prot · G109133 · 1977-12-31 00:00:00 — Detla finns inskrivet redan i I >; i skollagen, och om dettabehöver vi väl inle strida. Mennu gäller del alltså definitionen av begreppen basfärdigheler och baskunskaper,som man sedan måste arbeta vidare med i t. ex. läroplansför-slagen. Jag kaninle dela föredragandens syn. Varenda gång föredraganden i proposilionenanvänder dessa ullryck sker del i samband med resonemang om hur man skall läggagrunden för ett fortsatt skolarbete, och del sägs ingenting om att baskunskaperoch bits färdigheter i första hand behövs föran eleverna skall klara sigbiittre i vuxenlivet utanför skolan. Nyttstatsbidrag till m. m. GÖSTAKARLSSON (c) kort genmäle: Jagsaknaranledningait gåin på vad föredraganden kan mena med delta. Jagvill emellertid forlsätla att återge det citat ur proposilionen som finnsinlaget på s. 17 i betänkandet. 1 mitt huvudanförande citerade jag följandemening: "Den samlade skoldagen med en värvning av undervisning och annanverksamhei bör ses som ett praktiskt förverkligande av skolans ansvar förelevernas hela personlighetsutveckling." Därefter heter del: "Manbördärförge begreppen kunskaper och färdigheter en vidare innebörd än vad vitraditionellt gör. All verksamhei under skoldagen, vare sig det är undervisningeller fria aktiviteter, måste sällas in i ett pedagogiskt sammanhang." Enligt vad jag har mig bekant har den här vidaresynen på baskunskaper och basfärdigheler också tagit sig uttryck i det förslagtill läroplan som föreligger till behandling. Med anledning av propositionen 1977/78:85 om nyll statsbidrag tillgrundskolan m. m. har och jag väckt moiionen 1721 om försöks- ochdemonstrationsverksamhet (FoD) i anslutning lill klass-, special- och ämneslärarulbildningen.Jag har också fogat etl särskilt yttrande till ulbildningsutskotteis betänkandenr 21. Ipropositionen föreslås att nuvarande bestämmelser om särskilda skolen-heler förFoD-verksamheten upphör atl gälla i och med utgången av juni månad 1978, attvakanta särskilda ordinarie lärartjänster inte återbesattes fr. o. m. den Ijuli 1978 och atl de sex särskilda studierektorsijänslerna avvecklas den I juli1978. Jag anser del dock vara angeläget atl den fria resursen och de särskildastudierektorsijänslerna för samordning och planering av verksamheten får varakvar. Eftersomslutrapporten från utvärderingen av FoD-verksamheien (UTFOD)har lämnats ifebruari och lärarutbildningssakkunniga beräknas framliigga sill förslaglill en reformerad lärarutbildning - denna utredning behandlarock.så frågan om forskning och utvecklingsarbete inom Uirarutbildningen - anservi det vara förhastat atl som föreslagits avveckla den nuvarandeFoD-organisationen innan man kan överblicka de olika förslag som föreliggerochsom kommeratt föreligga om bör utforma utvecklings- och förnyelsearbetetinom lärarutbildningen. Jag harerläril alt man påolika håll bedömt det som möjligt och nödvändigt Nyttstatsbidrag lill m. m. au göra omprioriieringarinom anslagets ram för atl lä lill stånd en försöksanknulen lärarutbildningefter den . Därför har jag kunnat acceptera utskottets tillstyrkan lillregeringens förslag vad gäller avveckling av vissa tjänster. Jag har inle någol annal yrkande än bifall lill utskoltels förslag pådenna punkt. OVENORDSTRANDH (m): Med den nya konsirukiionen av slalsbidragel för läggs enav grunderna för dennas omvandling lill del som i dagligt tal och kanske litetoegentligi har kallals och kallas SIA-skolan. Innebörden av boksläverna SIAfördunslar snabbi ulanför läckmiinnens krets, och endast obegriplighetenkvarstår. Förändringarna i den vidare framväxten av vår obligatoriska skolavarken är eller torde bli så stora och revolutionerande alt det vore motiveratmed ell specialnamn. Benämningen är lill fyllest - en grundskola igradvis förändring. Delnya statsbidragssystemet - det måste väl stigas - har icke varit lätt allhaniera för uiskoilel. Runl om i landei har del på grundval av systemel frisktoch tappert räknats fel då reglerna skolat omsättas i monetära termer, dvs.kalla pengan Missförstånden har varit många, men de fiesta är väl vid del härlaget ändå uppklarade. Men vägen därifrån lill alt vilja betrakta systemet someu provisorium, vilket man i en motion ville göra, den vägen iir lång, ja,nästan ändlös. Så dåligt och så besvärligt alt del icke skulle vara hyggligtanvändbart är icke systemel. Erfarenheterna- de kommer säkert snart - får visa, var förenklingar syftande till störrelälifattlighet, enlydighet och hanlerbarhel kan vidias. För den som ärallergisk mot siffror, decimaler och summeringar torde dock systemet förbli ensvårlbrcerbar helgedom, ell slags frimureri. Ål det är inle myckel all göra. Föralla är emellertid så myckel klart atl systemet kommer atl medge mycket somtidigare endast funnits på önskelistan: friare användning av resurserna i de enskildakommunerna och olika skolorna, möjligheter alt mer än tidigare lemporäri minskaeller på annat sätt variera undervisningsgruppernas storlek, satsning pågrundliiggande av baskunskaper och basfärdigheler m. m. Vadbeträffar de senare, baskunskaper och basfärdigheler, har jag svårt att förslå,, vad som ligger bakom den socialdemokraliska reservationenskrampaktiga fönsök all konsiruera en avgörande skillnad mellan proposilionensoch reservalionens definition av innebörden i begreppet baskunskap ochbasfärdighel. Atl del är lättast all mäta färdigheter i alt läsa, skriva ochräkna och ge ullryck ål del får givelvis icke medföra att man bortser frånandra mera svårgripbara färdigheter och kunskaper av baskaraktär, och det görsinle heller-jag vill understryka vad redan sagt - i vare sigproposilionen eller ulskoitsbeiänkandet. Del tjänar viil inte någol lill allgräla mer om del. Men det är glädjesaml all konslaiera, alt begrepp ochverklighelersom baskunskaper och basfärdigheler nu inie längre på socialdemokratiskt hällär tabu. Man erkänner deras existens och deras betydelse, och det måsle jagbeteckna som etl realistiskt framsteg. Närdet giiller anp;issad studiegång och handledare vid densamma anslöt sigutskottet tidigare - 1976 var del väl - lill föredragande slaisrådelsupplänning an dei är angeliiget all garantera medel för en handledare åleleven. Angeliigenhelen kvarstår oförändrad enligt ulskolieis upplänning, ochjag Ibruisäller all ulbildningsdepartemenlet är medvetet om ulskolletsinställning och gör vad man där kan göra åt den här saken. Någol specielltuiialande från har alliså ulskoiismajoriieien inle anseii nödvändigt. Endepariementspromemoria om medinflylandel i skolan, som ocksåtog upp. remissbehandlas f. n. Lål oss. det gör vi ju praktiskt taget alllidannars, invänta remisstidens utgång! Sedan kommer förslag - varför skulle detinle göra det - och någol specielll uiialande är inte heller här av nöden. av poesin här i landet, om inle den skönaste så dock kanske den skirasteoch sköraste, utgör den s. k. läroplanspoesin. Den är väl dokumen-lenid igällande läroplaner, och den skimrar stundlals skönt också i den läroplan förgrundskolan som just lagts fram av . Man har viil haft enkiinsla av atl poesin blommat friskt också i och kring SIA-betänkandel ochSlA-skolans himmelska urbild. Av den poesin finns ingenting kvar ipropositionen 85 och utbildningsutskoueis belänkande nr 21 innevarande riksmötei nådens /78. En återgång har skett lill prosan och lill verkligheten,och del är den vi skall forma så goli vi kan. Diirmed föreligger den ytterstaoch nödvändiga förutsäiiningen för ett genomförande av de förändringar avgrundskolans arbetssätt som vi nästan undantagslöst är ense om. Menpå det nya statsbidragssystemet skall så följa en ny läroplan och etl nyttbetygssystem. Där väntar troligen motsättningar av ett helt annal slag iin"de obetydliga som dykt upp vid behandlingen av bidragssystem.En osäkerhetsmoment av betydande dimension som jag inte vill underlåta att pekapå - gjorde det också - är an man hinills inte lyckats kommaöverens med lärarna i en rad frågor inför reformsiarien. a. har förslageiom skolnämnder och deras beslutsbefogenheter mötts med minst sagt skepsis.Frågan om arbetstidsavtal avancerar med snigelfart. Jagskallinte här och uttala mig om var felet eventuellt kan ligga, om det liggernågonstans, utan vill endast koncist och ganska kallt konstatera att får maninle från början hell och fulll liirarna med sig på för dessa rimliga ochanlagbara villkor, då löper det hela risk all bli styckevis och dell. Ingenpoesi i väriden kan ersälla deras engagerade insatser, och en föruisiiliningför sådana är givetvis att skolans personal både har och känner sig hainflytande. Tillslut några kommentarer kring två s. k. övriga frågor i belänkandet; MargitSandéhn har berört en av dem. Det är väl knappast för m\'ckei sagt all dettaall FoD-verksamheten ganska abrupt skulle upphöra mottogs med bestörtning påmånga håll, och det trots atl det finns delade meningar om Nyttstatsbidrag till m. in. Nyttstatsbidrag till m. m. värdet av verksamheten;del har ju inte varit någon hemlighet. Också åtskilliga inom utskottet ställdesig litet undrande; och ärju exempel på sådana somundrade. Utskollel biträder proposi-lionslörslagel men kan väl -som jaglolkarinslällningen- knappast länka sig en liiraruibildning i framliden som inte pånågot sätt är försöksiinknuten. Det måste, som uiskoilel siiger, ankomma påhögskolorna och lärarutbildnings-utredningen alt finna en ersiiuning för dennuvarande FoD-verksimiheien -förhoppningsvis bättre. Departementet är väl pådel klara med den saken och lar sill ansvar också där. Denandra övriga frågan, som jag till allra sist vill beröra, gällertillhandahållande av läromedel åt elever i enskild skola. För kommunernaföreligger icke skyldighet till sådani lillhandahållande, men frivilligtåtagande förekommer. Frågan bör enligt ulskollets mening las upp i den pågåendeöversynen av enskilda skolors ställning i skolväsendel, och del iir givelvishelt i sin ordning. Tilldeiiahar och jag i etl särskilt yttrande endast velatliigga den synpunkten, att har en skolstyrelse godkänt en skola i enlighet medskollagens föreskrifter, så all barn i kommunen har riill att fullgöra sinskolgång där, måsle väl ändå därav som en ganska logisk och självklarkonsekvens följa all barnen vid en sådan skola får del av de förmåner somkommunen beviljar övriga barn. Jag har svårt atl finna atl en åtskillnad här ärförsvarbar. Jag ber atl få yrka bifall till ulbildningsuiskottets hemställan i alladelar. () kortgenmäle: anförande speglar en mycket stark tilltro tillregeringen, också i frågor där regeringen bevisligen inle har följt uppSIA-reformen . Delta galleri, ex. den anpassade studiegången,tystnaden om hem-skolasamverkan och inte minst klassråden. atl man får vänia på promemorian om medinfiylandei i skolan. Men denbehandlar ju skolnämnderna, och skolnämnder har ingenting med klassråd alt göra- del är en hell annan fråga. Detär en vanlig metod att avstyrka förslag med hänvisning till någonting heltannal. Så är det också beträffande synen på baskunskaper och basfärdigheler.För att visa vad det är vi har reagerat emot vill jag citera från propositionenpå s. 62 - del återfinns också i utskottsbetänkandet: "Jag vill särskiltbetona viktenaven resursfördel ning som medför att basfärdigheterna grundläggsoch befästs , bl. a. för all ge den beredskap och denmotivation för fortsatt arbete i skolan som behövs för såväl kunskaps-inhämtandeoch färdighetsträning som för social träning. Eftersom brister i basfärdigheterförstärker skolsvårigheterna på högre stadier kan sådana insatser avförebyggande karaktär minska antalet elever med skolsvårigheter." Dettaär alltså den skolsnäva synen på baskunskaper och basfärdigheter som jag hartalat om. Vi vill ha en mer vidgad syn. hade delat våruppfattning, så hade man ju kunnat skriva in det. 1 stället hänvisar man annan del av propositionen, där det talas om skolans uppgifter - att del ärmer än alt ge kunskaper och färdigheter. Del är mycket vackra ord som slår där,och vi instämmer i dem. Men de handlar inte om baskunskaper och basfärdigheler.Jag tycker att vi skall hålla begreppen isär en aning. Sedangjorde mig väldigt besviken genom att instämma i föraktet förövergripande mål och riktlinjer och kalla dem för "poesi". Det är jujust det föraktet som har skapat osäkerheten om vilka övergripande normer,samlevnadsregler osv. som skall finnas i skolan. Skolkonservativa grupper haralltid gått till storms emot dessa övergripande mål och riktlinjer och kallatde första sidorna i läroplanerna för snömos, poesi osv. Ärdet sedan att undra påatt en stor del av lärarkåren och eleverna har svårt att veta vad det är somskall gälla belräffande normer? Det är de övergripande målen och riktlinjernasom i stället borde ges. Jagbeklagar verkligen om har den här synen, och jag skulle önskaatt han ändrade sig. Nyttstatsbidrag till m. m. INGA (vpk) kortgenmäle: påstår att det inle blir någon resursminskning förnågon kommun. Men enligt utskotlsbetänkandel har ju ändå vissa kommuneruppgivit att det nya statsbidragssystemet kommer att leda till minskadebidragsbelopp. Utskottet säger också att man är mycket osäker på den härpunkten; man har inte kunnat granska underlaget för siffrorna. Vifrån vpk betraktar detla statsbidragssystem som ett provisorium, så länge somkommunerna inle kan garanteras att de inte får en resursminskning och så längesom staten inte tar sitt ansvar. SlA-skolankommer inte att kunna genomföras ulan att man får ökade resurser för detta ikommunerna. En rektor sade till mig, när vi diskuterade SIA-skolan; "Härute i mitt rektorsområde har vi ännu inte kunnat genomföra läroplan.Hur skall vi då kunna genomföra utan extra tilldelning av medel?" Vimenar i vpk att man givetvis måste anslå extra medel specifikt för altkommunerna skall kunna genomföra SIA-skolan - del är helt nödvändigt. Vi menarockså att för att man skall kunna garantera en likvärdig utbildningsstandard ihela riket borde staten påta sig huvudansvaret för skolkostnaden i dess helhet,så alt kommunerna inte drabbas av den kostnadsjakt som har börjat också inomskolan. Del statsbidragssystem som vi diskuterar är en teknisk reform, ochdet har också klart sagts ut. Kommunerna skall inte få mera pengar, varkentotalt sett eller speciellt för SIA-skolan. Det här bidragssystemet betyder enviss förenkling rent administrativt, men det ger inte ett öre mer tillkommunerna och del innebär inte heller någon ändring av kostnadsfördelningenmellan stat och kommun. Därför blir det nödvändigt all betrakta systemet somett provisorium. Det tror jag kommer att visa sig . Hur skall mannu kunna genomföra SlA-skolan som ställer så pass stora krav på kommunerna -omman verkligen menar någonting med Nytt statsbidrag till m. m. Man har t. o. m.tagit bort del mycket lilla bidraget till föreningsaktiviteter, och del harväckt stor bestörtning ute i kommunerna. Jagbetraktar och regeringens ställningstagande närdet gäller deekonomiska resurserna som ett rent sabotage mot SIA-skolan. Det blir hellnödvändigt atl ställa medel till förfogande, om man skall lä ut någoniing avSIA-reformen. OVENORDSTRANDH (m) kort genmäle: Det tjänar väl inte myckel lill, . all vi fortsätterdiskussionen om vad basfärdigheler och baskunskaper innehåller och vad de inteinnehåller. Jag ser ingen annan utväg än att statsrådet, om hon så önskar, förförsöka att pedagogiskt bällre än och jag övertyga om att hennes misstankar är ogrundade. Nubeskylls jag för förakt för övergripande mål, och del hade jag inle väntat. Del går inle atl dra slutsatsen all jag föraktar del somuttrycks på etl poetiskt språk med dess svepande, poetiska vändningar. Jaghar den uppfattningen atl del är för mycket skönmålning i formuleringarnanärdet gäller vissa av de övergripande målen. Men della innebär inle på någolsäll atl jag inte skulle vilja ha övergripande mål. De är helt nödvändiga ochskall givetvis vara övergripande och inle specificerade. Men man för akta sigför all göra den sköna målning som poeterna för sed hava, som är estetisktutomordentligt tilltalande all läsa och begrunda men som alltså icke gerunderiag för ett utförande i verkligheten. Såvärdet klassråd.som inte finns med i departementspromemorian. Den saken har jagnog klar för mig, och jag litar också på uppfattninghärvidlag. Ingenting hindrar emellertid all man har sådana och all manorganiserar sådana. Om jag inle är felunderrättad - min underrättelsekälla ären i arbete mycket förfaren lärare - är detta hell möjligt. Jaglycker inte atl del är nödvändigt all gör ett specielll uttalande ominrättande av klassråd. Del går all ordna saken ändå, och del lycker jag manskall fortsätta med. () kortgenmäle: Del är riktigt atl del är möjligt att inrätta klassråd, och begreppetklassråd finns redan i nu gällande läroplan. Men det är inte det det handlarom, utan vi vill ytteriigare trycka på i denna fråga. Riksdagsbeslutet om auklassråd skall inrättas fattades , men ingenting har därefterhänt. Jag menar all del är viktigt atl alla elever lär vara med och ta ansvaroch också får ett ordentligt medinfiytande i klassrumssituationen. Jag villdärför inle bara sitta med armarna i kors och vänta på att någol skall händautan vill på del ställe där man kan agera, nämligen i , säga ifrån annågot bör göras i denna fråga. Deövergripande målen och riktlinjerna skulle vara skönmålningar och estetiskttilltalande formuleringar. Jag vet inte om jag håller med om all de äresleliskl tilltalande, men del är riktigt att de speglar en hög ambitionsnivå. som del ofta är svårt attnå upp till i skolan. Jag tycker inte all vi skall sänka denna ambitionsnivåulan i stället försöka att konkret ange hur man skall handla föratt så långtsom möjligt fullfölja dessa intentioner. SIA-reformen är ett sätt atl försökahjälpa skolpersonal och andra berörda i skolan att förverkliga dessa mål. Jagär glad över att något tog avstånd från den uppfattning somjag fick av hans syn på de övergripande målen, men fortfarande finns det kvar enföraktfull nyans av atl del är fråga om skönmålning. Det är viktigt att viunderstryker all de övergripande målen och riktlinjerna är del viktigaste somskolan har att arbeta efter. Även om de delarna av läroplanen är uttryck förhöga ambitioner, skall vi försöka förverkliga dem. Nyttstatsbidrag till m. m. OVENORDSTRANDH (m) kort genmäle: Ja, jag läser kanske litet för myckel poesi och spårar måhända därförsådan även där den alltså inte skulle vara lill finnandes. Jag vidhåller ändå,, att jag tycker att del är väl myckel poesi i vissa avsnittav läroplanerna, t. o. m. i del förslag som framlagts. tycks hysa en övertro på central ordergivning, och det är väl detsom det ytterst rör sig om i frågan om klassråden. Det finns ju möjligheter allinrätta sådana. Initiativ till sådana tas, och jag lycker all sådana kaninrättas allteftersom önskemål uppstår regionall och lokalt. Del rimmar ju välmed överflyttandet av en del uppgifter till det regionala system på skolansområde som vi nu har. Jag tycker alt det går bra ihop. Jag är naturiigtvis inte främmande för centralordergivning, men om jag hade framfört en sådan tanke skulle jag väl ha blivitbeskylld för alt hysa förakt för de lokala och regionala initiativen. Del harjag alltså nu eftertryckligt visat att jag inte hyser. Tvärtom tror jag påsådana initiativ. Jag vill också för atl undvika missförstånd säga att jag intebetecknar dem som poesi. Det beslut, som kammaren snart skall fatta med anledning avpropositionen 1977/78:85, för oss ännu ett steg närmare SIA-skolansförverkligande. Det kommer att ge de konkreta ramarna för den decentraliseringav beslutsfattandet som vi hoppas skall kunna bidra till en lösning av deproblem som vi på olika säll mött i fråga om skolans inre arbeie. Del är enlång process av tålmodigt arbete, som skall ge resultat den . Olika gruppersom är direkt berörda av skolans arbete i sin vardag, lärare, elever, föräldrarhar uttalat önskemål om åtgärder för att råda bol på de problem somframför allt dras med. Dessa problem kan inte enbart medekonomiska medel, inte ens främst den vägen. Därtill behövs ett personligtengagemang, som kan forma det samspel mellan olika berörda parter som måstetill för alt skolan skall kunna ge en tillfredsställande undervisning ochsocial fostran. Vad framtiden kommer altkräva i fråga om kostnader för SIA-skolan är Nyttstatsbidrag till m. m. Under en följd avår har nya arbetsuppgifter tillkommit för personalen. Vi vel inte vaddetta förhällande kan ha för konsekvenser för ett väntat arbetstidsavtal, mendet är klartall pengar kostar det. Det är nog också säkert atl SlA-skolan inleblir mindre arbetskrävande än vår nuvarande skola, snarare tvärtom, och arbeteskall alltid betalas. Inomskolöverstyrelsen har färdigställts ett förslag till ny läroplan förgrundskolan, som presenterats. Det skall nu ut på remissbehandling. Avförhandskommenlarer att döma kom mer det att råda delade meningarom åtskilligtsom jag inte här skall beröra. Jag vill bara ta upp kostnadsaspekten.Skolöverstyrelsen och har här redovisat skilda uppfattningar,och jag tror att det är viktigt att vi i detta avseende får en realistiskbedömning av vilka kostnader den nya läroplanen drar med sig. Ytterligareen faktor vill jag nämna när det gäller kostnaderna för den framtida skolan.Och del är betygsfrågan. Vi har undan för undan minskat antaletbelygstillfällen och ersatt den skriftliga beiygsgivningen med samtal mellanlärare, föräldrar och elever. Själv ser jag positivt på denna utveckling. Vifår också räkna med alt framtidens skola fortsätter på den inslagna vägen. Mendärvid är det viktigt att markera, att om vi på muntlig vägskall kunna få entillfredsställande kommunikation med och stimulans till eleverna, som på ettmeningsfullt sätt skall kunna hjälpa eleverna vidare i livet, så kostar dettid, och tid är pengar. Pådetta sätt är våra möjligheter alt förverkliga goda idéer i skolans värld ifiera avseenden beroende av de ekonomiska resurser sam hällel kan ställa uppmed. Lål oss på den punkten hoppas all vi går mot ljusare lider. Jagskulle också vilja uttrycka min tillfredsställelse med att man inomdepartementet tillsalt en arbetsgrupp som skall syssla med degrundläggande normer vi vill atl skolan skall förmedla till eleverna. Vi har ivår kultur en rik fond av gemensamma värderingar, som ytterst vilar pårespekten förden enskilda människan som en unik varelse med rätt för henne attutveckla sin särart med den inskränkning som hänsynen till medmänniskans likarätt medför. I etl samhälle som är så komplicerat som vårt och med inflytelserfrån så många håll ärdet viktigt alt vi gör klart för oss på vilket sätt och ivilken utsträckning vi vill föra vårt gemensamma arv vidare. Debattenhär har också gällt skolans demokratisering. Vi är alla medvetna om attvi vill ha en demokratiskt arbetande skola. Till delta hör att vi vill haklassråd för att ge eleverna möjlighet till inflytande över sin skolsituationoch för att träna dem alt bära det ansvar de senare under sin levnad skall visai samhällslivet. Här har, som del sagts, också beslutat att sådanaklassråd skall inrättas. Utskottel har inte som påstod som vanligmetod att hänvisa till någol annat när det vill motivera sinaställningstaganden. Tvärtom gör vi vid avstyrkande av s-molioner helt relevantahänvisningar. Därför ber jag all här få citera s-reservalionen: "Eftersomnuvarande regering inte gjort några insatser föratt få lill stånd ökalelevinflytande och ell elevansvar i klassrumssituationen bör uttalaall klassråd skall inrättas /79." Vi har i utskottet gjortföljande hänvisning: "Enligt vad utskottet erfarit finns i enlighet med detta beslut föreskrifterom klassråd intagna i del förslag till ändringar i skolförordningen som ärunder beredning i regeringens kansli." Delär detta som utskottet hänvisar till och som vi alltså anser vara en motiveringför att vi vet atl klassråd verkligen kommer att inrättas. Jagkan gå vidare och ta uppen annan sak som också nämndes. Försök med denanpassade studiegången efterlystes. Jag vill då hänvisa till en skrivelse frånskolöverstyrelsen, daterad , Föreskrifter för försök medanpassad studiegång vid /78.