prot · G10970 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag beklagar om jag provocerade till alt ånyo öka sinentusiasm för della projekt. Men noterar Jag ändå atl utbildningsministern islutmeningarna sade all man också på andra vägar kan nå ell kulturelltsamarbete inom och att det är vikligl all man prövar också de vägarnaoch inte låser sig vid satelliltanken. Fårjag sedan lill denna korta diskussion bara göra det tillägget, alt när Jan-ErikWikström beskrev remissopinionen tyckte jag inte atl han gjorde del riktigträttvisande. Han talade om att del är kulturarbetarna och som ärnegativa. Men även var klart negativt och avstyrkte fortsattutredningsarbete. LO och TCO har också uttalat sig mycket negativt till della projekt. Detlabör sägas för alt bättre återge den klart negativa remissopinionen i . Mendetta ärju ett nordiskt projekl, och självfallet skall vi så långt möjligldella i en fortsatt diskussion om denna satellit. Lål oss då göra delförutsättningslöst. Låt oss pröva alla dessa alternativa vägar och ävenmöjligheten av en programkoordinering. Där har radioförelagen anmältutomordentligt slora svårigheter, och den saken måste belysas ordentligt, såatt man får svar på frågan. Jag menar alt del är en av nyckelfrågorna för omman i fortsättningen skall kunna se något positivt i denna verksamhet. Slutligenvill jag också säga atl invandrargrupperna här har förts fram som ett argument.Man bör notera att representanter för de finska invandrarna i har sagtalt man inte prioriterar satellilfrågan, ulan man prioriterar i stället programpå finska producerade av svensk TV. Mitt inlägg präglades naturiiglvis iförsta hand och som alllid av saklighet inför den materia som det här gäller.Men jag vill gärna också säga atl när det gäller del nordiska samarbetet finnsdel väldigt mycket likgiltighet och tröghet, och det kanske inle skadaratt detockså på den sektorn finns med en gnutta entusiasm. Jag har efter valet märkt hur utbildningsfrågorna fått ettallt snävare utrymme i vår budget. Kritik riktas också mot de borgerligapartiernas ljumma inställning lill forskning och utveckling. När vi frånsocialdemokratiskt håll tar upp denna vikliga del, så gör vi del ofta utifrånsynpunkter pä teknisk forskning för att för framtiden säkra sysselsättningen.Men med den senaste budgetpropositionen i färskt minne finns det ocksåanledning alt kritisera den borgerliga regeringens negativa inställning lilldet pedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetet, som inle alls fått detpåslag som statsrådet just gjort gällande. På delta område harregeringens högerinriklning åter visat sig. Manfrågar sig hur del skall bli möjligt att infria regeringsdeklarationen meddenna inställning. I denna står följande: "Reformpolitikenpå skolans område förs vidare. Den skall syfta till en god utbildning anpassadtill elevernas skiftande anlag och intressen. Små skolenheter och mindreklasser eftersträvas." Dennapassus om mindre klasser tillkom naturiiglvis för att locka lärare atl tro allen borgeriig regering är något atl "hålla i handen". Hela lärarkårenkänner sig nu mer eller mindre lurad. Del kan man bl. a. läsa i ,nr 3 , där ledarrubriken apropå budgetpropositionen är:"Dagtingande med regeringsdeklarationen." Ledarskribentenkonstaterar atl i den första borgerliga budgeten blev det "bara endeklaration där statsrådet deklarerade all hon räknade med en'konsekvent strävan mot mindre skolenheter och mindreundervisnings-gmpper". Några resurser att genomföra detla fanns dock inle. "I regeringens andra budget", skrivertidningen vidare, "har man fjärmat sig ytteriigare frånregeringsdeklarationens innehåll vad gäller mindre elevgrupper eller klasser. -De starka önskemålen om mindre klasser kommer sålunda inte att kunna mötas medgenerella åtgärder av lyp sänkta delningstal, deklarerar nu statsrådetMogård." Föratl vara rättvis så delar jag statsrådets uppfattning när det gäller generellaåtgärder av typ sänkta delningstal. Man når förmodligen bättre resultat medvarierande gmppstoriekar enligl SlA-modellen - och till lägre kostnader. Men dåbegriper jag inte varför regeringsdeklarationen har fltt sin passus om"mindre klasser", annal än för all lura ett antal människor i skolanstjänst. Någraresurser för alt uppfylla löften på del här området ställs inte lillförfogande. Det kan möjligen försvaras med hänsyn lill det ekonomiska läget.Som jag fortsättningsvis skall belysa är del åter de svaga grupperna som fårsitta emellan: de lågulbildade och handikappade kommer i vanlig ordning i kläm. SIA-skolanstartar , och den väntar sig många mycket av. Men inle tycks regeringenvara särskilt angelägen alt ge den en god start: ännu har man t. ex. inlelyckats pressa fram elt godtagbart arbetstidsavtal. Men det kanske är förmycket begärt, om man betänker att samma regering inle lyckatsutnämna en chef för det verk som skall leda genomförandel av SIA-skolan.Planeringsarbetet får ske ulan ordinarie generaldirektör och med den ordinarieöverdirektören tjänstledig för andra uppgifter. pågår enorganisationsöversyn av verket i den s. k. . Nog behöver SÖ enfast ledning med del snaraste. Överhuvud tagel finns det anledning lill markant skärpning i utbildningsdepartementet.Det behövs massor av arbete för att vrida utbildningen dit man ursprungligentänkt sig och som partierna med undantag av varit ganska överensom. Men när man studerar litet av den nya forskning och statistik som finns atltillgå, så förstår man atl vi fortfarande inte når de människor som vi vill nåför utbildning. Det ligger ju nära till hands atl tro atl statsrådet inställning till forskning också yttrar sig i all hon ogärna tar delav de intressanta resultat som bjuds. Utbudet når tydligen redan i tillräckliggrad de högutbildade. Har man den uppfattningen behövs ingen skärpning idepartementet. Då vidmakthåller slentrianen ulbildningsorältvisorna. Menhävdar man utjämningens krav till förmån för de korlulbildade, de resurssvaga,då finns anledning lill självrannsakan och nya grepp. Låtmig, herr talman, bara dokumentera detta med två av alla de undersökningar sompedagogisk forskning och statistik berikat oss med under senare lid. Den förstahar gjorts av på uppdrag av och ingår i delevnadsnivåundersökningar som beställdes när låginkomstulredningen lades ned. 5000 personer har intervjuats om utbildning och studiedeltagande. I korthet hardenna slora undersökning kommit fram till Torsdagenden 2 febmari 1978 6 protokoll 1977/78:70-71 alt i åldrarna har endast 6 96 någoneftergymnasial utbildning mot 20 96 i åldrarna , att kvinnorna har någollägre utbildning än männen, altökande utbildningsmöjligheter i större utsträckning nyttjats av personer med högutbildadeföräldrar, att vuxenutbildningenfrämst når de redan högutbildade, altsambandet mellan utbildningsnivå och yrkets kvalifikalionsgrad samt inkomsi ärmycket påtagligt, attandelen arbetslösa är lägre bland dem med eftergymnasial utbildning än i övrigautbildningsgrupper, samt attbostadsortens sloriek och geografiska läge starkt påverkar möjligheterna lillutbildning - landsbygdspersoner har lägre utbildning än personer i städer äveni åldrarna . Vaddrar den borgerliga regeringen för slutsatser av della? Den här undersökningenpublicerades och borde ha givit utslag i regeringsdeklarationen. Men inteeu ord om vuxenutbildningens villkor kan man finna. Och del är kanske lur, fördå slipper regeringen bryta löften på detta område. Man fann lydligen atl maninte behövde göra mera. Utifrån della förslår jag också de slutsater man drar ibudgetpropositionen: I en inflation på 13 96räknar man upp sludiecirkelbidragen . Kortutbildade,handikappade och invandrares s. k. priocirklar flr inte ens det ulan bara 6,. Alfabetiseringsundervisningeninom KOMVUX för de allra sämst utbildade - alltså vuxenutbildningensspecialundervisning - ges inte ens poängmässig status inom skolenheten. Utanförvarning till kommunerna tar regeringen bort statsbidraget för intagning m.m. av elever i KOMVUX. Kanen regering klarare ange oviljan alt rätta lill de orättvisor som SCB pekar på? Denandra undersökningen är alldeles ny och avser segregationen i . Denhar utförts av sociologer i och avser 4 400 elever i sex kommuner,nämligen Slockholm, , , , och . Den visar ikorthet följande intressanta resultat: Nästanhälften av socialgrupp I-eleverna går i högstatusklasser (klasser som har merän 75 96 av eleverna från socialgrupp 1 och II) medanendast 16 96 av samtliga elever går i dessa klasser. Ilågstalusklasser (mindre än 25 96 från I och II) går enfjärdedel av barnen från socialgrupp III och endast 2 96 från I, ellerannoriunda uttryckt: 81 96 av socialgrupp I-eleverna går i klasser där de högresocialgrupperna dominerar, medan av socialgrupp Ill-barnen går i klasserdär de lägre socialgrupperna dominerar. Resultatenpå standardprov och betyg är starkt kopplade lill socialgmpps-tillhörighet: juhögre socialgrupp, desto bättre resultat. Lärarnaär mer benägna atl vid nivågruppering placera socialgrupp III-elever i låggrupp även om de befinner sig på samma prestationsnivå som eleverfrån högre socialgrupper. Ihögrestaiusklasser får 42 96 av de lågpreslerande eleverna specialundervisningi svenska - i lågstalusklasser . Fördelningssystemeti dag innebär att skolpersonalen i klasser som domineras av barn från lägresociala skikt och med sämre skolresullat har relativt sett sämre möjligheterall ta itu med svårigheterna än personalen i andra skolklasser. Delär också klart alt elever från högre socialgmpper i förhållande till sina behovfår mer del av resurserna än barn från lägre socialgmpper. Till detla skall ocksåläggas att högslaiusklasser harlärare med den längsta yrkeserfarenheten, althögslaiusklasser haft mindre antal lärare under lågstadiet än lågstalusklasser, alli högslaiusklasser utgör andelen barn med invandrarundervisning 1 96 - ilågstalusklasser 16 96, atl75 96 av eleverna i en högstalusklass bor i villa - 10 96 i en lågstalusklass, attendast en av 31 högstatusklasser har hög omflyttning men 20 av 32lågstalusklasser, alt16 % av eleverna i högslatusklassen kommit nya i klassen under lågstadielidenmen i lågslatusklassen 30 96. Delhär borde vara tillräckligt för att vidtaga nya åtgärder i departementet.Forsknings- och utvecklingsarbetet skall Ju utgöra larmsignaler när något är påväg alt gå snett. Naturiiglvis är det en politisk bedömning vad som går snetteller inte i vår utbildning. Jag vill inle tro alt statsrådet är nöjdmed den här utvecklingen - knappast statsrådet heller. Menändå blir Jag litet misstänksam när jag ser hur statsrådet behandlaranslaget till FoU-arbetet. Del kan bero på samhällsekonomiska omständigheter.Men i så fall är det märkligt atl de flesta andra anslagsposter inomutbildningen föreslås fl plslag med ca 8 96, dvs. för att täcka åtminstone endel av inflationen. FoU-anslagel flr inle ens delta utan föreslås ligga kvar påårets nivå, dvs. en försämring motsvarande 10-15 96 med de nedskärningar iprojekl och personal som därmed blir nödvändiga. Del är alltså tvärtemot vadstatsrådet har påstått från talarstolen. Mendenna drastiska nedskärning, som inträffat sedan anslagel komlill 1962/63, dådet var 2 milj. kr. - är det 36 miljoner- kan också beropå andra omständigheter. , som rådgiver SÖ i dessa frågor,har fltt grepp om projekten på elt bättre säll. Det betyder att forskningeninriktas mol sociala faktorer på ett annat sätt än tidigare och dessutomdecentraliseras ut till kommunerna, så att personal och elever blir delaktiga is. k. utvecklingsblock mera direkl än i konventionell forskning. Nämndenfortsätter den inriktningen och har dessutom prioriterat förskole-områdel,specialundervisningen och vuxenutbildningen. Kanske passar denna nya inriktninginte hell in i moderata tankebanor. Under alla förhållanden skriver statsrådetnu: "En översyn avskolforskningen och hur den skall omsättas i praktiska förändringari skolan och skolmiljön är angelägen." Meddella som utgångspunkt uteblir den /63 årliga ökningen avanslaget, och utvecklingen av arbetet stoppas upp. försökte fruMogård få igenom samma förslag som enskild riksdagsledamot i motion nr 816. Dengången gick utbildningsutskottet emot förslaget, och lill reservationen anslötsig bara två moderater. Bland dessa var inle , men han vissteju hur arbetet redan då bedrevs i pedagogiska nämnden,eftersomhan varit viceordförande där sedan starten . De båda övriga borgeriiga partierna ställdeinte heller upp på reservationen, varför det skall bli intressant atl se hur denu kommer alt agera inför förslaget, som är signerat som har en annan status. Ärskälet till anslagsstoppet föranlett av samhällsekonomiska svårigheter, såborde det ha sagts rakt ul. Jag kunde då under protest ha accepterat det,eftersom behovet av forskning är så väl dokumenterat. Del är f ö. migveteriigen första gången som det funnits anledning atl kritisera regeringenshandlande här i kammaren beiräffande detta anslag. Eftersom inle ekonomiskaskäl förebragts, återstår enbart utbildningspoliliska - högerkrafterna segrartydligen i regeringen också när del gäller pedagogisk forskning. Jaghar redan tidigare nämnt vilka gmpper som drabbas av den borgeriiga regeringensutbildningspolitik: kortutbildade, handikappade och invandrare. Jag befarar attden främst kommer alt drabba de handikappade. Föräldrar lill utvecklingsstördaoch företrädare för handikapporganisationerna är oroade. Omsorgslagen är ifara. Frågan om huvudmannaskapet för särskolan och specialskolan var i delnärmaste färdigulredd av när regeringen satte till en annanutredning i elt annal departement som också dirigeras att se överhuvudmannaskapet. Del är lur för direktivskrivarna i departementen alt de olikautredningarna håller reda på varandra och kan samarbeta trots ryckigheten i dendepartementala ledningen. Detär ju också för alt anpassa skolan bättre till de handikappade som forskningenutförs. Inle mindre än 12 96 av anslaget är inriktat just på delta prioriteradeområde. Nedskärningen innebär alltså att också den delen av forskningendrabbas. Säger detla inle statsrådet någol? Är det inte orsak till eftertankeatt den citerade rapporten från t. ex. anger att specialundervisningenlill största delen hamnar i högslaiusklasser, där den behövs allra minst? Delär väl inle så all den gamla konservativa tanken om specialundervisning förhögintelligenla i s. k. geniklasser modell och ligger och gror? I endeball i framfördes synpunkterna alt vi lägger förmycket utbildningspengar på de lågpreslerande och för lilel på de intelligenta.Man vidhöll sin ståndpunkt ända tills jag redovisade alt de förra före utträdeti arbetslivet kostar samhället ca . per elev t. o. m. gymnasieskolanoch de senare denna summa plus ytieriigare . De förstnämnda utnyttjarf ö. ofta bara och kommer alltså inle ens upp lill summan 400 000kr. Del kan tilläggas atl debatten drogs i gång av en mörkblå statssekreterarei utbildningsdeparlementet. Såell par ord om specialundervisningen i internationellt perspektiv. I motionen1975:458 krävde ett antal socialdemokrater atl skulle engagerasig för alt personalresurserna för specialundervisningen inom skulleförstärkas. Vi påvisade att av 2 800 tjänstemän vid i en enda för 400 miljoner handikappade i världen. Motionen mottogspositivt av , och framstöt i generalförsamlingskulle komma 1976. Denna generalförsamling hölls i i oktober-november1976, och del betydde atl den borgerliga regeringen tillträtt och skulle svaraför ledningen av delegationen. Eftersom delta inte var någon partiskiljandefråga fanns ingen anledning atl anta atl den inle skulle bevakas. Då emellerlidinget resultat redovisades framställde Jag en interpellation lill statsrådetWikström för all fl besked om hur frågan hanterats. Tyvärt fick jag ett svar sominte var kouekt, vilket jag efteråt fltt erfara vid kontakter med . Detvore anledning att också säga några ord om FN:s internationella barnår 1979 somnu förbereds, och Jag får kanske tillfälle alt återkomma till detla. Jag beklagar slutligen alt del jag sagt bitvis kan synas negativt, mendet är tyvärr så att det framförallt är de handikappade som drabbas av deålgärder som regeringen nu vidtar eller, kanske rättare sagl, inte vidtar. Inledningvis skall jag bara säga några ord med anledning av herrGillströms anförande. Jagnoterar atl den rapport som han tog upp och den svartmålning hangjorde var en slutsummering - en avrapportering eller hur man nu skall uttryckadel - beiräffande den skolpolitik som socialdemokralerna harhaft ansvaret för. Atl i del lägel begära all en ny regering som suttit vidmaklen knappt ett och ell halvt år, och som under bara haft en egenbudget, skall ha hunnit rätta till allt delta är naturligtvis, som var och enbegriper, en orimlighet. Låtmig konstalera att en tredjedel av den vuxna befolkningen här i landet bedriverstudier i någon form. Det är en stor andel internationellt sett. Detta skallnaturiiglvis också ses mot bakgrund av de många olika former av vuxensludiersom finns och som vi här i i princip har varit ense om. Del gällerstudieförbunden, den kommunala vuxenutbildningen, arbetsmarknadsutbildningenoch - inte alt förglömma - folkhögskolorna, den kanske äldsta av allavuxenutbildningsformer. Antaletstuderande vid våra 110 slalsbidragsberälligade folkhögskolor har under senareär ökat och uppgick /76 till nära 90 000 personer. Då är naturiiglvis allakorta kurser inräknade. Men de flesta folkhögskolor har någon längre kurs somryggrad i sin verksamhel. Deflesta av landets kommuner anordnar vuxenutbildning i någon form, ochantalet studerande vid var i mnl tal 240 000 personer,fördelade på gmndskolekurser, gymnasiekurser och särskilda yrkesinriktadekurser. Del kan också noteras alt det i den föreliggande budgetpropositionensatsas ytterligare på gmndskolebiten, eftersom del är där som, enligt våråsikt, den största satsningen bör ske. Torsdagenden 2 febmari 1978 Ett av huvudskälen för anordnandet av vuxenstudieri alla former är att ge de många människor som har en kort ungdomsutbildning enmöjlighet dels att skaffa sig kompetens av något slag, dels att ökaförulsältningarna för en renl personlig förkovran och därmed öka möjlighetema ilivels olika skiften. Ansträngningar görs för att nå dessa grupper, ochriksdagen har fattal beslut med detta mål i sikte, t. ex. beslutet om ledighetför studier och satsningen på uppsökande verksamhel på arbetsplatser och ibostadsområden. rapport har redovisat en undersökning om hurrekryteringen lill vuxenutbildningen har utvecklats. Del visade sig att det varde redan välutbildade - har också varil inne på detta - somfrämst deltog i denna vuxenundervisning. Endast 15 96 av dem som har mindre än9-årig gmndutbildning hade deltagit i någon form av vuxenutbildning. Del gerJu klart besked om att den satsning som görs i budgetpropositionen är riktig. Dennaundersökning visar alltså alt vuxenutbildningen har vidgat utbildningsklyftornai stället för all verka utjämnande. Det är tydligt atl det krävs kraftfullareoch kanske andra åtgärder för all nå de uppsatta målen och åstadkomma denutjämning av utbildningsklyftorna som åsyftas. Ibudgetpropositionen föreslås åtgärder på flera områden. Del aviseras också enutvärdering av den pågående uppsökande verksamheten på arbetsplatser och ibostadsområden. En sådan utvärdering bör kunna ge vägledning i del fortsattaarbetet. Av SCB:s undersökning har det också framgått atl det ofta inte ärbrist på intresse som avhåller folk från att utnyttja de erbjudanden lillvuxensludier som ges, ulan är det andra och rent praktiska hinder. Viär inom utomordentligt angelägna om atl få effekterna avvuxeninsatserna ordentligt belysta. Sammanlaget satsas det stora belopp, ochdet är rimligt atl så sker - del är ingen diskussion om den saken. Men del ärenligl vår mening också viktigt att resurserna används på avsett säll, nämligensom ell stöd till dem som har en svag ungdomsutbildning. Vi har sedan många årdrivit på i dessa frågor därför att de tillhör de elementära rättvisefrågorna.Vi räknar med atl den utvärdering som skall göras när det gäller uppsökandeverksamhel på arbetsplatserna och i bostadsområdena skall ge besked på denpunkten, och att vi kan använda resurserna på avsett sätt. Jagnämnde atl vuxenutbildningen tillhörde elementära rättvisefrågorna, och del görockså ell annat viktigt område, nämligen rätten lill arbete. Del är ell kravsom alla kan ställa, och den omfattande omstrukturering av flera branscher somblev den nuvarande regeringens första stora uppgift syftar lill enstabilisering av arbetsmarknaden och en ökad trygghet och sysselsallnng. Dettar naturligtvis lid, och del kostar pengar. måste temporäraåtgärder vidtas, och delta gäller inle minst på ungdomsområdet. Vi har i vårtland 30 000 ungdomar mellan som går ulan arbele, en situation somnaturligtvis för dem är helt ohållbar. Utbildningär i det lägel en utväg för många men inle för alla. Vi talar ofta omskolirölla ungdomar, och del är ofta sådana del här handlar om. dröjainnan vi får en ungdomsskola som tillgodoser alla elevers intressen ochfömtsättningar. De praktiska inslagen t. ex. i högstadium, som vifrån centerhåll vid så många tillfällen påpekat vikten av, kan dock skönjas iden läroplansöversyn som är gjord och som ligger hos . Deninnebär en del pålagbara förbättringar så till vida alt kontakten medarbetslivet förstärks. Det finns naturiiglvis därutöver anledning hoppas atlSIA i praktisk utformning skall ge en skoldag som blir bättre anpassad tilllokala förhållanden och därmed också lill enskilda elevers situation. Mansaknar nog trots allt ändå elt riktigt djärvt och radikalt grepp. Det är vårövertygelse all en mera kontinueriig kontakt med arbetslivet under högstadietidenskulle verka befrämjande på undervisningen i dess helhet och ge den stimulansför skolarbetet som alltför många saknar. Del har varit trögt iportgången, och vi har framfört dessa synpunkter . Vi noterar altdet nu har börjat röra på sig. Vetskapenom alt många arbetslösa ungdomar är skolirölla ger oss anledning att söka andravägar för dessa. Statsmakterna beslöt atl ge också enskilda företagersättning med . och anställd i den utsträckning man bereddearbetslösa ungdomar arbele. Detta hade tidigare förbehållits enbart denoffentliga sektorn. Denna åtgärd visade sig vara av utomordentligt värde.Enligt uppgift från arbetsmarknadsmyndigheterna -närmare bestämt frånlänsarbetsdirektören i del län jag företräder, -har della medfört allca av de ungdomar som kommit in på arbetsmarknaden på delta sätt har fåttfast anställning. Inte minst i , där ungdomsarbetslösheten är nästandubbelt så stor som rikets genomsnitt, har detta spelat en mycket stor roll,och del betyder myckel atl delta bidrag utgår även i fortsättningen. Enannan sektor som av allt atl döma har utrymme all efter hand bereda ungdomararbele är hantverksyrkena. Läriingsutbildningen inom dessa har under många århållits på spariåga. 1 årets budgetproposition höjs emellertid antaletbidragsmm från 900 till I 100. Denna höjning är ett av flera inslag isträvandena att lösa problemet med ungdomsarbetslösheten. Även skoliröllaelever kan härigenom säkeriigen fl en varierande, stimulerande och meningsfullsysselsättning i sådan utbildning, som innehåller både teori och praktik. Inleminst mot denna bakgrund är det förvånande att man i en socialdemokratiskpartimolion yrkar på en sänkning i förhållande till budgetpropositionensförslag av anslaget till läriingsutbildningen. För det första finns det häryrkesområden för vilka det inte finns lämplig gymnasial utbildning vare sig pålinje eller i specialkurs. För det andra finns del anledning se lill, alt dessahantverksyrken inle försvinner. Förslaget från socialdemokralerna är ocksåanmärkningsvärt med tanke på all för många ungdomar är denna typ av utbildningutomordentligt lämplig med, som jag nämnde, den variation den har. Den är ettverkligt alternativ till arbetslöshet. Det är sådana vi måste la fram i så storomfattning som möjligl. Denav socialdemokralerna förda regeringspolitiken har medfört att många inom högreutbildning och forskning upplever all denna sektor ställts ål Torsdagenden 2 febmari 1978