prot · G10960 · 1977-12-31 00:00:00 — Industriministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1977/78:212, ochanförde: har frågat mig om jag har för avsikt att vidtaga ålgärdersom syftar lill att säkerställa fortsatt maltlillverkning i . Styrelsenför beslöt all uppföra ett nytt mälleri i . Somfrågeställaren framhåller befarar man all detta skall medföra allvarligakonsekvenser för mälleriel i . Chefen för budgetdepartemenlet harnyligen här i redovisat sin syn på investeringsplaner. Jaghar tillkallat en särskild utredningsman med uppdrag all utreda frågan omutvecklingen inom bryggeribranschen. Jag räknar med att de överväganden ombranschens utveckling och strukturella förändringar som denne kommer alt göraockså kommer att innefatta frågan om den framlida mallproduktionen i landet. Enligtutredningsdirektiven skall utredningsarbetet bedrivas med stor skyndsamhel.Arbetet inriktas på all del i huvudsak skall vara slutfört . Innanutredningsresultatet föreligger är det knappast möjligl att ta ställning lillfrågan om den fortsatta malttillverkningen i landet på . På kortaresikt torde inga allvarligare svårigheter behöva befaras för mälleriel iSöderhamn. Jag ber att 11 tacka induslriminislern för svaret, som var myckelintetsägande -jag återkommer lill del. Förstvill jag konstatera alt det sorgliga nu har inträffat all har fattat ettdefinitivt beslut om att bygga sitt mälleri i . Jag hade faktiskt trottatt de uttalanden som industriministern har gjort skulle ha avhållitPripps från att fatta detla beslut, åtminstone tills branschulredningen ombryggerinäringen blivit klar. I sina kommentarer till denna säger ju ocksåindustriministern: "Branschen slår utan tvekan i den nuvarande situationeninför viktiga investeringsbeslut och andra avgöranden. Jag förutsätter att maninom branschen om möjligt skjuter på viktigare ställningstaganden i avvaktan påden genomlysning av branschens problem som skall göras." visar del sig att dessauttalanden inte har varil allvarligt menade ulan endast ett taktiskt spel.Budgetministern deklarerade ju klart att hela regeringen står bakomhans uppfattning att man inle tänker avstyra denna investering, som ärvansinnig ur både samhällsekonomisk och - det vill jag påslå -förelagsekonomisk synpunkt. Detunika bland aktieägare har inträffat att regeringen känner sig förhindradalt påverka handlandet i de förelag där staten har aktiemajoritet. Poängen medatt ha aktiemajoritet är ju just att man därmed vill styra företagels handlande- inte i detaljfrågor men väl i större beslut. Även med nuvarandemiljardmllning måste väl en investering i storieksordningen 50 milj. kr. ansesvara ett viktigt beslut, när man riskerar en kapitalförstöring på ca25 milj. kr. genom elt nedläggningshotat mälleri i där ca 35människor riskerar sina anställningar. Företagenssociala ansvar gäller tydligen inte där staten själv har del dominerandeinflytandet. Risken är nu att del slalsdominerade medverkar till enomlokalisering från det allmänna stödområdet lill . Detta gör man ielt läge då är elt av de mesl krisdrabbade i hela landet och därHofors och har råkat värst ul. Bara i har 600arbetstillfällen försvunnit . Induslriminislernhänvisar i sitt svar lill branschutredningen. Det är ju ingen tröst för deanslällda i mol bakgmnd av vad som har skett i denna fråga. Det ärsedan denna branschutredning tillsatts som har fatlat sitt beslut altbygga mälleriel i , vilket medför en överproduktion av malt i vårt land.Det är delta som är problemet: Det finns inle avsättning i landet för all mall,och de anslällda riskerar sina anställningar. Menregeringen kan naturiiglvis inte komma ifrån sitt ansvar. Därför vill jagavslutningsvis fråga : Är regeringen beredd alt ta över det fullaägaransvaret för Nord-Malts fortsatta verksamhet, ett erbjudande som ni redanhar fltt? Och när blir direktiven lill branschutredningen klara ochoffentliggjorda? Omåtgärder för att säkerställa fortsatt malttilt-verkning i När karakteriserar mitt svar som intetsägande har hanglömt att det ges mot bakgrunden av att en branschutredning har tillsatts.Innan dess arbete föreligger är det omöjligt att värdera situationen på dettaområde. Vi har vall all be utredningen forcera sitt arbete, och direktiven ärnu klara. Minauttalanden om nödvändigheten från branschens synpunkt alt ta ett samlat greppoch att den tillsatta branschutredningens arbele inte bör föregripas ärsjälvfallet allvariigt menade och gäl ler alltjämt. Att styrelsen för Prippshar valt att gå sin egen väg - man har inle verkställt beslutet ännu -måste dennaturiiglvis själv ta ansvar för. , det må vara för etthalvstatligt eller för ett enskilt företag, måste givetvis ta ställning utifrånföreliggande regler och bestämmelser. Vad man möjligen kan säga i sammanhangetär att de förelag som föregriper en branschutredning tar på sig Omåtgärder för att säkerställa fortsatt malttillverkning i ett tungt ansvar. Jag ärdärför fortfarande förhoppningsfull när det gäller att med branschutredningenshjälp få till stånd en samlande lösning som inte äventyrar Nord-Maltsfortbestånd. OLLEÖSTRAND (s): Det här kompletterande svaret ger naturiiglvis inte heller personalennågon tröst i fråga om dess fortsatta anslällning. Vad Jag ville ha reda på varom staten är beredd att la det fulla ägaransvaret eller inte. Jag kan inletolka industriministerns svar på annal sätt än all staten inle är beredd alt ladel fulla ägaransvaret. Jagvill påminna industriministern om att tillkomsten av mälleriel i Söderhamnuteslutande berodde på alt regering och riksdag fattade beslut om attinföra mellanölet, något som medförde en stigande maltförbrukning.Huvudorsaken lill att mälleriel nu är nedläggningshotat är att riksdagenbeslutat att förbjuda mellanölet och att , sedan staten fickaktiemajoriteten, köpt upp bryggerier som var kunder hos Nord-Malt.Pripps har ökat sin marknadsandel från ca 50 lill . Statsmakternahar vidtagit ålgärder som förelaget inle kunnat råda över. Då måste del ocksåvara statens självklara plikt att garantera dessa människor fortsattsysselsättning. Jagväntar fortfarande på ell svar på frågan: Är staten beredd att gå in ochgarantera de människor som arbetar på mälleriel i fortsattsysselsättning på mälleriel eller inom någon ersättningsindustri? När försöker provocera mig att ta ställning till frågan omNord-Malts framtida ägarstruktur, är det en ganska meningslös ansträngning. Vihar ändå tillsatt en utredning som arbetar skyndsamt, och den utredningenkommer också att ta upp frågan om Nord-Malts framlid. Innan den ulredningenföreligger finns del ingen anledning att ta upp frågan om ändrade ägarförhållanden.För de anställda vid bör det ändå vara tillfredsställande altregeringen tillsätter en utredning som skyndsamt arbetar med att se överbranschens situation. Målsättningen är självfallet att så långt möjligt räddasysselsättningen vid de befintliga företagen. är självfallet enmycket viktig del av den företagsstruktur vi har på detta område. Industriministern hänvisar fortfarande lill denna uiredning. Men delärju de facto så alt innan utredningen blir klar hinner börja bygga sittmälleri i . Problemet är att vi dä flr två mälterier och en kraftigöverproduktion i landet. Föratt återgå till denna uiredning, som alltså skall bedrivas skyndsamt,tillkännagavs i ett pressmeddelande att den härbranschutredningen hade tillsatts. Del har alltså nu gått en och en halv månad ulan att direktivenhar blivit utskrivna. säger visseriigen industriministern att direktiven ärklara, men då vill Jag ställa en fråga till industriministern. Kommer deluttalande som induslriminislern nu har gjort att finnas med i direktiven, nämligenatt industriministern förutsätter att branschen skjuter på vikligaställningstaganden i avvaktan på den genomlysning av branschens problem som nuskall göras? Överläggningen varhärmed slutad. § 4 Om varv Industriministern erhöll ordet för alli eU sammanhang besvara dels (vpk) anmäldainterpellation, 1977/78:92, dels 0//e/4M//«5(m) anmälda fråga,1977/78:208, och anförde: har frågat mig om staten är inställd på all ta ansvar förKockumsvarvets framlid eller ämnar låla varvet gå lill nedläggning, om hurstor en statlig satsning kan väntas bli, om regeringen är beredd att på nyttöverväga gasprojekiel för att rädda sysselsättningen, om vilka kontakterregeringen har med naturgasproducenter i väriden, om vad som gjorts för attutveckla andra alternativ för den framtida produktionen vid varv och omvilka kontakter regeringen ämnar ta med länder som är intresserade av alt byggaul sina flottor. OlleAulin har frågal mig om jag är beredd alt i redovisa bakgrunden lillställningstagandet till Kocksums gasprojekt och vilka kreditgarantier Kockumskan påräkna för produktion av . Jag besvararinterpellationen och frågan i elt sammanhang. Regeringenbeslöt att lämna ökade eller nya kredilgaranlier lillKockums för produktion av två i egen regi. Därutöver lämnadesvissa amorteringsanstånd. Kockumsaccepterade i samband med regeringsbeslutet att förbehållslöst låta varvetomfattas av det analysarbete om de svenska varven som pågår. Detla arbelesyftar till att - mot bakgrund av den pressade marknadssituation som möter desvenska varven - lämna förslag lill de ålgärder sommåste vidtas för att minska kapaciteten inom svensk varvsindustri. Ävenmöjlighelerna att ersätta fartygsproduktionen med annan produktion utreds. Innananalysarbetet slutförts kan jag av naturiiga skäl inte precisera vilkaställningstaganden regeringen kommer all ta beträffande varv. Deansträngningar som de svenska varven gör för alt sälja fartyg utomlandsunderstöds aktivt av regeringen. Kontakter på regeringsnivå har tagits medflera länder i , och . Fråganom akuta problem och frågan om att införa naturgas i bör hållasisär. Nalurgasfrågan är långsiktig och måste ses både i sill induslripolitiskaoch i sitt energipolitiska sammanhang. Vimåste således veta vilka effekter en naturgasintroduklion får på energisystemeti stort. Vikliga frågorom bl. a. ekonomi och säkerhet avses bli klarlagda inomkort. I första hand måste material avvaktas. Vidare kommerdel halvstatliga företagel alt analysera frågan om olika modellerför en naturgasintroduklion under medverkan av och andra förelag. a. att se hur rörimporterad och fartygsimporterad gas kan kombinerasi ell eventuellt svenskt system. Givetvismåste industripolitiska och samhällsekonomiska effekter av ennaturgasintroduklion beaktas. Regeringen har gett statens industriverk iuppdrag alt göra en sådan analys. Jag vill dock understryka alt etteventuellt positivt beslut om naturgasen inte löser de aktuella problemen inomvarvsindustrin eller andra krisdrabbade branscher. Regeringensträvar efter att hålla nära kontakt med potentiella leverantörer av naturgas.Under år 1977 besökte statsrådet , och ,och vid dessa besök diskuterades bl. a. möjligheterna för gasleveranser tillSverige. Sådana leveranser kan sannolikl inle börja förrän tidigast omkringmitten av 1980-talel. Vi har självfallet också kontakter med de danska ochnorska regeringarna om möjligheterna alt fl tillgång lill Nordsjögas. Vidarepågår förprojektering av ett naturgasnäl i under svensk medverkan. Merbetydande kvantiteter från kommer att kunna bli tillgängliga endast omdet görs nya gasfynd. (vpk): Jag tackarindustriministern för interpellationssvaret. Avsiktenmed den här interpellationsdebalten är naturiiglvis att så långt möjligt flfram ett klart besked som Kockumsarbetarna kan hålla sig till,så att de vet vadde har för framtid alt vänta - om denna framlid bara består av ett uppskjutandeav ett obönhörligt slut eller om det anrika och välutrustade varv iregeringens planer för varvsindustrin avses finnas kvar bland de svenskavarven. Delär väl tyvärr att notera - frånsett det besked som lämnades före Jul om stöd åtKockums - att situationen inte blivit särskilt myckel klarare. Jag noterarockså alt den sista av de frågor jag ställde i interpellationen - den om vilkakontakter regeringen ämnar ta med länder som eventuellt är intresserade av altbygga ut sina flottor, som anser sig ha underskott på handelstonnage - ärrefererad men helt obesvarad. Jag återkommer strax till den. Mångaturer har gjorts kring frågan om varv, och oklarheten har på alla hållvarit mycket påfallande. Det är inle bara den borgerliga regeringen somfortfarande har en oklar attityd i denna fråga. Tyvärr måste man ocksåkonstatera alt inle heller attityden hos den politiska ledningen inomsocialdemokratin, vare sig lokalt eller nationellt, är särdeles klar. Man ärväldigt angelägen om att synas i de aktioner, demonstrationer och viljeyttringarsom Kockumsarbetarna och f ö. alla som tillhör arbetarrörelsens folk i Malmögenomför, men man är myckel tveksam när det gäller att ställa konkreta krav.Detta beror bl. a. på att det finns en motsägelse i den socialdemokratiskaattityden: socialdemokraterna måste ställa upp på arbe-taropinionens sida närdet gäller att försvara , men eftersom de är entusiastiskakärnkraflsanhängare är de inte särdeles roade av att diskutera det här aktuellagasprojekiel med dess olika implikationer. Man undrar därför vardesocialdemokratiska politiska ledarna egentligen står i den här frågan, mendella kommer väl all visa sig. Lålmig så gå över lill de mer konkreta frågor som har sammanhang medKockumsvarvets framlid och de arbetandes möjligheter all finna sysselsättningdär eller på annat håll inom . Manmåste erkänna all det är riktigt som industriministern säger att frågan om enomfattande produktion av gastankers måste kopplas lill frågan om utbyggnaden avden nya, ganska dyra och i vissa avseenden ingalunda oproblemastiska teknik somskulle bli följden av att exempelvis naturgas skulle förutsättas ta en vissplats i den svenska energibalansen. Jag är hell klar över de svårigheter somskulle uppstå, och Jag behöver inte här gå närmare in på dem, men jag skullevilja ställa en fråga i sammanhanget: Är del enligt industriministernsuppfattning tänkbart att en viss produktion av gastankers skulle kunnaförekomma vid varv ulan att en sådan för den skull behövdesammankopplas med frågan om man i accepterar naturgas-tekniken ellertänker sig naturgas som en nämnvärd framtida nalurkälla? Jagvill härefter ta upp frågan om den allmänna ovisshet rörande Kockumvarvet ochde arbetandes framlida sysselsättningsmöjligheter som tyvärr fortfarandekvarstår. Jag begär naturiiglvis inte att regeringen skal! göra bestämdautfästelser eller över huvud taget lämna några konkreta planer innananalysgruppen har redovisat sitt arbele. Ett sådant krav vore knappast rimligt.Men här finns ändå väldigt klara alternativ. Del förhåller sig ju så, att manantingen måste bereda sig för en situation eller också för en annan - del finnsalltså inte särskilt många situationer all välja mellan. Mankan ha den allmänna uppfattningen att denna kvalificerade varvsindustri iMalmö bör finnas kvar. Det är en politisk uppfattning som man i grunden kan ha,även om resultatet av analysgruppens arbele inte har framlagts och det därförinte finns några konkreta hållpunkter i fråga om i vilken form och på vilkennivå varvsproduktionen i skall finnas kvar. Jag efteriyser därför trotsallt ett besked av industriministern, om han rent allmänt har den uppfattningenalt produktion vid varv skall finnas kvar för en överskådlig och längreframlid än den som omfattas av det uppehållande statliga stöd som givits. sammanhanget skulle jag också vilja aktualisera den av industriministernhittills obesvarade av mina fyra frågor, nämligen frågan om i vad månregeringen tagit kontakt med de länder som anser sig ha underskott i sinaflottor och i vad mån sådana kontakter ingår i perspektivet för att försvara sysselsättningeninom den svenska varvsindustrin. Jag råkar ha mig bekant all exempelvisRumänien är elt land som anser sig ha elt rätt betydande sådant underskott. Deönskar all de hade en större flotta och alt de kunde föra en större del av sinutrikeshandel på egen köl. Min fråga är alltså: Vad har industriministern sigbekant om sådana förhållanden, och vilka möjligheter 2 protokoll 1977/78:60-61 kan de tänkas öppna? Omvi teoretiskt antar alt regeringen - när analysgruppen är färdig med sillarbele och när de mer exakta riktlinjerna för den svenska varvsindustrinsframtid är mogna för elt politiskt ställningstagande på regeringsnivå - skullebestämma sig för en nedläggning eller en myckel kraftig reducering avverksamheten och sysselsättningen vid varv, uppstår naturligtvisfrågan, som också måste besvaras för de arbetandes skull: Vad är del då somskall ske i ? Vilka alternativa tankegångar umgås regeringen dåmed? Om man eventuellt skall lokalisera eller bygga upp andra typer avindustrier, t. ex. i den formen att varv omvandlas lill en ny typ avindustri med alternativ produktion - vilka tankegångar har regeringen om del?Om varvet läggs ned eller drastiskt reduceras i sin verksamhet - vad kan dearbetande finna inom verkstads- eller maskininduslribranschen som de kan tänkasfästa sina framtidsförhoppningar vid inom ? Jaghar fullt klart för mig alt man bara inte kan umgås med tankarna alt sätta uppnya statliga industrier, industrier med statlig finansiering och på statligtinitiativ, utan att man också i så fall måste tänka sig var de produkternaskall avsättas, att de rimligtvis i många fall måste tänkas bli avsatta på enintern nationell marknad och att denna nationella marknad då måste framskapasgenom andra typer av investeringar, exempelvis i vidgad kollektivtrafik,upprustning av järnvägsväsendet, och på det sättet skapa utrymme för den typ avproduktion som kan ha avsättning där. Dessafrågor är naturiiglvis på dagens nivå i viss utsträckning hypotetiska, men deär dock nödvändiga att ställa. Del är nödvändigt all åtminstone ha tänkt någratankar om dem om man skall fl ett längre perspektiv utöver att föra enuppehållande strid, som inle innebär alt man effektivt utnyttjar varvsresurser och inte heller innebär något tryggt besked för de arbetande. Minfråga gäller alltså: Vilka perspektiv, vilka tankegångar, umgås regeringen medi den här frågan? Jag ber alt fllacka industriministern för svaret på min fråga. Den ställdesju innanregeringen gjorde sitt ställningstagande om kredilgaranlier.Anledningen lill frågan var dels de spekulationer och tidningsskriverier somfunnits kring stora gasprojekt, dels de akuta svårigheter sominträffade i vad gäller kreditgarantier till gasfartyg. Densenare frågan löstesju lill en del genom beslutet strax före Jul.Men det är olyckligt, herr industriminister, att "framförhållningen"blir så pass kort som den är . Lägelvid varv är alltså all man f n. i egen regi på lager producerar tvåfartyg för transport av flytande gas, s. k. . De kommer altfärdigställas och för dem finns statliga kredilgaranlier enligl degällande bestämmelserna. Ett tredje fartyg planeras all påbörjas i vår ochberäknas vara färdigt i mitten av 1980. Nya kreditgarantierförutsätter emellertid, vad jag kan förstå, en förläng- ning av kredilgarantitidenför lagerbyggen genom elt riksdagsbeslut. Med hänsyn till marknadslägel förgasfarlyg bedömer jag alt det är nödvändigt med en sådan föriängning avgarantitiden. är marknaden avvaktande, men det finns bedömare som menarall fram lill mitten av 1980-lalet behöver marknaden tillföras 120-150 nyagasfartyg. skulle del alltså se avsevärt ljusare ut. Om kreditgarantierinle kan lämnas för del tredje gasfartygel vid , bedömer man vid varvetatt man måste friställa ca 1 500 av personalen. Denövervägande delen bedöms med hänsyn till personalsammansätlningen bli ungdomarunder . Då bör del observeras att har en myckelbetydande ungdomsarbetslöshet. Av 5 000 arbetslösa i staden beräknas ca I 800vara ungdomar . Fortsattagarantier för alt vidmakthålla den tekniska kapacitet och det kunnande somfinns vid varv för byggande av gasfartyg bedömer jag med hänsyn tillvad Jag här har redovisat vara såväl företagsekonomiskt som samhällsekonomiskten riklig satsning. Nufinns hos de anslällda en oro och en osäkerhet för framtiden när det gällerKockums tredje gasfarlyg. Det är angelägel, menar man, alt varvet kan få ettprinciputtalande från regeringen redan under febmari månad, om man skall kunnagarantera sysselsättningen. Nusäger induslriminislern att innan analysgruppen har slutfört sill arbele ärregeringen inte beredd att la ställning, och Jag förstår det. Min fråga är då:När beräknar regeringen all ell sådant beslutsunderiag kan finnas all man kanlämna besked om eventuella kreditgarantier för det tredje fartyget? k. slora gasprojekt, som kräver omfattande investeringar i anläggningar iSverige -jag är medveten om att det inle alls kan kopplas ihop med den akutasituationen i fråga om gasfarlyg - väckte stort uppseende när det presenteradesförsta gången. Sedan har det förekommit spekulationer i pressen ompåtryckningar och hemlighetsmakeri, spekulationer som knappast är ägnade attmöjliggöra en sakdebatt i frågan kring projektet. Jagvill därför fråga industriministern: När kan en offentlig rapport presenteras,som redovisar den utvärdering som har gjorts och regeringens ställningstagandenmed anledning av den? har tydligen svårt att låla bli alt i alla sammanhang angripasocialdemokratin. I sin interpellation har han också angripit personalklubbarnapå . Detta ger mig anledning att säga att samtliga fackklubbar ochpersonalklubbar på varv har jobbat hårt och intensivt för att bevarasysselsättningen. Detsamma gäller för kommun, som självfallet har ettintresse av högsta prioritet när det gäller all sysselsättningen bevaras vidKockums varv. Desocialdemokratiska riksdagsledamöterna från har haft många överiäggningarmed fackklubbarna och personalorganisationerna, och vi har i den här fråganagerat i samförstånd med dem. Närden interpellation och den fråga som diskuteras framställdes värdet kris ochnästan upprorsstämning i . nära 5 000 anställda levde i fruktan för attderas Jobb skulle försvinna, och arbetslöshetsspöket stod för dörren. Straxföre jul kunde de Kockumsanställda för tillfället andas ul, då regeringen gavklartecken för kreditgarantier för byggande av gasfarlyg. Tyvärr har emellerlidregeringen inle lämnat sådana besked att den fortsatta utvecklingen förvarvsindustrin är garanterad. De anställda kan därför inle känna den trygghet ianställningen som egentligen bör prägla det moderna samhället. Visseriigenpågår - det har framgått under resonemangen här - analyser och utredningar somregeringen hänvisar till, men för de anställda är självfallet ovissheten om hurdet kommer att bli myckel betungande. Jag har för min delförståelse för att det tar lid att få fram beslutsunderiag, men jag skulle ändåvilja passa på tillfället alt vädja till industriministern och hela regeringenalt de så snart som möjligl ger uttryck för enviljeyttring i den riktningen, alt varv kan fortsätta byggandet avgasfartyg. Del gäller då garanti för byggandet av det s. k. tredje gasfartygel. Jagtror alt del redan nu går att konstalera all vi under en övergångstid kommeralt använda naturgas för vår energiförsörjning, och ulan att ta ställning tillpå vilket säll vi skall transportera gasen till - med ledningar ellermed s. k. -är jag övertygad om att del kommer att finnas en marknadför gasfarlyg. En sådan finns f ö. redan - elt par båtar är sålda ochlevererade från varv, och marknaden kommer enligl tillföriitligabedömare alt kraftigt öka i början på 1980-lalel. Enligt min mening måste vivara med och konkurrera när det gäller dagens efterfrågan och den framlidaefterfrågan på gasfarlyg. Kockumsvarv är modernt och rationellt, med ett högt teknologiskt kunnande ochyrkesskicklighet, och det måste vi ta till vara och utnyttja på rätt sätt.Skall vi kunna göra det fordras det snabba beslut från regeringens sida ellerviljeyttringar. är fier än de anställda vid varv som i hyser oro för sinaanställningar, och det är alltför många som inte har någon sysselsättning. Jagskall emellertid återkomma till del när interpellation om enstund besvaras. (vpk) kortgenmäle: Jag vill bara kort säga lill all han missuppfattar Ju heltoch hållet min avsikt.