prot · G10956 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag tycker alltså att della är riktiga grepp, som jaghelt tillstyrker. Ettstort steg i den här frågan, som redan diskuterats av skaileulskotlelsledamöter men som jag ändå flnner anledning att understryka värdet av, är denfortsatta strävan man här visar att lindra beskattningen av det kapital somarbetar i förelagen. Det är framför allt två problem som här gör sig gällande.För det första dränerar nuvarande regler förelagen på likvida medel. Och fördet andra gäller beskattningen, i motsats till vad som sagts här tidigare, ävenmånga små företag. Företag med 25 anslällda måste rimligen ha ett kapital pålåt oss säga . Där kommer en nyinvestering att enligt gällande reglerinnebära ett krav på 10-procentig avkastning bara för att kunna erläggaförmögenhetsskatten. Och för ell förelag som i medeltal har 50 anställda bliravkastningskravet för kommunalskattens erläggande uppåt . Det visar attdet är nödvändigt med en ändring, bl. a. för att skapa god investeringsvilja. Något som mött mer kritikute i näringslivet är - förutom styrelse- frågan,' som diskuteratshär - att resurserna befaras bli otillräckliga, inte minst med hänsyn tillinflationen och särskilt i jämförelse med de anslag som nu anvisarför branschsiöd av olika slag. Då blir det fråga om småpengar här, har det.framförts från många håll. Mantycker också all de insatser för att stödja exporten som föreslås är alltförbegränsade. Där hade man väntal sig större insalser. Jag tycker nog att man kankonstatera att detta ändå är en avsevärd början. Det är ju höjningar av anslagenmed 50 96 i förhållande till innevarande år, och nya medel ställs lillförfogande för utlåning. Om dessa pengar nu används väl och effektivt så kanman också, tror jag, räkna med att riksdag och regering ser till all det kommernya pengar därefter. Sånågra synpunkter som inle har anförts tidigare i anledning av reservationerna.Jag vill understryka vad utskottet här har sagt om förslaget att flytta utstatens utlåningsfond till föreningarna. Jag arbetar själv i en förening i ettområde som tillhör del allmänna stödområdet i , och jag måste sedet här som en mycket positiv åtgärd. Fördet första innebär förslaget en decentralisering. Del är inte så all man strörut gruset överallt på vägen, som här har sagts tidigare. I stället fyller manigen även de gropar i vägen som ligger längre bort från huvudstaden. Det harvisat sig att den här fonden, naturligt nog på grund av den nära kontakt somkan skapas med ett sådant organ, i första hand utnyttjas av områdena kringStockholm. Jag tror all en regionalisering kommer att innebära att man får enmängd nya uppslag och alt man i själva detta utvecklingsarbete kommer att få enbälire handläggning genom närkonlakten mellan utvecklingsfonden och människornaute i länet än vad som är fallet. Det behöver inle bli några försämringar.Vad gäller kapitalet har ju föreningarna möjlighet alt samarbeta, medInvesteringsbanken, vad som här har sagts om behovet av ökade medel bör därförkunna tillgodoses. Fördet andra bör STU kunna svara för den samordning som här har efteriysts. Delfinns ju möjligheter att organisera STU så att den ledning och samordning somfinns på statens utvecklingsfond kommer att till-lämpas inom STU. Därmed vinnerman två syften: man får en effektiv ledning och samordning, som mansprider myckel större resurser ul över landet. Reservationen3 lar upp samrådet mellan huvudmännen. Jag finner del ganska naturligt att man,när det nu blir två huvudmän, inte förlägger samrådsorganisationen lill den enahuvudmannen, industriverket, ulan att man här skapar ett särskilt organ medrepresentanter för båda huvudmännen och för andra intressen i deltasammanhang. Inte minst skall della organ få överta en del av de uppgifter somFöretagareföreningarnas förbund har haft, och jag anser del varapositivt att man får en viss fortsättning av det arbetet. Vadgäller reservation nr 7 är Jag förvånad över att den reservationen har väckts.Det lär inte finnas någon motion som lar upp denna fråga - vissa synpunkter närdet gäller stöd lill kommunägda lokaler. Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. 6 protokoll 1977/78:56 Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. vill alltså här ha enföreskrift om att minst hälften av lokalytan skall vara uthyrd innan kommunenfår sälta i gång och bygga. Jag lycker all della är en helt kommunalangelägenhet. Det är kommunen som får ta ansvaret för driften, och del är jufråga om små lokaler. Jag lycker all kommunerna skall och kan klara delta. Tillsist skulle jag vilja säga några ord om ett par motioner från Gävleborgsbänken- från flera partier, även socialdemokraterna. Vi har bl. a. anfört synpunktenall när man nu fördelar statens hantverks- och industrilånefond ut över länen,så konserverar man givetvis därigenom ett myckel ojämnt utnyttjande av fondensmedel. Vi har i fäst uppmärksamheten på detta, kanske främst avden anledningen att vi ligger näst lägst när det gäller utnyttjande av dessaresurser. Sedanskall Ju denna fond vara revolverande. Amorteringar och räntor skall alltså gåtillbaka till fonden. Man konserverar då den ojämna fördelningen. Vi har sagtatt det finns en mängd synpunkter som man här måste ta hänsyn lill: länensolika induslrialiseringsgrad, förvärvsgraden, aktiviteten från näringslivetssida, föreningarnas möjligheter att göra insatser. Del är många faktorer som måstelas med, och det förutsätter vi kommer att ske . Utskottetsskrivning på den här punkten är sådan att vi kan anse oss nöjda. Detskulle finnas skäl att erinra också om socialdemokraternas motion nr 190. Jagskall inte förlänga debatten nämnvärt, men Jag finner det märkligt attsocialdemokraterna när de deklarerar alt de har stort intresse för gruppenmindre och medelstora förelag ändå för in en diskussion om att den gruppenegentligen inte har det sämre än andra delar av näringslivet. På ell par sidorradar man upp siffror som visar hur bra Just den här gruppen har det. Det harredan framhållits här hur ojämn statistik man tagit fram. Man bortser från deallra minsta förelagen med upp till 50 anställda. Jag skulle vilja rekommenderamotionärerna att läsa den skrift som statens industriverk på uppdrag avföretagareföreningsutredningen gav ut om de mindre och medelstoraförelagens kapitalförsörjning. Där konstateras t. ex. att de mindre förelagenssoliditet ligger på 22 96, medan man i molionen säger att den ligger på 46 96,vilket måste vara fel. Dessutom har man i motionen valt de goda . Man måste ifrågasätta den här argumenteringen. Omdel vore lika bra för småföretagen som för andra skulle jag vara nöjd. Detviktigaste är väl emellertid att man framöver kan bygga ut den sektorn. Vi harJu behov av ökad sysselsättning. Därför är det viktigt att bortse från det sommöjligen har varit och satsa på att bygga ut den här sektorn för att därmed geökad sysselsättning. (s) kortgenmäle: har gett ullryck för något av julfröjd över det nya grepp,som propositionen innebär. Därtill skall bara sägas att initiativet ochdirektiven till utredningen, i vilken också medverkat -Jag skulleha sagt det tidigare - har kommit från den gamla. Den nya regeringen, som är advokat för, har lagt lillell par saker, de två som är äventyrliga: decentraliseringen av fonden ochskapandet av en styrelse som - i varje fall enligt bestämmelserna - inle blirtillräckligt representativ. Del är vad vi ser allvarligt på. Sedanhar ju berört namnfrågan. Den har vi ägnat tillräckligt myckettid åt , lycker jag. Iövrigt har nog skäl att vara litet ängslig för all industriverket- vi är ju båda styrelseledamöter där - kommer att hamna i någon sorlsdubbelkommandositualion och att del blir knepigt med den centrala byråkratinmed den ordning som föreslås i propositionen. Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. SVENANDERSSON i (fp) kort genmäle: Jag har i milt tidigare anförande sagt all Jag är positiv lillförslaget när det gäller småföretagens utveckling - del är självklart att jagär det. Men det finns ett par skönhetsfiäckar. NärJohan uttalar glädje över att man slaktar statens utvecklingsfond utanatt del finns något annal i stället, bör göraklart för sig all statens utvecklingsfond kommer in i sista skedet. När detgäller en innovation eller när en företagare vill ha hjälp all ta fram en idéär vägen följande: Först vänder man sig lill företagareföreningen, som kopplarin innovatören till STU. När den processen är klar kommer utvecklingsfonden inför att hjälpa lill med pengar lill prototypen. Fram lill ärfonden verksam, men därefter skall de blivande fonderna ta över funktionen allstötta upp med pengar. I propositionen föreslås en gräns på . Delkommer att innebära all flera stora projekl ramlar åt sidan. talar om alt STU skall slå för denövergripande planeringen. Det ingår självfallet inle i STU:s verksamhet,eftersom STU enligt regleringsbrevet inte har möjlighet att gå in med pengarnär det gäller prototyper till större projekt. Jag sade i mitt tidigareanförande: Nog hade det varit rimligt all vänta med slakten av statens utvecklingsfondlill dess STU-kommilléns betänkande harblivit remissbehandlat. Då hade mankunnat ta hänsyn till vad en eventuell proposition kan komma all innehålla. () kortgenmäle: Del gör mig ont att diskutera med . Vi har samarbetatmycket bra i utredningen och även i övrigt. Men jag vill fästa uppmärksamhetenpå att det inte på något sätt skulle vara främmande för utvecklingsfondernaall gripa sig an uppgifter i det skede som han här nämner. Jag kan inle se attdet finns någonting som hindrar all man på länsnivå tar sig an de problemen.Jag tror all de föreslagna åtgärderna kommer alt medföra att vi får ställaökade resurser lill förfogande för utvecklingsarbetet i alla skeden. Del trorjag är viktigt. Del har vidare påståttsatt del blir på del sättet alt Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. en del ärenden fallermellan stolarna. Men del står i propositionen att statsrådet avseratt återkomma till de övergångsfrågor som kan uppkomma i samband med allverksamheten i statens utvecklingsfond överförs till de nya stiftelserna. Delbör därför ankomma på regeringen att fastställa slutlig tidpunkt närutvecklingsfondens verksamhet i sin nuvarande form skall upphöra. Del böralltså inte vara någon risk för att någonting ramlar mellan stolarna! HerrWååg har fört fram den synpunkten tidigare alt det är den gamla regeringen somhar tillsalt utredningen och alt del är den gamla regeringen som har inrättatföretagareföreningarna på sin lid. Jag tror alt Gävleborgs företagareföreningsprang fram lokalt ur sysselsättningsproblem på 1930-lalel. Del initiativetledde sedan till alt regeringen tog upp dessa frågor. Det är bra,och del kan vi glädja oss åt gemensamt. Vadsedan gäller industriverket, där vi båda är ledamöter i styrelsen, tror jag allvi kan påverka möjligheten all successivt lösa problemen i samförstånd. Viskall inle se del här som presligefrågor. Jag tror att regeringens grepp är ettframsteg. Del gäller att anpassa industriverket och andra organ så attåtgärderna följs upp på ett rimligt säll. Jag tror att det skall lyckas. SVENANDERSSON i (fp) kort genmäle: Utvecklingsfonden hade, enligtuppgift, i går 20 milj. kr. Det skall räcka till . Delfinns inga pengar till några projekt - vad man än kommer alt skriva i beslutet.Man måste tillföra fonden mer pengar om man skall kunna ge bidrag lill nyaprojekl. Det finns fiera skäl att uttala tillfredsställelse över den härpropositionen om den mindre företagsamheten. Personligen skulle jag viljaprioritera tillfredsställelsen utifrån sysselsättningssynpunkten. Hälften avalla anslällda i näringslivet är sysselsatta i denna del avföretagsamheten. Ur sysselsättningssynpunkt är det därför ytterst angelägetall goda arbetsförutsättningar skapas för en så dominerande del av vårtsamhällsliv som denna. Del blir tyvärr sällan den uppmärksamhet kringsysselsättningssvårigheterna i de många små företagen som del blir kringsysselsättningsproblemen i de få stora företagen. Regeringenhar med den här propositionen redovisat en kursändring som del finns allanledning att hysa stora förhoppningar inför men som också i praktiskuppföljning kräver kontinuerlig uppmärksamhet. Propositionen innehållernämligen inle bara de konkreta förslag i olika avseenden som debattennaturligtvis i första hand kommit att handla om. Vi får inle glömma bort deanalyser och de resonemang och, som följd därav, de intentioner för delfortsatta arbetet för den mindre företagsamheten som återfinns ipropositionen. På olika områden och på olika nivåer i vårt samhällsliv finnsdet anledning att fästa avseende vid dessa intentioneroch riktlinjer i del praktiska arbetet att ge den mindre och medelstoraföretagsamheten bättre arbetsförutsättningar. Demindre och medelstora företagen har myckel mera all ge än vad de fållmöjligheter alt i praktisk handling visa. Om vi befriar dessa företag från myckelav de ulvecklingshinder som hämmat dem kommer vi framöver att kunna ökaproduktionsvolymen och sysselsättningen, vi kommer all kunna ökaproduktiviteten liksom produktutvecklingen och innovalionsverksamheten. Vikommer också att förbättra våra förutsättningar alt öka exporten liksomförutsättningarna för hemmaindustrin, som har all konkurrera med importen. Förvår samhällsekonomiska balans är del ett väsentligt steg som tas medpropositionens förslag men också med den allmänna kursändring i näringspolitisktavseende som proposilionen är ell ullryck för. Delär mot bakgrund av denna näringspolitiska kursändring som vi skall se dekonkreta enskilda förslagen i propositionen. I de fall där frågetecken harredovisats måste vi naturligtvis med uppmärksamhet följa utvecklingen. Syfteoch målsättning bör det inte råda något tvivel om. Del är i den praktiskauppföljningen som alla krafter nu måste sättas in för att i verklighetenåstadkomma vad som har varil syftet. Medall rätt har stor uppmärksamhet riktats på de förslag i proposilionen som berörförelagens kapitalbeskattning. Den hittillsvarande kapitalbeskattningen har imånga fall haft till följd att den mindre företagsamheten utsatts för extrapåfrestningar som inle drabbat de stora och börsnoterade förelagen. Så kan detnaturligtvis inle få fortsätta, om vi beaktar att hälften av dem som får sinförsörjning i vårt näringsliv får del just från dessa mindre företag. Medden utvecklingskraft som de mindre förelagen ofta har inneboende men som dehindras att förverkliga är det slöseri med resurser och förutsättningar atticke börja en nedlrappning av del utvecklingshinder som kapitalbeskattningenutgjort. För tryggandet och utvecklandet av vårt framtida välstånd är del ensjälvklarhet att vi genast måste påbörja delta arbete. Det är i avvaktan påmera omfattande reformer i denna riktning som dessa ålgärder all lindrabeskattningen av det kapital som arbetar i våra småföretag föreslås. Det är påsina håll rent groteska förhållanden som uppstått. Betalningen avförmögenhetsskall på kapital som arbetar i förelagen har förutsatt så storalöneuttag att del blivit en belastning som äventyrat företagens framlida drift.Detla missförhållande, som regeringen med sin proposition börjat undanröja,skall ses mol bakgrunden av den dominerande roll som den mindre företagsamhetenspelar för inte minst tryggandet av sysselsättningen i vårt land. Låldella vara en första inledande konkret åtgärd för att ge oss ell nyttnäringspolitiskt klimat, vilket är del långsiktiga syftet med föreliggandeproposition! Jag yrkarbifall till föreliggande utskoltsförslag. Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. Jag har till näringsulskottels betänkande nr 34 fogat ett särskiltyttrande och vill med anledning därav göra några kommentarer. Ipropositionen 40 föreslås, som redan har sagts , altutvecklingsfonder byggs upp länsvis i stiftelseform med stal och landsting somhuvudmän och med uppgift all främja de små och medelstora företagen. Därutöverföreslås i proposilionen uppbyggnad av två investmentbolag för att främjaetablering av nya förelag. Dessa investmentbolag skall ha försökskaraklär, ochtvå områden har valts ut för dem - och jag har i och för sig ingenting attinvända mol det valet - nämligen Värmland-Bergslagenregionen och mellerstaNorriand. Dessa bolag skall ägas av Svetab. Detfinns ett område i som jag anser ligger nära lill för all komma i frågaför regionala insalser, nämligen sydöstra . Representanter frånsydöstra har väckl tre motioner om ell investmentbolag i della område.Två av dem är från representanter för län, nämligen motionen 111 avsamtliga borgerliga ledamöier från län med mig som första namn och 112av de socialdemokratiska ledamöterna från län med somförsta namn. Vi yrkar att beslutar att ett särskilt investmentbolag,helägt av Svetab, etableras i län. Om det skall bli ell tredjeinvestmentbolag bör det föriäggas lill sydöstra - det håller Jag starktpå. Många skäl kan anföras för detla. Kalmarlän har inle haft någon folkökning på de Irols att det, somvi vet, har skett en befolkningsökning i landet i dess helhet och en kraftiginduslriulveckling i många områden. län har inom sitt område dels ettstödområde, dels en s. k. grå zon, dels kommuner med starkt behov av ettdifferentierat näringsliv. Kalmarlän har haft en mycket stark nedbantning av näringslivet. Jordbruket haravfolkats kraftigt, och länet har varit en av våra mest framträdandesmåbrukarbygder. Vi har haft nedläggning av F 12, av järnförädlingi och av Fo-staben. Glasbruken har haft stora svårigheter - aktuelltnu är Glasverk. Många av industrierna utnyttjas endast till 70 96.Borta är också den stora kvarnen, margarinfabriken m. m. Pådel regionala planet skall det råda harmoni mellan insatserna för näringslivet,men man måste också sträva efter harmoni mellan landets olika regionalaområden. Inte minst angelägel är vårt yrkande med utgångspunkt i all del genomden småföretagarstruklur som redan finns i länet är möjligt att utvecklabefintliga verksamheter. SydöstraSverige ligger sedan gammalt geografiskt bra till för kontakter sjövägen medutlandet, både för export och för import, och närheten lill Västeuropasvattenvägar är myckel fördelaktig. Ulskotletavstyrker våra motioner och framhåller att man inte finner att del i motionernaframförts skäl som bör föranleda en annan omfattning och inriktning avförsöksverksamheten än den som förordats i propo- Till deltaskulle jag vilja säga att man, när inkörningen av dessa investmentbolag ärpasserad och erfarenheter har vunnits av försöksverksamheten, bör övervägastarten av ell tredje investmentbolag i sydöstra . Jag yrkar bifall till vad näringsutskottel i övrigt har hemställt. AXELKRISTIANSSON (c): Jag tar till orda i denna debatt med anledning av motionen 1977/78:151av mig och . Motionen, som är väckt med anledning av denföreslagna reduceringen av kapitalskatten i propositionen 1977/78:40, har ellyrkande som innebär att förmögenhetsskallen vid nyförvärv av fastigheter skallvara baserad på köpeskillingen oreducerad, så länge den ligger högre äntaxeringsvärdet. Därtill yrkas att hos regeringen begär en noggrannuppföljning beiräffande icke avsedda effekter av den i propositionen föreslagnaförändringen i förmögenhetsbeskattningen. Slutligen föreslås all hosregeringen begär all frågan om jord- och skogsbrukets avgränsning från reglersom generellt gäller vid förmögenhetsbeskattning beträffande rörelsefaslighetblir föremål för utredning. Det först refererade yrkandel återfinns medulföriig motivering i molionen 1976/77:619, som också behandlas i detlasammanhang. Motionernahar avstyrkts av skatieulskollel. Utskottet erkänner att de nuvarandebeskattningsreglerna i vissa fall leder lill icke önskvärdaprisbildningseffekter men anser att detta får med en skärpt jordförvärvslag.Utskottet har således klart avgränsat sin bedömning till att gällabeskattningen. Det är möjligt att ett fackulskott bör göra det, men della kanändå synas anmärkningsvärt eftersom den föreliggande propositionen klartintegrerar beskattningen i näringspolitiken. Vi har i delta land en förmögenhetsskatt som utgår efter vissafastställda grunder. Om den lycker inte alla. Jag kan för egen del gå med dessat. o. m. så långt att jag kunde säga att den borde avskaffas. Jag skulle kunnagöra det under den mycket vikliga förutsättningen att vad som är att betraktasom förmögenhet skapats genom sparande av tidigare inkomslbeskaltade pengar. Såär nu inte alltid förhållandet. De förmögenheter som finns har i storutsträckning uppkommit på annat säll - jag vill dock betona på fullt legaltsäll. De har således vid uppbyggandet undgått beskattning. Då framstår del somfullt rimligt att vi också i fortsättningen har kvar en förmögenhetsskatt. Detblir då i första hand en fråga om vad som är en rimlig avvägning avförmögenhetsskatten dels i förhållande lill annan beskattning, dels med hänsynlill beskattningens inverkan på sparande och företagande. Sådana avvägningarhar ju skett från lid till annan, och jag förmodar att vi även i fortsättningenmåste göra sådana. Enannan fråga är om olika förmögenhetsobjekt skall beskattas olika eller omförmögenhetsskatten skall vara neutral. Frågan har sill alldeles Demindre och medelstora förelagens utveckling, m. m. Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. speciella intresse inteminst med anledning av del förslag lill lättnader som framläggs iproposilionen. Vihar i vår motion sagt alt huvudregeln bör vara all all förmögenhet beskattaslika, oavsett om den består av banktillgodohavande, faslighet, rörelse ellernågonting annat. Det är i sammanhanget intressant att konstatera all deförmögenheter som är mest utsatta för infialion och dålig värdebeständighet ifortsättningen kommer att vara de högst beskattade. Entredje fråga är om kapitalbeskattningen skall användas som instrument för allstimulera företagsamheten. Vi har visserligen, som påpekats i debatten, redaninslag härav, men frågan aktualiseras naturligtvis ytieriigare av de vidaresteg på den vägen som föreslås i propositionen. Här anmäler vi motionärertveksamhet lill om de som på detla säll stimuleras mest är de som behöver denhjälpen bäst. Vi frågar oss naturligtvis också om man inte borde avvakta denytterligare utredning som kommer. Del måste givetvis vara så all problem ochsvårigheter inom företagsamheten - och de finns - icke står i relation lillinnehavd förmögenhet. är det förmodligen tvärtom. För dem som har ettlågt kapilalinnehav ger förslaget inga lättnader alls. Vidare kan sägas att detvid stort eget kapitalinnehav men dålig lönsamhet blir en reducering avkapitalskatten redan genom den nu gällande s. k. 80/85-procentsregeln. Vimotionärer har ändå sagt att vi kan godta detta förslag, men vi anser att detlill sina verkningar noga bör följas upp. Omman nu godtar de lättnader som här sker beiräffande förmögen-helslillgångar somligger i vissa slag av fastigheter följer därav rimligen all man också bör sepå frågan om en sådan åtgärd leder lill från skilda utgångspunkter ickeönskvärda effekter, som kanske t. o. m. kan vara till skada för de inom dennaföretagsamhet verksamma. Detta är en mycket väsentlig fråga. Jagär väl medveten om att det härvidlag finns stora olikheter inom det mycketheterogena område som denna företagsamhet utgör. Avgörande är hur stor delvärdebesiändig och, skulle jag vilja säga, mark-nadsattraktiv substans somingår i fastigheten. Vid stor sådan uppträder, framför allt i infiationstider,långsiktigt starkt negativa effekter. Sådana finns redan, men de förstärksytterligare med del nu föreliggande förslaget. leder fram till vårtandra utredningskrav, där frågan är om viss avgränsning bör ske beträffandefastighetsinnehav som är starkt efterfrågat ur kapilalplaceringssynpunkt,exempelvis Jord och skog. Dethar framför allt inom detla område redan med nuvarande skal-tebestämmelseruppstått ett efterfrågeiryck, som fullständigt urbaniserat prisnivån påfastigheter av detta slag. De priser som betalas för dessa objekt slår inle inågon som helst rimlig proportion till lönsamheten inom näringen.