prot · G10914 · 1977-12-31 00:00:00 — På grund av den ryckighei sompräglal regeringens poliiik på della område föreligger nu en allvarlig risk förall myndigheter och organisationer inle vill eller kan åla sig uppgiften altutbilda vapenfria. Denegativa konsekvenserna av regeringens politik är således minst tvåfaldiga. Fördel första förlängs kön av vapenfria som väntar på all få fullgöra sinutbildning. Del medför svåra personliga problem, särskill accentuerade på enarbetsmarknad som kännetecknas av hög ungdomsarbetslöshet Jag är angelägen omalt få säga della, även om del inle ingår i en debatt med försvarsministern.Men del ingår i en debatl med regeringen, och jag hoppas alt vederbörandedepartementschef på lyssnar, även om han inte nubefinner sig i kammaren och debatterar. Jag hoppas all mina synpunkler nårkanslihuset Denandra negaiiva konsekvensen av regeringens politik är all anlalel myndigheleroch organisalioner som vill och kan åla sig uppgiften all ulbilda vapenfria kankomma atl minska. Del är myckel olyckligl slrax före genomförandel av enförhoppningsvis generösare vapenfrilagsiiftning. Motdenna bakgrund vill jag ställa ett par följdfrågor till försvarsminislern. Fördel förslå: Kommer den nya vapenfrilagsliftningen, enligl försvarsministernsmening, att leda lill all flera än f n. kommer all beviljas vapenfritjänstgöring i stället för värnplikt? Blir del med andra ord en generösarevapenfrilagsiiftning? Fördel andra: Vilka ålgärder förbereder regeringen för all möjliggöragenomförandel av en sådan generösare vapenfrilagsiiftning som, någollillspetsal sagl, innebär ell erbjudande av vapenfri Ijänsl i siällei förfäng-elseslraff Omökade utbildningsmöjligheter för vapenfria, m. m., såvitt avsåg en nyvapenfrilagstiftning Jag konstaterar i likhet med själv au ibörjan av sill inlägg uppehöll sig myckel vid en deball inie med mig ulan medarbelsmarknadsminislern. Av formella skäl har jag ingen möjlighel alt svara fören annan departementschefs ansvarsområde. Jag får därför inskränka mig tillden del av interpellalionen som avsåg försvarsdepartementet Jag kan bara säga all det förslag som regeringenskall förelägga kommer atl innebära siörre generositet när delgäller möjligheterna all få vapenfri ijänsl. Vi kommer också - för all svara påden andra frågan, om vilka ålgärder vi skall vidta - atl gå ul med anvisningarlill ställiga myndigheler och med andra besiämmelser, som gör au icke-siailigamyndigheler också skall få ökade möjligheter all ta hand om civiltjänslpliktigaoch deras ulbildning. Jag ber all få lacka för del senasle svarel, som jag uppfailar sompositivt Det är alltså ell ja lill all del blir en generösare vapenfrilagsiiftning.Sedan är del lilel oklarare vad de förberedelser som görs för all möjliggöratillämpningen av en sådan lag egentligen innebär. Detär naturiigtvis myckel olyckligl all nu genom all strypa medelstilldelningenlill de utbildningar som redan är i gång öka köbildningen slrax innan man skallgenomföra en lagstiftning, som medför att fler kommer alt ställa sig i kö. Jagnoterar atl de här förberedelserna för ett genomförande synes mig vara lilelvalhänla och lilel ivehågsna, men jag vill ullrycka förhoppningen alt man nuverkligen tar allvarligt på detla. Om man inle klarar ijänslgöringsallernalivetoch erbjuder vidgade ijänslgöringsområden kommer nämligen den nyavapenfrilagsliftningen - hur den än utformas när det gäller principer - all bliell ofullgånget . Jag vill verkligen lägga försvarsminislern della varmtom hjärtat: Se lill all inteniionerna också kan förverkligas i prakliken! Omslopande av B3LA -projektet behöver inle lägga mig della varml om hjärtat Jag harhaft del på hjärial ganska lång lid. Lagsiiftningen skall inle vara fiktiv. Ärdet så all regeringen lägger fram ell förslag lill en generösarevapenfrilagsiiftning - som jag räknar med all kommer all siälla sigbakom - har vi också skyldighei all se lill att möjligheterna för dessapersoner att få ulbildning vidgas. Det kommer 'att framläggas förslag om justvidgade möjligheler till ulbildning. Jagkan i övrigt redan nu försäkra all regeringen i budgetpropositionen inom olikadepartements områden avser all beakta de ökade krav som kommer atl ställas påförsl och främst andra statliga myndigheler. Men det finns även icke-stalligamyndigheter som måsle engageras i del här utbildningsarbetet Även del kommerall beaklas. Överläggningenvar härmed sluiad. §7 Om slopande av Försvarsminislern erhöll ordel föratl besvara (vpk) den 13 okiober anmälda inierpellalion,1977/78:35, lill statsministern, och anförde: har frågal statsministern om han anser det vararimligl atl belasta de svenska löntagarna med ökade militärutgifter samt omhan vill medverka lill all B3LA-projektel stoppas. Interpellalionen haröverlämnats till mig för alt jag skall besvara den. Som säger i sin inierpellalionlogs inle slällning till frågan om anskaffning av ailackflygplanel B3LA isamband med försvarsbeslut. Den skulle utredas yllerligare och förslagsenare föreläggas . Den beredning inom som har hafttill uppgift alt studera olika synpunkter på anskaffningsfrågan har nyligenlämnal sin rapport övervägs nu av regeringen och det är för tidigt attullala sig om vilket beslut som kommer alt fallas. Regeringensställningslagande kommer sedermera alt föreläggas . (vpk): Jag lackar försvarsminislern för svarel, även om del inle var särskilluttömmande. Svarelmåsle nog tyvärr hänföras till kategorin Goddag - Yxskaft; det var inte eltsvar på det jag frågal om. Jag har inle begärt atl statsministern, eller nuförsvarsministern, skall ullala sig om vilka beslul som kommer atl fattas avregeringen och framläggas för i den här frågan. Det vore meningslöst,eftersom vi, som försvarsminislern säger, under alla omständigheter kommer altfå höra del . Menändå kan man ju som slalsråd av vilket slag som helst ha en uppfattning ifrågan. Del har försvarsminislern haft tidigare när frågan varit aktuell, t ex. ivåras i en TT-intervju, då försvarsminislern sade au vi här i landet måste upprusta fr. o. m. 1982 och all däri måsie in begripas en utveckling av flygplan inom landel " även om vi till en fjärdedel måsieimportera delar ". Och vad tycker han ? Del kunde vara inlressanl för svenska folkel alt få veta, när regeringennu uppmanar löntagarna all vara åler-hållsamma och dra ål svångremmen. Koslnadernaför ulveckling av B3LA angavs i ÖB:s ulredning inför försvarsbeslulel lill 300milj. uiöver de ramar som den borgerliga majoritelen röstat igenomhär . Det innebar således en merkostnad på 1,5miljarder. rapport som har lagts fram av den av försvarsminislern nämndaberedningen beräknas B3LA-projeklet kräva etl lillskoil av 350 milj. kr. perår, alltså 1,75 miljarder . Vilken kosinad kommer altredovisas nästa gång då måsle ta slällning lill den här frågan? Delär således högsl moliverai all siälla frågan både lill sialsminisiern, somlydligen inle vill svara, och till försvarsminislern, som lidigare har gjortfranka uttalanden: Är det rimligl att belasta statsbudgeten och därmed desvenska skattebetalarna med ökade miliiärkoslnader av den här storleken, ochdet för etl vapensystem som vi vet inte ökar vår säkerhet i nämnvärd grad ochsom dessutom bygger på import av vitala delar - import från NATO och ? Det vore inlressanl alt få svar på den frågan i stället för atl fåhänvisningar lill regeringsbeslut som ännu inte har fattals. Omslopande av B3LA -projektet ville i sin inlerpellation höra statsministernspersonliga uppfattning - och min - i frågan, om det är rimligl au belaslalönlagarna med vissa mililäruigifler. Någongräns för den belastningen tror jag icke vi skall fastställa vare sig här iriksdagen eller genom andra poliliska beslut. Vad som är väsenlligl, i varjefall för mig och jag vågar säga huvudparten av svenska folket, är att vi haretl försvar och en säkerheispolilik som gör del möjligl för attfortleva som en fri nation och för oss själva att bestämma hur vi vill ha vårtsamhälle ordnat. Vilka koslnaderna för del kommer au bli vet varkenherr Söderqvisi eller jag. Del beror nämligen på vår omgivning, som vi harmyckel små möjligheler all påverka. Altförsöka ange hur mycket löntagare och andra medborgare här i landel skall offrapå försvarel är ganska meningslöst Ulvecklingen kan bli sådan alt vi måsleoffra mera. Jag och många med mig hoppas givelvis på effektivitet inedrustningarna i hela världen, så all alla nalioners uppoffringar för altsäkerställa sin nationella frihet och sill oberoende blir mindre. Delväseniliga för mig är, som sagl, au garaniera foribesiåndei av del samhälle vihar här i landel - och där har vi sedan au falla eit antal delbeslui. HerrSöderqvisi frågar om B3LA-projeklel, Jag kan inle svara på annal säll än jaggjort, eftersom del inle är mer än drygl sedan beredningen avlämnadesin rapport Jag kan försäkra all del kommer all ges möjlighelerall debaliera frågan i . OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Då skulle man alliså ulgå från all mililärkoslnadernas siorlek kan växaexempelvis lill del dubbla - del är ju fullt tänkbart med del resonemang somförsvarsminislern för. Samiidigl vidhålls all våra försvarskoslnader måsle varainrikiade på en salsning på elt sådani projekl som B3LA. Det är där fråganligger; Är det rimligt atl salsa så myckel av nationens resurser på etl försvarsom är uppbyggt på della säll, på syslem av lypen och på ell nytt sådantsystem av typen B3LA'' Vivel alt det även bland ledande militärer finns olika uppfallningar om värdel aven sådan här inrikining av försvarskosinaderna. Det finns ingen enhetligbedömning atl vi måste ha etl flygvapen av denna typ. Det är därför man kanställa frågan om det är rimligt eller inle, och den frågan bör välförsvarsminislern kunna svara på. och höslen har det i förtsen debatl om B3LA, och i den debatten har försvarsministern deltagit Del harmycket tydligt framhållits från ganska auktoritativt håll atl flygvapnets värdesom avskräckande medel i totalförsvaret inte är odiskutabelt Under deballen harockså framhållits industriintressena. Vi vel alla alt del här projektet drivsfram av starka ekonomiska iniressen som vill all vi fortsätter bygga flygplanpå det sätl som vi har gjort Dellaär en fråga av slorl iniresse för svenska folkel, och jag tror inle allmedborgarna är villiga atl satsa hur myckel pengar som helst utan alt detifrågasätts om satsningen är rimlig eller inte. Del finns alliså anledning allbegära besked. Försvarsminislern säger all den deballen kommer, men för denskull kan man väl ha en åsiki liksom försvarsminislern hade , dåförsvarsminislern mycket varmt talade för etl sådani här projekl utan all delfanns några beslul fållade i vare sig regering eller riksdag. Del är hell naiurligl all olika uppfattningar finns om vilka komponenterman skall ha i del svenska försvaret. Del kan förekomma olika uppfattningarbland både politiker och militärer. Jagvill bara ulan att gå in på den egentliga debatlen - nu är inte räiiatidpunklen för den, eftersom materialet inte hunnit beredas poliiiski - göraföljande deklaration. Har vi vall alt föra en alliansfri utrikespolitik och allha denna som en av hörnsienarna i hela vår säkerheispolilik, följer därav allvi måsle göra oss försvarspoliliskl så oberoende som möjligl. Vi kan aldrig varahell oberoende, vi kan inle få fram all leknisk kompelens inom landel. Men delär, som jag lidigare har sagt, av iniresse från försvarspolitisksynpunkt all ullandsberoendet är så lilel som möjligl. Därför ser jag del somönskvärt all vi kan få fram inhemska vapensyslem även om del i dem ingårutländska komponenter. Jagär beredd att säga , alt skulle vi av ekonomiska skäl tvingas allskaffa utländska vapensyslem ser jag detla som kanske inie förödande men somnågot beklagligt, därför all det innebär vissa nyanseringar i vårsäkerhetspolitiska situation. För mig är det ell rättesnöre all skapa ellsådani försvarspoliliskl underlag all vi skall kunna föraen alliansfri utrikes- och säkerhetspolitik. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Del är all righl all försvarsministern deklarerar all han är vän avinhemska syslem. Ett faktum är dock, som vi alla vet, atl vi är beroende avimport specielll för flygplansiillverkningen. Försvarsminislern sade själv allflygplansiillverkningen till 25 96 är beroende av import. Det finns andrauppgifter som lyder på all siffran är myckel högre. Menvad jag ursprungligen frågade var om försvarskoslnadernas höjd är rimlig i delläge vi nu har, då vi verkligen är ansträngda ekonomiskt Regeringen har sagtlill svenska folkel all del är dags au spara och all vi nu alla måsle försaka.Del finns ingel ulrymme för yllerligare ulgifter. I del läget vore detverkligen av iniresse atl få höra om representanter för regeringen - i del härfallet försvarsministern eller kanske t. o. m. statsministern - anser atl delär rimligt att öka försvarskostnaderna medkanske etl par miljarder kronor, när det på alla andra områden lalasom sparsamhet Del här går liksom inle ihop, och därför bör man kunna kräva eltbesked. För att få lilel balans i diskussionen vill jag säga alt svenska folketför femlon år sedan satsade av bruttonationalprodukten påförsvarsutgifter. , 1977, är andelen nere i . Jag vågar säga att vi har en högre internationell rusiningsnivå än , men trotsdel betalar vi alltså en betydligt lägre försäkringsavgift här i Sverigeän vi gjorde då. Delfinns inget fog för all säga all försvarel lar en orimligt slor andel avden gemensamma kakan. Det finns ingen sektor där kostnadstrycket varit såkraftigt som jusl inom försvaret. Jag vill passa på all säga inför kammaren -jag har tidigare gjort del i andra fora - all man även inom andra sektorerborde ha samma kostnadspress som inom försvarel för au minska iryckel pålönlagarna och f ö. på alla i vårt samhälle - del finns många som inle ärlöniagare men som inle har del ell dugg bätlre än de som klassas som jusllöniagare. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Jag tror inte alt svenska folket är enigt med försvarsministern om atlmilitärutgifterna på något sätl skulle vara för låga. Omslopande av B3LA -projektet Omslopande av B3LA -projektet är sant somförsvarsminislern säger all försvarskoslnadernas andel av budgeten har minskatDet är en gynnsam ulveckling, och man kan nog också säga all den var nödvändig.Hade man inle salt stopp för de automatiska prisstegringarna under 1950-laletoch under början av 1960-ialei, skulle vi haft en försvårsbudget som viinle hade orkat med. Det är alltså krasst ekonomiska skäl som gjort all manvaril tvungen att pressa ned försvarskosinaderna i förhållande lill andrakoslnader. Menirols delta har vi i del här landet en försvarskostnad per person som geross en Qärde- eller femieplais i världen. Det har vi lalat om många gångertidigare. Det finns alltså verkligen skäl att ifrågasätta om detta ärnödvändigt, om del ökar vår säkerhet och förbättrar vår position. Den debattenkommer vi säkerligen att få föra ytterligare . Denna envisa övertropå all ell starkt försvar - många flygplan, brigader med stridsvagnar och annanmilitär utrustning - skulle stärka vår slällning som fri nation i det läge vinu har i måsle verkligen ifrågasättas. Vi kan inle försvara oss mot enstormakt genom all skaffa dessa vapensyslem. Vi måsle länka om och trappa nedmilitärutgifterna. Vi måste framför alll se lill alt det svenska försvaretfåren annan struktur. Detär därför frågan om flygvapnet är så intressant Flygvapnet bygger på etltänkesätt som är relevant Jag skulle kunna citera ur de härdebattinläggen i och , där man verkligen pekade på den rollsom flygel har i dagens länkia krig. Med den utveckling vi fåll när det gällerluftvärnskomponenterna spelar allackflygel inle längre på någol säll sammadominerande roll som del gjort under lidigare decennier. Man måsle accepleraalt vi haft en ulveckling, och del är därför man kan ifrågasätta koslnadernaför ell vapensystem som B3LA. Detvill alltså inle försvarsminislern gå med på, utan han vidhåller envist all vimåsle ha ell sådant syslem för att garaniera vår alliansfrihel och vårneuiraliiet Men man måsle ju la hänsyn lill de fakia som kommer fram om siridersom har förts på andra håll i väriden under del Del här tenderar atl bli en allmän försvarsdebatl, och del är kanskeinle meningen med en inierpellalion. Jagvill emellertid ta fasia på vad sade om att vi skall la hänsynlill fakia i vår omvärid. Då finner vi all man i alla våra grann-slalerfakiiskl fortfarande satsar fullt ut på flygsidan liksom på andra vapensyslem. HerrSöderqvist tar varje tillfälle i akt all misstänkliggöra effekien av att vi häri landet håller oss med ett, som vi lycker, relativt starkl försvar. Del skulleinie vara lillräckligl, menar han, ulan här skulle behövas andra medel. Men destater som har prövat andra metoder för sin nationella säkerhet ger oss tyvärrexempel på att man har misslyckats. Förmig är det nationella oberoendet - alltså våra möjligheter alt här i hell suveränt bestämma över våra förhållanden - så värdefullt alt jag aldrigkommer all medverka lill all rekommendera någon risktagning utifrån andraförsvarspolitiska principer. Ännu finns det tyvärr inga som helst indikationerpå atl vi har fåll framgång på avruslningsområdel. Om i sittinternationella arbete kan påverka andra nationer - här har vi alla en uppgift- alt minska rustningsnivåerna och därmed minimera riskerna, är jag mycketlacksam för del, men innan vi nått därhän måste vi föra svensk säkerhetspolitikefter två linjer. Dels måsie vi i nedrustningsförhandlingar osv. arbeta för allsänka den mililära rusiningsnivån i hela världen, inle minsi i vår närmasleomgivning, dels måsle vi, i avvakian på all vi skall nå några pålagligaresultat, för atl inle riskera vår oavhängighet även salsa på vad vi menar varaelt starkt försvar. Omslopande av B3LA -projektet OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Försvarsministern kopplar ihop vad han kallar del slarka försvarel medvår alliansfrihel och vår neuiraliiet Jag är självfallel överens medförsvarsminislern om alliansfrihel och neuiraliiet men all påslå all del för desakernas skull är nödvändigl alt vi har etl försvar - i det här fallel, om viskall hålla oss till den begränsade frågan, ett flygvapen - av den omfallningoch den struklur vi har , är all driva deballen på elt sätl som iniehänger ihop. Del ligger ingen garanii i all vi skaffar 500 eller 600 flygplan,eller vad vi orkar ha i luften f n. - del är ungegär vad vi har , som allavel. Hur mycken avskräckande effekl finns del i detla, hur mycket får vi ul avde enorma summor som detla flygvapen koslar oss? Omvi vill försvara vår neutralitet, om vi vill ha råg i ryggen för atl hävda våralliansfrihet, kan vi alltså överväga all använda pengarna bätlre. Del finnsnämligen defensiva vapen, och de har under det senasle de-cenniel uivecklalssnabbare än de offensiva vapnen. tydligl exempel på della är jusl allflygplanen spelar en mindre roll. I vår omvärld skaffas del flygplan, sägerförsvarsminislern. Ja, del är siormakierna som försvarsminislern syftar på, mende har råd all skaffa sig alltsammans. De har råd all hålla stora, starkaflygvapen och skaffa defensiva vapen i form av luftvärnsrobolar osv.Vi måsle välja, och del är där mitl resonemang kommer in: Är del rimligl allsalsa dessa miljarder på ell flygvapen, när andra alternativ skulle kunna varalika avskräckande och lika bra för vår alliansfrihet och vår neutralitet? märker jag att svävar ul långt över vad han haravsett med interpellalionen, och en sådan debatt är det i och för sig felaktigtatt föra här. Jag kan bara notera all och jag ~ även om vi inleär moipoler i alla avseenden - lydligen har principielll olika uppfallningarnär det gäller viklen av all lill varje pris slå vakl om den svenskaoavhängigheien. Del är bara all konsialera Omåtgärder för att tillförsäkra återuppbyggnadsbidrag enligtParisavtalet detta, och efter det, herrlalman, skall jag icke yllerligare förlänga denna debatl. OSWALDSÖDERQVIST (vpk); Jag måste säga alt del är grovt demagogiskt och osant atl påstå atl jagpå någol säll skulle vara emol den svenska oavhängigheien. Måsle man lillgripasådana argumenl i deballen är man ganska dåligl ruslad. Jagär självklart för oavhängigheien. Men jag är oense med försvarsminislern, ochförsvarsminislern har inie kunnal vederlägga synpunkterna på hur det helaskall ske. Jag anser all vi salsar våra resurser fel, på fel sysiem, och alldet koslar del svenska folket för mycket. Överläggningenvar härmed sluiad. § 8 Om åtgärderför att tillförsäkra återuppbyggnadsbidrag enligt UlrikesminislernKARIN SÖDER erhöll ordel för alt besvara (vpk) den 4okiober anmälda fråga, 1977/78:9, och anförde: har lill mig slälli följande fråga: "Vilkainilialiv avser regeringen alt la, i och på annal säll, förall ulöva press på Förenia slalerna all uppfylla sina ålaganden enligtParisavialels artikel 21 all 'bidra lill atl läka krigels sår och lillåteruppbyggnaden i och hela '?" Somjag sade till svar på en motsvarande inlerpellation av den 17februari är regeringens slåndpunkl all det internationella samfundet har enskyldighet all bidra till återuppbyggnad och all en särskildförplikielse åvilar dem som främsl bidrog lill förödelsen i Vielnam. Vi anservidare all frågan om hur skall fullgöra sin förpliktelse all lämna biståndlill Vielnam måsle avgöras i kontakter mellan de två direkt berörda parterna. Vietnamhar vid höstens generalförsamling intagit sin rättmätiga plats i Förentanationerna. På vietnamesiskt inilialiv har generalförsamlingens andra utskottför antagit en resolution om återupp-byggnadsbislånd tillVielnam. inträdde på ell tidigt stadium som medförslagsställare ochkunde därigenom medverka lill all resolutionen fick en bred anslutning.Resolutionen rekommenderar bl. a. atl Vielnam inkluderas i listan på mestbehövande stater samt vädjar till alla medlemsstater och internationellaorganisationer atl öka sina bidrag för all hjälpa del vietnamesiska folket medåteruppbyggnaden av sitt land. Isamband med uiskollsbehandlingen ultryckies från amerikansk sida en önskan atlinleda en ny epok av fred, samarbele och vänskap med Vielnam. Del är densvenska regeringens förhoppning all de fortsalla kontakterna mellan Vielnamoch skall lägga en fast grund för ell amerikanskt dellagande iåteruppbyggnadsarbetet i Vielnam. CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk); Jag lackar utrikesministern försvaret. Jag kan inle förneka all jaghade önskat all del skulle vara mer aktivt, mer positivt. Denomedelbara bakgrunden lill min fråga är det svåra försörjningsläge som i dagråder i . Det har i sin lur direkl samband med verkningarna av Förentastaternas anfallskrig. Under detla dödades en miljon vietnameser. Fem miljonervietnameser sårades. Över en miljon utsattes för gifter. I den norra delen avlandel utraderades 12 städer och 300 byar. 22 städer och 4 000 byar - 73 96 avalla - blev svårt bombade. 350 sjukhus bombades. 10 blev helt förstörda. 1 500sjukstugor och 3 000 skolor bombades. Vägar, järnvägar, broar, hamnar,kraftverk, industrier och bevattningsanläggningar bombades. I den södra delenav landet utplånades 5 000 byar - 30 96 av alla. 1,3 miljoner ha åker - 43 %av arealen - och 2,5 miljoner ha skog- 44 96 - förstördes. Till förstörelsen av åker jord kommer rubbningarna i den ekologiska balansen genom avlövningen med kemiska medel och andra former av miljökrig. fanns i söder fyra miljoner flyktingar, 870 000 föräldralösa barn, tremiljoner arbelslösa, 300 000 prostituerade, en halv miljon narkomaner, enmiljon smiifade av veneriska sjukdomar och två miljoner tbc-smiiiade. Här slår jag och läser upp siffror, men alla begriper atl detvietnamesiska folkels lidande under utrotningskrig är omätligt - liksom skuld äromätlig. Del flnns dock en uttrycklig förpliktelse enligl Parisavialels artikel 21 "att skall bidra till alt läka krigels sår och lill återuppbyggnaden i och hela ". Del finns också ell uttryckligt löfte av den amerikanske presidenten all ställa jarder dollar plus 1,5 miljarder för livsmedel till förfogande "ulan några poliliska villkor". När skall börja betala?