prot · G10949 · 1977-12-31 00:00:00 — I detta belänkande lar ulskotlet därför bara upp deförslag till mål för försörjningsberedskapen på lekoområdel som propositioneninnehåller samt sådana övriga förslag som bör ta ställning till redannu, . Vidare behandlas motioner och motionsyrkanden i de fall deanknyter till be- Utskottet tillstyrker alt beredskapsplaneringen pålekoområdel inriktas på den försörjningsuthållighel och försörjningsslandardsom förordas i propositionen. Liksom handelsministern vill utskottet framhållaatt den angivna ambitionen kan behöva omprövas, t. ex. om kostnaderna blir såhöga all de inle kan accepteras. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar studerar f n. på uppdrag av regeringen de krav som krigs-och efterkrigstid kan ställa på landets försörjningsberedskap. Dessa studierkan tänkas få betydelse även när det gäller beklädnadsvaror. I detta sammanhangpåminner också utskottet om att försörjningsberedskapsmålet på lekoområdet ochutvecklingen inom delta ställer stora krav på insatser av överstyrelsen förekonomiskt försvar. Riktlinjer för en ny organisation av myndigheten godkändesav i samband med försvarsbeslut. Enligt dessa ges överstyrelsenför ekonomiskt försvar en viss personalförstärkning, som dock inte motsvarar debehov som myndigheten angav. anförde i det sammanhanget(försvarsutskottets belänkande 1976/77:13 s. 109) att om det visar sigföreligga behov av ytteriigare personalförstärkningar, så bör dessa prövas isamband med det årliga budgetarbetet. Utformningenav ransoneringssystem får betydelse för behovet av produktionskapacitet. Ettsådant syslem på lekoområdel bör, enligt han-delsminislen, kunna konstrueras såatt en generell tilldelning kombineras med särskild tilldelning lill gruppersom kan förutses ha särskilt stora behov. Med hänsyn lill de betydandegarderobslillgångarna anser han att den generella tilldelningen, åtminstoneunder ett första krisår, bör kunna hållas relativt låg. Detta kan för ett antalmänniskor göra del nödvändigt med extra tilldelning efter någon form avprövningsförfarande. Ransoneringsproblemen har tagits upp i densocialdemokratiska partimotionen. Utskottetser betydande svårigheter i ett ransoneringssystem som förutsätter att manprövar individens innehav och behov av kläder. Ett selektivt inslag torde dockaldrig helt kunna uteslutas och blir nödvändigare ju sämre tillgångarna är.Handelsministerns uttalande om en relativt låg generell tilldelning ärnaluriigl med hänsyn till att garderobslillgångarna för de allra flestainnebär en viss buffert innan man behöver nyanskaffa kläder i en krissituation.Om det blir aktuellt att påbjuda ransonering måste det givelvis göras enbedömning av krisens sannolika varaktighet och tas stor hänsyn till lagren, denfaktiska produktionskapaciteten och den möjliga krisimporten. Utskottet anseralltså att man bör sträva efter all minska behovet av selekliva inslag iransonerings-systemet men i planeringen inte utesluta att sådana inslag kan blinödvändiga. Utskottet är berett att godta vad handelsministern har anfört omett ransoneringssystem. Systemets närmare utformning har inte an-gells ipropositionen och blir beroende bl. a. av det arbete som bedrivs avöverstyrelsen för ekonomiskt försvar. Liksomhandelsministern anser utskottet att försvarsmakten skall kunna räkna med atti en avspärrningssituation få ersättning för förslitningen Slitaget påuniformer m. m. bör beräknas enligt de uppgifter som försvarsmakten har lämnat. Krisimportenvid en avspärrning bör enligt propositionen antas uppgå till av dennormala fredsimporten. I motionen 1977/78:47 (s) ifrågasätts om inle dettaanlagande är alltför optimistiskt. Motionärerna anser också att det vorerimligt att i stället ange krisimporten i absoluta enheter. Försörjningsberedskapenpåskoområdet var aktuell för - FÖU 1976/77:11. Liksom förskor är det uppenbart all antagandena om krisimport av kläder är osäkra. Förtekovaror har handelsministern emellertid valt att utgå från en krisimporl somär lägre än vad som har antagits för andra varor. Utskottet har inte något attinvända mot att antagandena uttrycks som procenttal och anser liksommotionärerna att del är tillfredsställande all propositionen innebär antagandeom en förhållandevis låg krisimport. Imotionen 1977/78:47 anförs vidare att det beträffande uthållighet, standard,ransoneringssystem och krisimport sammanlaget finns en betydande risk för i propositionen har underskattat försörjningsbehovet i enavspärrningssituation. Utskottet kan inle dela denna uppfattning. Som framgårav det föregående har handelsministern på olika sätt tagit hänsyn lill attförsörjningen med lekovaror är särskilt betydelsefull. Handelsministernanser att spinningskapaciteten inom landet har nått en frånförsörjningsberedskapssynpunkt kritisk gräns - detta gäller särskilt i frågaom bomullsgarn. Under förutsättning av godkännande har träffats etttreårigt avtal med förelagen inom bomullsindustrin som skall leda till enstrukturomvandling av denna industri. Genom avtalen behållsproduktionskapaciteten framåt med en kombination av löpande produktionoch kapacitet i s. k. malpåse. Enligtavtalen med de svenska bomullsföretagen kommer verksamheten vid Rydboholmsspinneri och väveri samt vid Sjunlorps spinneri med 110 resp. 40 anställda attsuccessivt upphöra. Genom ett särskilt engångsbidrag lill spinnerioch väveri utsträcks avvecklingsperioden där med . Statligt stöd iövrigt förutsätts utgå lill företagen i form av försörjningsberedskapslån,särskilda strukturgarantier, kredit-stöd tor investeringar och lån förbomullslager. Efteren omstrukturering enligt avtalen kommer spinning av bomull au ske vid tre medvarandra konkurrerande förelag - , Kungsfors fabriker AB och . Deras sammanlagda produktionskapacitet vid kontinueriig driftuppskattas till 13 000-14 000 ton bomullsgarn . Ifiera motioner har man tagit upp avtalen med bomullsföretagen. Utskottet anseratt den avsedda omstruktureringen är angelägen för försörjningsberedskapen pådetta område och tillstyrker därför att regeringen får bemyndigande att träffaifrågavarande avtal. Beträffande samhällets insyn vid genomförandet är detnaluriigl att staten förvissar sig om alt företagen uppfyller sinaåtaganden enligt avtalen och även ser till att detta sker i former som äracceptabla från samhällets synpunkter. RydboholmsAB skall enligt avtalet upphöra med både garn- och väv-lillverkning den 1januari 1979. Mot ett statligt bidrag på 3 milj. kr. skall företaget intilldenna tidpunkt avstå från att avskeda personal som sysslar med sådantillverkning. anser - med hänsyn till den besväriigaarbetsmarknadssituationen i -att regeringen bör prövamöjligheterna alt förlänga avtalet med . Prövningen bör ta sikte på att vid behov ytteriigare minskade sysselsätlningsmässiga svårigheterna för berörd personal, i den mån del kanske utan att del medför påtagliga nackdelar för den avsedda omstruktureringen.Vad försvarsutskottet har anfört i denna del bör, anser utskottet, geregeringen lill känna som sin mening. Utskottethar inte något alt erinra mot vad handelsministern har anfört om stöd tillsvensk produktion av fibrer och av arbetshandskar av läder. Jag ber att i alla delar få yrka bifall till utskottets hemställan ibelänkande 1977/78:5. (vpk) kortgenmäle: förklaringar i formfrågan kan inte på något sättaccepteras. Detfinns två punkter i den s. k. klämmen i försvarsutskottets betänkande. Den enagäller problemet med försörjningsberedskap. Det problemet har faktiskt berörtsi vpk-motionen, som i sitt yrkande allmänt förordar att riktlinjerna i motionenskall följas. Även om diskussionen av försörjningsberedskapsproblemel är ganskasummarisk är del dock berört i motionen. Denandra punkten, som gäller avtal med svenska bomullsförelag, har också berörts.Vi har en annan uppfattning om hur man skall matcha hela den frågan. Vi anseratt de stora lekoförelagen skall nationaliseras; man skall inte driva enklassisk subventionspolitik, som man gör. Det borde alltså också ha uppkallatutskottet till alt behandla vpk-motionen i detta sammanhang. Detär en aning konstlat alt skilja ut alla handelspolitiska aspekter från deberedskapspolitiska. Det finns dock ett nära samband mellan dessa sektorer,vilket också påtalas i den socialdemokratiska motionen. Och i den har manalltså kunnat påtala de sammanhangen utan att behöva råka ut för att motioneninte blir behandlad. Båda motionerna har enligt vår mening med rätta kritiseratdetta mycket isolerade sätt att se på saken, som gör att man inte kan få framnågot som helst kvantitativt mått på den beredskapspolitiska målsättningen -man diskuterar inte några kvantitativa ramar rörande målsättningarna på deandra områdena. Det faktum att de olika aspekterna är så invävda i varandraborde, tycker jag, ha gjort det självklart alt behandla vpk-motionen också. Medden motivering som här har använt skulle man ha kunnat uteslutaäven den andra motionen, och det vore uppenbart orimligt. Nog Nr 49 kunde man ha tagit med vpk-motionen i de delar där den berör den Tjsriaeenden problematik som här är aktualiserad. () kortgenmäle: Jag skall något beröra vpk-motionen. Anledningen till att motionen inteär behandlad i föreliggande betänkande måste vara att den över huvud taget intetar upp de beredskapssynpunkter som detta ärende är så fast knutet till och somförsvarsutskottet har att handlägga. Motionen är skriven med sedvanligkommunistisk vokabulär. Den behandlar, tycker jag, väldigt slarvigt hela detbreda fältet på tekoområdet och den svåra sysselsätlningssitualionen där ochbryr sig inte så mycket om huvudfrågan i del här fallet, beredskapssynpunkternaoch hur långt vi kan låta produktionen inom tekoindustrin sjunka utan attförsörjningen äventyras. Del slår i motionen bl. "Fråganom tekobranschens framtid är inle i första hand en fråga om beredskapsförsörjning. Det är framför allt en näringspolitisk fråga ." Vidare sägs det imotionen: "Enfråga som ägnas stort utrymme vid behandlingen av tekokrisen är mycketstora importberoende. Delta försvaras genom ett ständigt upprepande avfördomen alt den handel som domineras av de stora internationella irusternasprofitintressen kan kallas fri och att man vill slå vakt om denna 'fria'handel." Vadmotionen tar upp som ett ganska centralt ämne är sysselsättningsfrågorna. Detmåste vara det som har föranlett försvarsutskottet att remittera motionen lillnäringsutskottel. Den kommer alltså all bli föremål för riksdagensbehandling efter den förbehandling som näringsutskottel kan ge. Dethar inte på något vis varit avsikten att undanhålla motionen. Skrivningen äremellertid av sådan karaktär att motionen inte direkt kunnat knytas tillberedskapsproblemen. (vpk) kortgenmäle: får bestämma sig för hur han skall ha del - om det ärför all vi inte tagit upp problemet på det sätt som han anser all det skall tasupp eller om det är på grund av vår "sedvanliga kommunistiskavokabulär" som man inte har besvärat sig med att behandla motionen iförsvarsutskottet. Är det så att en motion måste ha en speciell vokabulär föratt bli behandlad av försvarsutskottet och att man, om en motion har ensedvanlig kommunistisk vokabulär, löper risken att få den utesluten frånförsvarsutskottets behandling, så är del mig veierligt en i svensktparlamentariskt liv ny princip. Den får nog motivera någotutförligare än på det slarviga sätt han nu gjort. Del är litet farligt om mandärför att man har en speciell politisk grundsyn riskerar att inte innefattas iell behandlande utskotts speciella nåd förtillfället. Låtoss övergå till en sakdiskussion om vem det egentligen är som är slarvig. Omman gör anspråk på att behandla lekoområdets beredskapspolitiska sida och inteanger några som helst kvantitativa data eller någon som helst uppfattning omvilken nivå inom tekoindustrin som är förenlig med en viss grad av beredskapoch om man underlåter detta just därför att man uteslutit den beredskapspolitiskafrågan från dess uppenbara sammanhang, så är väl det slarvigt. Problemensammanhänger ju med frågan om importen och dess sloriek, specielltlågprisimportens, med frågan om hur den statliga upphandlingen skall riktas -om den bara delvis skall riktas till svensk produktion eller om en större delav den statliga upphandlingen kan användas för att stödja den svenska produktionenoch hur man därvidlag skall förfara - , med frågan om graden av prolektionism,om vilken allmän målsättning man skall ha för tekoindustrins sysselsättning.Karl erkänner ju själv alt de här frågorna har ett uppenbartsammanhang. Han säger att frågan gäller hur långt man skall tillåta den svenskatekoindustrin alt sjunka, innan det blir ur försörjningssynpunki ochberedskapssynpunkt farligt. Javisst, men frågan om den totala nivån påsysselsättning och produktion tar man ju därmed automatiskt upp. Då hade detvarit naluriigl all också diskutera den ur dess skilda aspekter. Ur vilkaaspekter man än diskuterar den kommer man inle ifrån alt också diskutera dettotala omfånget av tekoindustrin och inriktningen av densamma. Inte hellerägandefrågan kan enligt vår mening kopplas bort från de beredskapspolitiskasynpunkterna - de har ett uppenbart samband. Skall man garantera en ordentligförsörjningsberedskap, som kräver en viss nivå, måste man ta ställning tillhuruvida den nuvarande strukturomvandlingen, som bl. a. är en följd av detprivata ägandet, skall äga bestånd. KARLBENGTSSON (fp) kort genmäle: Jag fick det intrycket att JörnSvensson i sill inledningsanförande ville antyda att försvarsutskottet intehade velat behandla vpk-motionen och hade gjort försök alt dra bort riksdagensuppmärksamhet från den. Han frågade t. o. m. om sådant går för sig. Sådant gårverkligen inle för sig, , del borde om någon kännatill. Sådant gör man inte heller i riksdag. Men motionen måstenaturiiglvis knytas dit där den genom sin text hör hemma. I utskottet har vibedömt det så att den helt solklart var ett allmänt näringspolitiskt inlägg ifrågan om sysselsättningen inom tekoindustrin. Därför var det naluriigl allhänskjuta denna fråga lill näringsutskottel. Därifrån kommer den sedermera atthamna i kammaren, och då får tillfälle all närmare utvecklafrågan, men då från näringspolitiska synpunkter. Jag lar inte till orda som utskottets företrädare - det är RolandBrännström som har den uppgiften - trots att även jag tillhör försvarsutskottet, och jagär inte talesman för reservanterna, som jag dock också tillhör. Jag talar inteheller som befullmäktigad företrädare för det parti vars styrelse jag tillhör.Jag skulle för resten tänka mig för innan jag gick in i debatt med en såskicklig debattör som . Jag skulle inte heller ha så storanledning att göra det; i mycket av vad han har sagt kan jag instämma. Kanskehan dock var litet orättvis när han sade att vi saknar program, eller hur ordennu föll. Vi är faktiskt inle programlösa. Denna fråga behandlades t. ex. vidvårt senaste slor-rådslag, och vi räknar med ett bibehållande av den nuvarandeomfattningen av tekoindustrin i vårt land. I del avseendet har vi samma inställningsom . Vi skyggar inte för alt låta samhället gå inmed ägaransvar i branschen. Försvarsutskottethar tagit stort intryck av vad näringsutskottel har uttalat. Näringsutskotteterinrar om alt regeringen har aviserat ett förslag om ägarmässig samordning avstatliga textil- och konfektionsföretag och om medelstillskott för attgenomföra en omstrukturering och förbättra soliditeten i företagen. Dettaförslag kommer att lämnas under andra delen av december månad. Med hänsyndärtill föreslår näringsutskottet att behandlingen av de näringspolitiska ochhandelspolitiska avsnitten i propositionen uppskjuts och las upp i anslutningtill den kommande propositionen. Socialdemokraternai försvarsutskottet har inle varit direkt överiyck-liga över denna lösning. Deförsörjningspolitiska frågorna har sitt na-turiiga samband med de handels- ochnäringspolitiska frågorna. Men vissa delar pockade på sin lösning, och vi hardärför - trots att det inte är något idealiskt arbetssätt - accepterat attbehandla vissa delar av frågekomplexet nu och låta behandlingen av vissa delaranstå. Miljöpåverkar - det gäller också riksdagsmiljön. För en vardagspolitiker som mestsysslar med sakfrågor och som inte längtar till talarstolen verkar den dämpandepå temperamentet. Men ibland hettar det lill. Det kan kännas som ettsamvetsmässigt tvång att begära ordet för alt ange en djupt känd reaktion. Idet föreliggande ärendet känns det så. Härfår vi år argumentera mot tveksamma för många miljarder till delmilitära försvaret. När del gäller vapenkomponenter får vi höra hur viktigt detär inle bara med egen produktion utan också med egen utveckling avhögteknologiska system. Men när det gäller skor på fötterna, som en gångtidigare, eller kläder på kroppen, som , märker man inle alls sammaengagemang från den politiska meningsrikining som eljest pläderar hårdast förde försvarpolitiska satsningarna. Samtligapartier har dock ställt upp på att mal, kläder och energi är särskilt viktigaberedskapsfaktorer för ell alliansfritt land som vårt. Det har ansettssjälvklart att skydda jordbruket för att vi skall ha mat i händelse av krig.Är det då inte lika självklart att vi i vårt bistra vinterland skall ha kläder?Vi bereder ju oss också för vinterkrig - det är t. ex. styrande förvärnplikisutbildningen: varje åldersklass skall ha grundläggandekrigsförbandsulbildning under vinlerförhållanden före utryckningen. Altslå vakt om en viss minimilillverkning av kläder bör vara en självklarhet. Aukalla det för prolektionism är uppåt väggarna. I den mån del sker har verkligendet vackra talet om neutralitetspolitik blivit en läpparnas tomma bekännelse. Våregen tillverkning är nu nere i . varmotsvarande siffror resp. . Ökningsandelen av importen kommer i förstahand från asiatiska lågprisländer, där löne-och arbetsförhållandena liggerfjärran från vad någon facklig organisation kan acceptera: och barnarbete förekommer. Desvenska beklädnadsarbelarna accepterar 30 96 i svensk tillverkning och iimport. Men de, liksom vi inom det socialdemokratiska partiet, önskarnaturligtvis alt importen kommer från länder som strävar mot utveckling ochsocialt acceptabla förhållanden för sina arbetare - det torde inte varaledstjärnan för de multinationella syndikaten. Utanett kraftfullt agerande från landets regering torde det inte stanna vidnuvarande fördelning av egen produktion och import. Enligt en undersökning somindustriverket har gjort kommer alt bara ha 1596 i egen tillverkning av konfektions- och tri-kåvaror. Ytterligare 15 000-20000 arbetstillfällen kommer, enligt dessa beräkningar, att försvinna om inleflera stödåtgärder sätts in. Detsägs med all rätt att försvarspolitik inte får motiveras med sysselsättningsargument.Men här sammanfaller faktiskt sysselsättningsin-tressel och försvarsinlresset.Det är ju , , och under de två närmast följande åren somindustriverket förutser denna för vårt totalförsvar så katastrofala nedgång.Och det är ju nu vi har sysselsättningssvårigheter inom stora industriområden. Vilever och stundligen ined detta i mitt hemlän , som iförhållande till arbetsmarknadens sloriek var del län som föriorade de flestaarbetstillfällena i landet under denna regerings första verksamhetsår.Tillsammans med två andra län toppar vi listan vad gäller sysselsättningsminskningberäknad i procent från tredje kvartalet 1976 lill tredje kvartalet 1977. Omman lill det direkta bortfallet av arbetstillfällen lägger dold arbetslöshet,korttidsarbete och varsel om uppsägning mörknar det snabbast överKalrineholmsområdet. Bland de 705 personer som där varslats om uppsägningåterfinns 319 anställda vid i . Som jagframhållit i en inlerpellationsdebatt med industriministern skulle enuppsägning av dessa personer vara ett hårdare slag mot dedrabbade och kommunen än vad siffran i sig ger intryck av. Den måste nämligensältas in i en totalbild. Hårt skulle också slaget kännas av den anledningenatt det vore ett slag i blindo. Denna fabrik är en av de bästa ochrationellaste i branschen. Dess sortiment ligger på det tungakonfektionsområde som måste hållas intakt av beredskapsskäl. Idetta sammanhang vill jag nämna att vi har fått läsa i pressen om hur tvålångtradare lämnade med tyger som skulle till föratt bli kavajer åt SJ-anslällda. Dessa långtradare hade lika väl kunnat styranorrut till . Det finns ingen anledning att gråta över spilldmjölk, heter del ju, och inte heller att sörja över felstyrda långtradare. Vadsom är viktigt är att vi ser till all sådant här inte upprepas. Beställarnakan naturiiglvis hänvisa till upphandlingskungörelsen och man kan hävda att detär billigare all låta jobben gå till utlandet, men här kommerberedskapsmomentet in. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar, som i det falljag här nämnde har biträtt åtgärden, har möjligheter att träda in, och om delfinns något i bestämmelserna som försvårar detta är del regeringens sak attträda i aktion och rätta till missförhållandena. Avsåväl beredskapsmässiga som samhällsekonomiska och mänskliga skäl kan entillfällig sysselsättningsskapande subventionering, naturiiglvis tillsammansmed rikliga garantier, vara avgjort viktigare än att ge ut mångdubbla belopp iarbetslöshetsunderstöd. Del synsätt som vi socialdemokrater har på frågan omtekoberedskapen och som framgått i samband med behandlingen av föreliggandeärende har redogjort för med argument som jag helt anslutermig till. Därutöver har jag bara önskat framhålla att det vore dåligberedskapsanda att t. ex. inle se lill, att Strands Konfektion får möjlighetalt överleva. De anställda kämpar för företagel tillsammans med arbetsledningoch kommun. Med realistiska kalkyler redovisar de alt företagel med ettöverbryggande stöd rätt snart skulle kunna bli lönsamt igen och gott och väl pånytt kunna sysselsätta lika många som . Viönskar alla fred i världen, men om det skulle komma att behövas vill vi säkertall en framtida statsminister med fakta i ryggen skall kunna säga att "vårberedskap är god". Regeringens handlingsberedskap vad det gäller att geförutsättningar för detta prövas . Om beredskapsfaktorn Strands i Katrineholmbehöver vi få ett positivt besked . Jag instämmer i yrkande om bifall tillreservationerna. (vpk) kortgenmäle: Förutsatt att del är riktigt som säger är det ettmycket viktigt konstaterande att socialdemokratin sluter upp bakom kraven påatt hålla de 40 000 jobben ungefäriigen intakta. Jag vill dock påpeka att ensådan ambitiös målsättning knappast är förenlig med en så hög imporlandel som70 %. I så fall måste man vara beredd all göra något åt den. Man måste ocksåvara beredd att tänka sig en strukturomvandling inte bara i socialt acceptablaformer, vilket ju tycks antyda att man är för en viss nedskärning, utan ocksåange en konkret nivå och vara beredd att vidta de skyddsåtgärder som detta isin tur kräver. Nuär det emellertid inte min avsikt att i första hand söka sak medsocialdemokratin, utan jag tycker att vi med utgångspunkt i vår gemen- samma kritiska syn skallställa regeringen till svars och fråga dess företrädare i utskottet ungefär såhär: Var står ni i frihandels- och importfrågor? Var står ni iprissältningsfrågan? Vad slags strukturomvandling vill ni ha? Hur långt villni driva tekobranschens nedbantning? -Uppenbarligen är ni beredda att accepteraen fortsatt sådan. Men var anser ni att miniminivån ligger för en urberedskapspolitisk synpunkt acceptabel minimistorlek? belänkande nr 5 med anledning av propositionen - ochi anledning därav väckta motioner - om åtgärder för försörjningsberedskapen pålekoområdet behandlar den alltmer krympande beklädnadsindustrin i vårt land. Regeringeninser således att beklädnadsindustrin nu befinner sig i ett sådant läge attförsörjningsberedskapen är i en akut kris. är emellertid denna kris ingen nyföreteelse. Det stod klart vilken utgången skulle bli, omden politik som då fördes inte förändrades. Mer än en gång påtalade riksdagenför den då sittande regeringen att om inte en begränsning av den accelererandeimporten från lågprisländerna infördes, så skulle textil- ochkonfektions!nduslrin snart komma att nära nog utraderas.