg att det finns en rad frågor som ärspeciella för handelsbolagen och kommanditbolagen och som alltså inte har någonmotsvarighet i aktiebolagen, stiftelserna och föreningarna, t. ex. den enskildebolagsmannens personliga ansvar i förhällande till en eventuell styrelse. Dessainvändningar gäller naturiigtvis också stiftelserna. Vi måste veta bälte om vadvi gör innan vi agerar. Fårjag också, herr talman, tillägga att genom lagstiftning utvidgadesantalet förelag i vilka styrelserepresentalion kunde påfordras från ca 2000till 8 000. Styrelserepresentationen har ännu inte kommit atl genomföras i alla dessaföretag, utan de fackliga insatserna har fått inriktas på de störreföretagen. Den fackliga utbildningen av styrelseledamöter har inteheller kunnat hålla jämna steg med den nya lagstiftningen. Det har berättatsmig att LO har hunnit med att utbilda ungefär 2 000arbetstagarledamöter och TCO ca 1 000. Även de fackliga organisationerna kanalltså behöva ett visst andrum. Utan väl utbildade arbelslagariedamöter finnsdel risk för att reformen går snett frän början, varför jag tror det är en klokhållning som regeringen har intagit i den här frågan. LARSULANDER (s): Alt påslå alt de fackliga organisationerna skall behöva ett andrum ochatt regeringen har intagit en klok hållning är ju rent fantastiskt, herrarbetsmarknadsminister, eftersom kravet på att någonting skall hända på de härpunkterna kommer från de fackliga organisationerna. Låt dem tala för sigsjälva, ! Jag tror att de själva vet bäst vad de vill. Sedanär jag inle riktigt säker på vad menar med den här diskussionen.Han tar fortfarande upp kommandit- och handelsbolagen och säger att det ärproblem med atl skapa interimistiska styrelser. Jag har i min kommentar tillsvaret varit myckel positiv och sagt alt bolagsutredning kommer medett förslag . Och jag har uppfattat atl vi är överens om atl när delkommer så skall det behandlas positivt så att vi kan klara utstyrelserepresentalionen för anställda. Men det viktigaste gäller kanske stiftelserna, därdet finns styrelser. Varför inte, , göra precis samma sak som vigjorde tidigare, 1972, nämligen atl skapa en försökslagstiftning? Dä finns detmöjlighet att dra lärdom av det försöket när man skall spika en definitivlagstiftning. Det är ell gott råd. Ta med det till departementet! När jag nämner det stora arbete som förestår alt införastyrelserepresentalion fullt ut så innebär det inle något som helst misstroendemot de fackliga organisationerna - tvärtom. Jag uppskattar det arbete som skerfrån det hållet. Men jag tror all både och jag måsle vara klaraöver att det ändå är en stor volym att klara av och arbeta sig in i. Det vardet jag ville påpeka. Omman ser på hur en utvidgning i den riktning nu talar om påverkaromfattningen av styrelserepresentalionen, finner man atl det inle "är såstora tal det rör sig om. För handelsbolag och kommanditbolag och med enbibehållen gräns på 25 anställda är det endast 250 företag som kommer i fråga.Och går jag över på den del som mest intresserar sig för,alltså stiftelserna, konstaterar jag alt med samma gräns, 25 anställda, rör delsig om ett 50-tal stiftelser- även om statistiken är osäker här. Detta visaratt det är den stora volymen vi håller på att arbeta med. Och beträffande detsom kvarstår bör vi låta utredningsarbetet gå vidare och fullföljas pä det sättsom vi i stort sett var eniga om i 1976 på förslag avindustriminister Fårjag också tillägga, herr talman, att vad gäller stiftelserna finns det i dag-som framgår av mitt interpellationssvar - tankar på atl inte använda denföretagsformen för privat näringsverksamhet utan enbart för den offentliga. Ochkommer man till ett beslut i den riktningen kanske intestiftelserepre-senlationen har riktigt samma intresse. Då gäller det mer atttillse att representationen för löntagarna sker pä bästa sätt genom val avstyrelseledamöter. LARSULANDER (s): När det gäller att stiftelserna inte skall användas somförelagsform på samma sätt vill jag säga alt jag tycker alt vagheten i svaret,talet om framtid etc, innebär att man inte fått någonting på hand här. Jaganser fortfarande att sä länge stiftelserna finns och man inte har några planerpå att göra en förändring så bör man se till att det blir samma möjlighetertill inflytande i den förelagsformen som i alla andra företagsformer. Närman talar om 50 stiftelser som skulle komma in under en eventuell reform, ärden siffran säkert fel. Men med så pass få bör det vara ännu lättare att klaraut det hela. Och beträffande de 250 kommandit- och handelsbolagen är det sammasak: eftersom det inte är fråga om så stor omfattning måste det vara lätt atlskapa former för den viktiga bit i inflytande som det här ändå innebär för deanställda. Vänder man på resonemang blir slutsatsen: O. K., vifixar till den här fläcken - fördel är definitivt en fläck, och de anställdainom den här förelagsformen upplever delta som något negativt. Varför skulleman inle ordna detta dä? Får jag då fråga : Menar att vi inle skallinvänta det utredningsarbete som jag angivit tidsplanen för och den remissomgångsom bör följa på det utan nu rusa fram och besluta oss för ett sådantinterimistiskt ställningstagande som nämnt i sin interpellation? Det rimliga är naturiigtvis atl vi följer vad mansade i 1976 om alt läta detta anstå tills ett ordentligtutredningsmaterial ligger på bordet. Jag förstår inte hur resonemanget kunnat komma runt på det här sättet.Jag var positiv till interpellationssvaret när del gäller handelsbolag och kommanditbolag,därför att utredningen kommer all bli klar . Titta i protokollet närdet blir utskrivet, så får arbetsmarknadsministern se vad jag har sagt. Jag harsagt O.K. - i den delen inväntar jag utredningen. Jag uppfattar ocksåarbetsmarknadsministerns inställning som positiv. Med andra ord: Jag förväntarmig en lagstiftning när del gäller de här förelagsformerna. tar iefterhand upp svårigheterna. Då frågar jag mig varför man gör så att man isvaret på interpellationen går en bra bit men sedan knaprar tillbaka en del.Det är detta som gör att jag blir litet orolig. Jag förstår inle riktigt hurresonemanget kunnat komma runt så här. Men del finns väl inte mer att göra änatt förklara att såväl min egen uppfattning som uppfattningen från fackligthäll är all regeringen snabbt bör klara ut frågan när det gällerstiftelseformen och så fort utredningsresultatet föreligger och remissomgångenär klar lägga fram lagförslag. Överläggningenvar härmed slutad. §3 Föredrogs och hänvisades 1977/78:179 tillarbetsmarknadsutskottet §4 Föredrogs men bordlades åter betänkande 1977/78:37Finansutskottets betänkanden /78:30-32 Skalteulskotlets betänkanden1977/78:48, 49 och 52 Lagutskollels betänkanden /78:24 och 26Försvarsutskottets betänkanden /78:19-22 Socialförsäkringsutskouetsbetänkanden /78:25-29 betänkande 1977/78:21Arbetsmarknadsutskottets betänkanden /78:32 och i3 Civilutskottetsbelänkande /78:26