prot · G109152 · 1977-12-31 00:00:00 — Sedannoterade jag att manuskriptet till anförande var tolv och enhalv sida långt. Alla sidorna innehöll lal om kärnkraften och förutsättningarnaför kärnkraften. Någonling annal är lydligen inte intressant för IngvarCarlsson. Jag skulle bara vilja utfärda en liten varning: Förväxla intekärnkraft med handlingskraft! Jagvill instämma i vad sade i sin analys av olja kontra kärnkraft,nämligen alt de ofta är positivt relaterade lill varandra. Ökar den ena så ökarden andra. Del var också därför som jag avslutningsvis gjorde en deklarationbeträffande förbrukningsnivåerna. Det är där vi har den slörsla förändringen iunderiagei energipoliliska beslut, där verkligheten -jag talar omden verkliga utvecklingen och inte om prognoserna - entydigt visar atl 1975 årsenergipolitiska beslul var byggt på lösan sand. Viskall vara lacksamma för att vi inte har fått den energiförbrukningsökning somman där räknade med. Då hade försöOningsotryggheten ökat i samma takl. Densocialdemokraliska regeringen har aldrig utrustat delta land med någrainstrument för alt styra det så att vi kommer bort från oljan-eller redovisagärna dessa instrument. I ett läge med en lätt oljemarknad driver vifortfarande in i ett allt större oljeberoende så länge marknadskrafternatillåts verka. Det sysiemel måsle vi ändra på, annars kommer det atl förbli så.Men vad gjorde ni åt den saken? Ni hade inte ens ett hushållningsprogram värtnamnet. Sånågra saker som tog upp. Jag lycker i och för sig att JörnSvensson har hittat en poäng i detla, nämligen atl det är lättare alt vararenlärig när man delar upp sig än när man går samman med andra. Jag villhänvisatill molionerna 1857 av m. fi.och 477 av och Energiforskning, m. m. Energiforskning,m. AlfLövenborgför atl illustrera vad jag menar. Men, , jag har bara en litennotering att göra i delta sammanhang: dela inte upp er så mycket alt niförsvinner! Närman skriver sig samman i en regering om en regeringsförklaring, står i varjefall vi lojalt upp för denna regeringsförklaring. Men den blir inte lika klar ikonturerna som om partierna ställer upp vart försig. Del är alldeles klarl. Deltillhör det elementära. Jag beklagar lika väl som tydligen attcentern inte har majoritet i den svenska . ställde en direkl fråga angående ENG- och rörtransporlerad gas. Detutredningsarbete som pågår hanteras av Swedegas i förslå hand, men ävenKockums är med i arbetet. Man håller på all ularbeta olika modeller förensvensk nalurgasinlroduklion. På den punkten finns inga låsningar frånregeringens sida. Vi tror alt man uppnår den bästa försöOningstryggheten genomen kombination av de båda iransportsätlen. Det är svårt att tänka sig ellsvenskt nalurgassyslem baserat enbart pä LNG-transporlerad gas. Del stämmerinte med filosofin om närförsöOning. Därför har det utredningsarbete som laglsul till industriverket och som redovisats baserats på förutsättningen atten delning av de kvantiteter det är fråga om -6 ä 7 Gmgas motsvarande likamånga miljoner ton olja - sker både via rör och som LNG-gas i ungefär likastora delar. Sedanär avsättningsmöjligheterna för LNG-tankers inte bara en fråga om vad vi gör påhemmaplan. En introduktion av naturgas här i underiättar- vilket jagfunnit vid de samtal jag har fört med , och andra länder-möjligheterna att också kunna begagna LNG-lonnage förleverantörsländernas avsättning på andra marknader. () kortgenmäle: Jag tvingas konstatera alt försl håller elt 25 minuterlångl, skäligen ointressant anförande. Sedan väntar han lills jag har hållitmitt anförande och gärda upp i sin tiominutersreplik och ställer en lång radfrågor, riktar angrepp mot vad den socialdemokraliska regeringen giorde i böOanav 1970-talel och klagar över att jag enbart talar om kärnkraften. Nuär det så, , att har att behandla de propositioner somenergiministern har lagt fram, och jag har att på socialdemokraternas vägnarförsvara våra reservationer dels lill betänkandet nr 67, gällande ,och , dels betänkandet nr 69 som gäller prospektering avuran. Därmed kommer del an handla om kärnkraft, men det är faktisktenergiministerns ansvar del faller på och inte mitt. Däremotär det utomordentligt intressant att , som har varit såintresserad av att diskutera kärnkraft, nu är komplett ointresserad av detla.Han flyr till och Volvoavialel, som Volvochefen har sagl all densvenska regeringen inte har bidragit ett dugg lill. Det aren fantastiskenergiminister vi har, som flyktar på det sättet från den kärnkraft somhittills har varit huvudnumret för . Menså lätt skall inte komma undan. Jag vill erinra om följandesaker. talar om alt energiförbrukningen inte ökar i den takt som var tänkt.Del sammanhänger med alt vi har en lågkonjunktur, att 40 000 ungdomar ärarbelslösa. Hur kan man glädja sig ål en utveckling av detta slag? Hade dessaungdomar arbete, skulle det gå åt mer energi. Jag lycker alt energiministern istället skall hjälpa lill att driva en energipolitik så atl vi åtminstone inomden sektorn främjar sys.selsättningen. Sedanskulle jag vilja fråga: Medverkar cenlern nu lill att ytterligare miljard eftermiljard satsas på kärnkraft, som sedan inte skall användas? Är det verkligenenergiministerns avsikt? Hur kan man - det berörde inte heller isitt långa inlägg - lägga fram bara en halv budget när del gällerForsmark 3? Hur kan man står lill svars för de människor som arbelar i deberörda företagen - i Forsmark, Asea-Alom, , osv. - med att säga: Nifår reda på elt halvt år framål bara vad ni skall göra. Ochhur går del här med uranet ihop? Ja lill brytning men endast till svenskareaktorer, och de reaktorerna skall stoppas . Vilken brytning länkersig energiministern i Ranslad? Detärju ändå detta del är fråga om. Ingen av dessa väsentliga frågor, som berörenergiministerns propositioner, hade han en sekund över för i sitt 10 minuterlånga inlägg. Han ägnade sig helt åt oOan i och personliga samtal somhan haft med norska ministrar. Visst kan vi diskutera detta, men ägnahuvuddelen av näsla inlägg, herr energiminister, ät det som propositionernagäller! Energiforskning, m. m. (vpk) kortgenmäle: Jag är ganska otillfredsställd med synpunkter när delgäller gasförsörjningen och dess uiformning. Det kan väl inte bara handla omnärförsörjning. Det handlar väl också om vilket slags oberoende man får ipositionen till olika producenter av gas och hur det påverkas av vilkendistributionsform man har. Det handlarom kostnader och dyrhet, och det handlarsist och slutligen om sysselsältning -sysselsättning för arbetarna vid varvensom representerar just en sådan för framliden viktig systembyggarkapacitel somvi verkligen borde slå vakt om. Jag vill all ger litet flersynpunkter på jämförelsen mellan närförsöOningsar-gumeniet och argumenten föroberoende, bällre koslnadsrelationer och sysselsättning i . OlofJohanssons lilla lustighet om renlärighet och uppdelning uppskattar jag från enrent humoristisk ståndpunkt, men det var egenlligen inte det somsakdiskussionen gällde. Jag har inte förmenat cenlern rätten att betraktakoalitionen och samarbetet med och som viktigare änantikärnkraftsamvetet. Det är moraliska bedömning som det hänger på.Jag har inte förvägrat räll atl göra vilka kompromisser den vill med deextrema kärnkraftsanhängarna idet moderata partiet. Jag har bara begärt beskedom kompromissens innehåll, om del i praktisk polilik innebär Nr 152 att har flyttal sig från den linje man förespråkade ivalrörelsen och nu Torsdaeen den förespråkaren annan linje. Har man därigenom trots allt vunnit så myckel 25 mai 1978 genomett modifierat kärnkraftsbyggande att resultatet anses så betydelse- fullt velat göra denna reträtt från den ursprungliga linjen? Enersiiorsknins alltsåvelat veta någonting om kompromissens innehåll och få ett klart besked ' om vad som döljer sig bakom utåt oklarahållning. Slutligensammanhänger den energipolitik man kan föra och möjligheterna att på siklfrigöra sig från kärnkraftsberoendet inte bara med vilka andra partier ochgrupper man går ihop. Det sammanhänger också med vilket slags samhälle man har.Man måsle ha en klar bild av delta och veta om man vill befordra en medvetenplanering utefter rikllinjer som står klart i motsättning lill deriktlinjer storfinansen länker sig i sin strukturomvandling. Del är där vitrorcenterns verkligt svaga punkt finns. Man kan inte förespråka en frigörelsefrån kärnkraft om man vägrar alt förespråka en frigörelse frånstorfinansens makt. Visst kan vi diskutera kärnkraft, , men jag har berörtalla de betänkanden som är aktuella. svarade också i sittinledningsanförande på della genom alt där ta upp oljefrågorna. Vihar ju haft diskussioner om det här, och jag sersammanfattningsvis skillnaderna på följande sätt. Vi har olika uppfattningar omvillkorslagen och behovet av den. Ni agerar i era molioner fortfarande som omden inte existerade. Del må vara er obetagei. Ettannal viktigt faktum är att de investeringar vi tillåtit gå vidare är bundnaposter, i vilket fall som helst i ena eller andra formen, och därmed en följdav den socialdemokratiska regeringens politik. Prövningenenligt villkorslagen får avgöra vilket resultatet blir. Del varöverenskommelsen i regeringsförklaringen och den slår vi fast vid. Det ärmycket enkelt, och det finns ingen anledning alt krångla till den saken. Sedantycker jag att ni skall vara litet försiktiga när ni kan göra två så påtagligamissar som skett enligt betänkandet. I ena fallet fick ni bakläxa avulskottsmajoritelen - och såvitl jag vet tillhör näringsulskottel- som talar om hur fel ni räknat. Med sådana räkneläror kan man inte tareservationerna särskilt allvarligt. Det var ju totalt felberäknal i eramolioner. Förmodligen har ni räknal in detta i er skuggbudgel också, och därmedär den fylld av luft. Jagtog upp elförsöOning. Från beställning av en elkabel till användningav elström ur samma kabel går del . Får jag då fråga ni tänkt alt lösa det ökande elbehovet på grund av Cementas ulbyggnad påGolland tills kabeln blir klar? Skall göras strömlöst? Vad är del förkonkret innehåll i reservationen? Om ni log hänsyn till hur verkligheten serut, kanske del skulle underlätta något. Så några ord om denvanliga argumenteringen om energiförbrukningen. Del är klarl all en del avden sänkta elförbrukningen och energiförbrukningen 96 beror på långkonjunkturen. Men ingen - inte ens CDL, -kan kommaifrån att det finns också andra moment i den här utvecklingen utöverlågkonjunkturen. Man skall inte förväxla en lägre ekonomisk aktivitet i landetmed de långsiktiga strukturella förändringar som pågår f n.och som ärframtvingade i det svenska näringslivet. Detta kan inte varaomedveten om. Det är inte någonting som svänger under tre-, fyra- ochfemårscykler - frågan om våra gruvor, vårl stål, våra varv. Om det vore såenkelt! Vårt stora problem f n. på det näringspolitiska området ärju att fåhyfs på den här situationen. Närdel gäller frågan om uranet har i sitt anförande sagt atlcentern nu går med på att leta efter uran. Vad vi diskuterar är regeringenspropositioner, fördel första. Fördel andra har vi aldrig sagt nej lill att letaefter uran - varför föreslog vi annars 10 milj. kr. Mensom jag sade inledningsvis är det viktigt atl skilja mellan alt leta efter uranoch all bryta uran. I den proposition och det utskottsbetänkande som behandlasfinns ingenting om brytning av uran. Därmed bibehålls handlingsfriheten införett energipolitiskt beslut. Kärnkraftsprogrammets sioriek avgör i vilkenutsträckning - och om - vi behöver någol uran. BelräffandeRanstad är det klart att de svenska alunskiffertillgångarna bedöms somintressanta för framtiden. Men en grundläggande förutsättning för framlidakommersiellt utnynjande är alltid alt olika slag av miljöfrågor kan lösas påetl tillfredsställande sätt. Ingen skifferbrylning startas innan enfullutvinningsprocess har utvecklats. Ställningstagandet i propositionen, somhar följts upp av ulskottels majoritet, innebär inte något ställningstagandetill frågan om eventuell framtida utvinning av alunskiffer i . Del ärjualldeles klart att det förhåller sig så. Sedanvill jag säga lill att jag tyvärr inte nu hinner närmare utveckladet räll komplicerade problemet, men jag erkänner alt del är litet för enkeltnär man talar om enbart oberoendet. Jag har inte för min del haft tillräckligtbeslutsunderlag i den här frågan-jag har inte sett underlaget förde olikamodeller som man nu arbetar med - för att kunna bedöma de olika bitarna, dvs.kostnadsrelationerna, oberoendeaspekten och sysselsättningsaspekten. Men vihar verkligen inte sparat någon möda för att få fram det underlag som vibehöver. Vi har, irorjag, haft sju ä åtta olika utredningar i gång pånaturgasområdet, och resultaten från dem böOar nu successivt komma in. Därefterkan vi ta slällning till dessa väsentliga frågor. Delär alldeles klart att vi har anledning atl i elt sådant beslut särskilt beaktade sektorer i vårt svenska näringsliv som har betydandesysselsättnings-svårigheter. Energiforskning,m. () kortgenmäle: Energiministern talar ungefär som om han inte hade varit riksdagsmansjälv. Han åberopar med stor pondus att utskottsmajoriteten har gett desocialdemokraliska reservanterna bakslag. Ja, en ulskoltsmajorilet som bestårav moderater, folkpartister och centerpartister. Del är väl inte så märkliglalt de har en annan bedömning än socialdemokraterna. 7Riksdagens prolokoll 1977/78:152-153 Energiforskning,m. fakiumsom ingen kan bestrida är ju all den borgerliga regeringens energipolitikkostar det här landet miljarder. kan ju läsa borgerligatidningar, om han inte tror på mig. Där säger man att detta är den störstabelastningen förden borgerliga regeringen års val. Och den storabelastningen ärju de koslnader som energipolitiken orsakar de svenskaskattebetalarna, den otrygghet som den skapar för de anställda och den risk somfinns för atl man förstör kunnande och kompelens hos berörda förelag. Sedan kan vi diskutera i all oändlighet hur många hundramiljoner det rör sig om. Vi har gjort en uppskattning som f n. ligger på 950milj. Men den ändras dag för dag; för vaOe dag blir den borgerligaregeringens energipolitik alll kostsammare. Summan är alltså inte statisk ellerexakt, utan den höjs ständigt. Sedanfår jag också göra klart för energiministern att vi fakliskt bland desocialdemokratiska reservanterna har fördelat ärendena. Här kommer socialdemokrateratt tala om kabeln från , andra kommer att tala om oljeprospekleringen iNordsjön. För att vi skall fö litet ordning i debatten bör vi ta var sakförsig. Jag har för energiministern talat om på vilka punkter jag för debatt,nämligen Vatienfölls anslag och prospekteringen. Det är helt omöjligt för migalt nu gå in på de andra punkterna. Närdetgäller energi konsumtionen läste jag att den från april 1977 till april1978 gått upp trots lågkonjunkturen. När konjunkturen sedan vänderuppåt, är del givet atl energiförbrukningen kommer alt öka mycket kraftigt.Skälet lill att de totalsiffror som energiministern åberopar ligger litet lägreän dem vi 1975 räknade med är nästan helt atl hänföra till atl vår industri gårpå så lågt varv som den f n. gör. Sedansäger energiministern atl han aldrig har sagl nej till att leta efter uran. Såsent som förra årel sades det atl vi nu syftar till att dra ner prospekteringentill nollnivån när det gäller uran. Om man nu inte skall bryta, varförskall mandå leta efter uran? Kan ge mig någon vettig förklaring tillvarför vi skall lägga ned tiotals miljoner på atl leta efter uran, om den ändåinte skall brytas? Majoriteten i ulskottet säger dessutom att man bara skallanvända den till de svenska reaktorerna. Det visaratläven kan länka sigatt använda uran. (vpk) kortgenmäle: När man ändå rimligtvis borde ha kunnat förutse hur krisen vid varvenskulle ulvecklas, är det när det gäller sysselsättningen beklagligt atl maninte i lid tog fram del underlag som skulle ha möjliggjort ell klarlsvar, ty del hastar verkligen med ett sådanl svar. Eftersomjag inte har någon repliktid kvar efter denna skulle jag nu vilja sammanföttapositionerna. Som jag sade skulle socialdemokraterna enligt vpk Oäna på enlångt mer försiktig och dämpad hållning i själva kärnkraftfrågan och angripaden borgerliga regeringen på ideologiskt klarare och mera tacksamma frågor.Samtidigt måste man dock ge socialdemokratin del erkännandet att den accepterarden typ av ekonomisk tillväxt och den ekonomiskastruktur som framgår ur en kapitalistisk utveckling. En sådan utvecklingslogiska konsekvens blir beroende av kärnkraft och av ständigt ökade mängder avenergi. Socialdemokraterna lar konsekvenserna av delta. Förcenlern är det faktiskt litet annoriunda. poserar utåt gentemotfolket-väljarna som om partiet ville en hell annan energipolitik än socialdemokralin.Men sedan betraktar cenlern del som oerhört angeläget att få regera landet ihopmed partier som har en hell annan inslällning, och regera i en ekonomi där storfinansenjust vill föra den här strukturella politiken. Cenlern försöker anpassa sigtill en helt annan utveckling än den medvetna omstrukturering av produktions-och industristrukturen, som faktiskt är den enda vägen bort ifrån etl framtidakärnkraftberoende. Del är denna inkonsekvens som finns i position ochpolitik och den kommer ni, såviu jag förslår, inte ifrån så länge ni är eltborgeriigl parti. Energiforskning,m. Lål mig bara hell kort få kommentera det som log uppallra sist. Självklarlvill vi påverka politiken. Så långt det är möjligt är del elt legitimt intresseför vaOe politiskt parti all göra del inom de parlamentariska ramar som vi haralt rätta oss efter. Det är på den grunden vi har gått in i eltregeringssamarbete även i energipolitiken, och därefter följer vi lojalt deöverenskommelser som vi har trän"at. Problemelborde vara större för som här gång efter annan talar för ettregimskifte. Vilken betydelse skulle då vpk:s energipolitik få för densocialdemokratiska regeringen? Vilket inflytande hade vpk på densocialdemokratiska regeringen ? Jag Iroratt det finns anledning förJörn att fundera också på sådana frågor. Sedanär det fel när säger alt vi inte i lid har tagit fram underlag.Vi har tagit fram alla de ulredningar som pågår på nalurgasområdet inkl. denrörkoncession som antog i böOan av årel, och det barsken så snart detnågonsin har varit möjligt. Brislen - det håller jag med om - är alt vi hademycket litet att utgå ifrån efter den förra regeringen. Vi har fåll göra dethär jobbet. Det fanns etl underlag som bara delvis var användbart, och det varnödvändigt att göra vissa kompletterande ulredningar. Dessa måste bli klarasnarast möjligt - pä den punkten har jag ingen svårighet alt instämma. Jagnoterade återigen att resonerar som om villkorslagen intefanns. råkar den Oripas. Den är beslutad av en majoritet i den här kammarenogh därmed är räknekonster nonsens. Det går inte atl räkna pådet sätt som jngvar gör. Tillstånden för reaktorerna i fråga finnsinte och därmed har egentligen öppet erkänt att ekonomin förhonom är överordnad alla säkerhelsiniressen. Jag tycker atl vidnågot lämpligt tillfälle bör tala med om den saken. Energiforskning, m. m. BENGTSJÖNELL (c): I den här debatten behandlas fyra beiänkanden frånnäringsulskottel, nämligen nr 67 som avser propositionen om förslag lill anslaglill vattenfallsverket m. m., betänkandet nr 68 med anledning av propositionenom energiforskningen, vidare betänkandet nr 69 gällande propositioner om anslagtill geologiska undersökning, anslag till prospektering i AOeplog och lånför forskningsverksamhet i och slutligen betänkandet nr 70 medanledning av propositionen nr 125 om vissa naturgasfrågor. Ialla fyra betänkandena behandlas självfallet även de ifrågavarande motionerna.På grund av den begränsade tiden kommer jag, herr talman, atl här endasl la upptvå betänkanden, nämligen nr 68 och nr 70. De två andra betänkandena kommerföreträdare för utskollsmajoriteten att behandla i ett senare sammanhang. Ipropositionen 1977/78:110 läggs fram förslag om en ökning av det statligastödet till forskning och utveckling på energiområdet. Jag kommer atl i förstahand uppehålla mig vid de framlagda reservationerna och de frågor som dessaaktualiserar. Därför kommer jag också att närmare kommentera några av de väcktamolionerna. En röd tråd i propositionen, liksom över huvud tagel i regeringensenergiforskningspolitik, är ambiiionen atl inrikta de slörslaforskningsinsatserna och forskningsresurserna på förnyelsebara energikällor,speciellt på vindenergi och på energi ur biomassa. Men även solfångare ochsoluppvärmning är med i bilden. Vidare görs stora insalser beträffandeenergianvändningen inom bebyggelse och i industriella processer. Atlen storsatsning på forskning och utveckling av förnyelsebara energikällor skerär ingen exklusiv svensk företeelse. Så sker f n. över hela denindustrialiserade väriden i första hand, som har kommit lill insiktom alt endast den förnyelsebara energin ger en slutgiltig lösning på energiproblematikenoch att denna förnyelsebara energi måsle utnytOas varsamt och pä så sätt attden ömtåliga ekologiska balansen icke störs. De upplagrade energiiillgångarna,främst de fossila bränslena, kommer att konsumeras slutgiltigt inomöverblickbar framtid. Användningen av dessa är dessutom, vilket bl. a.understrukits av , ofta förenad med mycket betydandemiljörisker. Även de förnyelsebara energikällorna har sina miljörisker, men deär färre och vida mindre farliga. Föross i cenlern, som på ett tidigt stadium ville göra storsatsningar på deförnyelsebara källorna, är de många själarnas omvändelse i detla sammanhang enkälla lill tillfredsställelse. Vi möter också alllmer sällan nedlåtandeoch förlöjligande omdömen om oss, som alt vi med hjälp av vedhuggning och väderkvarnarskulle lösa en kommande brist på energitillgångar. Den attityden har manlämnat när man nu själv har tagit upp våra förslag, förutom i debatten i andrasammanhang. I reservationen 1 rörande energihushållning i bebyggelsen sägerde socialdemokratiskareservanterna alt "insatser för energihushållning som isolering av byggnader är inte tillräckliga om man skall kunna åstadkommaen effektiv hushållning med resurser och bevara miljövärden".Deanser därför atl det är "nödvändigt att forskningen rörandeenergihushållning i bebyggelsen har sin utgångspunkt i en sammanhållenplanering av bebyggelse och markanvändning". Utskottet avvisar detla yrkande och erinrar om atl liknande yrkanden isammanhangel har väckts i anledning av proposilionen 1977/ 78:76 frånbostadsdepartementet, vilken behandlades i civilulskoltets belänkande nr 31.Där avvisas yrkandet med hänvisning till dels att kravet om samordning av ålgärdersom påverkar bebyggelsen är helt obestritt, dels att bosladsministern uttalatdet angelägna i att en planering för samordning avenergisparåtgärderna med övrig ombyggnadsverksamhel kommer till stånd -någonting som väl sannolikt kommer att beslutas av riksdagen.Näringsutskottet finner inte heller för sin del anledning att göra ett sådantuttalande som krävs i motionen 1810, och avvisar därför reservationen. Densocialdemokratiska reservationen nr 2 backar upp den krilik mol regeringenssäll att redovisa forskningssatsningen inom kärnkraftsområdel som framförs imotionen 1810. Man anser det vara oklart vad regeringsförslaget egentligeninnebär i fråga om satsning på kärnkraftsforskning . Reservanterna vill med stöd av motionerna 1810 och 1812 ökaanslagen lill delprogrammen Lättvaltenreaktorer och Avancerad energiteknik,liksom även till forskningen om säkerhetsfrågorna, avancerade reaktorsystemsamt allernaliva kärnbränslecykler. Utskottsmajoritelen kan inte finna alt den programindelning sompresenteras i propositionen innebär någon oklarhet - förhållandet är snararedet motsatta. Den programindelning man har valt i propositionen avser atl geuttryck åt vilka tidsperspektiv insatserna avser. Genom denna indelningmarkerar man på vilka områden man kan vänta sig att insatserna får praktisktresultat, dels , dels på längre sikl, och vilka områden somansluts till det sistnämnda. Till den förra kategorin hör delprogrammetLättvattenreaktoreroch till den senare Avancerad energiteknik.