prot · G10951 · 1977-12-31 00:00:00 — Man kan alltid säga, sade han,att just den här gruppen är del så speciellt synd om så den måste vi stödja.Han antydde därmed att vi skulle följa någon sorts nyckfull populistisk linjeoch i den ena frågan efter den andra, utan att ha en medveten prioritering,ställa oss upp för vad som i andra sammanhang brukar kallas "populäradagskrav". Detär, som vet, inte alls på det sättet. Det är tvärtom så att visedan del här årets början mycket medvetet har talat om vad vi vill göra med debegränsade resurser som vi anser finns i samhället. Vi gjorde upp en budget somtotalt sett skulle ha inneburit mindre kostnader, men inom den inrymde vi istället för felaktiga skattesänkningar och generella satsningar på näringslivetmedvetna satsningar för att långsiktigt rädda sysselsättningen - det harregeringen inte gjort - och medvetna satsningar på vissa grupper, framför alltbarnfamiljerna och de äldre. Delär en väldig skillnad mellan vår linje och regeringens. Vi skulle totalt settha hushållat bättre med samhällets resurser och dessutom satt in dem meramedvetet för all rädda sysselsättningen i framliden och för att tillgodose desocialt utsatta gruppernas mest angelägna behov. Vissthar vi genomfört förändringar av skatteskalorna, , bl. a. som ellled i förberedelserna för avtalsrörelserna. Men de har sett helt annoriunda utän de förändringar som ni har genomfört. Del första ni gjorde när ni kom tillmakten var ju i själva verket all mot löntagarorganisationernas bestämda viljaförändra det förslag som vi före valet hade uppnått enighet om med löntagarnasorganisationer. Detta försvårade förhandlingarna. Det innebar att mycket storabelopp som skulle ha kunnat användas bättre satsades på en skatteförändring sommest gynnade dem som redan hade det bra men urholkade standarden för dem somskulle ha behövt en förbättring. Del har ni fortsatt med, och det har koslatmiljarder som har fått betalas med höjd moms, devalvering och en skenandeinflation som mest drabbar de mest utsatta grupperna i samhället. Dåär det väl inle så konstigt att vi säger alt ni bedriver en socialt orättfärdigpolitik. Okatstöd till barnfamiljerna, m. m. (vpk) kortgenmäle: Låt mig börja med att upprepa min fråga till om varförman inle har funnit anledning att göra den förändring som skulle innebära attockså 17-åringar med egen bostad skall kunna få rätt Ökatstöd till barnfamiljerna, m. m. sade ingenting om det. Härär det ju inte fråga om att spela ut grupper mot varandra, utan här är detfråga om att ge de mest utsatta grupperna sådana förbättringar som de måste fåför att deras ekonomi inte skall undergrävas alltför myckel. Del finns resurserför det här, och del måste alltid finnas resurser för att förbättrabarnfamiljernas och låginkomsttagarnas svåra situation. har inte heller sagt någonting om den funktion som bosladsbidragenändå får. Det är viktigt att uppmärksamma all bosladsbidragen inle är någongåva från himlen utan bekostas av lönarbetarna, skattebetalarna själva. Även omfamiljen via skattsedeln hjälper familjen att klara hyran,så innebär det bara all båda även fortsättningsvis utplundras av byggmästaresom blir miljonärer, av bygg-nadsmaterialiillverkare, markspekulanter,storbanker och andra vinsl-och spekulationsintressen på bostadsmarknaden. Delfungerar ju på det här sättet. Detär klart att det är bara genom kraftigare ingrepp mot dessa, genom att göraslut på profilintressena, som man kan stoppa den nuvarande hyresutvecklingen,sänka hyrorna och göra det möjligt för vanliga arbetande människor all hyra enbostad utan att behöva anlita bostadsbidrag. En sänkning av boendekostnadensom möjliggör för en normalfamilj med normala inkomster att efterfråga ochbetala priset för en modern och rymlig bostad utan inkomstprövat bostadsstödär vad vi behöver. Men del kräver en annan inriktning av hela bostadspolitikenoch det kräver att man lar itu med spekulationsintressena på hela bostadsmarknaden. () kortgenmäle: Jag skall först svara . Han säger att det är inte fråga omalt spela ut olika grupper mot varandra. Nej, det är precis det som ärbakgrunden till hela mitt resonemang här. Om man inte skall spela ut gruppermot varandra måste de mera långsiktiga bedömningarna av vilka stödåtgärder manskall vidta göras i ett sammanhang då man har hela budgetpropositionentillgänglig och kan studera de avvägningar som regeringen har kunnat göra där. Regeringenhar ju lagt fram en proposition som uteslutande handlar om ökat stöd tillbarnfamiljerna, därför att man funnit del angeläget att stödja dessa när delgäller inträffade och beräknade hyreshöjningar. Detta är, som jag sade i mittförsta inlägg, anledningen lill att man i propositionen inte diskuterar andraförändringar i bostadsbidragssystemel än just ändringarna i stödet tillbarnfamiljerna. Därmedhar jag egentligen också svarat på fråga, varför man inte ändraråldersgränsen från 18 till . Närvi fattat beslut har det varit efter överväganden om att nu har vimöjlighet all göra den och den förändringen av bostadsbidragssystemel.Överväganden om förändringar av det slag som vpk har yrkat på kommer alltså attgöras i ett senare sammanhang, vilket inle innebär något löfte om allvpk:s förslag skall genomföras. Fårjag sedan säga till , att fatta nu inte min replik om att jagskulle ha fått besked av socialdemokraterna bara jag frågat i utskottet somnågot utslag av snarstuckenhet, för del var det verkligen inle. Men vi fick julära oss, då vi var i minoritet, alt det gällde verkligen för enmotionär att framhålla allt och i all synnerhet länka på finansieringsbilen ide förslag man lade fram. Skall en annan metod tillämpas är det ju värdefulltför mitt arbete att jag vet hur hanteringen skall ske. Det skall vi nog klaraav. BirgittaDahl återkommer till den samlade avvägningen och säger att socialdemokraternasbudget upptog mindre kostnader. Ja, det är klart all den gjorde det. Men alt deverkliga kostnaderna för staten totalt blivit annorlunda än de som fanns i denursprungliga budgetpropositionen är inte minst beroende på alla de åtgärder avolika slag som måste vidtas för att hävda sysselsättningen. Vi har inte upplevtatt socialdemokraterna annat än i allmänt tal väsnats om att vi satsar förmycket pengar och är vårdslösa med statens ekonomi. Däremot vill de inle gåemot de konkreta åtgärder som med hjälp av de här pengarna vidtagits för atthävda sysselsättningen. Ökatstöd till barnfamiljerna, m. m. Tredjevice talmannen anmälde att och anhållit alt lillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt lill ytteriigare repliker. (-): Låt mig först med några ord anknyta till den debatt som redan varit. gjorde någon svepande formulering som innebar att halva problemetegentligen var löst därför all vi allesammans var besjälade av viljan attkomma ur krisen. Nå, , det där är naturiiglvis en sanning medmyckel stor modifikation, för all inle säga att det är en ren lögn. Mankan inte samla ihop alla i i en enda bunt och säga alt vi är en homogenmassa som har gemensamma intressen vilka skall tillfredsställas, och all vidärmed kommer ur krisen. I alla debatter vi haft under den borgerliga regeringenslid, medan krisen har förvärrats, har del framkommit två linjer. Denena linjen har exemplifierats mycket förträffiigt av en av regeringspartiernasrepresentanter, nämligen säger i princip alt vi måste gå ut tillsvenskarna och berätta för dem all de lever över sina tillgångar, och all vimåste komma tillbaka lill löneläge. Vad är detta? Del är egentligenbara ett försök att göra situationen än värre för stora grupper i dettasamhälle. Anledningen till alt man skall göra situationen värre för storagrupper är att de små grupperna skall få det så myckel bättre. Alltså har viinget gemensamt intresse, och alltså är vi inte besjälade av någon gemensamvilja att komma ur krisen. Ökatstöd lill barnfamiljerna, m. m. Attkomma ur krisen, som uttrycker det, innebär så olika saker föross. Del innebär något helt annat för dem som t. ex. är anställda på ASEA. Förföretaget ASEA är del väldigt lyckligt och lukrativt att fortsätta att etablerasig i Säo , men för dem som arbetar på ASEA i är inte delta enlycklig utgång, ulan del är en negativ utgång som fördjupar krisen i vårt egetland. Jagvill inte knyta hela den ekonomiska kris vi befinner oss i till all vi har endålig regering i våri land, men jag vill beslämi hävda att regeringen bidragittill all göra det onda värre än som varit nödvändigt. Detfinns väl ingen som längre bestrider att landets regering varit myckelframgångsrik i sin strävan all pressa ner den svenska arbetarklassenslevnadsstandard. vid maklen har man nått sådana resultat all demåste tillfredsställa även de mest långtgående förväntningar och önskemål frånSvenska arbetsgivareföreningen eller den s. k. förelagar-väriden. Och del ärinte bara den produktiva delen av arbetarklassen som får känna på vad den s. k.svångremspolitiken i praktiken innebär. Även pensionärer får känna på den, ochvad som är höjden av cynism - för all använda ell mycket milt uttryck - är alläven ungdomar och barn drabbas myckel hårt. Detär ett klart och kontrollerbart faktum all livsmedelskonsumlionen har sjunkitsåväl kvantitativt som kvalitativt. Vad delta får för konsekvenser för hälsanbehöver man heller inte spekulera särskilt myckel i. Vi vet vad brislen pånäringsrik kost innebar för de barnkullar som växte upp under 1930-taletskapitalistiska kris och dess borgerliga politik. Genom all, bildligt talat, lavitaminerna ur munnen på arbetarklassens barn kvalificerar sig den härregeringen för samma eftermäle som den Lindmanska och den Ekmanska regeringengjorde. Attge barnfamiljerna en slant i stället för full kompensation för prishöjningarpå mat, kläder och det som betraktats som hörande till livetsnödtorft, en dräglig bostad, är en ren och oförfalskad klasspolitik. Inga somhelst verbala försäkringar om socialt ansvar etc. kan dölja detta faktum. Vihar i vår motion inle gått längre än till att just kräva kompensation åtbarnfamiljerna och de studerande ungdomarna, trots alt vi vet att en höjning avdessa kategoriers standard väl skulle kunna motiveras. Regeringensbostadspolitik leder i rask takt dithän att en dräglig bostad för barnfamiljerur arbetarklassen förvandlas från att vara en rättighet lill all bli en lyx. Enså hårt nedskuren produktion i förening med ständigt stegrade hyror lederverkligen dithän. Förstasidan i gårdagens nummer av dominerades av rubriken "Frånkommande årsskifte höjs hyrorna i allmänhet med . per m!" Tvåbosladsministrar har uppenbarligen föresatt sig all på kortast möjliga tid fösaarbetarungdomen tillbaka lill utdragssoffor och syskonbäddar. Del blir, herrtalman, det oundvikliga resultatet av bostadsbidragets urholkning. Vi har i vår motion krävtatt de övre hyresgränserna för bostadsbidrag höjs med i runt tal 20 96.De redan inträffade hyreshöjningarna, del som förulskickas från regeringen plusslaktade kommunislmotioner innebär att del inle finnsnågon som helst prutmån på detta krav. Jagber därför, herr talman, att få yrka bifall till motionen 1977/78:136. Ianslutning till yrkandet 1 i motionen hemställer jag att antar delförslag till lagtext, avseende 1 § i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag,som utdelats lill ledamöterna. Förslaget har följande lydelse: Ökatstöd till barnfamiljerna, m. m. Lag om ändring i lagen(1947:529) om allmänna barnbidrag Härigenomföreskrives att I § lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag skall ha nedanangivna lydelse. För barn, som är svensk medborgare och bosall i riket, skall av allmänna medel såsom bidrag lill barnets uppehälle och uppfostran utgå allmänt barnbidrag med i enlighet med vad nedan närmare stadgas. För barn, som ärsvensk medborgare och bosall i riket, skall av allmänna medel såsom bidragtill barnels uppehälle och uppfostran utgå allmänt barnbidrag med 2 520 kronorom året i enlighet med vad nedan närmare stadgas. Allmänt barnbidrag skall utgåjämväl för här i riket bosatt barn, som icke är svensk medborgare, såframtbarnet fostras av någon som är bosalt och mantalsskriven i riket eller ockbarnet eller endera av dess föräldrar vistas i riket. Denna lag träder i kraftden . I anslutning till yrkandet 2 i motionen hemställerjag vidare att antar del förslag till lagtext, avseende 2 kap. 1 §och 3 kap. 6 § studiestödslagen (1973:349), som utdelats lill ledamöterna.Förslaget har följande lydelse: Lag om ändring istudiestödslagen (1973:349) Härigenomföreskrives all 2 kap. 1 § och 3 kap. 6 § sludiestödslagen (1973:349) skall hanedan angiven lydelse. Onsdagen den 14 december1977 Ökatstöd lill barnfamiljerna, m. m. Studerande vid har rätt lill förlängt barnbidrag med från och med kvartalet efter det under vilket han fyllt . 2kap 1 § Studerande vid har rätt till föriängt barnbidrag med 175kronor från och med kvartalet efter det under vilket han fyllt . Delsammagäller studerande som deltager i motsvarande undervisning vid skola som avses i33 eller 34 § skollagen (1962:319). 6S Studiebidrag utgår med 175 kro- Studiebidrag utgår med 210 kro nor . Denna lag träder ikraft . Även i reservationen vid socialförsäkringsutskoitets belänkande nr 14lägger socialdemokraterna fram förslag som innebär förbättringar för barnfamiljerna. reservation vid civilulskoltets betänkande nr 7 föreslår den socialdemokratiskaoppositionen en höjning av det statliga bostadsbidraget lill . per barnoch år. Därför bör det inkomslprövade tillägget inom studiehjälpen, som sedanbörjan av 1970-lalet är samordnat med bostadsbidraget, höjas lill . permånad fr. o. m. . Vidare bör de studerande som redanuppburit inkomstprövat tillägg för innevarande läsår erhålla ytterligare 75 kr.för . Närdel gäller motiven för vårt förslag, som innebär förbällringar utöverregeringens proposition, ber jag att få hänvisa lill inlägg. Jag ber all få yrka bifall till den socialdemokratiska reservationenvid socialförsäkringsutskoitets betänkande nr 14. INGALANTZ (vpk): För någon dag sedan kunde man läsa om regeringens ekonomiska politik imånga tidningar. Genom budgetläckor får man ytterligare bevis för altregeringens ekonomiska politik drabbar låg- och mel-laninkomsttagarna i vårtsamhälle mycket hårt. Hundratusentalshyresgäster kommer t. ex. att få höjda hyror genom regeringens beslut. Denbostadskoslnadsstegring som många familjer i fåll redan innande nya uppgifterna läckte ut ligger på . , om man räknar inhöjningar för el och vatten. Bosällningslånen för unga familjer kommer allförsämras kraftigt med Delsskall inkomstgränserna för erhållande av lån sänkas, dels skall räntan höjasfrån till normal bankränla, dvs. mellan 12 och 15 96. Utökningen av vuxenutbildningen stoppas, vilket drabbar i förstahand de lågavlönade, de handikappade och invandrarna enligt vad man säger påABF. Slopandet av den s. k. äklamakeprövningen inom studiestödet kommer inteatt genomföras. Man stoppar denna reform som man så ivrigt propagerat för i ettannat skede. På många områden blir det direkta försämringar för stora befolkningsgrupper.Bakom dessa försämringar hör man att del viskas om en ny devalvering. Ipropositionen 61 har regeringen föreslagit alt barnbidraget skall höjas med 160kr. och att studiebidraget skall höjas med . Det ärverkligen blygsamma höjningar man föreslår, dels med tanke på inflationen, delsmed tanke på den allmänt höga prisnivån på nödvändiga varor. Egentligen är detinle alls fråga om något stöd, som det står i förtexten lill propositionen,ulan det är bara fråga om marginella kompensationer för de fördyringar ilevnadsomkostnaderna som barnfamiljerna redan har drabbats av . Närman talar om barnfamiljernas ekonomiska villkor så är det viktigt att se lillderas totala situation. Bidragen är helt nödvändiga, och därförkräver kommunisterna förbättringar på del området. Menbarnbidragen får aldrig tjäna som en ursäkt för att man inte tagit itu med degrundläggande förändringar som behövs för att på ett mera påtagligt sättförbättra barnfamiljernas förhållanden. Det gäller t. ex. alt tillgodose allas-jag avser såväl ungdomars som kvinnors och mäns - rätt till ell meningsfulltarbete som de kan försörja sig på. Så är inte fallet . Del gäller all tillgodosealla barns rätt till en bra och avgiftsfri daghemsplals. Del gäller att hävaulbildningsdiskrimineringen av arbetarklassens barn. Det gäller att stoppainfiationen, som undergräver de arbetandes ekonomi. Del gäller att slopa momsenpå mat och andra nödvändighetsvaror, vilken särskilt hårt drabbarbarnfamiljerna. De senaste årens kraftiga inflation har på ett påtagligt sätt visat pånödvändigheten av ett ändrat barnbidragssystem. Del nuvarande systemet innebäratt barnbidragen ständigt kommer att släpa efter i kostnadsutvecklingen. Vpkhar tidigare föreslagit en anknytning till basbeloppet, vilket övrigariksdagspartier gått emot. Den lilla höjning av barnbidraget som regeringen nuföreslår har redan uppslukats av inflationen. Man kan inom en nära framtidvänta ytterligare prisökningar. Därför är del minst sagt motiverat attindexreglera barnbidraget. kommunisterna anser att barnbidragetsnarast skall anknyta lill basbeloppet och utgöra 25 96 av detta. När det nuvarande studiemedelssystemet infördes, så proklamerades delall systemet skulle vara till för att bryta den sociala snedrekryteringen inomutbildningen, men så har inte skett. Man kan tvärtom se tendenser till att denökar och att utslagningen i del svenska Ökatstöd till barnfamiljerna, m. m. Ökatstöd till barnfamiljerna, m. m. skolväsendet börjar redanpå låg- och mellanstadiet. Målet för det nuvarande studiemedelssystemet harmed andra ord inle alls uppnåtts. Enavgörande åtgärd för att bryta diskrimineringen av arbetarklassens barn iulbildningshänseende beslår i att tillförsäkra dem ett ekonomiskt oberoende.Därför har också kommunisterna under en följd av år ställt kravpå införandel av studielön. Vpk anser alt utbildningen är ett samhälleligtansvar, och med det följer givelvis att samhället också måste garantera destuderandes ekonomiska situation. Del finns, herr talman, möjlighet altutarbeta ett förslag till studielön för studerande så altstudielönen kan träda i kraft . Dethjälper inte stort alt regeringen föreslår en höjning med . , omman fortfarande har ambitionen all stimulera till studier och framför allt attstimulera de grupper som diskrimineras i vårt nuvarande skolväsende. Därförmåste det lånesyslem vi har förändras till ett studielönesystem. En sådanåtgärd skulle bidra till alt problemet med den sociala snedrekryteringenlöstes, och den skulle troligen få effekt på kort sikt så alt fler människorfrån arbetarklassen kunde rekryteras till vuxenstudier, vilket sker i mycketringa grad f n. Jag yrkar bifall lill motionen 185 i den del som behandlarsludielönefrågan och f. ö. lill del yrkande som utdelats lill kammarensledamöter angående barnbidragen, nämligen alt beslutar att medanledning av motionen 1977/78:185 yrkande 1 hos regeringen begära alt förslagsnarast förelägges av innebörd att det allmänna barnbidraget fr. o.m. bestäms att utgöra av basbeloppet. Jag skall börja med att yrka bifall lill hemställan i socialutskottetsbetänkande nr 18 och hemställan i socialförsäkringsutskoitets belänkande nr14. Det innebär yrkande om avslag på bl. a. de yrkanden av Lanlz som delats ut. Närdet gäller socialutskottets betänkande 18 vill jag bara peka på all ettenhälligt utskott har tillstyrkt propositionens förslag om höjning avbarnbidragen och avstyrkt de motioner om andra förändringar än vadpropositionen föreslår beträffande dessa, dvs. per barn ochår. Det finns ingen anledning att gå in på en motivering. Utskottet anför allde här frågorna relativt behandlats och hänvisar till framför alltsocialuiskoltels belänkande 1976/77:25. Isocialförsäkringsutskotlets betänkande behandlas förslag om höjning avstudiebidraget. Men med hänvisning till att det finns en koppling mellanbarnbidraget och studiebidraget menar utskottet all det inle finns någonanledning att höja studiebidraget i och med alt socialutskottet tillstyrkt detförslag beträffande barnbidrag som läggs fram i propositionen 61. Delär också en koppling mellan förslaget i motion 174 beträffande detinkomslprövade tillägget och det statliga bostadsbidraget. säkringsutskotlel hänvisardär till all civilulskottet avstyrkt en höjning av bostadsbidraget och menarall det inle finns någon anledning alt tillstyrka en höjning av detinkomslprövade tillägget. Fråganom studielön har - - diskuterats i kammaren. Ävenden har utskottet avstyrkt. Frågan har behandlats av studieslödsulredningen,som i ett belänkande har lagt fram allerna-tivförslag, där även begreppetstudielön finns med. Det är ingen anledning att föregripa fullföljandet av denutredningen, som är föremål för remissbehandling, utan man bör först se vadden kan ge. Jag menar alltså alt vi inte bör fortsätta den debatten längre ikammaren, ulan i stället avvakta vad resultatet blir av utredningen och remissbehandlingen. Jagber alltså att få yrka bifall till vad utskotten hemställt i de betänkanden vinu har behandlat. Ökatstöd till barnfamiljerna, m. m. INGA (vpk): Det är riktigt att studielönen debatterades i kammaren , menfrågan är ju fortfarande lika aktuell, och den har varit del . Vihar också sett prov på hur snett del nuvarande studiemedelssystemet slår mot degrupper som i utbildningshänseende - alltså inle bara i ekonomiskthänseende, utan även i andra avseenden - är eftersatta. När man i andrasammanhang talar ganska myckel för att den sociala snedrekryteringen skallbrytas måste man ju också vara för ett ekonomiskt system som möjliggör att manbryter den sociala snedrekryteringen inom vårt utbildningsväsende samt att mandå också gör det från åldern . Därför anser jag all del finns allanledning för all uttala sig för studielön - om del skall finnasnågon möjlighet att bryta den snedrekrytering som vi har. Närdet gäller barnbidragen har samhället otvetydigt ansvar för omsorgen om ochkostnaderna för barnen. är det allmänna barnbidraget stommen isamhällets ekonomiska stöd till barnfamiljerna. För all uppnå likställighet isamhället mellan föräldrar och barnlösa är en ökning av barnbidraget deneffektivaste åtgärden , även om det, som jag sade i mittinledningsanförande, också finns andra mycket viktiga områden som man måstebygga ut för att trygga stödet till barnfamiljerna. motverka de ekonomiska skillnaderna mellan människor med barn och människorutan barn måste man satsa på en kraftig höjning av barnbidragen. Jag anser allökningen med . - vilket är den höjning som föreslås nu - är heltotillräcklig. Den läcker inte ens kostnadsökningarna under det häråret, och eftersom vi väntar en 15-procentig prisutveckling kommer den allsinte all räcka till. Vidare är del på grund av den galopperande inflation somvi har i landet nödvändigt att också indexreglera barnbidragen, så all visMpper hålla på att späda på dem med några kronor . Man skulle alltsåkunna förenkla proceduren genom att indexreglera dem. Jag har myckel svårt Ökatstöd lill barnfamiljerna, m. m. att förstå att motståndethär i kammaren mot all genomföra en så enkel procedur är så stort. Överläggningenvar härmed slutad. TREDJEVICE TALMANNEN: Propositioner ställs först beträffande utskottets motiveringtill den del den behandlas i reservationen nr 2. Därefter företas utskottetshemställan och därtill hörande motivering till avgörande momenlvis. Utskottets motivering till den del den behandladesi reservationen nr 2 av Per m. fl. Propositionergavs på godkännande av dels utskottets motivering, dels den i reservationenanförda motiveringen, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren godkänner civilutskottets motivering i betänkandet nr 7till den del den behandlas i reservationen nr 2 av Per m. fi. röstarja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarengodkänt den i reservationen anförda motiveringen. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då BirgittaDahl begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.