prot · G10952 · 1977-12-31 00:00:00 — Vi skall inte heller glömma bort alla dem som är störda ivåra tätorter och vid stationerna utmed . Ingen talar för dem.Men när del gäller har man piskat upp en nästan hysterisk stämning ibullerfrågan. Jaghar velat säga delta därför att vi ser allvarligt på det i utskottet. Vi tyckeratt man skall bedöma bullerfrågan när det gäller med samma sans ochmåtta som man bedömer frågor av samma art på andra håll. Ettav skarpaste vapen var när han hänvisade till de tre lungaremissinstanser som varit negativa. Han nämnde naturiiglvis inle de nästanhundra remissinstanser som varit positiva. Men tre var negativa -, och planverket. Jag hoppas alt jag inle slårsvärdet ur hand alltför brutalt när jag säger att deras negativayttranden helt och hållet bygger på om det är fråga om sanitär olägenhet påBromma flygplats. Och den frågan, , slår ännu öppen. Självfalletvill ingen av oss inom utskottsmajoriteten medverka lill en sanitär olägenhetför någon som bor vid - eller någon annanslans. Vi förutsätter all såinte heller kommer au bli fallet. Dentekniska utvecklingen, som jag redan har berört, visar klart och tydligt att vihar rätt att vara hoppfulla, , inte skeptiska. Del finns en klarutvecklingslinje. Det har bekräftats av . När han reste runt lillde flygplans- och motortillverkare som kan vara aktuella fick han de factobekräftat att maskiner och motorer med kanske halverad bulleremission skallkunna finnas tillgängliga på marknaden . Om det blir fallet - och enförutsättning för bevarandet av är ju alt man får ell tystareflygplan än F-28 längre fram - går då med på att Brommaflygplats skall bevaras såsom allmän flygplats och inrikesflygplats i ? Denfrågan är viktig, och det är lika viktigt att få svar på den, eftersom vi iutskottet haft en känsla av att vi i våra ståndpunkter har börjat närma ossvarandra. Vi har nått ett stadium där vi inte längre har den kollisionskurs somvi hade tidigare. Jaghar talat om miljöproblemen och noga understrukit vikten av all komma fram lillett samförstånd med i frågan. Statsmakterna får inte skynågon ansträngning för all göra till en av alla accepteradflygplats. Detla är nödvändigt! Svenskt inrikesflyg kan icke klara sig utanBromma flygplats utan svåra skadeverkningar. sade atthan kunde länka sig en återflyttning till Brom- ma, men han sade också attinrikesflyget skall flytta därifrån för gott. Jag lar detta, ,som ett exempel på den något diffusa och flytande attityd som reservanterna harintagit redan i sin reservation. Utskottsmajoritelen vågar nästan hoppas på altni, om del tekniska underiag som tas fram gör det berättigat, kommer att gåmed på att snart skall las i bruk igen för inrikesflyg. Brommaflygplats är emellertid inte bara ett problem för utan också ellnationellt problem. Det är viktigt att vi inte bara med läpparna bekänner osstill tanken på att göra "rundare". ärSveriges centrum; det är ett faktum som inle kan resoneras bort. Itrafikulskollei ställs vi inför förslag om att göra meralättillgängligt för dem som bor i avlägsna bygder i vårt avlånga land.Inrikesflyget är ett av de främsta medlen i de planerna. Därför kan de som gör allt för all försöka riva inte få stå oemotsagda. Vihar både i utskottet och i kammaren här ett övergripande ansvar: vi måste selill hela landels intressen. Det enda jag kan vara överens med omär att inrikesflyget i måste infogas i det trafikpolitiskasammanhanget. Det är självklart. Den majoritet som slår bakom utskottetsbelänkande ser gärna att socialdemokraterna förenar sig med oss iBrommafrågan. Meddessa ord, herr talman, ber jag all få yrka bifall till trafikutskottetsbelänkande. Flygplatsfrågani Stockholmsregio -nen (vpk) kortgenmäle: Alt jag här har framhållit alt man vid en avveckling av Brommaflygplats bör planera för bostäder, rekreation och arbetsplatser, del betecknadeRolf Clarkson som del mest miljöfieniliga som han hade hört. Jag har svårt attse hur bosläder, rekreationslillfällen och arbetsplatser skulle kunnabetraktas som - eller i praktiken vara - mer miljöfientliga än den flygtrafiksom vi nu har där och som upplevs som en verklig plåga av så många människor.Jag kan inte hänga med i resonemang om det miljöfieniliga i desynpunkter som jag har framfört. Sedanskulle jag gärna vilja höra vad anser om det som jag här haranfört beträffande de risker som sammanhänger med flygtrafiken. Det har överhuvud taget berörts väldigt litet i både proposition och utskottsbetänkande.Det är inte nog med att man från regeringen och utskottsmajoritelen - tyckerjag - förringar bullerproblemen, ulan man ifrågasätter t. o. m. om del ärsanitära ölägenheter där ute, trots att hälsovårdsmyndigheter vid fleratillfällen klart har fastställt detta. Man nonchalerar tydligen heltluftföroreningarna, trots att flygels andel av dessa luftföroreningar harberäknats uppgå lill ca 70 96, och trots de upprepade klagomålen från de boenderunt flygplatsen. Hurser på säkerhetsfrågan med hänsyn till nuvarande förhållanden ochmed hänsyn till den ökade flygintensitet som man väl trots allt måste räknamed? Hur ser exempelvis på 8 protokoll 1977/78:52-53 Nr 52 undersökning, som visar att 75 96 av inträffade flygolyckor sker påoch Torsdaeenden '' flygplatser? Skall man inte tillmäta sådana saker en rättavgörande titydelse i del här sammanhanget? Flygplatsfrågan iStockholmsregio -nen () kortgenmäle: var älskvärd nog att ställa några frågor i anslutningtill min inledning. En central fråga var om vi - alltså reservanterna - skullekunna tänka oss all i fortsättningen använda för den händelseman fick fram lystgående motorer och därmed också hell andra decibellal än f n.Jag vill säga att vi har vår uppfattning klar, och den kan inle vara ny förherr Clarkson. Vi anser alt har fyllt sin uppgift och attinrikesflyget fortast möjligt skall förflyttas därifrån lill Arianda. Det äralltså vår principiella uppfattning. Jagär den förste att vara myckel angelägen om samförstånd i olika sammanhang. Mendet är väldigt svårt att få samförstånd i principfrågor när man har olikasynpunkter. Därför vill jag understryka au vi vidhåller vårprincipiella uppfattning, som innebär att skall läggas ned ochatt trafiken skall överflyttas till Arianda. Detflnns väl förhoppningar, som sade och som framhålls också ipropositionen, alt det , på fyra , skall gå all få frammotorer som är så beskaffade att de ger lägre decibellal. Dessa motorer finnsännu så länge inle på konslruktionsplanei, och de finns inte heller på ettritplan. Men ni tror i alla fall alt de skall kunna se-rielillverkas, så att dekan inmonteras i lämpliga flygplanstyper inom en tidrymd av fyra . Vitror inte alls det. Vitror lika litet att ni skall kunna nå någon överenskommelse med den stabilamajoritet som finns här i länet och staden - det är framför alltsocialdemokrater och centerpartister som bildar den majoriteten -och somavvisar som flygplats i framliden. Detär också ett rent önsketänkande, ett rent hypotetiskt länkande, om man hoppasatt de förhandlingar som departementet genom luftfartsverket skall ta upp meddessa myndigheter kan ge ett resultat som skulle göra det möjligt alt disponeramarkområden på . Vi tror inle alls på den möjligheten. Detre lunga remissinstanserna tillmäter vi en avgörande betydelse i sammanhanget.Att sedan en massa länsstyrelser har uttalat sig för alt bibehålla är enhelt annan sak. Svaretpå den direkt ställda frågan är att vi vill möjligt avveckla . () kortgenmäle: Till att börja med, , konstaterar jag alt reservanterna,trots att det är klart utsagt all Ariandas kapacitet inte räcker till förinrikesflyget i , och trots alt någon annan alternativ flygplats inte fn. - till synes inte heller - finns i , likvälvill rymma ut och förlägga trafiken där Det betyderi praktiken, , alt ni socialdemokrater vill göra flyget intetill ett folkflyg ulan till ett flyg för de få. Det skall ransoneras och detskall förbehållas en, som jag förstår, port-följbärargrupp i samhället, som niannars inle brukar värna så mycket om. Såfår ni inte se det! Vi måste se detta pä det övergripande sättet. Del ärnationens intressen som står på spel - jag har sagt det förut och jag upprepardet. Jag tror att innerst inne känner och tycker likadant. Närdet gäller frågorna från om flygbränslet och de föroreningar somplanen förorsakar är det i sammanhanget ett marginellt problem.Luftföroreningarna från flygtrafiken utgör inte mer än I 96 av de totalaluftföroreningarna. Del är alltså inte fråga om någonting annat än en marginellhistoria. Sedantill frågan om säkerheten. Jag kan bara säga att de föreskrifter enligt vilkaflygtrafiken sker liksom teknikens nivå är sådana att säkerheten inte är entung fråga när det gäller en flygplats centrala eller perifera placering. Delfinns ingen säkerhetsrisk som är mätbar för att flygplatsen är centraltbelägen. Det finns alllid möjligheter om plan störtar all de störtar ibefolkningscentra, och även om statistiken säger att 75 96 av olyckshändelsernasker vid start eller landning är det i detta fall inte något problem som viskall överdimensionera. Jaganser att säkerhetsaspekten inte skall blåsas upp till något orimligt i dettafall. Flygtrafiken sker under så säkra former att flygplatserna kan varabelägna som . Flygplatsfrågani Stockholmsregio -nen () kortgenmäle: använde ordet folkflyg. Då vill jag ställa frågan: Ärinte de människor som flyger med SAS och delvis även med vanliga människor som använder sig av ett folkflyg, eller är denågot slags exklusiva personer? Jaghar inle hört några direkta klagomål från dem som flyger exempelvis frånKiruna, , eller till om att det är alltför storahinder att la bussen därifrån in lill city här i , trots att halvaantalet av LIN:s flygpassagerare använder sig av möjligheten att flyga fråneller till Arianda. Att mot den bakgrunden tala litet nedsättande om folkflygetsom sådant är väl att skapa motsättningar där de inle finns - jag skall i detsammanhanget inte ta upp del gamla resonemanget om portföljbärare och liknande. Jagär också övertygad om att det kommer att finnas möjlighet att om så behövsbygga ett mera centralt flygfält för eller, rättare sagt,hela landets behov av alt komma till och från på ell hyggligt sätt.Det resonemang vi nu för påminner om det vi hade en gång i liden när del gälldeHalmsjön - är alltså del nuvarande - och alla de propåer somdå fördes fram om avståndet till och från, svårigheter hit och svårigheter dit.I dag ligger Arianda där Flygplatsfrågani Stockholmsregio -nen det ligger, och det är ettalldeles utmärkt flygfält som säkeriigen - åtminstone så långt vi kanöverblicka - kommer att få ta emot det ökade antal flygpassagerare somregeringen har räknat fram i sina prognoser. Till det här bör slutligen läggas,herr talman, alt vi har fått ytterligare två flygplatser, nämligen en som heterLandvetter och en som heter . använder kanske intepersonligen , för det innebär ju en bussresa till och från , ulanhan går väl på i , eller var del nu kan vara han embarkerar planet,för att få en kortare busstransporl från in lill city. Men vi hävdar alldet man förlorar på landtransporten, del tjänar man in i flygtid med denya plan som trafikerar de stora inrikesflyglinjer vi har i vårtsamhälle. (vpk) kortgenmäle: säger att det här handlar om nationens intressen. Jagvill upprepa vad jag redan tidigare varit inne på och säga att det inte ärnationens intresse del här gäller, om man inte med nationen förstårnäringslivets företrädare och vissa kommunala representanter ute i landet somvill ha kvar. Nej, det gäller här om del man anser på bolagenskontor, i bankernas styrelserum eller bland några kommunalmän ute i landetskall väga tyngre än omsorgen om tiotusentals människor och deras hälsa. Jagär väldigt förvånad över hur lyckas förringa frågan omluftföroreningarna vid genom alt säga att bara I 96 avföroreningarna - jag tror del var den siffran som nämndes - hade att göra medflygtrafiken. Det måste ju vara helt galet. Så fel kan väl ändå intehälsovårdsnämnden i och andra instanser ha räknat, att detskulle uppslå så stora differenser som ett femtiotal procent eller mera. Medutgångspunkt i den omfattning som verksamheten vid har kan ju var ochen räkna ut att den har en mycket stor del i luftföroreningarna och i de riskersom därmed uppstår i form av blyförgiftning och kemiska, skadliga ämnen frånjetbränslen. De riskerna är mycket stora vid alla flygplatser, och i detavseendet är inget undantag. Jag tycker att det borde vara odiskutabeltalt så är fallet. RolfClarkson sade också all säkerhetsproblemen inte skall blåsas upp till så storaproportioner. Men säkerheten för flygpersonal och passagerare liksom för demsom bor nära en flygplats måste tillmätas en myckel stor betydelse. Jag troratt väldigt många håller med mig om att del inte är lämpligt att behålla enflygplats som hör till de mest trafikerade i mitt inne i ett såläilbefolkat område som . i har beräknat attantalet människor som bor i ett stråk över vilket inrikesplanen går ned förlandning på uppgår till omkring 140 000. Det är alltså intebetydelselöst var flygplatsen ligger, vilket inflygningsstråk det har, osv.Alla önskar vi att det inte skall inträffa olyckor. Men man måste ocksåmedverka till att förhindra olyckor genom att inle föriägga flygplatser till såtätbefolkade orter. () kortgenmäle: kunde alltså inle ge mig något svar på frågan, var man iframtiden skall lägga en flygplats lill i . Han sade bara:Någon plats hittar vi väl. Vi har haft utredningar om det, och vi har inlehittat någon annan plats än /Gelaren, och den går inte all använda. Delär naturiiglvis så, , att passagerarna från , ochGöteborg till Arianda är missnöjda, men de har resignerat. Det största bevisetför all jag har rätt är den dåliga beläggningen på planen från ; också denflygplatsen är förlagd oekonomiskt i förhållande till sitt upptagningsområde,som är . mås-le ge rabatter på flyg- och startavgifter föratt stimulera till användning av flygplatsen. Det är ett investeringsmisslag ihundramiljonersklassen som gjorts. Manskall inte underskatta den psykologiska effekten av längre restider. Det spelarväl ingen roll när man ser hastigt på det om det tar mer ellermindre för en passagerare. Men multiplicera med en miljon, två miljoner, tre miljoner- då är del en samhällsekonomisk kostnad i månghundramiljonersklassen.Psykologiskt innebär del en hämning av inrikesflygels utveckling, ochinrikesflyget skall utvecklas på samma betingelser och lika konkurrensvillkorsom andra transporlgrenar i samhället. Skalljag exemplifiera yuerligare vad 15, 20, 30 minuters ytteriigare restid betyder,, så kan jag säga att det är som att lägga , någonstansi Hannoverlrakten i . Så myckel betyder det. Det betyder attSundsvall åker upp lill , osv. Ser man det på det viset är 15minuters försening inte längre så litet vare sig från bekvämlighetssynpunkleller från samhällsekonomisk synpunkt. Man måste se problemet på det sättet. Närdet gäller säkerhetsproblemet, , kan jag säga att enligtstatistiken har på 15 000 flygplatser för reguljär trafik 16 personerdödats av havererande flygplan inom en radie. Det visar säkerhetsfråganför de kringboende vid flygfält i dess rätta belysning. Del är alltsåingen stor fråga i sammanhanget. Närdel gäller luftföroreningarna slår jag för min uppgift att flygtrafiken endastsvarar för I 96 av luftföroreningarna. Glöm inte bort bostadsuppvärmningen,fabrikerna, biltrafiken osv. Flygtrafiken är nästan betydelselös isammanhanget. Och jetbränslet saknar bly! Flygplatsfrågani Stockholmsregio -nen Man har sagt att världens utveckling styrs av kommunikationerna. Delmå vara ell överord, men all ett myckel klart samband finns är ändåobestridligt. Det gäller utvecklingen av ekonomi och välstånd men ocksårelationerna mellan människor och nationer. Itakt med utvecklingen inom transportsektorn har flygets betydelse församhällsutvecklingen ökat. För svenskt vidkommande har flygel bli- vit särskiltbetydelsefullt på grund av vårt lands geografiska läge och utbredning. Sverigesberoende av utrikeshandeln gör ett väl fungerande flyg till ett nödvändigthjälpmedel i kontakterna mellan svenskt näringsliv och omvärlden. Flygel harockså stor betydelse för turismens utveckling. Den tidsvinst och de ökaderesmöjligheter inrikesfiyget erbjuder enskilda människor, förvaltning ochnäringsliv är också av stor betydelse. är ett ylslorl land med mångaöver hela landet spridda regioner och befolkningscentra. Tillgången lill snabbapersontransporter är en avgörande förutsättning för ell väl fungerandenäringsliv och en effektiv förvaltning. 1 trafik- och regionalpoliliskasammanhang spelar därför flyget - främst linjeflygel - numera en väsentligroll. Vid sidan av detta tyngre flyg har det s. k. allmänflyget byggts upp ochsvarar numera för en mångsidig service i skilda avseenden. Världenöver har flygel utvecklats myckel snabbt. Del gäller i hög grad också vårtland. Det är bl. a. mot denna bakgrund man även för framtiden har all räkna medtillväxt för såväl vår flygtrafik med omvärlden som för del svenskainrikesflyget. Avdet totala antalet flygresor i inrikes linjefart har ca fyra femtedelar sinstart- eller målpunkl föriagd lill eller . Med hänsyn lill denstora tyngd som har i del inrikes flygnätel är del avstörsta betydelse all flygplalsfrågorna i regionen löses på ell för hela landettillfredsställande säll. För att inle den lidsvinst som själva flygningen gerskall förioras måste markresliden i samband med inrikes flygresor vara rimlig.Allmänt uttryckt gäller det all finna flygplalslös-ningar som fråninrikestrafiksynpunkl uppfyller detta krav och uppfyller de krav somföljer av främst miljömässiga och ekonomiska hänsyn. Mot den här bakgrunden kanman konstalera all flygplalsfrågan i inte enbart är en lokalfråga utan också en fråga av stort nationellt intresse. Med utgångspunkt idessa förutsättningar har jag gjort mina överväganden i denna flygplatsfråga. Fråganom betingelserna för fortsatt trafik på och därmed ävenflygplalsfrågan i har sedan mitten av 1950-talelaktualiserats vid åtskilliga tillfällen ulan all något slutligt beslut harfattats. Detta föranledde mig, när jag nu tillträddemin nuvarande tjänst, att la itu med Brommafrågan. Vid min genomgångav de senaste årens debatt och olika slag av åtgärder fann jag attfrågans hantering inle fyllde de krav på full-sländighet och saklighet som jagvill ha för all ta ställning. Jag kunde bl. a. konstatera alt det underlag påvilket den förra regeringen grundat sina ställningstaganden i flera avseendenvarit ofullständigt. förutsättningar att också användas somtrafikflygplats hade således inte utretts. Den molionsdebalt om framtidsom ägde rum i denna kammare fick därför i stor utsträckning bygga påantagna sakförhållanden som inle kunde verifieras i tillgängligt utredningsmaterial.Denna omständighet bidrog lill alt förslaget om en förutsättningslösutredning om framlid då fälldes i kammaren. Jag skall inle nu tyngakammarens ledamöter med någon ytteriigare historieskrivning. Inomluftfarten liksom inom många andra samhällssektorer finns del naturiiglvismotstridiga intressen. Som en följd av detta är det i och för sig inteförvånande att lokaliseringsfrågorna ofta leder till debatt. Krav ställs på ettlätt nät av fiygplatser med bl. a. reguljär trafik. Flygplatserna skall liggacentralt. Transporterna såväl i luften som på marken skall vara snabba, säkra,billiga och bekväma. Flygplanen skall vara miljövänliga. Det är självklart attde olika kraven måste avvägas mot varandra. Rimliga uppoffringar måste därföraccepteras om man skall kunna tillgodogöra sig fördelarna med ett effektivtflygtransportsyslem. Risk föreligger annars för en allmän handlingsförlamning. Luftfartsverketoch Linjeflyg anmälde kort efter det att jag tillträtt somkommunikationsminister att den ursprungliga tidsplanen för en överföring avLinjeflygs verksamhet från lill - som skulle skett under år 1977- inte kunde hållas. Som tidigast möjliga överföringstidpunkl angavs slutet avår 1978. Med hänvisning till den tidsfrist som erhölls genom denna förskjutningav lidpunkten för en överföring av Linjeflygs verksamhet till Arlandalillkallade jag justitiekansler som utredningsman med uppgiftatt överväga förutsättningarna för att i någon form bibehålla . Den pågående allmänflygutredningen flck i uppdrag alt ävenöverväga som ell alternativ. Vidare uppdrogs åt luftfartsverket att göravissa utredningar rörande framlid för all full handlingsfrihet skulleerhållas. Utredningarna har till fullo bekräftat min uppfattning att ettkompletterande beslutsunderlag behövdes innan ställning kunde tas till Brommasframlid. Denna uppfattning förstärktes ytterligare i remissomgången. Jag villockså i det här sammanhanget understryka att utredningarna inte har lett tillnågon försening i överföringen av Fok-kerirafiken lill Arianda. Delförslag som kammarens ledamöter har att ta ställning till grundashuvudsakligen på överväganden och däröver avgivnaremissvar. Jag skall inte nu upprepa de förslag och argument som framförts ipropositionen och som också delvis redovisats , utan konstaterarendast att trafikutskottets majoritet på punkt efter punkt tillstyrktpropositionen. Jag skall i stället la upp de argument som reservanterna iutskottet anfört för att yrka avslag på propositionen. Låtmig först, herr talman, sammanfatta argumenten. allflygmaterielutvecklingen inte kommer att möjliggöra en återflyttning tillBromma inom rimlig tid, attnågra slalsfinansiella skäl inle finns för att välja Brommaallernalivel -snarare tvärtom, alldel mot bakgrund av bl. a. kommuns och landstingsuppfattning inle är realistiskt att vänta alt överiäggning- Flygplatsfrågani Stockholmsregio -nen arna skall kunna resulterai en snabb enighet om återflyttning av inrikestrafiken lill , attden oklarhet som funnits om inrikesflygets förläggning i ett längreperspektiv skulle kunna bli beslående , vilket innebär betydandeölägenheter för alla berörda. När man har sammanfattat reservanternas argument blir man någotchockad. Inte med ett ord berörs den grundläggande frågan, nämligenflygplatskapacileien och prognoserna för trafikutvecklingen. Utanatt la ställning till delta kan man konstatera att del redan nu med hänsyn lillbefintlig flygtrafik erfordras två trafikflygplatser i föratt tillgodose kapacitetsbehoven för den tyngre luftfarten och viss del avallmänflygel. Två trafikflygplatser behövs också från flygsäkerhetssynpunkl.Del är alltså av bl. a. kapacitets- och säkerhetsskäl inte möjligt attförlägga all den verksamhet som f n. bedrivs på till Arianda - dettaäven om byggs ut med en tredje bana. Vadhänder om man utökar trafik - som f n. lill drygt 80 96 består avtunga jetflygplan - med den del av allmänflygel på som bedrivs underinslrumentväderförhållanden, dvs. utför s. k. IFR-flygning, som uppgår lill35 000-40 000 flygplansrörelser ? Den totala allmänflygverksamheten påArlanda skulle då uppgå lill ca 60 000 flygplansrörelser . Dessa talerhålls alltså med dagens tra-fikomfaltning. Som alla vet har allmänflygplanenväsentligt lägre prestanda än de jetflygplan som används för passagerartrafik.Delta påverkar det nödvändiga säkerhetsavståndet mellan fiygplanen, vilket isin tur innebär att det antal fiygplan som kan tillåtas starta och landa underen blir väsentligt lägre. Man torde ulan att överskattakonsekvenserna kunna räkna med att kapaciteten sjunker med minst 10-15 96 frånmaximum ca 200 000 fiygplansrörelser lill ca 170 000 flygplansrörelserper år. Ärnu delta något problem? Ja, det är det i högsta grad, även om man skulle bortsefrån flygsäkerhelsaspekterna, vilket man enligt min mening inte kan göra. Enkoncentration av enbart allmänflyg som utför IFR-flygning till skulle- bortsett från alt en sådan uppdelning inte är funktionellt möjlig - innebäraall den totala irafikomfattningen tillsammans med Linjefiygs trafik redan år1980 skulle uppgå till ca 175 000 flygplansrörelser . Till följd av denkapacitelsförlusi som uppstår genom all all-mänflyg enligt IFR blandas medtunga jetflygplan uppgår den tillgängliga kapaciteten till endast ca 170 000flygplansrörelser .