prot · G10989 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag redovisade också deförslag som har lagts fram från socialdemokratiskt håll, och jag noterar altBirgit inte med etl ord har kommenterat det. BirgitFriggebo sade atl det största raset kom 1975-1976, att det således skedde innanvi fick en borgeriig regering. ärdet ju så, , alt vi här iriksdagen antog ett bostadsförsörjningsprogram på en miljon lägenheter under entioårsperiod. Det programmet genomfördes, med elt varierande antal bostädervarje år, men genomsnittet låg på ungefär 100 OCX) lägenheter . Denomständigheten att vi 1976 och 1977 har det lägsta antalet igångsattalägenheter fritar på intet sätt regeringen från sitt ansvar. Minförmodan, och jag skulle vara jätteglad om jag fick fel på den punkten, att det1978 kommer alt bli ett bostadsbyggande på mellan 50 OtX) och 55 000 lägenheter- det är alltså sannolikt - innebär atl vi inte öppnar möjligheter alt få framflera bosläder att förmedla. Jagironiserade litet över uttalande i för någradagar sedan. Det visade sig att vi fått en igångsättning på 4000 lägenheter. Då skyndade sig atl säga att det var etlresultat av regeringens politik för att stimulera byggandet. Det är ett mycketdjärvt påstående. Om tittar på statistiska centralbyrånsstatistik och jämför pågående produklion med pågåendeproduktion , skall hon finna att den pågåendeproduktionen har minskal med 2,4 96. Omman, för atl fortsätta sifferexercisen, multiplicerar denna igångsättningssiffra,4 000, finner man atl vi skulle komma upp i 48 000lägenheter. Det är många mindre än vad föreslagit i bil. 16till årets budgetproposition. Menjag vill inte fortsätta exercisen med siffror. Jag tycker att det är ganskameningslöst. Vi borde i stället försöka inrikta våra krafter på att se vad vigemensamt kan göra för atl lösa etl av nutidens största problem, nämligenbostadssegregationen, och leda över utvecklingen mol socialt sett allsidigtsammansatta bostadsområden. Del är milt stora intresse, och jag tycker atl vi hellre skulle diskuteradet seriöst än slå varandra i huvudet med siffror för alt visa vem som är bästoch vem som är sämst. Del är en angelägenhet för alla den politiker i dagens . (vpk): Införandet av en förmedlingsavgift på något hundratal kronor var,menade statsrådet , inget särskilt väl valt exempel på att man urholkarden sociala bostadspolitiken. Men jag vill nog påstå alt allt som medför ökadekoslnader för hyresgästerna och som kan bidra till att förvärra segregationen,åtskillnaden i boendet mellan olika kategorier människor, bidrar till aU minskade sociala inslagen i bostadspolitiken. En urholkning av den socialabostadspolitiken har, menar jag, framför allt skett genom underlåtenheten frånbåde den tidigare socialdemokratiska regeringen och den nuvarande borgerligaregeringen alt ta itu med bristerna,orättvisorna och spekulationen påbostadsmarknaden i alla dess olika led. Låtmig sedan, herr talman, återknyta lill resonemanget om bostadsförmedlingen.Det bär mig emot litet, men jag måste faktiskt upprepa min fråga om statsrådetFriggebo anser det förenligt med en social bostadspolitik att hyresvärdaravvisar hyressökande t. ex. på grund av atl de har låga inkomster, ärarbetslösa eller invandrare. Alldeles bortsett från vilket slags arbete sompågår i departementet, vilka förberedelser som görs för en ny lag omanvisningsrätt när det gäller bostadssökande, tyckerjag att det borde varamöjligt för statsrådet att ge ett rakt svar på den frågan. Jag villdärför nu hemställa att statsrådet ger ett besked på den punkten. Dekommunala bostadsförmedlingar som fortfarande finns kvar gör knappast skäl försitt namn, eftersom de inte längre förmår tillgodose dem som har social förtur.På en alltmer privaliserad bostadsmarknad och med en krympandebostadsproduktion får bostadsförmedlingarna allt färre lägenheter altförmedla, och de bostadssökandes situation blir alltså alltmer förtvivlad. Idet läget frågar jag landels bostadsminister, som handlägger den delen avbostadsfrågorna, om hon anser att avvisning av bostadssökande av skäl som jagflera gånger har anfört är förenlig med en social bostadspolitik. Det måste välgå att få ett svar på den frågan. Ombostadsförmedlingens situation i , m. m. Regeringens bostadspolitik är social. Som svar på frågaharjag sagt tidigare, och jag upprepar det , att i vissa fall ställs det frånbostadsföretagens sida alllför hårda krav på hyresgästerna för alt de skall fåen lägenhet. Del motiverar att bostadsförmedlingarna ges bättre möjligheter atlhävda de bostadssökandes rätt. Vi har elt arbete på gång i departementet somkommer att bilda gmnd för en lagstiftning längre fram. Det är svaret på ToreClaesons fråga. Jagär glad för att inte vill ha debatten om olika siffror hit ochdit som vi skall dunka varandra i huvudet med. Anledningen till attjag tog uppden frågan var bl. a. den debatt som förs av socialdemokraterna, där de hävdaratl del har skett en radikal förändring av bostadsbyggandet sedan Ombostadsförmedlingens situation i , m. m. den nya regeringentillträdde. Jag har velat peka på att del har skett en förbättring på grund avde åtgärder som vi har vidtagit. Isitt första anförande log upp flera frågor som jag här inte harvelal gå in på. Vi kommer att lägga fram en proposition iriksdagen som berör flertalet av de frågor som tog upp. Jagskall ta fasta på förslag atl vi gemensamt skall försöka få igång ett ökat bostadsbyggande. Vi har framlagt förslag i för atl geförutsättningar för ett sådant ökat bostadsbyggande, men sedan är detkommunerna som har huvudansvaret för att det genomförs i tillräcklig omfauningoch på sådant sätt att vi får en bättre social struktur i våra bostadsområden.När jag åker runt i kommunerna gör jag vad jag kan för att sprida opinionhärvidlag. Och låt mig avslutningsvis bara ge ett exempel på detla, nämligendet jag tog upp tidigare. Läsningen av bosladsbyggnadspro-grammen t. ex. frånSlorstockholmsområdet är i vissa fall deprimerande, när det gäller delsomfattningen av bostadsbyggandet, dels inriktningen. TORECLAESON (vpk): Jag nödgas konstalera alt statsrådet inte har gett ett klartbesked. Att hon säger atl det i vissa fall ställs alltför hårda krav påbosladssökande och att man därför förbereder en lagstiftning som skall gestörte möjligheter att anvisa bostadssökande lägenhet är inte vad jag frågatefter. Jag och alla andra som följer den bostadspolitiska debatten känner lillatt etl sådant arbete pågår . Jag tror att etl rakarebesked och etl klart avståndslagande från de avvisningar som skett på sådanahär grunder skulle hjälpa bostadsförmedlingarna, de människor som handläggerdessa frågor i de kommunala allmännyttiga bostadsföretagen och inte minst debosladssökande själva, och det skulle ge litet större rättvisa i de härsammanhangen redan nu och före . Jag är ledsen för atl statsrådel inteansett sig kunna uttala sig klarare på den här punkten. Jag är ledsen påbostadsförmedlingarnas, de kommunala bostadsföretagens, men framför allt på debostadssökandes vägnar. Det är framför allt för de utslagna människornas skullsom jag är ledsen att behöva notera detla. Det hör naluriigtivis till uppgifter att försöka övertygaoss om att regeringen fört en konstruktiv bostadspolitik. Men det är nog enbostadspolitik som jag inte tror atl själv är särskilt nöjdmed. Igångsättningen 1976 och 1977 är så låg atl vi måste gå itiden för alt hitla dess motsvarighet. Jag var tidigare av den uppfattningen aUvi för skulle lägga siffrorna åt sidan, men kommer BirgitFriggebo tillbaka och säger att det skett en radikal förändring av bostadspolitiken.Om en radikal förändring är detsamma som en förbättrad bostadspolitik, såmåsle jag konstalera att hennes uttalande inte är med sanningenöverensstämmande. Sakförhållandet är helt enkelt, , atl del ärdåligt ställt på bostadsbyggandets område. Jag föreställer mig att det är få. oavsett partipolitisktillhörighet, som kan känna sig nöjda med den låga igångsättning som äraktuell. Sedansäger att vi gemensamt skall hjälpas åt. Jag anser att vi skallgöra det, och måste ju medge att vi från socialdemokratinssida ställt konstruktiva förslag. Vi har lagt fram förslag om ränte- ochamorteringsfria lån för den del av byggkostnaderna som ligger mellan den övrestatliga lånegränsen och produktionskostnaden just för att få nedboendekostnaderna för dem som skall flytta in i dessa fastigheter. Vi hardessutom lagt fram en rad andra förslag, t. ex. om avsevärt bättre bostadsbidragän vad regeringen föreslagit i sin budgetproposition. Vi har också lagt framförslaget om anvisningsrätl. Ännu har icke sagtnågonting om delta förslag, som jag anser vara elt nödvändigt lagförslag föratlkomma lill rälta med alla dem som inte vill ställa upp och medverka tillallsidigt sammansatta bostadsområden. Jaghävdar myckel bestämt alt de som vi här skall kritisera är de mäktigabyggintressen som är verksamma på det privata området och som i alltför litenutsträckning medverkat till atl ta emot hyresgäster. Jag menar att vi behöverett lagförslag som ger kommunerna möjlighet atl ändra på del förhållandet - ochdet kan man inte göra om inte vi i är beredda att vidta kraftåtgärderför att få igenom sådana lagar att vi kan komma till rälta med de privataintressena. Deltaär viktigt atl slå fast. Om vi skall stimulera till en ökad bostadsproduktionoch förbättra kampen för ett socialt boende är det vikligl alt lägga åt sidande små skärmyislingarna och försöka hitla konstruktiva lösningar. Hitintills ärdet bara det socialdemokratiska partiet i som både 1976 och 1977 ochnu också 1978 lämnat konkreta förslag på hur vi skall komma till rätta medproblemen. Jagär litet besviken över att inte anser sig behöva göra någol somhelst uttalande om innebörden av dessa förslag, som samtliga är ägnade attmotverka den boendesegregation som vi alla tycker så väldigt illa om. Ombostadsförmedlingens situation i , m. m. Jag tror att de bostadssökande är bättre betjänta av alt regeringenföreslår och sedan antar lagar som gör att bostadsförmedlingarna fårbättre verktyg för atl hävda de svagas rält till bostad än av välvilliga uttalandenfrån etl statsråds sida. Jaghar inte, , velat föriänga den här interpellationsde-balten medatt ta upp alla de socialdemokratiska förslag som räknats upp. Vi framläggersom sagt en proposition i som berör nästan samtliga dessaförslag. Vihar lagt fram olika förslag för att möjliggöra ett ökat bostadsbyggande. Ochman kan då inte komma ifrån - när man ser på de olika siffrorna - alt vi fåttelt ökat byggande igen. Det hävdas alt förra årets igångsättning var den lägstasedan kriget och liknande. Men det är elt faktum alt 51 000 lägenheterigångsattes , att 57 000 igångsattes och att 53 000 igångsattes . Ombostadsförmedlingens situation i , m. m. Det är de siffror somgäller. Menjag lämnar gärna den här sifferexercisen när vi nu är överens om att vitillsammans gentemot kommunerna också skall hävda att de skall genomföra ettökal bostadsbyggnadsprogram. TORECLAESON (vpk): Låt mig med anledning av vad yttrade i slutet av sillanförande säga: Jag vill inte på något sätt förta värdet av desocialdemokratiska förslag som räknade upp, men jag vill gärnatill protokollet notera alt på samtliga punkter föreligger del också förslagfrån kommunisterna, förslag som jag nog menar är bättre än desocialdemokratiska. Jagvill också notera att det är glädjande all socialdemokraterna på flera olikapunkter närdet gäller bostadspolitiken har kommit med konstruktiva förslagsedan de lämnade regeringen. För kommunisternas del hälsar vi del naturiigtvismed tillfredsställelse. Jagvill säga att de bostadssökande självfallet är bättre betjänta avlagar och bestämmelser som ger dem de rättigheter som borde vara självklara -om man inte bara betraktar delta med bostaden som en social rättighet som etthonnörsord utan verkligen vill genomföra del i praktiken. Men det har faktiskträtt slor betydelse för vad vi kallar den allmänna opinionen och behandlingenav olika ärenden, om landets bostadsminisler gör ett klart och otvetydigtuttalande i den riktningen all hon betraktar sådana här avvisningar som skettsom oförenliga med en social bostadspolitik. Jag vill inte förmena rätten att för riksdagsprotokolletpåpeka att även vpk har lagt förslag på de här områdena. Men jag bestridermycket bestämt att del socialdemokratiska partiets intresse för bostadsfrågornaskulle ha tagit sig konkreta uttryck sedan det miste regeringsmakten. Det ärbara del, , atl segregationsproblemel har fått myckel storadimensioner, och det är på det området som det är vikligl alt lägga manken tillför atl lösa problemen. Jagskall sluta debatten för mitt vidkommande med alt nämna några siffror som ärobestridliga-jag har hämtat dem från bosladsstyrelsen, och jag utgår från atldet är siffror vi kan använda ulan atl beskylla varandra för felaktigheter. Jagtalar nu lill riksdagsprotokollet. 1974färdigställdes lägenheter i flerfamiljshus till eu antal av 38 750. 1975uppgick antalet till 27 450, 1976 till 15 600 och 1977 till 14 000. Detär de faktiska siffrorna, och sedan kan var och en efter eget intresse roa sigmed att se vad som har skett när det gäller bostadsproduktionen i det härlandet. Överiäggningenvar härmed slutad. § 12 Anmäldes ochbordlades Nj 89 1977/78:106 om anslag /79 till byggnadsarbeten m. m. inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde 1977/78:112 om riktlinjer förfiskeripolitiken, m. m. §13 Anmäldes och bordlades Juslilieulskottets betänkanden /78:21 medanledning av propositionen 1977/78:77 om vissa frågor rörandetrafik med motorredskap och traktorer jämte motion 1977/78:22 med anledning avpropositionen 1977/78:100 såvitt gäller anslag till domstolsväsendet m.m. utom allmänna förvaltningsdomstolarna jämtemotioner 1977/78:23 med anledning av propositionen 1977/78:100 såvitt gälleranslag tillpolishus, m. m. jämte motioner 1977/78:24 med anledning av propositionen1977/78:100 såvitt gäller anslag till allmännaförvaltningsdomstolarna, m. m. 1977/78:18 med anledning av propositionen1977/78:100 såvitt gäller anslag till allmänna kullurändamål, teater, dans ochmusik, film, litteratur och folkbibliotek, bildkonst samt arkiv,kulturminnesvård, museer och utställningar jämte motioner 1977/78:38 med anledningav propositionen 1977/78:101 med förslag om tilläggsbudget II lillstatsbudgeten för /78 såvitt gäller vissa anslaginom industridepartementets verksamhetsområde 1977/78:39 med anledning avmotion om ökat samhällsinflytande över läkemedelsindustrin1977/78:40 med anledning av motion om viss utbildning av offentliga §14 Anmäldes och bordlades Motioner 1977/78:1760 av IngvarSvanberg m.fl. 1977/78:1761 av m.jl. med anledning av propositionen 1977/78:96 ommedelstillskoll lill för alt upprätthålla visssysselsättning § 15 Meddelande omfrågor Meddelades atl följandefrågor framställts 1977/78:334 av i (s) till industriministern om sysselsättningeni : Driften vid Bruk kommer att läggas ned,därför atl regeringen vägrade all bevilja statligt stöd. Ett helt samhällekommer atl lamslås, då inga andra sysselsäuningsmöjligheter finns att erbjuda. Medhänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till industriministern: Påvilket sätt och när ämnar regeringen vidta åtgärder som tryggar nya jobb fördem som blir arbetslösa i ? 1977/78:335av () till statsrådet om regeringensståndpunkt lill visst uttalande rörande skolan: 1 ett tal vid i uttalade statssekreteraren i ulbildningsdepartemenlet bl. a. alt skolan"producerar halvbildade medelmåttor med betydande kunskapsbrisler". Medanledning härav ber jag att få slälla följande fråga till statsrådet : Stårregeringen bakom denna syn på den svenska skolan eller är slatsrådet beredd attta avstånd från uttalandet av sin närmaste politiske tjänsteman? 1977/78:336av () till bostadsministem om lidpunkten för regeringens besluti visst stadsplaneärende: Regeringen har haftmöjlighet atl ta slutlig ställning till förslaget till stadsplan förexterncentrum i , kommun, enligt 26 § byggnadslagen. Somunderiag för beslutet har regeringen bl. a. enhälliga yttranden frånlänsstyrelsen och statens planverk. Ett slutligt fastställande av planförslagetskulle medge flyttning av stormarknad från etl mer än tioårigtmycket dåligt provisorium i en lageriokal i ett industriområde. Vadär orsaken till regeringens förhalning av ärendet, och när kan beslut i fråganväntas? 1977/78:337av () till bostadsministem om den miljömässiga ambitionsnivånvid planeringen av nya bostadsområden: Många kommuner eftersträvar numera atl åstadkommabättre boendemiljöer i nybyggda bostadsområden. Detla sker bl. a. med hjälp avarkitekttävlingar och genom okonventionella plan- och byggnadslösningar.Statliga bestämmelser försvårar dock en sådan politik. Vilkainitiativ är bostadsministern beredd att ta för att underiätta kommunerssträvanden atl höja den miljömässiga ambitionsnivån vid planering av nyabostadsområden? 1977/78:338 av SuneJohansson (s) lill industriministern om åtgärder för alt bevarasysselsättningen i Åmoifors: I Åmoifors, som är beläget inom kommun i västraVärmland, har sysselsättningsläget blivit ytterst prekärt i samband med atlVänerskogs AB beslutat lägga ned massatillverkningen vid Åmoifors Bruk. Vänerskog har utlovat ca 20 av de berördaersättningsjobb inom annan tillverkning. Möjlighetenatl finna nya arbetstillfällen i Åmoifors är för dem som berörs ytterstbegränsad och kompliceras ylteriigare av atl Åmoifors andra sloratillverkningsföretag, , befarar alt nödgas minska sysselsättningenmed ca 100 personer . De väntade minskningarna vid NormaProjektilfabrik beror på att har aviserat alt man kommer att kraftigt minska sina beställningar av ammunition. Uppsägningarav personal vid Åmoifors Bruk har påböriats, och några nya arbetstillfällenfinns inte atl lillgå. Med anförda skäl får jagställa följande fråga lill industriministern: Vilkaåtgärder ämnar industriministern och regeringen vidta för att skapaersättningsjobb för de arbetstillfällen som försvinner i Åmoifors? §16 Kammaren åtskildes .