prot · G10949 · 1977-12-31 00:00:00 — Men om man skall följa EG:s uppläggning,, vill det synas mig som om man på en del håll i inte blirhelt nöjd. Av olika anledningar har EG:s import från dessa länder per huvudvarit klart lägre än den svenska. Man har där alltså bromsat på ett annat sättän vi gjort i . Från EG:s sida har man accepterat en del ökningar totaltsett. Såvitt jag förstår är det så, men del är ännu inte helt klart vad EG:savtal med dessa länder egentligen går ut på. Enligt de indikationer vi fåll harman emellertid accepterat en del ökningar. Det är då inle så enkelt för Sverigeall i efterhand driva en helt annan linje och ändå kunna leva kvar på ell rimligtsätt med internationella avtal enligt de GATT-regler som gäller på detta område. Ettlitet land som måste - jag upprepar det - snart börja exportera långtmer än det importerar för all vi skall kunna betala ut- protokoll 1977/78:48-49 landsresor, u-landshjälpsamt avbetalningar och räntor på lån, osv. Ett sådant land är mycket beroendeav att man upprätthåller respekten för reglerna på det handelspolitiska planet,så alt inle vi slås i huvudet av åtgärder mot oss. För lustigt nog finns detländer som tycker att svensk export är myckel besvärande, inte minst länder iEuropa som har pappersindustri. Detär mycket lätt att låta handlingskraftig och bara säga: Klipp till medrestriktioner! Men vi har ändå anledning att se det hela i ett något vidareperspektiv i detta land, som för sill välstånd är så beroende av att ha rimligamöjligheter att klara sig på väridsmarknaden. Jagvill säga ett par ord om delta med livsmedel och om den jämförelse jag gjorde ifråga om försörjningsuthållighet. Del var kanske onödigt av mig att göra denjämförelsen, helt enkelt därför all den är svår att göra. Det kanske genastblir klart hur svårt det är att göra den, , om man pekar på denskillnad som. finns, nämligen att vi ju på beklädnadssidan har omfattandegarderobsreserver. De flesta av oss har inle ett livsmedelsförråd i skafferietmotsvarande det klädförråd som man har i garderoben. De undersökningar som ärgjorda visar au klädförrådet i de flesta fall är ganska stort och räckerganska . Av sådana anledningar är det naturiiglvis svårt alt göra dylikajämförelser, och jag kanske kan be kammaren om ursäkt för alt jag lill attbörja med gjorde den jämförelsen. När det slutligen gäller den offentliga upphandlingen, som tagit upp , har del ju i tidningarna skrivits om SJ:supphandling av uniformer i . Till del skulle jag vilja säga att dessauniformer inle var en aning dyrare än de svenska, ulan de var 50 96 dyrare.Vidare fattades besluten om den upphandlingen inle ulan i november1976, inom ramen för riktlinjer som jag visserligen hade kunnat ändra eftersomjag faktiskt var handelsminister då, men som ändå var fastlagda av dentidigare regeringen. Vadgäller den offentliga upphandlingen finns den ytterligare hänsynen att iförhållande till vissa länder - EFTA-länderna - är vi bundna att ickediskriminera i den offentliga upphandlingen. Jag vill vända mig lill handelsministern och understrykaalt den avgörande frågan är om den här beslutar att vi skall ha enberedskapsnivå när del gäller skor och kläder som ligger på förslagsvis 25 å 3096. Om jag inle har läst handlingarna fel, så kommer kammaren all gå iförfattning om all ta de besluten. En hel del av detta ligger ju påhandelsministern när det är fråga om att expediera besluten. Då har jag givithandelsministern ell tips på vägen, när han sätter sig och förhandlar med dehär östasiatiska länderna. Om jag inte är fel underrättad - och jag vet att jaginte är det - så har man från EG:s sida gått ut med krav på en begränsning ochträffat preliminäravtal om en begränsad import, varvid man återför läget lillvad det var 1976. Jagskall ytterligare anföra några siffror om hur delta har utvecklat sig för oss.Del är också en dementi på vad handelsministern sade senast, när han försöktegöra gällande alt utvecklingen inte har varit alldeles specifik under desenaste åren; det är nämligen vad den har varit. Vi hade 1972 när del gällerkläder en import från som representerade 22 96 av nationens behov.Den importen låg sedan fram lill 1975 på 22,3 96; det var ingen störreskillnad. steg den till 28,6 och 1977 till . Det är åren 1976 och1977 som vi har haft en enormt stegrad import av klädvaror från u-länderna.Motsvarande reduktion har skett med avseende på importen från EG och EFTA. Närdet gäller del senare fallet är jag väl medveten om vilka svårigheter somföreligger all kvotera och diskutera. Men i del första fallet föreligger demöjligheterna. Eftersom vi är mera generösa än någon annan nation, bör man inteprecis ha några samvetskval om man försöker försvara beredskapsnivån - såsomriksdagen ullalar sig för den - genom alt föra den här debatten med dessaländer. Jagskulle också vilja säga till all det inte har någonstörre betydelse vad vi har för lönekostnad när man diskuterar vårtkonkurrensläge i förhållande till , och de övriga ostasiatiskaländerna. Där har man dagslöner på 2:50 och , och där är företagen heltfria från alla sociala kostnader. Del är då en nullilei vilket löneläge vi har iförhållande lill dem; vi kan under inga förhållanden konkurrera med dem. Däremotskall vi naturligtvis ha en rationell produktionsapparat för alt hävda oss motindustriländerna - och vi har en rationell produktionsapparat. All vi börjarhävda oss finner jag också ell uttryck för i den sifferserie jag använde -en sifferserie som jag tar ur en publikation, utgiven av handels- ochutrikesdepartementen, ställde en fråga, som jag skall avsluta delta lilla inlägg med attbesvara. Han frågade: Var går gränsen där vi skall ha ett försvar förberedskapsproduktionen? Jag är helt på det klara med att vi kan fixera gränsen.Hur skall vi försvara den kan med bästa vilja i världen intesvara på , men han kan göra vissa insatser för att längre fram kunnaredovisa hur det verkställande organet, nämligen handelsministerns och hansmedarbetare, tänker realisera försvaret av denna beredskapsgräns. Mankan naturiiglvis inte föra in begreppet aftonklänningar och festkläder iberedskapsmotivet, men man kan göra det med den lunga konfektionen: kostymer,rockar, damkappor, arbetskläder, tjänstekläder, grova skor, vanliga byxor o.d. Man måste göra en inventering av hela detta fält. Sedan får man fråga sigför vilka typer av konfektion som försörjningsberedskapen kan anföras såsomett motiv och lägga fast gränsen härför. Efter den inventeringen får man la uppen förhandling med de olika produktionsföretagen för att garantera dem dentillverkning som de mot bakgrund av beredskapsnivån skall svaraför. Vihar lyckats genomföra detta på den grundtexlila sidan. Del är be-sväriigare påtekosidan. Man klarar det inte med några allmänna lamen-tationer omsvårigheterna, utan man är tvingad att angripa problemet på ett konkret sätt.Jag går inte så långt som och kräver en fullkomlig plan i dag.Men jag kräver av handelsministern alt han ofördröjligen med sina medarbetarelar itu med inventeringen och planeringen och åstadkommer någon motsvarighettill den förhandlingsuppgörelse som har serverats för del grundtexlilaområdet. BENGTGUSTAVSSON (s): Med all respekt för handelsministern vill jag framhålla all detfaktiskt inte är fruklan för hans repliker som gör att jag förstår att det ärpå tiden all tänka på att avrunda detta aflonsamtal. Man behöver inte varamycket lill tankeläsare för alt begripa all det är lämpligt. Handelsministernhar, måste jag säga, en säregen debatteknik. Han lägger råge på sinmotdebattörs argument, och sedan kritiserar han den bild som han själv hargivit. Jag tycker att handelsministern borde notera att jag ingalunda harbeskyllt denna regering för alla de bekymmer som vårt land har. Men hankan inle komma ifrån, lika litet som någon annan, att industrisysselsällningenunder ökade med 45 000 arbetstillfällen. Men under det år somdenna regering har haft huvudansvaret för landets ledning har minskningen varithela (Qt)( arbetstillfällen. Dennadebatt skulle egentligen gälla beredskapsnivån på beklädnadsområdet. Debattenhar växt ut till alt bli en mer allmän sysselsättnings-debatt, men det kan inlevara något större fel i delta. Sysselsättningen är väl något av det som dettaland bygger sina resurser på, och ur detta lands resurser utgår vår totalaförsvarsförmåga. Handelsministern började sill senaste anförande medatt säga att svenska folket är minsann klokare än och svenskafolkel vet att del inte är den nuvarande regeringens utan den tidigareregeringens politik som är grunden till de bekymmer som ligger i botten ävenför den här debatten. Ja, del påståendet får stå för Burenslam räkning.Men det vore väldigt intressant all få vela vilken av de mångaopi-nionspejlingar som företagits av opinionsinstituten som givitgrunden för Burenslam uttalande i detta avseende. Vi har börjat tala över så vida fält att jag tror det är dags allavsluta debatten, åtminstone för min del. Jagvill dock säga alt den inventering som ber om faktiskt är gjord.Den här propositionen handlar ju om inventering av kapacitet, inventering avbehov, inventering av de olika grunder man måste ha i vad gällergarderobsreserver och annat för att bedöma hur våra beredskapsmål skalluttryckas. Jag vill också göra detpåpekandet att hur, från strikt försörjnings- beredskapssynpunkl, manskall utforma de medel vi har att använda oss av beror på hur mankoslnadsmässigt får väga olika alternativ mot varandra. Jag upprepar all frånstrikt försörjningsberedskapssynpunkl finns alternativet alt lagra - vianvänder del alternativet i vissa fall -, alternativet att ha maskinkapacitet imalpåse - vi använder även det alternativet ibland - och alternativet att halevande kapacitet, vilket naturligtvis ur fiertalet andra synvinklar är delmest angelägna. Men hur blandningen av de olika medlen måste göras får bero påhur kostnaden för den ena eller andra insatsen skiftar. Den kostnaden kommerbl. a. att skifta beroende på hur de allmänna konkurrensförhållandena i Sverigeutvecklas. Slutligen,herr talman, har jag på del handelspolitiska planet - om är nöjdmed de förhandlingsresultat som EG uppnått i rundorna med länderna i -antecknat mig lill minnes hur socialdemokraterna skulle kommentera resultatetom man från svensk sida lyckades med ungefär detsamma som EG åstadkommit på denhär punkten. GUNNARSTRÄNG (s): Jag kan svara handelsministern: handelsministern vid dennaförhandling la ner den konsumtionsdel av kläder som vi importerar frånöstslatsländerna från 34,5 lill 28 96 av svenska folkels behov - vi låg där1976 - så tycker jag alt del är en framgång för handelsministern. Jaginskränker mig till alt säga det. Närdenna kammare kommer alt fatta sitt beslut, tror jag inte all ledamöternakommer att känna sig nöjda med att man lägger kläderna i malpåsar eller ilager. Jag utgår från alt kammaren fattar beslutet i akt och mening att viskall ha en produktion som svarar mot den beredskapsnivå på 25 resp. somjag har talat om. Slutligen,herr handelsminister! Om inventeringen i allt väsentligt redan är gjord ärdetta bara tacknämligt; så myckel lättare och snabbare kommer fram lill den produktionsplanering som jag efterlyser och denöverenskommelse som garanterar att beredskapsproduktionen förankras iverkligheten. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av BengtGustavsson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i belänkandet nr5 punkten 1 mom. 1 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fi. 12 protokoll 1977/78:48-49 Samordningenav offentliganställdas tjänstepension med ATP Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Kammarenbiföll vad ulskotlet i dessa punkter hemställt. 1977/78:6 med anledning avpropositionen 1977/78:25 med förslag om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /78 såvitt avser Kammarenbiföll vad utskottet i detta betänkande hemställt. § 3 Samordningen av offentliganställdas tjänstepension med ATP Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande1977/78:9 med anledning av motioner om samordningen av offentliganställdastjänstepension med ATP m. m. Idetta belänkande behandlades motionerna 1976/77:681av Per Gahrlon (fp), vari hemställts all gav regeringen till kännavad som i motionen anförts rörande de f. d. of-fenlliganslällda pensionärernasförhållanden, 1976/77:694 av Per-EricRingaby m. fl. (m) samt 1976/77:1082av () och (), vari hemställt alt riksdagenhos regeringen skulle anhålla om lämpliga åtgärder syftande lill att ATP påoffentliganställdas sidoinkomster ställdes utanför samordningen i enlighet medvad i motionen anförts. 1. motionen 1976/77:681, 2. motionen 1976/77:694 och 3. motionen 1976/77:1082. Reservationhade avgivits av () och () som ansett attutskottet under 1 och 3 bort hemställa allriksdagen med anledning av motionerna 1976/77:681 och 1976/77:1082 gavregeringen till känna vad reservanterna anfört. Till belänkandet hade fogals ett särskilt yttrandeav (). BRITTABERGSTRÖM (fp): Jag vill bara göra ett par kommentarer till del särskilda yttrande somjag har fogat till utskottets förevarande betänkande. Idet yttrandet säger jag att den beskrivning som görs isocialförsäk-ringsutskotlets betänkande 1976/77:9 när del gällervärdeförsäkringen av statspensionerna är ofullständig. Det påslåendet byggerjag på vad som står på s. 2 i det belänkandet, nämligen följande: "Statspensionernaliksom de statliga livräntorna är värdebeständiga. De bestäms pågrundval av basbeloppet vid ingången av det år då de utbetalas." Därslår alltså ingenting om all statspensionerna höjs varje gång folkpensionernahöjs på grund av att basbeloppet har ändrats. Men är det så att motionen681, som behandlas i årets utskottsbetänkande, delvis bygger på föregående årsbetänkande, och den beskrivning av värdesäkringen som görs i förra åretsbetänkande har haft viss betydelse för motionens utformning. Därför finner mani motionen t. ex. ett uttalande som lyder så här: "För ett betydandeantal pensionärer som arbetat i offentlig tjänst går en höjning avfolkpensionen spårlöst förbi." För den som känner till hur värdesäkringenregleras kan del uttalandet och liknande uttalanden i motionen förefalla egendomliga,och jag har med mitt särskilda yttrande velat klariägga hur detta har kommit ini motionen. Dessutomvill jag med mitt särskilda yttrande markera all del nu vid behandlingen avdetta ärende har direkt sagts ut alt statspensionärernas organisation menar attde yrkesaktivas förbund även skall ha hand om förhandlingarna när det gällerpensionerna. Detta sägs inle tydligt i utskottets betänkande, och jag hardärför velat markera att del förhåller sig på del sättet. I övrigt yrkar jag bifalllill utskottets hemställan. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Samordningenav offentliganställdas tjänstepension med ATP Moderata politiker har länge ägnat stort intresse ål de stats- ochkommunalanställdas problem med samordningen av sina pensioner, alltså med denallmänna pensionen, folkpensionen, ATP och pensionstillskotten. Samordningenav offentliganställdas tjänstepension med ATP har räknats upp,statspensionen har värdesäkrats genom koppling till basbeloppet, ochvidare skall vissa statliga lönetillägg fr. o. m. bli pensionsgrundande.Att de inte har varit del tidigare är sannerligen mycket förvånande. Men mångaandra samordningsproblem kvarstår olösta. I socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 9 står det på s. 3 följande: "allmänna debatten görs stundom gällande alt statstjänstemännensfolkpension och ATP 'förhandlats bort' och all statstjänstemannen genomkollektivavtalen 'berövats' sin lagliga rätt till den allmänna försäkringensförmåner. Detta resonemang bygger sannolikt på ett missförstånd. Varje svenskmedborgare är enligt lag tillförsäkrad del grundskydd som folkpensionen geroch den ATP han intjänat under sin aktiva tid." Ja, herr talman, att denlagliga rätlen till ATP förhandlats bort är inte sannolikt ett missförståndutan en realitet. Låtmig ta ell exempel. En offentliganställd får genom sill ordinarie arbete enpension på . Vid sidan av detta arbete har vederbörande haft ellextraarbete på kvällstid och fritid för vilket det betalas ATP-avgifier. När65-årsdagen kommer meddelar att den offentliganställde harintjänat en ATP på t. ex. . genom sitt extra arbete. I all rimlighets namnborde då pensionen bli . plus , eller . Men samordningen skerdå på så sätt att den lagliga rätten lill ATP på . slår fast, men istället reduceras statspensionen till , varför tolalpensionen fortfarandeblir . Den lagliga rätten till ATP blir därmed en meningslös lek med ord. Detär detta som utskottsmajoritelen inte vill förslå. När en offenl-liganslälldextraarbetar blir följden alltså all han får betala skall på extraförtjänsten,medan arbetsgivaren får bellala ATP-avgiflen i vanlig ordning. Men inle nogmed detta. Staten får inte bara skatteinkomsten av sin anställdes extraarbete,utan staten kan förmodligen just på grund av detta extraarbete även slippaundan med ell lägre bostadsbidrag och därtill, som kronan på verket, dra av påsin anställdes statspension i samma grad som han arbetar ihop ATP-poäng på sinfritid. Därmed,herr talman, intar den offentliganställde en unik ställning ipensionshänseende, jämförd med den privaiansiällde. Jag har svårt att tro altulskotlsmajoritelen kan anse detta rimligt och rättvist. Såtill en principfråga. Anser - som skall försvara utskottet -eller med för den delen att del är rimligt att enstatsanställd på grund av samordningsreglerna kan komma att hamna under 60 96av slullönen i pension? Jag har här en promemoria där det punkt för punktredovisas hur en statsanställd genom samordning av statspensionen, den allmännapensionen och SPP får en pension på . , när hans slutlön är . , eller 58 96 av slullönen-icke de 65 96 som hans pensionsbrevhar garanterat honom. Borde del åtminstone inle finnas en spärr vidsamordningen, som garanterar den offentliganställdde hans av slutlönen? vill jag säga,herr talman, alt jag är ledsen alt inte ställer sig bakom PerGahrtons, och motioner med en reservation.Folkpartiet har ju i likhet med moderata samlingspartiet ett bra förflutet idenna fråga. Förre folkpartiledaren ägnade en del av liden i enremissdebatt ål detta problem. ägnade också mycken tid ålorättvisorna i samordningssysiemet, och Per Gahrlon har fortsatt på denna väg.Jag hoppas all skall komma till samma insikt idessa frågor, som måste lösas. Men de skall lösas förhandlingsvägen, och deskall lösas fort. Jag yrkar med del sagda bifall till reservationen. Samordningenav offentliganställdas tjänstepension med ATP BRITTABERGSTRÖM (fp) kort genmäle: hänvisar lill vad förut har gjort i dennafråga. Jag vill då bara påpeka dels att delta var innan även deoffentliganställdas pensioner var knutna till basbeloppet på det sätt som jagnyss refererade, dels att olika typer av tillägg lill lönen har blivitpensionsberättigande, vilket de inte var tidigare. Dessa förhållanden harundanröjt motiven för att arbeta med dessa frågor. Det har dessutom gjorts ettklart uttalande från de offentliganställda pensionärerna själva om alt de anseratt delta spörsmål skall skötas förhandlingsvägen. PER-ERICRINGABY (m) kort genmäle: Det som de tre lunga folkpartister jagräknade upp har kritiserat när det gällde de statsanställdas pensionervar inte att pensionen inte var anknuten till basbeloppet, att de extralönetilläggen inte resulterade i några pensionsökningar eller något liknande.Det var i stället just det förhållande som utskottsbelänkandel handlar om,nämligen att intjänadet av ATP-poäng i realiteten blir meningslöst för enstatsanställd. Vi har i under diskuterat frågan om samordningenav de offentliganställdas pensioner med folkpensionerna och ATP-pensionerna.Jag beklagar livligt att utskottsmajoritelen inte har haft sådana pedagogiskafärdigheter alt den kunnat övertyga reservanterna om all detta egentligen inteär en fråga för ulan en förhandlingsfråga mellan de avialsslulandeparterna på det offentliga området. Inte ens har vi kunnat övertygareservanterna, trots att vi vid behandlingen av denna fråga i utskottet hade enhearing med företrädare för de tre stora personalorganisationerna på detoffentliga området. Jag vill påstå att vi där hade samlat landets förnämstaexperter på samordningsfrågor. Samtliga dessa företrädare för personalorganisationernasäger att detta är en fråga, om vilken man numera förhandlar. gällerell avtal mellan personalorganisationerna och avtals-verket, som innebär alläven dessa pensionsfrågor är förhandlingsbara. Per-EricRingaby kom också in på de vådor som är förenade med samordningsbeslämmelserna.Men glömde att nämna Samordningenav offentliganställdas tjänstepension med ATP ett väsentligt förhållandei samband med samordningsbestämmelserna. Man påstår ibland i den allmännadebatten alt personalorganisationerna har förhandlat bort de lagstadgadepensionerna, men ATP och folkpension kan inle förhandlas bort, Per-EricRingaby, utan dessa ligger i botten av de offentliganställdas pensioner. Densenare pensionslypen är alltså en kompletteringspension utöver de lagstadgadepensionerna. ATPbaseras vidare på de 15 bästa åren av den anställdes verksamma liv, medandäremot den statliga pensionen utgör 65 96 av lönen i slut-löneklassen förvederbörande, under förutsättning att han har befunnit sig i slullöneklassenminst . Om han befunnit sig i slutlöneklassen än skerviss reducering. Deträkneexempel anförde kan jag inle närmare kommentera, men detkan inle stämma, eftersom den offentliganställde, som jag tidigare sade, medvissa förbehåll är garanterad av sin slutlön. Pensionens sloriek kanvariera med hänsyn till antal år för den anställde i slutlöneklassen, menpensionen utgår alllid med ledning av slutlönen. Allt detta gäller givelvisunder förutsättning att vederbörande har tjänstgjort . Annars kanpensionen bli lägre. Tillfröken vill jag bara säga all man inte kan lasta utskottet ellernågon annan part för alt någon gör en feltolkning av en tidigareutskottsskrivning, på del sätt som skedde med utskottets uttalande från1976/77. Den tolkningen får vederbörande själv slå för. I årets utskottsbetänkandeanges tydligt alt standardsäkringen gäller för folkpension och ATP-pension likaväl som för de offentliganställdas pensioner. Meddet anförda, herr talman, ber jag att få yrka bifall till utskotielshemställan. BRITTABERGSTRÖM (fp): Jag vill lämna en kort kommentar. Jagnämnde all motionen delvis byggde på utskottets skrivning. Man har väl rättatt läsa innantill i ett utskottsbetänkande? var sedan vänlignog att be mig läsa vad som står i årets betänkande där del är fullständigtuttryckt. Jag behöver inle läsa det, då det kom till tack vare att jag påpekadeofullständighelen i del gamla betänkandet. Det råder inga delade meningar mellan utskottsmajoritelen och ossreservanter om att detta är en förhandlingsfråga. Del har vi hävdat hela tidenunder alla de år som vi har arbetat med frågan. Men även om del är enförhandlingsfråga, så kan man från denna talarstol påpeka om man tycker all delär något fel i pensionssystemet. Representantenför /SR som var med vid utskottsbehandlingen av de här motionerna påpekadesjälv alt det ibland blir - som han uttryckte del - helt orimliga konsekvenserav samordningsbeslämmelserna. Jag är helt enkelt ute efter rättvisa ochrimlighet. Ta t. ex. pensionstillskotten,som enligt lag inle får reduceras mot någon annan inkomst än inkomstfrån ATP. Jag talade med gamle LO-ord-föranden Axel Strand . Han haren pension från LO. Han har också ett pensionstillskott därför all han inle harnågon ATP, då han var för gammal för att få sådan. Han får dettapensionstillskott vid sidan av sin LO-pension.