prot · G109131 · 1977-12-31 00:00:00 — Nr 131 låginkomsttagare som blir inlagda pä sjukhus, förutsätter vi alt dekommer alt Onsdagenden '°- ' ''J" " " Aspling vill. SVENASPLING (s): 4 ft C siuk Herrtalman! Jagskall inle pä något sätt föriänga den här debatten. , bara på nytt understryka vad jag framhållit. På det sakliga planetråder inget tvivel om att vi i vårreservation just har pekat på problemen och också anvisat vägar hur man börkunna lösa dem. Det som förvånat mig, hert Ringaby, varatidenborgeriiga ulskotlsmajorileten inte kunde ansluta sig till de tungt vägandesynpunkter som vi anfört i reservationen. KARINNORDLANDER (vpk): Del är, , helt motsägelsefullt alt säga att ingen avekonomiska skäl hindras all söka sjukvård men samtidigi säga att slopandet avpatientavgiften skulle innebära etl våldsamt efterfrågetryck på sjukvården. Dethänger inte ihop. PER-ERICRINGABY (m): Alll som blir gratis blir det större efterfrågan på. Det är ekonominslagar. Även på del sakliga planet, , är ulskottet och reservanternahell ense. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motionen nr 365 av . fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 28 mom. 1röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill motionen nr 365 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då KarinNordlander begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 286 Nej - 15 Propositionergavs på bifall till dels ulskollets hemställan, dels reservationen av SvenAspling m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskouets hemställan i belänkandet nr 28 mom. 2röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då SvenAspling begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 159 Nej - 143 Föredrogs socialförsäkringsutskouets belänkande1977/78:29 med anledning av motioner om vissa sjukpenningfrågor. Idetla betänkande behandlades motionerna 1977/78:694av m. fl. (s), vari hemställts att skulle besluta att hosregeringen anhålla att sociala samordningsulredningen fick i uppdrag alt utredafrågan om såväl fridagsregelns ogynnsamma effekter som deltidsarbelandes ochdelpensionärers kompensationsgrad vid arbetsoförmåga, 1977/78:1054av (), vari hemställts atl hos regeringen begärdeutredning och förslag, syftande lill en mer rättvisande beräkning avsjukpenning för deltidsarbetande, 1977/78:1064av m.fl. (s), vari hemställts att beslutade anhålla attregeringen framlade förslag som innebar att löntagarna vid retroaktivalönehöjningar fick rätt till ett särskilt tillägg till sådan sjukpenning,föräldrapenning och dagpenning lill värnpliktiga m. fl. som uppburits underretroaktiviteten, och 1977/78:1074 av (), vari hemställtsatl hos regeringen begärde att förslag om ändrade sjukpenningförmånerför kort- och deltidsanställda, i enlighet med vad som anförts i motionen,förelades . 1.atl med anledning av motionerna 1977/78:694,1977/78:1054 och 1977/78:1074 hos regeringen begärde atl frågan om deltids- och korttidsanställdasrätt till sjukpenning och om fridagsregelns effekter vid beräkning avsjukpenning blev föremål för översyn inom ramen för socialpolitiskasamordningsutredningens arbete, 2. all skulle avslå motionen1977/78:1064. Reservation hade avgivits av , , , , , ochChrister (samtliga s) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1977/78:1064 hos regeringen begärde förslagsnarast om atl löntagarna vid retroaktiva lönehöjningar skulle få rätt till ettsärskilt tillägg lill sådan sjukpenning, föräldrapenning och dagpenning tillvärnpliktiga m. fl. DORISHÅVIK (s): Vi skall nu behandla socialförsäkringsuiskottets betänkande nr 29, ochvi läser pä talarlistan inom parentes att det gäller vissa sjukpenningfrågor.Men, hert talman, det gäller betydligt större frågor än så! Det gäller 2,5miljoner anställdas rätt till retroaktiv sjukpenning vid längdragnalöneförhandlingar. 1976 beslutades att denna fråga måste ses öven Här åsamkasnämligen stora grupper människor ekonomiska föriusier om avtalsförhandlingarnadrar ut pä tiden. Under den liden har de inte rätt till högre sjukpenning än iden sjukpenningklass där de är inplacerade; det får de nämligen inte förrän förhandlingarnahar avslutats. Enligt gällande lag kan man inte ändra sin sjukpenningförsäkringförrän den dag då man har vetskap om inkomstens storiek och därigenom kanberäkna den framtida inkomsten, vilken ligger till grund för inplaceringen isjukpenningklass. Dethar visat sig att stora grupper människor därigenom har fått vidkännasekonomiska förluster av betydande storieksordning. 1,25 miljon människor idetta land är redan garanterade ratt till sjuklön genom avtal -de lider såledesicke ekonomisk föriust - men 2,5 miljoner människor inom LO-kollekiivet harfortfarande stora ekonomiska föriusier. Inom ansåg man attdetta missförhållande borde rättas till, och förutvarande socialministern gavriksförsäkringsverket i uppdrag alt se över denna för så många människorangelägna fråga. kom med ett förslag ,och det översändes till . En proposition väntades förra åreti detla ärende. Den var aviserad, men del stod ett litet "eventuellt"vid propositionen. Och del eventuella innebar tydligen atl man inte varspeciellt intresserad av denna fråga - det kom nämligen ingen proposition. Den23 hade jag en interpellationsdebalt med nuvarandesocialministern . Han angav vid det tillfallet att det varlidsskäl som var del hell avgörande för att propositionen inte kom och att hanverkligen kände djupt och starkt för de 2,5 miljoner löntagare som inte haderätt till sjukpenning enligt vad lagen egentligen tillförsäkrade dem, avaktuellt inkomstbortfall. Hanpekade också på att det möjligen borde göras en administrativ översyn. Men LOhade i sitt remissvar ställt sig bakom förslag. Och , som organiserar de anställda på försäkringskassorna, hade ocksåställt sig bakom förslaget. Och jag anser alt man inte kan frånkänna deltaförbund administrativ kännedom. Justdärför är det förvånansvärt att när vi till årets framlägger en motioni samma ärende så får vi bara uppleva alt den avslås och att man skall se överfrågan. var det tidsskäl som var huvudorsak till attpropositionen inte kom. har det gått . anser jag alt man inle längrekan åberopa tidsskäl. Hade del funnits intresse för denna fråga hade detfunnits en proposition att ta ställning lill. Attdet finns en socialdemokralisk reservation fogad lill belänkandet bör väl inteförvåna. Det är angeläget för oss alt frågan bringas till en lösning, och, herrtalman, jag yrkar bifall lill reservationen. MAJ (): Socialförsäkringsutskouets betänkande nr 29 behandlar ell antalmotioner om vissa sjukpenningfrågor. Detgäller motionen 694 av m. fl., där del begärs att socialpolitiskasamordningsutredningen skall få i uppdrag atl utreda frågan om fridagsregelnsogynnsamma effekter på sjukpenningen och frågan om beräkning av sjukpenning fördeltidsarbetande och delpensionärer. har i motionen 1054 begärtutredning och förslag om en mer rättvisande beräkning för deltidsarbetande,medan i motionen 1074 yill all föreläggsförslag om ändrade sjukpenningförmåner för korttids- och deltidsanställda. Ulskottethar behandlat en motion om deltidsarbelandes rätt lill ersättningfrån föräldraförsäkringen. Utskottet delade uppfattningen i motionen attsjukförsäkringen inle genomgående ger ett fullgott skydd mot inkomstbortfall.Det gäller exempelvis korttidsanställda och dem som arbetar iveckan eller viss del av året. Utskottet förordade en översyn, lämpligen inomsocialpolitiska samordningsulredningen,och biföll utskottetshemställan. 1betänkande nr 29 hänvisar ulskottet till nämnda beslut och anser atl tre av dei betänkandet behandlade motionerna berör samma problem. Utskottet föreslårockså all motionerna 694,1054 och 1074 skall föranleda en översyn inomsocialpolitiska samordningsutredningen. Utskottethar också haft alt behandla en motion av m. fl., nr 1064,dän,det-teegärs=att'7il(sdagen föreläggs förslag av innebörd atllöntagare efter avtalsförhandlingar, vilka resulterar i retroaktiva löneökningar,skall ha rätt till särskilt tillägg till sjukpenning, föräldrapenning ochdagpenning lill värnpliktiga m. m. Utskottethar framhållit att denna fråga redan övervägs inom . Utskotlsmajoritelenmenar alt del därför inle finns någon anledning aU tillstyrka bifall tillmotionen. Socialdemokraterna har vall all reservera sig. Reservationens ullrycksammanfaller emellertid ganska väl med vadutskoltsmajoritelen har skrivit. Majoriteten menar, som jag redan sagt, atteftersom förslaget övervägs i departementet finns det inte någon anledning aUnu tillstyrka bifall till motionen. DorisHåvik säger här att vid längdragna löneförhandlingar kan problem uppstå förmånga löneanställda. har det varit en kort avtalsförhandling, ochproblemen har därför inle blivit så stora som de kan bli i värsta fall. DorisHåvik säger vidare att om det finns intresse i och hossocialministern kommer ell förslag alt föreläggas . Jagvill gärna betona alt den fråga som motionen tar upp inle är något nyttproblem. Socialdemokraterna har tidigare i regeringsställning hafl möjlighetalt lägga fram förslag, men först nu tycks man ha uppmärksammat problemet. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. () kort genmäle: uppehöll sig under största delen av sitt anförande vidfrågor som jag inte alls tagit upp i mitt anförande. Problemet med för lågkompensation för deltidsanställda, delpensionärer och korltids-anställda är välkänt. Del är bara SAF som sagt atl människor är sjukskrivna sä myckel därförall kompensationen är för hög. Verkligheten ser hell annoriunda ut. Jag är gladatt den motionen överiämnats till socialpolitiska samordningsutredningen. Vadgäller problematiken om retroaktiv ersättning hade jag faktiskt väntat mig atlMaj Pehrsson skulle ställa frågan - precis som socialministern gjorde iinterpellationsdeballen - varför inle den föregående regeringen hade löst deltaproblem. Det vittnar om okunnighet. Jag är ledsen all behöva säga del. Det ärjusä all frågan blev aktuell först när kompensationsnivån steg lill 90 96 avinkomstbortfallet och när sjukpenningen blev beskattad och dessutomATP-grundande. DeUa trodde jag skulle vara sä uppenbart att man från borgerligthåll var klaröverdet och inte skulle använda det som ett argument i dennadebatt. Jagskulle bli väldigt glad om fröken gick upp här i talarstolen och sadealt hon känner det som mycket angeläget atl dessa 2,5 miljoner löntagare fårsamma rätt som 1,25 miljon redan genom avtal är tillförsäkrade. Detta är etträtlvisekrav. Mot bakgrund av interpellalionsdebatten tror jag attsocialministern skulle ha behövt litet stöd åtminstone från sina partivänner idenna fråga, för jag har en känsla av alt han hos dem inte fått del gehör somhan önskar alt få. Av protokollet från kan man nämligen tydligtutläsa att han känner djupt och starkt för denna fråga. , efter dendebatten, kan inle lidsskäl, som han då angav, vara avgörande för att vi inlehar något förslag i denna fråga pä bord. Sedansäger alt avtalsrörelsen inle varit så långvarig. Men, MajPehrsson, den var tillräckligt lång, om man hade fått en retroaktiv lön somhade haft något innehåll. Men jag skall inle gå in på problematiken varför detser ul så atl lönlagarna inte kan förvänta sig del just . En lagändring ärangelägen på det här området, och den bör ske snabbt. Dessutom: De övervägs i departementet, sade enlalseman för ulskottet lill mig om vissa delpensionsfrågor.Det skulle komma en proposition i vån Problemen skulle lösas, hette det. Mendet kommer ingen proposition. Våra reservationer är inte meningslösa - debehövs verkligen. MAJPEHRSSON (c) kort genmäle: Jag menar fortfarande att reservationen inle är nödvändig, därför atldel är ungefär samma ord som används i majoritetsskrivningen som ireservationen. Låtmig säga till när hon frågar om jag känner för att alla skall få enrättvis behandling: Jag tyckeratt alla skall ha en rättvis behandling i vårtsamhälle både när det gäller sjukvårdsersältning och andra försäkringsfrågor. Låtmig också säga till , som väntar på en proposition och anklagadedepartementet föratt denna proposition inte kommit fram: Enligt i debatten till socialministern gav förresocialministern ett utredningsuppdrag. Menutredningsresultatet kom inle till förrän i februari 1977.Doris sitler i och har själv möjlighet all påverkabehandlingen där så atl den går snabbi, men dä dröjde det . DORISHÅVIK (s) kort genmäle: Jag förstår inte indignation. Frågan var grundligtutredd. Del låg ell förslag pä bord . Nuhar vi april månad 1978. sade socialminister är bara tidsskäl som gör atl vi inte kan lägga fram en proposition tillvårtiksdagen. har del gått en höstriksdag och snart en vårriksdag, och delfinns fortfarande ingen proposition i ärendet. Då måste man ställa frågan: Vadär det nu som utgör ett hinder? Är inte frågan lika angelägen? Vad är det sombromsar i hans goda uppsåt, som han gav belägg för från dennatalarstol i debatten ? Det är väl inle sä att han glömt av det? Dettror jag inle, eftersom säger att man ser över frågan. Tro,antaganden och förhoppningar är bra, men del är bättre med konkreta förslag.Tro, antaganden och förhoppningar uttalades frän denna talarstol för ca 14dagar sedan närdet gällde delpensionärerna. Vi skulle tro på det som dä sades -både reservanterna och kammarens övriga ledamöter. Men tro, förhoppningar ochförväntningar kom på skam. Det kommer ingen proposition. Och vad har vi föranledning att tro mer på , när hon slår här och försäkrar att detkommeratt läggas fram ett förslag, att man ser över frågorna? Jagtycker att utskottets majoritet har en ganska dålig förankring i departementet. MAJPEHRSSON (c) kort genmäle: fick departementet en rapport från riksförsäkringsverket.Men glömmer alt tala om att materialet skickades ul pä remiss, attdet fanns remissinstanser som var ganska tveksamma till förslaget. Jagvill också påminna om atl när socialförsäkringsulskouel har gjortstudiebesök vid olika försäkringskassor har det sagts från folk vid kassorna:Lät oss slippa en sådan här reform, den är alltför besvärlig att administrera. Tredje vice talmannen anmälde alt att till protokollet fö antecknat att hon inte ägde räll tillytterligare replik. Jag har begärt ordet för att fä tillfälle atl beröra socialförsäkringsutskouetsmajoritetsskrivning angående motionen 1064; jag är där medmotionär till DorisHävik. Somframgått av den tidigare diskussionen kräver vi i motionen atl löntagarna efterlöneförhandlingar vilka resulterat i retroaktiva löneökningar skall ha rätttill särskilt tillägg till sjukpenning, föräldrapenning och dagpenning förvärnpliktiga m. fl. Orsakernatill dessa krav borde naturiigtvis inte vara okända för utskotts-majoriteten.Men kanhända är det så atl de borgeriiga ledamöterna i utskottet inte harkännedom om att många löntagare drabbas av den nuvarande ordningen och föriorarpengan All man har dålig kännedom om detta kan delvis bero på att man inte harså stor erfarenhet av vad det innebär att vara lönarbetare. Enavtalsrörelse kan bli långt utdragen -det har vi mänga erfarenheter av under desenaste åren. Det har inle varit ovanligt atl de lokala uppgörelserna inlekunnat slutföras förrän och t. o. m. . Närdet gällerersättning från är löntagarna då helt utelämnade;ersättningsnivån bestäms av hur läng lid löneförhandlingarna pågår. Desenaste årens löneuppgörelser på LO-området har hafl den konstruktionen tagit speciell hänsyn lill de lågavlönade. Det är också den grupp avlöntagarna som oftast har den högsta sjukfrånvaron. Utöverde generella timlönepåslagen har del också utgått speciella s. k.låglönepottspäslag och förtjänslulvecklingsgarantier. Det har varit belopp omflera kronor som slagits på vid löneuppgörelsens slut. Men någonuppräkning av försäkringsersättningen har inle kunnat ske. Därför har vi frånden fackliga rörelsen krävt en ändring av dessa förhållanden. DorisHävik refererade bl. a. till beslut. sade atl det här inle var något nytt problem. Hon torde med det menaatt socialdemokraterna borde ha löst del hän Men är det så, ,att vi f n. inte har regeringsmakten - den har ni på den borgeriiga kanten. Harni , som säger, vilja att jobba för att alla skall få en rättvisbehandling - se till att de får det dä! Den möjligheten har man ju när sade att vi i är hade en snabb avtalsrörelse. Ja, det hade vi för endel av lönemarknaden. Men jag vill påminna om att avtalsrörelsen ännu inte ärklar för den ofTentliga sektorn, och vi vet inte hur lång den blir. Vi leveralltså fortfarande med detla problem. Somframgår av utskottsmajoritetens skrivning har tagit framell förslag som nu har under övervägande. Då frågar mansig: Vad är del för övervägande som departementet behöver göra för att lösadenna fråga? Problemaliken är klarlagd av , och regeringenkan inte vara i behov av några ytteriigare klariägganden för atl begripa attdenna fråga måsle ut. Dentaktik som man tillämpar från borgeriigt håll när vi lar upp frågor i motioneroch annat är inte ny. Vi hänvisas ofta till pågående utredningar och tilldelegationer hit och dit; saker och ting läggs i byrålådan och skall las framvid ett senare tillfälle. Takliken är att allt socialdemokratiskt skall avslås- det är den taktiken ni fullföljer i det här jobbet. Kanskeär det också skräcken för ökade utgifter som gör att folk måste fortsätta attföriora sin ersättning. Visst vet vi atl del sker en övervältring av förmånertill bättre ställda samhällsgrupper inom ramen för den nuvarande politiken. Menjag kan försäkra dem som är tveksamma atl detta är en sä uppenbar orättvisaalt vi från den fackliga rörelsen inle kommeratt ge vare sigutskottsmajoriteten eller regeringen någon ro förrän den här frågan är löst. Jagskulle vilja uppmana de borgeriiga ledamöterna alt göra någonting för demänniskor som föriorar pengar på försäkringsersättningen. Ni har chansen i dag- det blir kanske det första ni gör som är positivt för löntagarna. Ta denchansen och ställ upp för s-reservationen! Med det sagda ber jag att få yrka bifall till den socialdemokratiskareservationen. Överiäggningen var härmedslutad. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av SvenAspling m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller socialförsäkringsuiskottets hemställan i betänkandet nr 29 mom. 2röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 156 Nej - 144 §7 Stöd till biodynamisk odling betänkande 1977/78:21 med anledning av motion om stöd tillbiodynamisk odling. Av flera auktoritativa uttalanden kan man dra den slutsatsen atl detsvenska jordbruket bör utvecklas i en mer ekologiskt inriktad bana. Iregeringens förslag till nya riktlinjer för jordbrukspolitiken framhålls delta,och framhåller i sitt tunga remissvar vikten av attjordbruksmetoder som är alternativa till biocidanvändningen utvecklas och allbruket av handelsgödsel begränsas. Också i årets budgetproposition uttalarföredragande departementschefen att en minskad användning av kemiska medel ijordbruket är önskvärd. Detfaktum att det ensidiga odlandets utarmning av jorden kan ersättas av alltkraftigare konslgödsling leder ofta till att man inte uppmärksammarförändringar i markens struklun Detta i sin tur för med sig alt man mäsle ökakonstgödslingen ytteriigare och la till allt giftigare bekämpningsmedel. ISverige pågår numera i begränsad omfattning vissa försök med alternativ tillkemikalieanvändningen. Ett värdefullt utvecklingsarbete bedrivs t. ex. i Järnagenom frivilliga krafter inom den biodynamiska odlingen för atl ulanhandelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel nå hög avkastning på jorden ochundvika sjukdomar och skadeangrepp av olika slag. De redovisaderesultaten anger att heklarskörden är 4 ä 6 96 lägre för den biodynamiskaodlingen än för den konventionella, medan däremot näringskvalitet ochlagringsförmåga är högre. Detfinns ca 100 odlare enligt den biodynamiska tekniken. Det finns också ettstort uppdämt intresse dels för alt lära sig mer, dels för atl gä över tillbiodynamisk odling. Detta kräver naturiigtvis insatser frän människor som harerfarenheter av och kunskap i denna teknik. Motbakgrund av att konventionella odlare har lantbruksnämndernas konsulter lillsitt förfogande för rådgivning har jag i utskottet avgivit ett särskiltyttrande, som stöder tanken alt de människor som vill pröva en alternativodling också skall få samhällets stöd när det gäller t. ex. rådgivning. Jag vill med mitt särskilda yttrande ytteriigare fästa uppmärksamhetenpå de problem som möter odlare med intresse för alternativ odlingsteknik, eninriktning som dock uppmärksammats både i regeringsförslaget om nyariktlinjer för jordbrukspolitiken och i årets Nr 131 budgetproposition. Under detta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens misk odling (): har just refererat till det ökade intresse som finns istort sett i alla berörda samhällsinstanser för en mer ekologisk inriktning avjordbrukets utveckling. Det är naturiigtvis klart att det är ett vitallsamhällsintresse att utveckla mer ekologiskt inriktade metoder på jordbruketsområde lika väl som när det gäller all annan produktion - det här problemetgäller även t. ex. industriell produktion av olika slag. Närvi nu är eniga om att det här intresset finns, är det naturiigtvis med ettvisst beklagande man ser atl de jordbrukare som vill pröva metoder som har' denhär inriktningen får en ogynnsam ställning jämfört med jordbrukare som användermer traditionella metoden Man har alltså inte samma möjlighet till stöd fränsamhället när det gäller utbildning, forskning, rådgivning osv. Denmotion som vi behandlar här, undertecknad av mig, syftar tillatt skapa likställdhet mellan jordbrukare som vill pröva den biodynamiskametoden i förhållande till andra jordbrukare. Jag konstaterar aUjordbruksutskottet har en mycket positiv grundinställning till dessa våratankegångar, vilket jag finner glädjande. tar kanske ulskottet litetlält på problemen. Man pekar på möjligheterna av att inom befintliga ramarsatsa forskningsresurser på den biodynamiska odlingen. Jag har talat medforskare som är mycket intresserade, men som konstaterar att detnaturiigtvis blir sä att de redan etablerade forskningsprojekten alllid gårföre och alt det alltså inom befintliga ramar är svårt att få pengar över tillatt omsätta nya idéer och tankar i praktisk handling. Detframhålls också i ulskoitsbeiänkandet all man inom befintliga organ skallförsöka utvidga rådgivnings- och informationsverksamheten kring biodynamiskodling och andra alternativa odlingsmetoder. Del lycker jag är myckel lovvärt.Samtidigt måste vi emellertid vara på det klara med att dessa organ f n. inlehar tillgäng till kompetent personal. Del finns alltså inle folk pälantbruksnämnder och utbildningsanstalter som är insatta i dessajordbruksmetoder. Det gäller därför helt enkelt atl förstärka resurserna pådetta område.