prot · G10969 · 1977-12-31 00:00:00 — Resurser hade inte funnits i erforderligomfattning för delta välfärdsbyggande om inte förutsättningar givits för enavancerad teknologisk produktion i stort och smått. Den del av vårvälfärdsutveckling som mäts i löne- och pensionskuverlen har vi kunnat kosta påoss tack vare konkurrensfördelarna av en avancerad teknologi. Den politiken flrinte skrotas. Del vore asocialt. Den politiken måste utvecklas till sin roll ien ny ekonomisk väridsordning. Socialareformer kräver resurser. Resurser kräver näringsliv i utveckling. Dagens ekonomiska situation, vilken har beskrivits på många olika sätti debatten här , bottnar i gamla synder. Denena synden var all vi alltför länge stannade kvar inom valutaormen, vilket irealiteten betydde en successiv uppskrivning av den svenska kronan ganska långtöver dess verkliga värde och som urholkade den svenska konkurrenskraften. Denandra slora synden var all svenska folkel 1975 och 1976 beviljade sig alltförstora inkomstökningar. Resultatet ser vi . Svensk produktion har blivit fördyr, vår konkurtensförmåga har minskat, och bruttonationalprodukten sjönk med nära 2,5 96, vilket skall Jämföras med en ökning på 3,5 96 iOECD-ländema som helhet. Sysselsättningsproblemen har med andra ord blivit alltsvårare. Regeringenskall ha en eloge för att den verkligen tagit itu med problemen. Det viktigastevar kanske alt vi lämnade valulaormen och genomförde två devalveringar underfjolåret. Men krafttagen mol sysselsättningsproblemen harockså varit betydelsefulla. Arbetslöshet är elt oerhört slöseri, mänskligt ochnationellt, och kan leda till politisk instabilitet. Att regeringen satsalstora summor på sysselsätlningsfrämjande ålgärder och kreditgarantier harbetytt all vi kunnat hålla många människor sysselsatta och att vi kunnatbibehålla vår produktionsapparat relativt intakt. Vi har undvikit en alltförsnabb strukturomvandling. Men det gäller också att se lill altslmkturomvand-lingen inte bromsas alltför mycket. Den speciella satsningen påden mindre och medelstora företagsamheten är också glädjande, eftersom den -det är min övertygelse - kommer att betyda en vitalisering av denna viktiga delav vårt näringsliv och av innovationsmöjligheterna. Detfinns alltså många skäl för en viss optimism. Denna optimism kan emellertidinte dölja det faktum atl del finns befogade anledningar till en viss oro. Jagskall bara ta några exempel. Förnågon lid sedan presenterade en uiredning förslag till ny förtroende-mannalag.Utredningen gled emellertid mycket lätt över kostnadsaspekten, vilket ärförvånansvärt. Kan det vara rimligt atl en uiredning lägger fram elt ganskarevolutionerande förslag utan atl göra en grundlig analys av vad ellgenomförande av della förslag skulle kosta folkhushållet? Det är särskiltanmärkningsvärt i en lid då vår samhällsekonomi befinner sig i ett mycketprekärt läge. Enliglberäkningar, som inte giorts av ulredningen men som lämpligen hade bort görasav den, kommer det för den totala arbetsmarknaden all kosta sammanlagt ca 5 000milj. Har svenska folkel verkligen under nuvarande förhållandenråd med denna nya belastning? Kostnaderna för detta förslag skulle ju årligenuppgå till nära 10 gånger det belopp som enligt det s. k. småföretagarpaketetskall användas för atl stimulera hela den viktiga småföretagsseklorn, somsysselsätter ca en miljon människor här i landet. Utan tvivel är det i dagens läge viktigare med 4 000 nya företagare änmed 4 000 nya ombudsmän. Enannan oroande sak är de stigande löneskatterna, som direkt motverkar fördelarnamed devalveringen. Visserligen har elt f d. statsråd i den förta regeringensagt alt svenska företagare inle skall klaga över löneskatterna eftersom vissaandra länder, exempelvis , har högre löneskatter. Resonemangetförefaller mig en smula demagogiskt. Del är ju den totala kostnaden - kontant lön, semesleriön och löneskatter -som är avgörande förkonkuuenskraften i industriländer. I ligger den totalakostnaden för arbetskraften betydligt lägre än i . Att de italienskalöneskatternas andel av koslnadema är slörre än i spelar ju inle såstor roll så länge totalkostnaden är markant lägre. Löneskatternamotverkar som sagt de vinster som vi har fltt via devalveringen. Det är därförmycket oroande att vi tydligen kan räkna med betydligt högre lönebikoslnader iframtiden. Visserligen sänks den allmänna arbetsgivaravgiften, men det hjälperinte särskilt mycket, Vi vet nämligen att det kommer att bli kraftiga höjningarav pensionskostnaderna, bl. a. därför att förtidspension avarbelsmarknadsmässiga skäl tycks öka starkt. Tyvärr har förelagen en del avskulden till delta. När man på grund av höga kostnader harsett sig nödsakad all minska antalet anslällda har det i många fall gått tillså atl man har försökt få personer att gå i pension. höjersamhällets pensionskostnader, och dessa kostnader läcker del allmänna genomhöjda pensionsavgifter för företagen. Del låter som en trollformel när man säger all höjda sociala kostnadermåste las ur produktionen. Men denna trollformel är som alla andraillusionistknep bara en metod atl förvända synen hos publiken. Del är ytterstkonsumenterna som får betala kostnaderna genom högre priser. Men inle nog meddel - den försämrade svenska konkurrenskraften leder till nyasysselsättningsproblem och ökade krav på medborgarna för att hjälpa dem somdrabbas av sysselsättningsproblemen. Från förelagarhåll har Jag ofta fått höraalt företagarna gärna betalar för de sociala kostnader som direkl hänger sammanmed näringslivet. Men man reagerar starkt mot atl belastas med andra socialakostnader, vilka borde bäras solidariskt av alla i samhället. Jag hoppasverkligen att regeringen vill ha dessa företagamas synpunkter i åtanke; allindirekt beskattning av näringslivet leder Ju till högre kostnader, högrepriser och högre inflation, eftersom lönebikoslnaderna är en skall på vårkonkurrensförmåga och våra sysselsättningsmöjligheter. Medtanke på löneskatternas skadeverkningar för hela folkhushållet ärsocialdemokratemas förslag att skapa en slrukturfond - den har tidigare berörtshär - som egentligen bara är en annan form av kreditinstitut och som skallfinansieras genom höjda arbetsgivaravgifter, endast ett exempel på hur litenkunskap om näringslivels villkor man har i detla parti och hur gärna man villskapa nya instrument för all styra näringslivet. Närjag talar med företagare från mindre och medelstor verksamhel får jag oftabevis på den försiktighet man visar när del gäller all nyanställa hell oprövadarbetskraft, dvs. Det beror på en olycklig utformning av en vissdetalj i Åmanlagarna. Genom den utformning som lagarna har fått får i runt tal80 0(X) företagare inte möjlighet atl provanslälla ungdomar. Detla har påtalatsmånga gånger, även i denna kammare, och regeringen har också lillsatl enuiredning för.all närmare granska och se över dessa problem. Jag undraremellertid om det skall vara nödvändigt med en sådan lidsföriust, om man intekan följa redan banade stigar i stället för att hugga sig fram genom denbyråkratiska djungeln. Eftersom flera kollektivavtal möjliggör provanställningoch eftersom företagare som flr den s. k. 15-kronan för ungdom också harmöjlighet att pröva helt oerfarna ungdomar, borde man kunna företa enprovisorisk lagändring i avvaktan på utredningsresultatet. Det är elt krav somi dag ställs av åtskilliga tusental småföretagare som skulle kunna anställa ungdomarmen som inle vill göra det. Naturiiglvis löser inle en sådan här lagändringalla ungdomsarbetslöshetens problem, men del är ell steg på vägen. Kanskeskulle ökade möjligheter lill provanställning göra all 30 000 av 40 000ungdomar kom ut i arbetslivet, och det vore en fin insats . När det gäller skalteproblemaliken vill jag, Ijksom moderatasamlingspartiet har gjort i skilda sammanhang, allvariigt beklaga attmargi-nalskallefrågan inte lösts. En marginalskall på 50 96 i vapliga inkomstlagen Onsdagenden 1 febmari 1978 skullepositivt stimulera lill ökade arbetsinsatser. Vidare måste ett tak fastställasför marginalskatten så att alla medborgare - även de i litet högre inkomstlägen- flr behålla åtminstone en del av sina inkomstökningar. Det måste löna sig allarbeta - för alla inkomsttagare. Påett område anser jag att vi måste satsa mer. Det gäller exporten. Förutom redanvidtagna åtgärder, såsom devalvering m. m., måste samhället än mer aktivtstöjda företagens exporlanslrängningar. Ett säll alt göra detta är att inrättanya handelssekreterarkontor ute i väriden. Vårt underskott i handeln medomväriden kommer främst från tre olika områden. De siffror jag nu kommer altredovisa gäller liden . Det är de senaste siffror vi hartillgång till. GentemotVästtyskland hade vi under den tiden ett minus på ca 7 miljarder kronor.Gentemot - med länder som , , , ,och - hade vi ett minus på ca . GentemotUS A var vårt minus ca . är väridens ekonomiskloch industriellt mest expansiva område . Här har bara ellhandelssekreterarkontor, nämligen det i . Här finns goda exportmöjlighelerför svenska förelag, men de måste ibland ha del stöd som del officiella Sverigekan ge. Delta gäller självfallet främst de mindre förelagen, som inle har deresurser som de stora koncernerna har när del gäller exporlakliviteler. Sverigeflr inte försitta chansen att aktivt delta i dessa länders industriellauppbyggnad. blir det säkeriigen svårare alt komma in på dessa sloramarknader, om vilka många länder kämpar. Avslutningsvis vill Jag konstatera all vi säkeriigen har några hårda årframför oss då vi knappast kan vänta oss några reallöneförbällringar. Men servi på litet finns det säkert mycket goda förhoppningar för allSverige åter skall kunna inta en tätposition bland världens industriländer. Låtoss nu tillsammans arbeta för det! Del vore väldigt intressant all fl göra några kommentarer lill ErikHovhammars anförande, men med tanke på atl talmannens klubba väl kommer altdunka kraftigt i bordet omjag inle relativt börjar mitt egenfligaanförande, inskränker jag mig till all säga följande. Fördel första fick jag ell intryck av all på någol säll hade glömtatt vi haren borgerlig regering. Del var ju en mycket mörk bild som han måladeupp om företagens möjligheter atl utvecklas i vårt land. Med de relationer somErik Hovhammar har lill regeringen borde han som regeringen varitverksam haft möjlighet atl påverka, så alt utvecklingen hade blivit en annan. Fördelandra gav den sillande regeringen en eloge. Men i den elogeninstämmer knappast de stora folkgruppema, eftersom 1977 värdet år då de bredafolkgrupperna fick vidkännas en verkligstandardsänkning. Nej, i den elogen är det nog helt andra grupper i samhälletsom instämmer, . Under de senaste månadernahar varslen om permitteringar och nedlägg- ningarnästan kommit på löpande band och accelererat . I hela landetupplever tiotusentals människor oro inför framliden. Vi vet att mångatragedier har inträffat bland anslällda som drabbatsav arbetslöshet, men - heu Hovhammar - även för arbetsgivare, särskiltsmåföreiagare, som i del längsta hoppals och trott på en ljusning men somtvingats atl lägga ned sina förelag. Delär heller inte svårt att la fram exempel på hur den nuvarandearbetslöshetssituationen skapar svårigheter för många människor. kan jag ge ett exempel på della. Där är det , somunder rubriken gift med en arbetslös bl. a. skriver: "Han harsökt alla möjliga Jobb. Skolvaklmäslare, kontorist, maskinist, vårdare. På gmndav alla motgångar på arbetsmarknaden har hans tidigare såljusa och utåtriktade person blivit allt dystrare. En av hans slora tillgångarhär i livet, hans ljusa, öppna personlighet håller långsamt på atl förvandlaslill bristande kontaktförmåga och bristande självförtroende ..." Vidare:"Det är så många som delar vår situation. Rätten till arbele är en frågasom måste vitaliseras från grunden. Annars kommer många fler med oss atlavvilalise-ras. Vi är långt ifrån de enda i den här situationen och jagföreställer mig alt alla andra familjer i samma situation upplever situationenlika svår som vi. Hurmånga familjer kommer alt krossas innan den nuvarande arbetslöshetssituationenhar hävts? För en sak är säker. Att leva med arbetslösheten i en familj ärsvårt och psykiskt förkrossande. Också om det sker under det i vårt landexisterande sociala irygghetsparaplyel." Härhar på ett utomordentligt sätt en dyster bild av en svår arbetslöshetssituationtecknats. Det finns med säkerhet många liknande arbetslöshelsfall mnl om i vårtland. Jag delar naturiiglvis också uppfattning att rättentill arbele är en fråga som i gmnden måste vitaliseras. Ser man påsifferserierna i budgetpropositionen, finner man att sysselsättningen inte ärpå uppåtgående i vårt land. Det är lydligen så alt vi även i fortsättningenkommer atl plågas av en hög arbetslöshet. Den kommer att drabba de äldrearbetarna. Den kommer atl drabba kvinnorna, som vill söka sig ut i arbetslivet.Den kommer atl drabba ungdomen, vars första kontakt med förvärvslivet mångagånger blir en lång lid av hopplöshet och en djup känsla av otillräcklighet. Föratt kunna förverkliga målsättningen "Arbele åt alla" krävs nu bådehandfasta och konkreta åtgärder. Först och främst fordras del handlingskraft .av de politiska organen på alla nivåer. Men vet vi atl lägel avsevärt harförvärrats genom all regeringen - där tyvärt inre poliliska motsättningar sattstopp för viktiga framåtsyftande beslut - har drabbats av handlingsföriam-ning. Närdel gäller sysselsättningsfrågan har den socialdemokratiska riksdags-gmppenäven i sitt alternativa budgetförslag utarbetat konkreta, detaljerade ochsammanhängande förslag för atl återskapa fömtsätlningarna för ökadsysselsättning i hela landet. Den har också gått långt utöver den defensivtinriktade politik som hitintills ulgiort den borgeriiga regeringens 10 protokoll 1977/78:68-69 Onsdagenden 1 febmari 1978 uppehållandeförsvar av sysselsättningen. I finns del många människor som känner otrygghet ianställningen och . Oron för sysselsättningen iSkara-Vara-området uttrycktes för någon vecka sedan vid ett möte i Skara.Arrangörer var den samlade lokala arbetarrörelsens olika organisationer. Mötet,som uttryckte oro över den ökade arbetslösheten bland ungdomen i bygden,framförde dessutom till de båda kommunerna - och -bl. a. följandekrav: Upprätta en sysselsältningsbudget. Upprätta en kommunalsocialplan för den som blir arbetslös. Kräv att företagen inle minskar jobbenulan håller arbetsstyrkan intakt. Jaghar tillsammans med mina partivänner på länsbänken i en näringspolitisk motionframhållit att näringsslmkluren i avviker från riket i övrigt.Så t. ex. har antalet anställda direkt sysselsatta i Jordbruket minskatkraftigt under en lång följd av år, med ca 10 000. F. n.beräknas ca 2 000 människor lämna denna näringsgren . Detär mol denna bakgrund som vi tidigare fört fram krav på att statsmakternamedverkar till en ökad förädling av jordbmksprodukter i . Det ärdärför med glädje vi konstaterar alt industriministern i en promemoria tilllänsstyrelsen uttalar att jordbmket i har stor betydelse bådedirekl och indirekt genom livsmedelsindustrin. räknar han med altsysselsättningen inom jordbruket genom fortsatt rationalisering kommer atlminska. Därför anser induslriministem att det är angelägel att isamarbete med jordbrukets organisationer undersöker möjligheterna till enintegrerad utveckling inom livsmedelsindustrin och jordbruket. Jag utgår frånatt staten kommer alt ställa erforderiiga resurser till förfogandeför delta vikliga regionalpolitiska arbete. Frånalt ha varit ett län fyllt av optimism över industriutvecklingen har Skaraborgslän förvandlats till elt län, där flera delar avindustrin fått betydande svårigheter. På närmare har inte mindre än 74förelag varslat om nedläggning eller driflinskränkning. Dessa varsel har berört3 446 personer. Densenaste månadsöversiklen från länsarbetsnämnden visar atl antalet arbetssökandeunder uppgick till totalt 7 892 personer. I jämförelse meddecember 1976 var det en ökning med 2 050 personer. Till detla kommer altlänsarbetsnämnden räknar med att läget på arbetsmarknaden ytteriigare kommeralt skärpas under den närmasle framtiden, en utveckling som i hög grad drabbarde utsatta gmpperna: ungdomar, kvinnor, äldre och handikappade. är Falköpings- och Skövdeområdena de mest utsatta delarna av länet. Detberor främst på bilindustrins försämrade läge, krisen inom tekoindustrin och enkraftigt minskad försäljning för möbelindustrin på hemmamarknaden. Ett ökatbyggande i vårt land skulle fl en mycket posistiv effekt inom betydelsefulladelar av näringslivet i denna region. Med tanke på den centrala delen avSkaraborgs län och berörd personal borde industriministern medverkalill nya överiäggningar mellan Eiser, företrädare för de anslällda och Skövdekommun, i syfte all stoppa nedläggningen av Brasons i . Eftersomvissa delar av läns näringsliv slår inför strukturella svärigheleroch omställningar, är del väl knappast realistiskt alt länka sig atl inle iframliden utnyttja länets naturtillgångar. Samhället borde så snart som möjliglanvända våra tillgångar lill investeringar för framlida trygghet. Enligt minoch mina medmotionärers mening är verkligen tidpunkten nu inne all göra Ranstadtill ett verkligl forsknings- och ulvecklingscenlmm för landels skiffrar. Målsättningenfördetta forsknings- och utvecklingscentrum måste vara att la lill vara det kunnandeoch den erfarenhet som finns i vårt land när del gäller att arbeta fram enprocess där skiffrarnas alla värdefulla ämnen utvinns och där ävenenergiinnehållet kommer lill användning. Såväl som iSkaraborgs län anser det mycket angeläget att genomföra en begränsad fortsattverksamhet i . Det är med väldigt stort intresse vi avvaktar denproposition som induslriministem kommer atl lägga fram i della ärende om någonmånad. Delallt överskuggande problemet i den norta länsdelen är varslet omdriftsinskränkning vid NBJ. Broströmskoncernen vill lägga ned järnvägsrörelsenoch verksamheten i hamn. Varslet berör 126 personer, av vilka ca50 är boende i mitt hemlän. är intresserad av att köpa hamnenunder fömtsättning atl jämvägen hålls i drift. Del är självklart atl del härföreligger ett stort intresse hos de anställda och kommunen alt staten går inoch övertar järnvägsrörelsen. Mycket starka skäl, inte minst regionalpolitiska,talar för att regeringen medverkar till atl SJ påtar sig ansvaret för dennaverksamhet. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. () kortgenmäle: beskyllde mig för att vara pessimist. Jag skulle viljasäga, efter atl ha lyssnat till , atl jag lycker att detär han som är den borne pessimisten i den här debatten. Jag försöker atl vararealist, och det har jag givit uttryck för i skilda sammanhang. ArneBlomkvist sade alt den regering vi nu har är väldigt passiv. Jag vill påslå attden här regeringen har gjort väldigt myckel bl. a. för alt minskaarbetslösheten. 15 000 milj. kr. satsades förta året för att minska arbetslösheteni land. Ingen regering har tidigare gjort så slora ansträngningar idet avseendet. Småföretagarpaketet,som fattade beslut om föua året, innebar över 5 000 milj.kr. till de mindre företagen, som sysselsätter många människor inte minst iglesbygderna. Det betyder säkert mycket för att trygga Jobben i många företag,och jag tror det betyder väsentligt mer än atl tillsätta 4 000 nya ombudsmän. Vi har den uppfattningen atl med rätt politik kanvi se mera optimistiskt . Men det kommer alt la en visslid, och del gäller oss allihop, vare sig vi är anställda eller företagare. Visitter, , i samma båt. Och det är ett gammalt känt tema, att omdel går bra för företagen går det också bra för de anställda. ARNEBLOMKVIST (s) kort genmäle: påstår all jag är pessimist. Jag tror jag kan säga atlJag har en sådan personlig läggning att jag är optimist. Men när vi nu hartillfälle att redovisa hur människorna lever, alldeles särskilt då i Skaraborgslän, så är det uppenbart atl del blir en ganska dyster bild av den verklighetsom många just nu upplever. Det gäller kanske inte minst den oro som man märkeratt människorna känner, när man är ute bland dem. Vad jag säger är alltså intenågol ullryck för pessimism, ulan del är elt försök att skildra den verklighetsom människorna just nu upplever. Sedanvill jag gärna säga atl jag har inte kritiserat den arbetsmarknadspolitik somregeringen fört. Del har tidigare framhållits av vår partiordförande alt del ären socialdemokratisk arbetsmarknadspolitik, och del är alldeles uppenbart alldet är en politik som kostar pengar. Men vad man saknar, heu Hovhammar, ärjusldet som tidigare var inne på, när han berörda verkligtcentrala och viktiga problem - detta atl satsa mol framliden. Då krävs delbeslut, och här finns några områden somjag skulle kunna peka på. Energifråganexempelvis ärju en fråga som är central för hela vårt land, men på gmnd av densplittring som råder inom regeringen har man inle kunnat fatta de avgörandebeslulen och därmed inte heller kunnat göra de satsningar somvarit nödvändiga. Närdet gäller företagen och näringslivets framtida utveckling försöker hertHovhammar undervärdera del förslag om en slrukturfond som vårt parti har lagtfram. Det är ju en fond som sanneriigen inte skall användas av några ombudsmän,. Del är pengar som skall användas för näringslivets utveckling,och Jag räknar med atl del också kommer atl gälla det område som engagerad i, nämligen glasindustrin, om så skulle vara nödvändigt. Pengarnakommer alt satsas hell och hållet på näringslivet. HertHovhammar försöker formulera detla med de 4 000 ombudsmännen på ett sådant sättatl det skall vara negativt. Det är människor som arbetar inom våra demokratiskaorganisationer, , och som sannerligen gör sitt för atldemokratin i vårt land skall utvecklas. () kortgenmäle: Det gläder mig atl nu anslår en mera optimistisk ton. Förmin egen del brukar Jag vara optimistisk, del måste man vara om man äregenföretagare. Jag lycker atl det är felaktigt alt skyllaallt på den nuvarande regeringen. Ni måste också, , ta er del avansvaret, eftersom ni har suttit i regeringsställning . ARNEBLOMKVIST (s) kort genmäle: sade alt han är glad över att andas meraoptimism i det senaste anförandel. Del berodde, , på all jag hadetillfälle att ta upp några av de förslag som vår riksdagsgrupp lade fram, därdet verkligen andas en optimism . Det är ett framåtsyftandeprogram. Där kan man sanneriigen märka att vi tror på vårt land och dessutveckling. Men del är klart att jag skulle vara myckel mera optimistisk, herrHovhammar, om vi hade en regering som kunde förverkliga della program. Onsdagenden 1 febmari 1978 Talmannenanmälde atl anhållit alt lill protokollet få antecknat att haninte ägde rätt till ytteriigare replik. En förutsättning för en positiv utveckling i vårt samhälle är eltdecentraliserat näringsliv, där de mindre och medelstora förelagensutvecklingsmöjligheter tillvaratas. bättre utnyttjande av resurserna ochutvecklingsmöjligheterna inom småföretagen kommer all förbättra hela delsvenska näringslivels utveckling. Det finns inom småföretagarseklornoutnyttjade möjligheter atl öka produktionen och sysselsättningen. Demindre och medelstora förelagen, förelag med mindre än 200 anställda, svararför ca hälften av sysselsättningen i riket, och för en aktiv regionalpolitikhar de också en avgörande betydelse. Jagvill därför med tillfredsställelse konstatera de mycket positiva ålgärder fördenna del av vårt näringsliv som den s. k. småförelagspropositionen innebär.Del är första steget i en aktiv näringspolitik för ett effektivare näringsliv. Avstort värde är också att man så klart värderar denna företagsgrupps storabetydelse för sysselsättningen, för ekonomi, dess regionala betydelse och dessförmåga till nya idéer och teknisk förnyelse. Jag tror alt detla har en storbetydelse för att skapa den framtidstro för företagen som är så betydelsefullnär det gäller atl våga salsa på investeringar och planering för en ökadutveckling. Det är också vikligl för alt skapa intresse och för all man skallvåga satsa på nya förelag. Vi har haft en mycket låg nyetablering, och medtanke på framliden är det nödvändigt alt den ökar.