prot · G109134 · 1977-12-31 00:00:00 — I sitt svar anger någrariktpunkter för översynen, och där kommer det som jag tycker är det verkligtintressanta i svaret: "Statsbidragskall inte utgå till företag som undandrar sig sitt sociala ansvar mot deanställda eller som på annat sätt bedriver sin verksamhet i strid mot god sedpå den svenska arbetsmarknaden." Jaghar frågat hur del blir med det som tagits upp i LO:s och TCO:s skrivelse,nämligen att del borde krävas att kollektivavtal finns tecknade mellanparterna. Såvitt jag kan tolka den del av svaret som jag nu citerat måsleföretagen ha tecknat kollektivavtal, och i så fall uppfyller arbetsmarknadsministernLO:s och TCO:s huvudkrav i den skrivelse som de båda organisationerna avlämnadeden . Men även om jag har en viss vana att tolka kanslihussvenska kandet ibland vara svårt att göra riktiga tolkningar av uttalanden. För säkerhetsskull vill jag fråga : Är min tolkning av svaret på den här punkienriktig? Egentligenfår jag inget svar pä frågan om arbetsmarknadsministern anser alt SAF:s kritikär befogad, men indirekt kommer jag fram till - genom den tolkning jag gör avsvaret - atl stöder löntagarorganisationernas syn på villkoren församhällsstöd. Densenare delen av interpellationssvaret tycker jag innehåller en litet onödigupplysning. Både jag och kammarens ledamöter i övrigt har helt klart för ossatl den slutliga prövningen av bidragsfrågorna bör vara förbehållen demyndigheter som statsmakterna utser. Upplysningen att arbetsmarknadens parterär representerade i länsarbetsnämnderna och i kanskehade varit befogad vid en skolinformation men knappast i denna kammare. Densista meningen i interpellationssvaret lyder: "Denna prövning bör givetvisutmärkas av saklighet och opartiskhet." Jag vill då ställa min tredjefråga: Har inte den hittillsvarande prövningen utmärkts av saklighet ochopartiskhet? Får jag pä senaste fråga bara svara att det intetillkommer mig att från talarstol göra någon värdering av olika enskildafall. I den mån man finner anledning till besvär får man gå den väg som jagangivit i mitt svar, och sä får vi se hur den prövningen utfaller i detenskilda fallet. Sedanvill jag ta upp något av det som sade med 12 anledning av framställningen från TCO och LO. Jaglycker, herr talman, alt vi när vi skall ta ställning till de här kraven haratt utgå frän de inflytandeformer som redan finns . Som jag nämnde kommeri normalfallet en framställning om samhällsstöd att ha föregåtts avförhandlingar enligt medbestämmandelagen. Gäller framställningen etl företagmed styrelserepresentation för det förutsättas tt frågan har behandlats ävendär. Frågan kan också ha varit uppe i företagets ekonomikommitté, eller kanskedet har varit en arbelstagarkonsult som tagit sig an den företagsekonomiskabedömningen pä arbetstagarsidan. Medbestämmandeavtal kan även träffas omvidgat infiytande inom företagets ram över de här frågorna. Gårjag sedan över på myndigheternas handläggning, så kanjag konstatera att detfinns föreskrifter om yttrande frän facket, och den bestämmelsen är viktig bl.a. i de förelag där medbestämmandelagens och styrelserepresenia-tionslagenssärskilda inflytanderegler inte gäller. Slutligenär organisationerna företrädda i både länsarbetsnämnden och AMS. Detta tyckteGertrud var en information som mer hörde hemma infören skolklass änhäri . Menjagtyckerdet är ett viktigt påpekande. Om man talar omlöntagarnas inflytande i de här frågorna, så är del inle ointressant alt de ärrepresenterade just i de myndigheter som har att ta ställning till stödformerav olika slag. Det är i själva verket av fundamental betydelse att de finnsrepresenterade där och kan redovisa sin syn på dessa frågor. Gällerdet mer omfattande samhällsinsatser får det förutsättas atl de anställdasorganisationer kommer in på annat sätt. Det har vi flera exempel på från senaretid. Jag kan här nämna den arbetsgrupp som förberett insatserna inomvarvsomrädet. Åtskilliga former för fackligt inflytande finns alltså . GertrudSigurdsen frågar sedan om vi har vidgat kompetensen för den översyn som pågår idepartementet i förhållande till vad som sagts tidigare. Sä är det i och försig inle, men jag tycker ändå del är väsentligt att slå fast, herr talman, altprincipfrågan i delta avseende kommer upp vid den här översynen. Omjag får hänvisa till de företag som fått statligt regionalpolitisktstöd utgår jag från att känner till att sysselsältningsutredningenfått i uppdrag att undersöka hur de anställdas infiytande-möjligheterutvecklats i de företagen. Det var f ö. min socialdemokratiske företrädare,, som pä sin tid förde fram tanken att det kunde ställas högakrav på information till de anställda om utvecklingen i sådana företag. Jagtycker rent av att det kan vara värt alt citera ur de tilläggsdirektiv somIngemund lämnade till sysselsättningsutredningen. Han säger:"bör undersöka hur dessa åtgärder har påverkatmöjligheterna till insyn och inflytande för de anställda i stödföretagen." Med detta tror jag alt jag kommenterat framställningen frän LO och TCO.Jag har också, som komplettering till de punkter jag log upp redan i mittinterpellationssvar, redovisat hur översynen skall bedrivas. Omdet fackliga inflytandet vid beslut om samhällsstöd till företag Omdet fackliga inflytandet vid beslut om samhällsstöd till företag har även redovisatbetydelsen av att de fackliga företrädarna kan göra sin röst hörd i skildasammanhang i dessa mycket viktiga frågor. GERTRUDSIGURDSEN (s): Jag är helt överens med om att det inte är ointressant utanintressant atl arbetsmarknadens parter finns med i de myndigheter som har attse över detta, och de har ju varit med . Avmina tre frågor vill inte svara på den sist ställda. Jag får nöjamig med del. Översynenskall inte vidgas till att gälla något annat än de nedläggningshotadeförelagen, men man bör rimligen komma in på principfrågan, säger bör alltså komma in på de principer som skall gälla och i deua sammanhangta upp en diskussion om del som framförts dels från LO och TCO i derasskrivelse, dels i den promemoria som SAF utarbetat. Det blir intressant att fådel av resultatet av detla. Det är ju, som jag säger, inte samma syn på de härfrågorna som man kan utläsa ur löntagarorganisationernas framställning och somkommer fram när man läser SAF:s promemoria. Vad som blir resultatet återstår alltsåatl se. Jaghar inte fått svar på frågan hur man skall tolka det, som jag tycker, myckethårda uttalandet från om vilka regler han ställer upp för företagsom skall få statligt bidrag. För mig är det nästan ofrånkomligt att det skallligga ett kollektivavtal till grund för detta. Jagvet mycket väl, , närdet gäller översynen av olika frågorattsysselsättningsutredningen har fått tilläggsdirektiv från den tidigare arbetsmarknadsministern.De gällde regionalpolitiken, så jag förstår att dessa frågor kommer attdiskuteras i olika sammanhang. Menjag skulle vilja återgå lill den här mycket starka skrivningen, som jag hälsarmed tillfredsställelse. Måsteden inte innebära att kollektivavtal mellanparterna blir en förutsättning för att man skall kunna få bidrag? Man säger iframställningen från LO och TCO att arbetsgivare och löntagare bör betraktassom jämställda parter. Del är ju inte bara vid det tillfälle då man beviljaranslaget som det sociala ansvaret skall gälla; att man bedriver en verksamhet ienlighet med den sed vi har pä den svenska arbetsmarknaden måste följaskontinueriigt. Jag vill fråga : Vem är det som skall kontrolleradel? Skall arbetsmarknadsmyndigheterna bygga upp någon kontrollapparat för attfölja detta? Mig förefaller del rimligt alt de fackliga organisationerna, medett kollektivavtal som grund, ser till att man verkligen följer del uttalandesom gör i interpellationssvaret. När det gäller konirollapparaten tror jag man skall akta sig för attbyråkralisera den mer än vad som är absolut nödvändigt. Jag delar naturiigtvisGertrud uppfattning att det är nödvändigt att se till attskattepengar går till de ändamål de är avsedda för. Men jag skulle ändå på denpunkten vilja hävda att vi har en kontrollapparat uppbyggd i departementet och i de myndigheter somhandlägger dessa frågor. Sedan har naturligtvis facket självt möjligheter atlkontrollera dessa ting. Det är en väsentlig kontrollapparat. Beträffandefrågan om kollektivavtal skulle jag vilja säga att man måste hålla i minnet atldet ofta rör sig om bedömningar som inte är av renodlad arbetsgivar- ocharbetstagarkaraktär. Det kan vara fråga om arbetsmarknadspolitiska ochlokaliseringspoliliska ställningstaganden, strukturfrågor inom helaindustrigrenar osv. Också borgenärsintressen kommer iblickpunkten. Ofta kan det röra sig om företag där konkurs faktiskt är det endaalternativet. Kravetpå att siödmotiagande företag skall ha tecknat kollektivavtal tål alltså altdiskuteras. Så har också skett här i . Det har behandlatsinte mindre än två gånger . Båda gångerna har kammaren och etlenhälligt näringsutskott avvisat tanken på etl ovillkorligt sådant krav. Förstagången var , dä socialdemokraterna hade majoriteten. Senast skeddedel , då småföretagspropositionen behandlades. Inte heller viddet tillfället ställde socialdemokraterna något sådant absolut krav. Däremotframgår av såväl propositionerna som riksdagsbehandlingen att avsaknaden avkollektivavtal kan påverka bedömningen av en ansökan om regionalpolitisktstöd. Omdet fackliga inflytandet vid beslut om samhällsstöd till företag Jag instämmer helt med i atl man skall akta sig för attbyråkratisera. Den borgerliga regeringen hade också med i sin valkampanj skulle avbyråkratisera . Jag förmodar därför att man inte är bereddatt bygga upp någon ny byråkrati för att klara denna fråga. Jagvill citera ett avsnitt ur den skrivelse i vilken LO och TCO lägger fram sinaförslag på detta område och där organisationerna bl. a. säger att de företagsom får stöd skall ha tecknat avtal. 1 skrivelsen heter det: "Omavtalsenliga löne- och anställningsvillkor skall utgå är den enda garantin fördelta att det finns avtal och fackliga organisationer som bevakar att så sker.Alternativen är atl myndigheterna bygger upp kontrollorganisationer för attkontrollera avtal som bara de avtalsslulande parterna kan vara experter på. Ettannat alternativ är att företagen kontrollerar sig själva, vilket skulleinnebära stora risker för missbruk och i övrigt måste anses slötande från allautgångspunkter. Med avtalen förpliktigas arbetsgivaren bl. a. att hålla fleraavtalsförsäkringar." Jagvill bara notera att i sitt senaste anförande sade att sådana härinlägg från parternas sida tål att diskuteras. Min förhoppning är alt man iregeringskansliet diskuterar dessa förslag. Överiäggningenvar härmed slutad. Nr 134 § 6 Föredrogs och hänvisades 2 mai 1978 1977/78:185lill försvarsutskottet §7 Föredrogs och hänvisades 1977/78:1950-1954 lillnäringsutskottel §8 Föredrogs men bordlades åter betänkande 1977/78:39Finansutskotlels belänkanden /78:33 och 34 betänkanden1977/78:25 och 28 betänkanden /78:30 och 31Socialutskottets betänkanden /78:28-30 betänkanden1977/78:22-24 betänkande 1977/78:55 Civilutskottetsbetänkanden /78:27-29 §9 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1977/78:168 och 169 §10 Talmannen meddelade atl pä föredragningslistan för morgondagens sammanträdeskulle civilutskottets betänkanden nr 27, 28 och 29 uppföras främst bland tvägånger bordlagda ärenden. §11 Anmäldes och bordlades Motioner 1977/78:1955 av LarsWerner m.fl. med anledning av propositionen 1977/78:152 medanledning av om miniminormer i handelsfartyg m. m. 1977/78:1956av m.fl. med anledning av propositionen 1977/78:154 omreglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. 1977/78:1957av förste vice talmannen m.fl. med anledning av propositionen1977/78:178 med förslag till lagstiftning om marknadsföringen av alkoholdryckeroch tobaksvaror 1977/78:1958av 1977/78:1959 av 1977/78:1960 av Per med anledning av propositionen 1977/78:181 om nylaxeringsorganisation i första instans, m. m. § 12 Anmälan avinterpellation den Anmäldes och bordlades följandeinterpellation som ingivits till kammar- j mai 1978 1977/78:170av () till arbetsmarknadsministern om ålgärder motrasdiskriminering: Alll oftare får vi rapporter om fördomar mot ochdiskriminering av invandrare och andra minoritetsgrupper. Någon helhetsbild avden faktiska situationen och utvecklingen av sådani diskriminerande beteendefinns dock inte. Delbristande kunskapsunderiaget - såväl vad gäller kunskaper om aktuell forskningpå området som vad gäller kunskap om den faktiska omfattningen av fördomar ochdiskriminering - beklagas starkt av alla som är engagerade i kampen för bättrevillkor för minoritetsgrupperna. TidningenArbetet har i en uppmärksammad reportageserie avslöjat rasdiskriminering påGöteborgs klubbar och restauranger. Under fiera år har utlänningar, och dåspeciellt svarta, diskriminerats vid restaurangbesök. Trots ett fiertalpolisanmälningar fortsatte diskrimineringen. Någraav de diskriminerade samt medlemmar i invandrarbe-redning gjorde enspeciell undersökning tillsammans med tidningen . Svart man och vitkvinna resp. ensam svart man eller tvä svarta män försökte först komma in pårestaurangerna. Men trots att de i flera fall t. o. m. i förväg beställt bord pertelefon blev de avvisade. därefter försökte motsvarande antal ochkombination vita komma in på samma restaurang. Då var det plötsligt ingaproblem. Med hjälp av denna undersökning kunde flera restaurangägare åtalas viddomstol. Tillämpningenoch efterievnaden av lagbestämmelserna om förbud mot rasdiskriminering tyckshittills inle ha blivit föremål för någon undersökning av slörre omfattning.Tiden bör nu vara mogen för en sådan undersökning. Det är emellertid angelägelatt denna undersökning kan kopplas ihop med en genomgång av invandrarnasallmänna rättsliga ställning. Avstor vikt är att få till stånd ett kontinuerligt kartläggnings- ochuppföljningsarbete både beträffande bestämmelserna om förbud mot rasdiskrimineringoch beträffande hela del övriga rättighetsomrädet för invandrarna. Därför berjag att till arbetsmarknadsministern få ställa följande frågor: Är arbetsmarknadsministern beredd att tillsätta enutredning om tillämpningen och efterievnaden av lagbestämmelserna om förbud motrasdiskriminering? Är arbetsmarknadsministern beredd att ta initiativtill ett kontinuerligt kartläggnings- och uppföljningsarbete vad gäller delsbestämmelserna om förbud mot rasdiskriminering, dels invandrarnas allmännarättsliga ställning? 2 protokoll 1977/78:134-135 Är regeringen beredd alt till lämnaförslag till samlat program för atl bekämpa rasfördomar och rasdiskriminering? §13 Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1977/78:443av () till jordbruksministern om åtgärder motprisöverenskommelser rörande returpapper: Frågan om återvinning av avfall har de senaste årenägnats stor uppmärksamhet. och återanvändning ipappersindustrin har speciellt behandlats i samband medrenhällningslagsliflningen, och del förväntades alt man i samarbete mellankommunerna och pappersindustrin skulle ordna insamling och försäljning avpappersavfallet. Delta skulle ge vissa inkomster och hälla kommunernasrenhällningskostnader nere och därmed begränsa taxehöjningar som kunde orsakaökade bostadskostnader. EnligtSPK har pappersbruken nu bildat inköpsbolag som genom olika leveransavtal ochprisöverenskommelser har satl konkurrensen om returpap-perel ur funktion. Och,vad värre är, man har i inköpsbolagen enats om att uteslänga kommunerna fränrätt till ersättning när dessa överlåter till ett inköpsbolag atl la hand omtidningar från hushållen. Däremot har man beslutat ge olika kartong- ochwellpappsfabrikanter samt andra industrier räu till ersättning för sittpappersavfall. Konkurrensenoch effektivitetsstimulansen mellan returpappersbruken har också slopats genomavtal. Samhället skall alltså stå för kostnaderna för den olönsamma hanteringenav hushållsavfallet, medan pappersbruken och deras "allierade"inköpsbolag tar hela vinsten vid hanteringen av returpapperet. Detta mäsle drabbamedborgarna i form av högre renhällningstaxor och således påverkakonsumentprisindex i ökande riktning. Medanledning av nämnda förhållanden inom pappersbruken ber jag att tilljordbruksministern få ställa följande fråga: Vilka åtgärder tänkerstatsrådet vidta med anledning av SPK:s rapport? 1977/78:444av () till utbildningsministern om vidgad rätt till statsbidragåt handikappade gymnasieelever: Från samhällets sida har alltmer eftersträvats althandikappade skolelever skall integreras med övriga. För att de handikappadeeleverna skall klara detta krävs ofta stödåtgärder i form av transporter,personell assistans och tekniska hjälpmedel. Gymnasieskolan är en frivilligskola, och .det föreligger ingen skyldighetför kommunerna att sätta in extra resurser. Det kan leda till att en elev avekonomiska skäl hänvisas till riksgymnasium för rörelsehindrade eller atlorimliga kostnader uppstår för eleven och hans familj. beredd medverka till att statsbidragsbestämmelserna för handikappadegymnasieelever utformas så att integrering i största möjliga utsträckningmöjliggörs, så atl eleven utan merkostnader för honom själv eller hans familjkan undervisas i närmaste gymnasieskola? 1977/78:445av () till statsrådet om koncession för nykraftledning i : har anhållit om koncession för en 800kV-ledning för sträckningen Odensala-Grantorp i . Då denna 800kV-ledning icke synes vara nödvändig vill jag ställa följande fråga tillenergiministern: Anser statsrådet atl frågan om en 800kV-ledning fortfarande har aktualitet vad gäller den fortsatta handläggningenav frågan? 1977/78:446 av DanielTarschys (fp) till kontakter med : Sverigedeltar i ett omfattande samarbete med andra industriländer inom ramen för OECD.De svenska kontakterna med är emellertid synneriigen oöverskådliga. Enutomstående har svårt att få besked om vilka kommittéer, underkommittéer ocharbetsgrupper som är aktiva inom organisationen och vilka myndigheter ellerpersoner som företräder i denna verksamhet. Medanledning härav ber jag att få ställa följande fråga till utrikesministernKarin Söder: Ärregeringen beredd atl pä lämpligt sätt-l. ex. genom en årlig redovisning -rapportera om kontakter med ? §14 Kammaren åtskildes .