prot · G109138 · 1977-12-31 00:00:00 — Riktlinjerfiir fiskeripolitiken, m. in. Riktlinjerför fiskeripolitiken, m. m. omde inte kommer upp till de krav som ställs för att de skall räknas tillyrkesfiskare och ges möjligheter all använda alla tillåtna fiskredskap? Kommerlåginkomsttagare, som länge använt fisket som en inkomstkälla men inte kommerupp till . , att räknas som binäringsfiskare? Vadbeträffar fritidsfiskarna skall dessa, med lagens hjälp, endast komma att fäanvända handredskap som kaslspö o. d., om jag fatlat saken rätt. Menmellan yrkesfiskare och binäringsfiskare finns en stor grupp människor, som t.ex. pensionärerna utefter våra kuster. De kan tidigare ha ägnat en stor del avsitt livat yrkesfisket men ramlat ur sin fackliga organisation därför att deinie längre kommer upp i de i inkomst . Skall dessapersoner i fortsättningen inte få använda tillåtna fiskredskap så långt de nuorkar för att även i fortsättningen ägna sig åt etl arbeie som under många ärvarit deras livsinnehåll? Tillvilken kategori skall de räknas, som dä det blev sämre med fisket försökte sigpå pälsdjursuppfödning och fiskat foderfisken själva? Skall dennorrländska kustbefolkningen få ha ute sina ryssjor och skolar, som de tidigarehaft? Om dylikt talas det inte alls i propositionen eller i utskotlsbetänkandet.Det är dock säkerligen känt bland jordbruksutskottets ledamöter att det i dellasammanhang råder en påtaglig oro bland många människor utefter våra kuster. Utskottetmotiverar sitt avstyrkande av vpk-motionens yrkande om att beslutet omlicensiering av yrkesfisket skall uppskjutas med att det inte kommer att flnågra negativa konsekvenser för kustbefolkningen, då enligt utskollelriktlinjerna för den nya fiskeripolitiken särskilt pekar på behovet avregionalpolitiska insatser pä fiskets område. Att del föreligger behov -ochstora behov!-av regionalpolitiska insatser längs våra kuster ärju en sak som ärklarlagd , men vilka är dessa insatser och hur skall de genomföras'?Om della ges det inga klara besked i betänkandet. I det avseendet är f ö.utskottsbetänkandet motsägelsefullt. Atlnu besluta om licensiering för att om på bord få ett förslagom lagstiftning rörande rätten för olika människor att utnyttja olika typer avfiskredskap är enligt vår uppfattning fel väg alt gä. Inom vänsterpartietkommunisterna anser vi fortfarande att beslutet om licensiering kan vänta tilldess fiskevaitensutredning har avgivit sitt belänkande. Jag yrkarbifall lill vpk-motionen på samtliga punkter. PER (): 1 jordbruksutskottets föreliggande betänkande, nr 23, ingår ocksåskrivningen över motionen 303, som har avlämnats av och mig ochsom gäller byggande av en laxirappa vid Jokkfallel i älv. Moiionenom byggandet av laxtrappan har filt en myckel välvillig behandling av ett enigtutskott. Frägan är inte heller ny; en laxtrappa vid Jokkfallel har länge varitönskad av bygdens folk. föreslog byamän altenfiskväg-laxtrappa-skulle byggas. har frågan upprepadegånger utretts och studerats. Skälen för anläggandet av Nr 138 en fiskväg i Jokkfallet har blivit allt starkare, bl. a.därför att Onsdaeen den kraftverksbyggande har medfört atl de naturliga laxreproduktionsområdena i ,q g-jo Norrlandsälvarna blivit allt mindre. Enligtutredning av fiskeriexperter är av för laxreproduktion Rikt/inierfÖr fiske-lämpade områden i älv belägna uppströms Jokkfallet. Lågt räknatanses rinolihkpn m den åriiga äierfångsten av lax kunna öka med minsl , om vattnen ovanför Jokkfallet utnyttjas för naturiig laxreproduktion. Arbetslöshetenbland anläggningsarbetare i näromrädet är tyvärr hög, varför byggandet av enlaxtrappa i Jokkfallet bör kunna ulföras som ett statligt beredskapsarbete. Jaginstämmer med jordbruksutskottet i att frågan om ersättning till Jokks by förförsämrat laxfiske bör regleras genom en överenskommelse mellan kammarkollegietoch Jokks byamän eller genom prövning av . Jag vill slutligen citera de sista meningarna i utskottets skrivning idenna fråga: "Som framgår av den lämnade redogörelsen har ärendetavancerat förhållandevis långt. I och för sig bör det sålunda finnasförutsättningar för att del planerade anläggningsarbetet snabbi kan sättas igång." Jaghar inget annat yrkande än del enhälliga utskottet. Jag vill uttryckaförhoppningen att laxtrappan i Jokkfallet snabbt blir byggd. EINARLARSSON (c): Det är här fråga om en mycket kraftig och viktig satsning för helafiskerinäringen. Alt denna kraftiga satsning gjorts har också välkomnats. Dettahar visat sig på det sättet att vi fått mycket positiva reaktioner frånfiskerinäringen över lag. Det har också - vilket jag med glädje konstaterar-kunnat leda till ett fullständigt enhälligt utskottsbetänkande. Jagvill dock gärna erkänna att ingenting är så bra att det inte kan göras ändåbättre. Den omfattande satsning som genomförs innebär givetvis inte att allaproblem är lösta . Men alla problem löses inte för all framtidgenom att man som vpk kommer med en väldig uppräkning ulan att ange exaktatekniska lösningar och utan att ange budgetmedel, detta blandat med en del felaktigaslutsatser eller illvilliga tolkningar. Därför anser jag, herr lalman, att detkanske inte finns anledning att gå in på de här detaljerna i . Jag skall bara ta några exempel. Delär fel tillfälle, , att stå upp och kritisera departement och utskott i etl läge dä man gör en ny satsning på fiskerinäringen som rör sig om ca 100 milj. kr. Det är fel att påstå att konsumtionen ständigt minskar när den totala konsumtionen är oförändrad. Det är också fel atl här påslå atl man inte skulle kunna fa stöd till fiskodling-det kan enligt propositionen utgå. Man kan dock inte få bidrag, och det skulle enligt vår mening vara felaktigt. Bidraget skulle kanske kunna fä verkningar på det yrkesmässiga fisket som inte vore önskvärda. Det handlar här om en rad svåra och tekniska problem som skal) vägas mot varandra på etl vettigt sätt, och jag vill än en gång understryka att det säkert finns möjligheter atl arbeta vidare med dessa. Nr 138 vpk har inte kunnat ange några klara, exakta lösningar som undanröjerde Onsdieen den avigsidorsom kan uppstå på grund av denna tekniskt mycket svåra Jagtycker vi har anledning atl välkomna den här satsningen. Riktlinier för fiske- licensieringen skulle kunna anstå kan man naturiigtvis ha olika åsikter om. ; Lorentzon tyckte att fiskevallensutredningen förstskulle yttra sig. den har redan yttrat sig,. Den har bifallit vårt förslag, och det finns därför ingenanledning att vänta. Licensieringen utgör ingen begränsning för någon, denmedför bara att man fåren kartläggning av vilka personer som skall ha statensstöd för sin yrkesverksamma utövningDen innebär inte någon begränsning för demsom inte är hell yrkesverksamma och som vill törtsälta att fiska. Jaghar velat nämna detta som några exempel på de angrepp som gjordeoch som jag anser är orättvisa. Jag lycker att han gör sig själ v lill talesmanför orättvisan när han plötsligt utropar: Varförgör man just nuen sådan härsatsning på fiskerinäringen? har rätt i att denna näring intehar rönt den behandling och det intresse från samhällets sida som den är värd.Jag vill inte yttra mig om denna satsning kommer för sent eller om den - vilketär mycket möjligt - borde ha kommit lidigare. Jag vill emellertid medbestämdhet hävda atl del är fel all kritisera satsningen närden kommer. Låtoss vara överens om alt detta arbeie kommer att fortsätta. Det är möjligl kan fl en organisation när det gäller tillgång och efterfrågan somliknar den man har för andra livsmedel. Del är inie säkert alt man skulle görafiskerinäringen någon slörre tjänst genom att nu direkl förklara fisken sombaslivsmedel. Det har inte heller på något säll kunnat styrka. Istället föreslår man en hel rad andra satsningar på näringen som skall ge densubventionering som man , efter lämpliga avvägningar, lycker är viktig. Delär inte helt säkert alt man ulan vidare kan slänga fram denna teknisktsvårhanterliga problematik och säga atl man är beredd all ta den hårdaprisreglering på fiskprodukter som man har pä jordbruksprodukter. Men del ärmöjligt all del finns faktorer i de här båda sektorerna som är närbesläktade,där man kan lära av varandra. Det är också möjligl att del kan bli enfortsättning i utvecklingen av fiskenäringens roll med lösningar som liknar deman har inom jordbruksnäringen. Jagvill, herr talman, avsluta med att säga all ett helt enigt utskott kunnatvälkomna den satsning som sker. Vi har utförligt motiverat vår ståndpunkt ibetänkandet, som jag ber att få hänvisa till samtidigi som jag ber att få yrkabifall till hemställan i detsamma. GUSTAVLORENTZON (vpk) kort genmäle: Vad som sadesav jordbruksulskotlels företrädare var i och för sig inle myckel mer än detsom står i belänkandet. propositionen har singrund i att där saknas redovisning av en del för fisket avgörande problem som måstelösas. De problemen tar ni inte upp vare sig i 14 propositionen eller i belänkandet. Att satsningen har kommit hälsar vimed tillfredsställelse, och vitalar om fiskarkåren som en stor tillgång för det Nr 138 Låt mig som svar på fråganvarför vi inle presenterar tekniska lösningar in _..,,: in-yo under dessa korta minuterbara ta upp en sak: vattenföroreningarna. tas den frågan icke upp ipropositionen och inte heller i utskottsbetänkandet? Riktlinier förflske-Den ärju ändå avgörande fören fortsatt reproduktion av fisk i Östersjön.Den rjnnlitikpn frågan bör utskottets talesman besvara. Viskulle kunna ta många exempel. Låt mig nämna bruk, som byggdes någongång i slutet på 1950-lalet och som ligger vid Pukaviksbuklen. Där fanns ettomfattande ålfiske. Vad är det ? Ålen har helt försvunnit. De som varfiskare där måsle göra sig av med sina redskap och bli lönearbelare på Mörrumsbruk. Denna cellulosafabrik har ulan några som helst hinder fått förgifta helaPukaviksbuklen. Ochhur är det i Hanöbuklen? Där är del pä väg att bli likadant. Där ligger Nymöllabruk. Vi har påtalat dessa förhållanden i vår motion, men de frågorna tarjordbruksutskottet inte upp i sill betänkande. gick lill och krävdekemisk-biologisk rening. har trots alt det är sedandessa klagomål framfördes inte gjort någonting. Vadsäger fiskarna i Gävlefisks ekonomiska förening? Det står refererat i måndagenstidningar. 1 stort sett är nu strömmingsfisket i slut. Bottenhavethar fått ta emot alltför mycket föroreningar, vilket gör attmikroorganismerna dör och därefter de smådjur som utgör strömmingens föda. Dettaär uppgifter för jordbruksutskottet alt titta på. De har varit bekanta sedanlänge. Men inte ett ord nämns härom i betänkandet. Å andra sidan har vi i vårmotion, liksom jag gjorde i del anförande som jag höll här, påpekat dessaförhållanden och också anvisat de vägar som man bör gä för all ordna bättreförhållanden för fiskarna. EINARLARSSON (c) kort genmäle: Det fanns nu inle särskilt myckel kvar av den hårda kritik som herrLorentzon framförde i sill första anförande. Jag skall då bara bemöta hansreplik genom atl säga att vi är hell eniga om den tillgång för landet somfiskerinäringen, fiskarbefolkningen och dess yrkeskår utgör. Vi har kvar ettproblem att diskutera: vattenföroreningarna. Jag vill gärna säga lill herrLorentzon-när han flr tid att lyssna-att vi är helt eniga också om delta. Mendet skulle vara en alltför vårdslös hantering av den frågan om jordbruksutskottetskulle ha ambitionen att lösa hela denna svåra problematik liksom litet vidsidan om i fiskeripropositionen. Det skulle kräva en bilaga på åtskilligahundra sidor. Det kan inte vara allvar all vi skulle ha lösthela problemet med vattenförorening nationellt och internationellt. Jagär angelägen att understryka att jordbruksutskottet verkligen inle på någol säll försöker smila undan den problematiken. Om ville fortsätta den läsning som han ambitiöst började på s. 9 i utskottsbetänkandel 15 Riktlinjer för fiske-ripolitiken, m. m. skullehan finna att vi klart sagt ifrån att arbetet med att förbättra lagstiftningoch tillsyn på detta viktiga område pågår inom miljöskyddsulredningen.Utskottet skriver: "I likhet med jordbruksministern utgår utskottet frånall också fiskets intressen tillvaratas i detta sammanhang." Sedanfortsätteren rejäl redovisning där utskottet uttrycker sina förväntningar ochsina krav. Men vi har inte löst problemen i detta sammanhang, och det haraldrig varit vår ambition, därför att det är inte möjligt. Men utskottet menarallvar med att de här problemen måste lösas. Denrad av förbud som införts genom svensk miljöskyddslagstiftning har inte alltidinneburit att våra fiskevatten har renats frän de svåra gifter som sprids fränövriga kuster i exempelvis innanhav. Det är inte någoniing som manlöser genom att bara litet värdslöst peka på problemen. Vi är fullt medvetna omatt dessa viktiga problem måste lösas, men vi klarar det inte i samband med denhär propositionen. Och del skulle ha varit fel alt vänta med att ange nyariktlinjer för fiskerinäringen tills alla de andra svåra problem som herrLorentzon räknat upp kan lösas. GUSTAVLORENTZON (vpk) kort genmäle: talesman försöker komma undan hela problematikengenom ett ordfyrverkeri. Frågan är: Vad har ni gjort? Så står frågan. Och nikan inte redovisa någonting. 1 denna viktiga proposition finns ingenting omvattenföroreningarna. Det sägs att självfallet måste fisken ha rent vatten. Detverkar ju nästan som en saga. Ni tar upp ett så allvarligt problem och sägerbara med några ord att fisken självfallet måste ha rent vatten om den skallkunna reproducera sig! Men ni går helt förbi alla de vattenföroreningar somförekommer! Jagoch vpk har inte krävt att problemen skall lösas . Men frågan är vad somhar gjorts. talar om alt det finns miljöskyddslagar. Men demkryper man ju undan! Storföretagen ges dispens och flr uppträda som de vill!Det är verkligheten! TaRönnskärsverken, som förgiftar hela ! Jag nämnde förut vadGävlefiskarna i ell pressmeddelande säger om detta. I betongbunkrar har mansänkt lusenlals ton arsenik utanför i havet. I ochdöda skogar meddelas att har erbjudit sig att lyfta upp ochforsla bort dessa stora betongbunkrar, men svenskarna har svarat: Det har viinget intresse av. Ärdel arseniken i dessa betongbunkrar som har sluppit ut? Eller är det detusentals ton arsenik och kvicksilver som släpper ut iBottenhavet som gjort alt det inle längre finns någon strömming i ? Alltdetla måste ju ligga inom jordbruksutskottets intressesfär! Vi har inte begärtatl problemen skall lösas . Men del behöver ändå påpekas hur det iverkligheten ligger till. Men det kryper man undan. Defromma önskningarna om att fisken skall ha rent vatten hjälper inte fiskarnavare sig vid eller på den svenska kusten över huvud tagel. Del räckerinle med fromma önskningar, utan det måste krafttag till. Sedan vill jag rätta till en sak. Jag sade i miltanförande att Bruk ägdes av . Bruk ägs av . Det är som ägs av storfinansen. SVANTELUNDKVIST (s): Låt mig få börja med några kommentarer lill den debatt som förts härmellan och utskottets ordförande. Fördet första villjag slå fast att den fiskeripolitik som förts under årens lopphar beslutats av den här med breda majoriteter. Fördet andra tror jag alt jag efter de många kontakter jag haft med yrkesfiskarnavägar säga att man är glad över att det inte finns 15 000 utan 5 000yrkesfiskare som har att söka sin försörjning i de fiskeresurser som kommer altstå till vårt lands förfogande. Fördet tredje villjag när det gäller vattenföroreningen erinra om att det varSverige som tillsammans med drev pä för att vi skulle fl till stånd enÖstersjökonvention. Jag var själv som jordbruksminister med och undertecknadeden överenskommelse som träffades i . och var deförsta nationerna som ratificerade den här konventionen. Konventionen upptar enrad bestämmelser som innebär att man ökar skyddet för . Jag är ickelika pessimistisk som när det gäller de övrigaÖstersjöländernas intresse att medverka i det här arbetet. Jag hade överiäggningarbl. a. med DDR och fann alt man också där var inställd på att göra betydandeinsatser för att motverka vattenföroreningarna. DDR har också sedan dessratificerat konventionen. Det återstår ännu några länder, men jag är som sagtinte lika pessimistisk som pä den punkten. Sverigehar alltså gått i spetsen för vattenvården i . Trots alt ännu mycketåterstår ärjag överiygad om att vi med de insatser som görs skall kunna klaraÖstersjön framöver. Närden socialdemokratiska regeringen tillsatte fiskerikommillén, var situationenför det svenska fisket bekymmersam. Ett av bekymren var att effektivarefängstmetoder och ökad flngstkapacitei för alla Nordsjöstaternas fiskeflottorhade medfört en sä kraftig överbeskattning av många fiskbestånd att totalfångsterna måste begränsas. Det ledde i sin tur till att de stora modernafiskefartyg som även svenska fiskare hade skaffat sig inte på långa vägar kundeutnyttja sin kapacitet. Del medförde att man råkade i ekonomiska svårigheter. Samtidigtblev flngslmöjligheterna för övriga fiskare ännu mer begränsade. Den pågåendediskussionen om fiskegränserna gjorde att framtiden för den svenskafiskerinäringen tedde sig oviss. Den socialdemokraliska regeringen fann delangeläget att söka skapa tryggare förhållanden för en fiskerinäring, som gördet möjligt för oss all nu och utnyttja de fiskeresurser som börtillkomma vårt land. Viinriktade vårt arbete på atl i samband med diskussionerna om fiskegränsernatillvarata det svenska fiskets intressen. Vi tillsatte fiskeri-kommittén föratt i samförstånd med söka finna lämpligalösningar pä näringens problem. Riktlinjerför fiskeripolitiken, m. m. 2 protokoll 1977/78:138-139 Riktlinjer fÖr fiske ripolitiken, m. m. Fisket riktar sig mot en begränsad resurs.Fiskbestånden måste vårdas och beskattas på sådant sätt alt tillgången pä fisktryggas även för framtiden. Konsekvensernaav ett fiske där alla bara tar för sig utan tanke på följderna för beständenblir förödande. Med hänsyn härtill fann vi en planering av hur de svenskafiskeresurserna skall utnyttjas nödvändig. Målet för denna planering skulleenligt den socialdemokratiska regeringens mening vara att vi genom enansvarsfull hushållning med fisketillgångarna skulle skapa förutsättningar fören fiskerinäring, som kunde ge sina utövare trygghet i arbetet och en socialstandard jämförbar med den som erbjuds inom andra näringar, somkonsumenterna skulle få tillgäng till fisk av god kvalitet lill rimliga priser.Vi ansåg näringen vara särskilt betydelsefull från sysselsättningssynpunkt ivåra kust- och skärgårdsområden, där fisket har stor regionalpolitiskbetydelse. Jagkonstaterar med tillfredsställelse att fiskerikommillén fick möjlighet attfullfölja sitt uppdrag i enlighet med den socialdemokratiska regeringensintentioner. Den proposition vi nu har att ta ställning till följer också näranog till punkt och pricka fiskerikommitléns enhälliga förslag. Motdenna bakgrund har det varit lätt för oss i utskottet att enas om riktlinjernaför fiskeripolitiken. Del ser vi socialdemokrater som ett glädjande resultat avdet arbete vi en gång påbörjade. Detär likaså tillfredsställande atl vi snart flr ta ställning till de avtal somträffals med Östersjöstalerna om fisket i , sedan aviseradeutflyttningen av fiskegränserna till den s. k. mittlinjen. Detgläder mig atl jordbruksministern i propositionen om dessa avtal slår fast atlden ordning, som börjar ta form för fiskets bedrivande i , frånsvensk synpunkt är klart överlägsen den ordning som tillämpades föreutvidgningen av den svenska fiskezonen och att möjligheten att skyddafiskbestånden blir avsevärt bältre. Därmed har det arbete som vi frånsocialdemokratiskt håll lagt ned på denna fråga också burit frukt. Tillsist, herr talman, är det av principiellt intresse alt jordbruksministern ochregeringen accepterat en planerad hushållning under samhällets inflytande sommetod föratt lösa ett näringspolitiskt problem. Jag hoppas bara all detta inteskall vara en engångsföreteelse. Vihar som bekant flera områden än fisket där de resurser som näringen utnyttjarär så begränsade att svåra störningar uppstår för såväl sysselsättning somregionalpolitik om marknadskrafterna Hr härja fritt. Men till de problemen flrvi återkomma i annat sammanhang. Jagyrkar alltså bifall till utskottets förslag med anledning av propositionen omriktlinjerna för fiskeripolitiken. GUSTAVLORENTZON (vpk) kort genmäle: Jag vill frän denna talarstol säga att det länder f d.jordbruksministern till heder att han var den förstejordbruksminister i detta land som tillsatte en utredning där man togfiskerinäringen på allvar och gjorde den till ett samhälleligt spörsmål. Dethade aldrig hänt tidigare. När jag talade med enrepresentant förden bohuslänska fiskarkären frågade jag bl. a. sä här: Gardetinle att använda som en plattform när det gäller fiskets önskemål?Nej, svarade han, man jobbar bakom draperierna och går till jordbruksministernföratt fl län till litet större båtar, fördel är sådana vi behöver när vi skallkonkurrera med andra nationer. Del var det önskemål man hade; längre sträckteman sig inte, vilket kan ha sina förklaringar HerrLundkvist säger att han inte är så pessimistisk som jag när det gällervattenvården i , därför att det finns en konvention som han harskrivit under. Ja, också jag känner till att det finns en konvention och har fört förhandlingar. Men här gäller frågan när man skall göra något åtdessa omfattande vattenföroreningar, som har pågått i sä och somtillåts bli allt värre. 69 i propositionen står följande: "förutsätter fiskevårdenatt de vatten i vilka fisken lever har sådan kvalitet alt fisken kan överlevaoch föröka sig. En effektiv miljölagstiftning och tillsyn över dess efterievnadär väsentliga förutsättningar härför." Däär det fråga om att efterleva miljölagstiftningen. Men det ärju det man integör. Storfinansen, dvs. cellulosafabriken, får uppträda hur den vill. Vihar i vår motion deklarerat att vi häller med om atl det är ett stort steg attdenna proposition har kommit. Men vi har tagit upp saker och ting som vi saknari denna proposition och som vi anser väsentliga - baslivsmedlen,vattenföroreningarna plus en hel rad andra frågor. Riktlinjerför fiskeripolitiken, m. m. SVANTELUNDKVIST (s) kort genmäle: När del gäller vattenföroreningarna vet nog trots allt skärpta bestämmelser har tillämpats steg för steg och att vi här i Sverigebaserar våra åtgärder på de överenskommelser som har träffats bl. a. i dennamiljöskyddskonvention. Jag föreställer mig att också mederfarenhet från sin egen hembygd vet atl det inte är sä där väldigt enkelt allutan vidare bara lägga ned industrier, som är byggda i gammal tid och alltsåhar dåliga anordningar för att klara miljökraven. Där får man gå fram i entakt, som gör det möjligt att både tillgodose sysselsättningsintressena ochsamtidigt främja en aktivare miljövård. På det sättet har dessa frågor hanterats. Man harställt krav pä företagen, vilka filt tid på sig för all försöka förbättraförhållandena. De har också understundom tvingats lägga ned industrier därföratt det inte har varit möjligt alt tillgodose kraven. har vi i dettasammanhang haft besvärande sysselsättningsproblem, inte minst i de bygder somGustav Lorentzon representerar. Vi har försökt hantera frågorna med hänsyn tillalla intressen som finns med i bilden. (vpk)kort genmäle: Det kan i och för sig vara så som säger, atl man måslegå fram i en takt som är möjlig. Men då är frägan: Vem skall man la hänsyntill? Skall man ta hänsyn till svenska folket, i detta fall fiskarna, eller Riktlinjer för fiskeripolitiken, m. m. skallman ta hänsyn till storindustrin? har bollat med befolkningendär uppe under alla är, men när sagt ifrån att företagel inleflr fortsätta längre på detta sätt, har regeringen givit dispens.Rönnskärsverken har gjort stora vinster under de år som gått. Förhållandena harblivit bättre pä sina häll, säger man. Ja, hur skulle del ha sett ut , omförhållandena varit sämre eller desamma som och under1930-lalet när verksamheten startade? Så kan man inte diskutera denna fråga.Först när svenska folket och miljöaktivisterna började röra pä sig i dettaland, insåg myndigheterna att de kanske måste göra något åt problemen.