prot · G1097 · 1977-12-31 00:00:00 — Tyvärr finns det anledning atl frukta att en sådan vantolkning avprincipen om jämställd-hel mellan könen håller på att få en viss spridning. häftiga debatt som utbrutit i efter ett uppmärksammat fall i haren hel del kvinnor framträtt och på fullt allvar hävdat atl frågan omfastställande av faderskap till deras barn skulle vara deras privataangelägenhet. Senasl i går i elt deballprogram i Radio framträdde enförment förespråkare för kvinnans frigörelse och hävdade att myndigheterna överhuvud tagel inte borde blanda sig i saken, all kvinnorna i vårt samhälle är såförtryckta atl varje påtryckning från samhället är olillböriig, även om densker för all tillförsäkra ett barn rätten att få veta vem som ärdess fader. Från de handläggande sociala myndigheternas sida har man hänvisattill 2 kap. 7 S 4 mom., som medger nedläggning avfaderskapsutredning om det av särskilda, skäl finns anledning till anlagandealt fortsatt utredning eller rättegång skulle vara till men för barnet ellerutsätta modern för påfrestningar som innebar fara för hennes psykiska hälsa. Motden bakgrunden tackar jag socialministern för hans synneriigen klara ochkoncisa svar. Efter det kan ingen som helst tveksamhet råda om regeringensinställning. Vantolkare av principen om jämställdhet mellan könen har ingetstöd från regeringshåll. De sociala myndigheter som böjer sig för sådanavantolkningar i någon sorts missriktad progressivitet har inle heller någotstöd från regeringen. Det är alldeles utmärkt. Nuåterstår bara frågan: Hur skall detta klara och koncisa budskap förkunnas påett tillräckligt genomträngande och effeklivi sätt? talarstol i allära, men jag vill ändå fråga socialministern: Hur tänker socialministern setill au della mycket klara besked når ut till alla dem del vederbör, så att vikan bryta denna högst oroande trend? Omersättning till vissa villaägare i Forsmark Del aktuella fall i som åberopar handläggs f n. avlänsstyrelsen i i dess egenskap av tillsynsmyndighet. Jag kaninte gå in på det speciella fallet. Ansvaretför alt tillse att gällande lagstiftning följs ligger på länsstyrelserna ochsocialstyrelsen. I den mån dessa myndigheter anmäler att de inte har instrumentså atl de kan följa upp elt ärende har de möjlighet att i vanlig ordningöveriämna det så att vi får pröva det. Vihar möjlighet att överbringa det svar jag har gett . Jag är medveten omatt det hamnar hos , som i sin tur har möjlighet att göratillägg lill tillämpningsföreskrifterna. Jag delar i övrigt heltPer Gahrlons uppfattning i den här frågan. PERGAHRTON (fp); Jag har ingenting i sak att tillägga mer än att jag förutsätter alt manfrån departementels och myndigheternas sida följer den här utvecklingen föralt se att trenden verkligen bryts. I övrigt hoppas jag att det här klarabeskedel från socialministern verkligen tränger ut överallt i landets olikahörn. Överiäggningenvar härmed slutad. § 14 Om ersättningtill vissa villaägare i Forsmark Bostadsministern erhöll ordet för att besvara () anmäldafråga, 1977/78:6, och anförde: Herr talman! har frågat mig om jagär beredd atl medverka Omersättning till vissa villaägare i Forsmark till att deForsmarksarbetare som tvingas sälja sina hus till underpris får ersättning avstaten för delta. Inomarbetsmarknadspolitikens ram finns redan nu en statligt bedriveninlösningsverksamhet när del gäller egnahem. I arbeismarknadskungö-relsen(1966:368)56 a S,återfinns vissa bestämmelser om detta. Där sägs bl. a. atlegnahemsfastighet eller bostadsrätlslägenhet får inlösas, om ägaren ellerbosiadsrätlshavaren inte kan beredas sysselsättning på den öppna marknaden påhemorten i sådan omfatlning att han kan stadigvarande försörja sig och dem hanhar försörjningsplikt mot och om han till följd härav tvingas flytta lill annanort. I fråga om äldre arbetstagare får inlösen ske endast om särskilda skälföreligger. Inlösenfår ske i , , och . Omsynneriiga skäl föreligger, får inlösen ske även i andra delar av landet. Fråganom inlösen prövas av efter samråd med bosiadsslyrelsen. Ifråga om värdering, eftergift av statlig lånefordran i vissa fail, försäljningav inlöst egnahem och bostadsrätt m. m. gäller särskilda föreskrifter. Dessabestämmelser har behövt tillämpas i endast några fall . Somsvar på fråga vill jag säga alt jag har den principiellauppfattningen all problem skall lösas i sill sammanhang och när de bliraktuella. Regeringen kommer alltså alt la ställning lill eventuella ersättningsfrågorom det kommer att finnas anledning härtill. Jag tackar bostadsministern för svaret. Det var inte så positivt somjag hade väntat och som de Forsmarksanställda väl hade hoppals på. förmodar också i en kommentar lill ullalandel av bosladsminisiern allhon gell ett förhastat löfte och skulle få svårt att infria det. av mig åberopade intervjuerna sade statsrådel bl. a. följande, enligt den centerpartistiskaNorrtelje Tidning: "Om man tvingas sälja sitt hus till underpris i ensysselsätlningsdrabbad ort, då är det rimligt att staten tar upp ett resonemangom ersättning." I , folk-partistiskl organ i ,heter det: "Men i Forsmark är förhållandena mera speciella, menarbostadsministern. Orten är liten och möjligheterna lill alternativsysselsättning är små. Regeringen måste naturiigtvis ta hänsyn tillvillaägarnas problem i Forsmark på samma sätt som vi måste lösa andra problem isamband med avvecklingen." Forsmarksarbetarnatyckte att bosiadsminislerns uttalanden om ersättning för förluster vidförsäljning av egnahem var sympatiska. De som jobbar i Forsmark är dockluttrade vid det här laget. som har gått sedan det borgeriigamaktövertagandet har de upplevt många besvikelser och förhalningar av olikaslag. De har fått leva i ovisshet med löften om löften somskulle komma men aldrig har kommit. De som har tagit arbete i Forsmark gjordedet i den förvissningen atl del var en trygg arbetsplats med arbete under enföljd av år. Därför har de vågat bosätta sig i trakten. De anser det rimligtatt de inte själva skall behöva stå för ekonomiska föriuster om regeringen,tvärtemot tidigare riksdagsbeslut, sätter stopp för det tredje aggregatet. Detär besvärligt nog för dem all behöva flytta och kanske bli arbetslösa ulan allockså behöva göra stora ekonomiska uppoffringar vid avyiiringen av sina villor. Isvaret hänvisar till att det inom arbetsmarknadspolitikens ramfinns en statligt bedriven inlösningsverksamhet av egnahem. Inlösen får ske iVästernorriands, , och . "Omsynneriiga skäl föreligger, får inlösen ske även i andra delar av landet",hette det vidare i svaret. Jag vill då fråga statsrådet om intesynneriiga skäl skulle kunna åberopas i del här fallet för att ge Forsmarksarbetarnaersättning för föriuster vid försäljning av egnahem. Omersättning till vissa villaägare I Forsmark Det var ett par tidningar som jag hade samtal med efter det att vi fåttskrivelsen från . Av naluriigt skäl hade dessa tidningarintresse av att vinkla del lill all handla om Forsmark - Forsmark ingår i derasspridningsområde. Jaghänvisade - vilket inte framgår av artikeln - lill atl det på andra platser därdet uppstått sysselsättningsproblem trots allt inle varil svårt atl säljavillorna; det har funnits efterfrågan på dem. - vilket inte hellerframgår - atl det viktigaste ändå var att sätta in arbetsmarknadspolitiska åtgärder för att lösa problemen. Mitt svar skall tolkas så, atl det är just när detuppstår sådana här problem som man kan ta ställning till dem. Om det äromöjligt att finna ersättningssysselsätlning kan naturiigtvis det utgöra detsärskilda skäl som skall föreligga. Del är rikligt atl det är viktigast att skaffa andra jobb åt dem somblir avskedade i Forsmark. Det måste regeringen också göra om den skall infrialöftet att bibehålla valfriheten inför nästa års energipolitiska beslut. säger att del enligl tidigare erfarenheter inte är svårt att sälja sinavillor. Men det här är en speciell situation. har hundratals arbetarevarslats om uppsägning. Ytteriigare kommer att varslas undan för undan, i taktmed nedtrappningen av kärnkraftsutbyggnaden i . StatsministerFälldin har sagt alt det blir totalstopp för all kärnkraft i vårt landsenasl 1985. Blir det så, blir problemet också aktuellt för driftspersonalen,som i stor utsträckning bosatt sig i kommun. Därtill kommersvårigheten för stålindustrin i Norduppland. Omtidpunkten för visst planändringsbeslut Då blir nog inle villorna mycketvärda! Därför anser jag det rimligt atl redan nu la upp resonemang om att ge deberörda arbetarna ersättning. Det sades i kompletteringspropositionen ,bil. 7, alt det skulle komma en redovisning från regeringens sida avårgärder för all underiälta en omställning vid kärnkraftverket i Forsmark. Jagvill då fråga statsrådel om man i delta sammanhang även kommer all taupp frågan om ersättning till dem som drabbas bl. a. av förluster vidförsäljning av egnahem. I den s. k. villkorsproposilionen står det bl. a.; "De problemför de anställda som därvid kan uppkomma är av liknande slag som då stora anläggningsprojeklfärdigställs. Samhället förfogar över bl. a. arbelsmarknadspoliiiska medel föralt lösa sådana problem." I en sådan situation kommer naturiigtvis atlvidtas alla de åtgärder som är möjliga alt vidla. Överläggningenvar härmed slutad. §15 Om tidpunkten för visst planändringsbeslut Bostadsminislern erhöll ordet för atlbesvara () anmälda fråga, 1977/78:32, ochanförde: har frågat mig när regeringens beslul i fråga om siadsplaneändringi kvarteret i kan förväntas. påslår atlärendet varit klart för avgörande sedan planverket i yttrande under våren 1977tillstyrkt föreslagen planändring. Detta är inte riktigt. - varsyttrande inkom lill - har visserligentillstyrkt planändringen på så sätt alt den traversbana som i sin fråga skulle kunna överbyggas. har dock planverket föreslagitatl vissa områden i planen skall undantas från fastslällelse. Dessa områden äri planförslaget avsedda bl. a. för utbyggnad av iraversan-läggningen. Planverkelsyttrande har föranlett ytterligare skriftväxling med sakägare och därefteräven med . Skriftväxlingenberäknas vara avslutad före oktober månads utgång. Därefter kommer regeringenatt avgöra ärendet möjligt. Jagvill i övrigt, som en upplysning till , framhålla attdepartementet åriigen avgör ca 1 500 besvärsärenden, av vilka den helt dominerandedelen handläggs inom plan- och byggnadsenheten. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Jag ber att få tacka statsrådel för svaret på min fråga.Jag tror att hon förstår att jag var irriterad över atl beslutet inte kom tillstånd . Ärendetär gammalt, man har väntat på beslut väldigt . Jag försökte tillsammansmed riksdagskamrater, bl. a. och , att få framärendet från planverket, och var också med i detförsöket. Ärendet kom , och vi hoppades att det skulle kunna fattasett beslut. Del var nämligen nödvändigt för atl man skulle kunnabygga . kom inle beslutet, och byggandet har fördröjts ytterligareett år. Jagtror att ärendet är . Del har legal på och i många andrabyrålådor innan det kunnat behandlas av planverket. Jag trodde att regeringen,när planverket hade fattat sill beslul, skulle kunna la del slutligabeslutet. Det kom alltså inle, och man sköt på ärendet elt år lill. talar om att det gäller två saker; jag trodde att man skulle kunnata beslutet om överbyggnaden för sig. Nuhar vi tid på oss, men beslutet bör komma så all byggandet kan komma igång . Jag hoppas naluriigtvis att beslutet skall bli positivt. Det ärnämligen en arbetsmiljöfråga alt traversbanan kan överbyggas. Omtidpunkten för visst planändringsbeslut Det är möjligt all ärendet är gammalt, men till bostadsdepartementetkom det . Sedan var det på vanlig remiss lill planverket.Men när sedan ett ärende kommer tillbaka från planverket till departementet ärdet inte därmed klart för beslut. Den remiss som vi får från planverket skall ivanlig ordning underställas sakägare och i de flesta fall kommunen. Alll deltamåste ta sin tid. var det därför ingalunda färdigt för beslut. Men jagkan försäkra att vi försöker avgöra ärendena så snart del ärmöjligt. Jag förslår inle riktigt atl det tog till. EVERTSVENSSON (s): Jag lackar änen gång för svaret och för löftet. Dethär kan göras bara , och det är därför det tog lill. Beslutetmåste fallas för atl det hela skall kunna under den kommandesommaren. Överiäggningenvar härmed slutad. § 16 Om en breddadläkarutbildning Statsrådet erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1977/78:5, ochanförde: har - mot bakgrunden av vissa svårigheter altupprätthålla en god sjukvårdsservice vid små sjukvårdsenheter - frågat om jaganser atl den nuvarande situationen är tillfredsställande eller om jag ärberedd att vidta ålgärder för breddning av läkarutbildningen för alt därmed påsikt underlätta för mindre sjukhus att upprätthålla en god och allsidigservice. Desenaste årens utveckling inom hälso- och sjukvården kännetecknas av en snabbutbyggnad av den decentraliserade öppna sjukvården vid läkarstationer ochvårdcentraler, som ökade resurser har tillförts bl. I regeringsförklaringen har understrukits betydelsen av altdenna utveckling fortsätter. Även principprogram, Hälso- ochsjukvård inför 80-talel, ligger i linje med denna målsättning. Idet läkarfördelningsprogram för tiden t. o. m. som har fastställts avsocialdepartementets sjukvårdsdelegation är målet all skapa balans mellantillgång och efterfrågan på läkare inom olika medicinska verksamhetsområden ochatt utjämna regionala olikheter. Särskildasvårigheter föreligger på en del håll när del gäller alt upprätthålla en godoch allsidig sjukvårdsservice vid mindre sjukhus. Jag vill i detta sammanhangnämna att vidareulbildning (NLV) nu ser över specialisl-och allmänläkarulbildningen. Därvid be-aktas möjligheierna atl skapa störresammanhållna block av specialiteter inom vidareutbildningen efterallmänljänstgöringen. Nämnden undersöker bl. a. hur läkarna skall kunna ges enmera allsidig vidareulbildning som gör dem bättre skickade att arbeta vidmindre enheter inom såväl öppen som sluten sjukvård. Av samma skäl utredernämnden också frågan om lämplig kompletteringsutbildning för redanvidareutbildade läkare. Som exempel kan nämnas kompletteringsutbildning iobsletrik för kirurger som gör dem lämpade att svara även förföriossningsverksamhet, t. ex. i glesbygder. Jagkan försäkra att jag kommer alt uppmärksamt följa dessa frågor somär väsentliga inte minst ur regionalpolilisk synpunkt. Eftersom tyvärr inle har tillfälle atl själv taemot svaret på sin fråga till statsrådet har han bett mig göra det.Jag lackar alltså på vägnar för svaret, som jag verkligenfinner både positivt och intressant. Dethar i vårt land under lång lid varil en utveckling - enligt min mening enganska olycklig utveckling - mot enbart stora enheter inom sjukvården. Man harförsvarat den utvecklingen genom atl framhålla slordriftsfördelarna - mereffektivitet, större säkerhet och ekonomiska besparingar. Jaganser alt man måste föra in en ny syn på sjukvården, och den nya synen tyckerjag återspeglas i statsrådet svar. Den innebär att man väger inregionalpolitiska skäl - närheten till vården - och även tar hänsyn lillekonomin. Del finns faktiskt undersökningar som visar att små enheter kan varabilligare. Målsättningenbör vara alt ha ganska många enheter, och då är det beklagligt omläkarutbildningen sätter en broms. Del finns ju många exempel på attspecialiteterna blir så att säga smalare och smalare; det verkar som om delkrävs fler läkare för samma funktion. Vadjag särskilt noterar som positivt och intressant när del gäller specialist-och allmänläkarutbildningen är all det här talas om vidareutbildning efterallmäntjänstgöringen. Vi måsle få en bredare utbildning för allmänläkarna. Jaghar också särskilt noterat statsrådels ord om lämplig kompletteringsutbildningför redan vidareutbildade läkare. Jag lackar än en gång försvaret. Jag delar åsikt alt del är viktigt atl försöka läggavården så nära människorna som möjligt. Då kan man också avlasta de stora,specialiserade sjukhusen, vilket gör det lättare för dem som verkligen behöverde sjukhusens kvalificerade resurser all få vård där. Utövervad jag anförde i mitt frågesvar kan jag nämna atl jag för några veckor sedantog initiativ till ett sammanträffande med , ett sammanträffande som kommer atl ske . Syftet ärframför allt alt la upp den fråga som berörde, nämligenmöjligheterna att öka allmänläkarutbildningen med t. ex. långvård, kanske ocksåandra discipliner. Del skulle bredda allmänläkarnas kompetens och göra dem merlämpade alt arbeta i de små enheter som är det bäsla alternativeti verkliga glesbygder. Jag kan också nämna att fått iuppdrag att i samarbete med arbetsmarknadens parter utarbeta ett revideratläkarfördelningsprogram, LP 82. Bristen på läkare inom olika geografiskaområden och även inom medicinska verksamhetsområden kommer därvid all uppmärksammassärskilt. Åtskilligtgörs sålunda för att komma till rätta med bristen på läkare och för all viskall få tillgång lill läkare med en utbildning som är bättre lämpad förvederbörandes arbetsuppgifter vid läkarstationer och mindre sjukhus. STINAELIASSON (c): Jag tackar för del kompletterandesvaret och hoppas atl statsrådet aktivt arbetar för de här angelägnakraven, så alt del skyndsamt blir resultat av de inilialiv som lagiis och delarbele som pågår. Överläggningen var härmedslutad. Omåtgärder för att minska antalet båtolyckor § 17 Om åtgärder föratt minska antalet båtolyckor Jordbruksministern erhöll ordet föralt besvara () anmälda fråga, 1977/78:47, ochanförde: har frågat mig vilka åtgärder jag planerar vidtaga för allminska antalet båtolyckor och hur snart förslag kan föreläggas . Fritidsbålsutredningenföreslog ett antal ålgärder beträffande båtlivet för all minska anlalelolyckor. a. förordades inlensifierad frivillig fö-rarutbildning, utbyggdlypprovning och säkerhelsbesiklning av frilidsbå-lar, uiökad utprickning förfritidsbåtarnas behov samt förbättrad väderinformation. Dessutom föreslogs enregistrering av fritidsbåtarna. Registreringens tekniska utformning hardärefter utretts vidare. Samtliga remissvar beträffande denna senare utredninghar ännu inte kommit in. Regeringen kommer atl la slällning lill de bådaulredningsförslagen och remissyttrandena över dessa i ett sammanhang. Ensträvan är alt kunna förelägga förslag beträffandefrilidsbåtsfrågorna . Anlalel dödsolyckor lill sjöss ökar, och alll fler frågar sig om delbehövs skärpta regler för fritidsbåtar. Man kunde notera en nedgång i anlalelolyckor förra årel, men t. o. m. augusti har 94 personer omkommit vid 74olyckor. Det är höga siffror - dubbelt så stora som förraåret. Anlalel badolyckor, som man tycker borde vara högre än anlalelbålolyckor, var under janua-ri-seplember . Tydligl är alltså attbåtlivet visar en skrämmande olyckstrend, som det gäller alt göra allt för attfå ned. Jagförmodar all jordbruksministern, som jag lackar för svaret på min fråga, harstuderat sjösäkerhetsrådels olycksstatistik. Den visar alt de flesta olyckorsker i öppna motorbålar. Men även med roddbåtar, ruffade motorbålar, segelbålaroch kanoter inträffar alltför många olyckor. Orsaken är i första hand fallöver bord och kantring. Av de 94 omkomna hade endast 10 använt flytväst. kollisioner mellan fritidsbålar inträffar numera, vilket tidigare var högstovanligt. Manfrågar sig vilka åtgärder som måste vidtas. Det kan inte få fortsätta på dettavis. Är motorbåtarna för snabba? Krävs inle någon form av faribegränsning?Fartbegränsningar förekommer i vissa områden och i vissa farleder. Hur skallman kunna kontrollera all dessa farlbegräns-ningar efterlevs? Avsvaret framgår atl fritidsbålsutredningen har framlagt en del olika förslaglill åtgärder. Utredningen om en registrering av fritidsbålarna, URF, har såsomhuvudalternativ endast ett enkell adressregister. Jag vill i likhet med fleraremissinstanser rekommendera jordbruksministern införande av ett registermotsvarande bilregistret. För sjöräddning och övervakning krävs tillgång tillsnabba och aktuella uppgifter. Statsrådet sägeri sitt svar: "Regeringen kommer all la ställ- ning till de bådaulredningsförslagen och remissyUrandena över dessa i ett sammanhang. En strävanär alt kunna förelägga förslag beträffande frilidsbåtsfrågorna under1978." Jagtackar än en gång för svaret på min fråga. Jag hade dock hoppats altjordbruksministern skulle ha några egna funderingar kring den förrautredningen, som har legat ett tag. Den senare utredningen gällde som bekantbara registreringen. Jag hoppas i alla fall på kraftfulla åtgärder för atlminska antalet olyckor till sjöss och för all främja en sund utveckling avbåtlivet. Fårjag lill slut fråga slatsrådet: Kommer detta förslag under vårriksdagen? Omgiftspridningen i Teckomalorp, m. m. Det törs jag inte lova, men jag hoppas att del skall vara möjligt. NILSHJORTH (s): Jag vore glad om så blev fallet, för jag tror alt det är ganskabrållom. Dröjer vi för länge med åtgärder, kan del vara svårare att sedan iefterhand klara dessa problem. Utvecklingenhar gått enormt fort. Det finns 700 000 fritidsbåtar, och man räknar medatt del på 1980-lalet skall finnas över en miljon. Utvecklingen går så snabbiall det torde krävas restriktioner lika väl som man har fått införa sådanabeträffande bilarna. Annars riskerar vi alt bålsporten blir samma stora problemnär det gäller olyckor som biltrafiken är . Jagvill passa på tillfället alt poänglera riskerna med vaitenskidåkning eftersnabba racerbåtar. Man bör anvisa särskilda områden och även införafartbegränsningar för denna populära nöjesåkning. Den medför allvariigabullerstörningar för alla dem som vill uppleva lugn och ro vid sjön ellerhavel. Delstår också klart alt spritförtäring spelar en rätt stor roll vid mångabadolyckor. Dessutom är det farligare med alkohol vid körning av motorbåt. Mankan riskera även andra människors liv. Än en gång tack försvaret. Överläggningenvar härmed slutad. § 18 Omgiftspridningen i Teckomalorp, m. m. Jordbruksministern erhöll ordet för att i ett sammanhang besvara dels följande interpellationer,nämligen, 1977/78:9, anmäld , av Benil Fiskesjö (c), 1977/78:10,anmäld , av (). Omgiftspridningen i Teckomalorp, m. m. 1977/78:11, anmäld den 4oktober, av (vpk), 1977/78:25, anmäld , av GretheLundblad (s), 1977/78:31, anmäld , av (), delsföljande frågor, nämligen 1977/78:12, anmäld den 4oktober, av (-), 1977/78:18, anmäld , av Per Gahnon(fp), 1977/78:28, anmäld , av (vpk), 1977/78:40,anmäld , av (), och anförde; har frågat mig vilka inilialiv till förändradlagstiftning på miljöskyddsområdet och till förändringar i övervaknings-ochkontrollsystemet som kan förväntas från regeringen med anledning av fallet BTKemi i Teckomalorp. IngridSundberg har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidla för att begränsaskadeverkningarna av den avfallshantering som förekommit i Teckomalorp. IngridSundberg har vidare frågat mig hur jag bedömer resultatet av företagensdeklarationer av miljöfarligt avfall och vilka praktiska ålgärder somkommer all vidlas med anledning av dessa deklaralioner. Slutligen har IngridSundberg frågat mig vilka insatser jag bedömer som angelägna för alt kommunernafrån och med 1980 skall kunna hantera miljöfarligt avfall på ett belryggandesäll och hur de ekonomiska problem som därvid uppkommer skall lösas. har frågatmig om jag avser alt skärpa gällande miljölagstiftning och om jag anser nuvarande utformningen av kontrollen över gifiproduktionen fungerartillfredsställande samt om jag anser att det är lämpligt att nu försämra denoffentliga insynen i giftproducerande förelags förehavande. Därutöver har JörnSvensson frågat mig om jag delar uppfallningen att stat och skattebetalareskall ta den ekonomiska bördan av omhändertagande av giftavfall samt hur jagser på de mulproblem som aktualiserats i samband med BT . SvanteLundkvist har frågat mig vilka ålgärder jag ämnar vidla för atl riksdagensbeslul om årlig rapporteringsskyldighet av miljöfarligt avfall från företagengenomförs.