prot · G109132 · 1977-12-31 00:00:00 — Ipropositionen föresläs också atl arbetstagare för rätt att förkorta arbetstidentill tre fjärdedelar av normal arbetstid lill dess barnet fyllt eller lillden senare tidpunkt dä barnet slutat det första skolåret. Förslaget är enanpassning till de förhållanden som råder för statligt anställda. Det äralltså en rättvisefråga att ge alla föräldrar denna möjlighet som baratillkommer ett fåtal. Syftelär att ge föräldrar och barn mera tid för varandra och att minska barnens oftamycket långa dagliga vistelsetider i daghem och annan barnomsorg. Behovet avledighet torde därför vara störst och under det förstaskolåret. På grund härav har åldersgränsen satts till åtta är. Förutomde nämnda möjligheterna lill hel- och deltidsledighet skall föräldrarna alltidha räll all vara lediga när någon form av föräldrapenning utgån Möjlighetenatl förkorta arbetstiden till tre fjärdedelar av normal arbetstid innebär dockinte att föräldrarna måste ta ut ledigheten i en följd. F. n. för ledighet isamband med barns födelse delas upp på två perioder. Den tid då särskildföräldrapenning utgår får också delas upp på två perioder. För att reglernaskall bli så enkla som möjligt, som föräldrarnas behov av ledighettillgodoses, föreslås atl ledigheten får delas upp på två perioder perkalenderår. - Rätten atl dela upp ledigheten är oberoende av om ledigheten tasut som hel, halv eller fjärdedels ledighet. I de två perioderna skall all ledighet inräknas,oberoende av om föräldern har föräldrapenning under Nr 132 tidenför ledigheten eller inte. Antalet perioder är liksomlagen i övrigt helt knutet till arbetslagaren i yi anrji 197» dennes egenskap avförälder. Del innebär atl varje förälder har rätt att dela uppsin ledighet på två perioder per är. Enligt gällande regler arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till . ledighet i samband medbarns födelse skyldighet att anmäla detta till arbetsgivaren en månad föreledighetens början. Vill man ha ledigt i samband med tillfällig vård av barn ärunderrättelsetiden . Beror ledigheten på sjukdom gäller över huvudtaget inte någon underräitelsetid. Vidbestämmande av underrättelsetidens längd haren avvägning fått göras mellan åena sidan förälderns behov av att med relativt kort varsel kunna fö ledigt närbehovet inte kunnat förutses i förväg och å andra sidan det behov somkan finnas på arbetsplatsen av inför ledigheten. Tillstor del tillgodoses föräldrars behov av icke planerad ledighet genom rättentill ledighet för tillfällig vård av barn. Någon ändring av reglerna för dennarätt till ledighet har därför inte föreslagits. För annan kortare ledighetsynes den nuvarande underrättelsetiden på en månad vara tillräcklig. Förlängre ledighel kan det dock med hänsyn till planerings-, vikariats- och andraomställningsfrågor vara nödvändigt med en föriängning av underrättelsetidenutöver en månad. Med hänsyn till omfattningen av den ledighel som föreslås harunderrätielsetiden föriängts utöver vad som gäller . Denföreslagna regeln är dock disposiliv så att arbetsmarknadens parter genomkollektivavtal kan anpassa den till de särskilda förhållanden som kan råda.Lagen medger undantag från regeln om två månaders underrättelselid om behovetberor på sjukdom hos den andra föräldern eller på någon annan omständighet somarbetstagaren inle har kunnat råda över. Enligtförslaget, som i den här delen stämmer med nu gällande regler, har enarbetstagare rätt att avbryta påbörjad ledighet. Har ledigheten varit avseddalt pågå än en månad är dock arbetsgivaren inte skyldig att låtaarbetstagaren återinträda i arbetet tidigare än efter anmälan. Tankenbakom förslaget till ledighet är-som jag sade tidigare-alt föräldrar och barnskall fö mera tid till en meningsfull samvaro. Arbetstidsförkortningenbör därför i princip spridas över arbetsveckans samtliga dagar. Baranär en sådan arbetstidsförkortning inte skulle tjäna detta syfte eller därarbetstiden är föriagd på sådant sätt att daglig arbetstidsförkortning ärutesluten bör ledigheten las ut så att den förläggs till viss eller vissa avarbetsveckans dagar. Det kan t. ex. gälla nattarbelande vårdpersonal. Ledighetenskall förläggas till arbetsdagens början eller slut om inle arbetstagarensamtycker till annan föriäggning. Medrätten lill ledighet följer rätten att i full utsträckning återgå till . En förälder får alltså rätt att efter viss kortare ellerlängre hel resp. fjärdedels ledighet gå tillbaka till full tjänst. Den arbetstagare sombegär 33 3 protokoll 1977/78:132-133 Nr 132 fjärdedelsledighet skall i första hand, med undantag för denkvantitativa Torsdaeen den minskningsom följer av uppehållet i arbetet, beredas oförändrade arbetsupp- 27 aoril 1978 gifter.Endast om det visar sig vara omöjligt med oförändrade uppgifter för I pdiehpt för vård Den nuföreslagna lagen om rätt till ledighet för vård av barn, m. m. föreslås blitvingande vad gäller omfattningen av rätlen till ledighet och periodindel- Reglerna omunderräitelsetid och den tid efter vilken arbetslagaren vid avbrott i ledighetfår återgå i arbete föreslås däremot bli disposiliva. Dessutom föreslås atlkollektivavtal får träffas på förbundsnivå om den närmare tillämpningen avbestämmelserna om ledighetens förläggning och skyddet mot försämring avanställningsförmåner och arbetsförhållanden. Dennya lagen om räll lill ledighet för vård av barn, m. m. föreslås träda i kraftden . Förutom den föreslagna ledighetslagen innehållerpropositionen också förslag lill vissa ändringar i övergångsbestämmelserna tillföräldraförsäkringen som trädde i kraft . Ändringenav övergångsbestämmelserna innebär att adoptivföräldrar, som adopterar barnfödda före men inte fyllda när de kommer iadoptivföräldrarnas vård, för samma rätt till föräldrapenning som om deadopterat barnet föreden , dvs. 210dagar i samband med barnelsankomst. Avdessa dagar utgår som särskild föräldrapenning och kan därför tas uttill dess barnet fyller eller t. o. m. första skolåret. Den nuföreslagna regeln får betydelse för alla adoptivföräldrar som efter den 1januari 1978 har adopterat barn födda före nämnda datum som inle fyllt åtta år.Förändringen är en rättvisefråga för denna grupp föräldrar och barn. INGRIDLUDVIGSSON (s): 1 den proposition som nu skall behandla föreslår regeringen,vilket socialministern ganska utförligt redogjort för, en ny lag som skall gerätt till ledighet för vård av barn. Socialministern kallade detta för andrastegel i en familjepolitisk utveckling. Enligt förslaget skall en förälder fårätt att för vård av barn dels vara ledig från anställning till dess att barnetär gammalt, dels få förkortad arbelstid till trefiärdedelar av normal arbetstid till dess alt barnet fyllt eller haravslutat första skolåret. Denna rätt skall enligt förslaget bli fristående fränföräldraförsäkringens förmånsregler. Det betyder all det inte är fråga om atti någon form kompensera det ekonomiska bortfall som uppkommer i samband med attden lagfästa rätlen till ledighet utnyttjas. Detframlagda förslaget är i stort sett en kopiering av de bestämmelser som i dagredan gäller för den statliga arbetsmarknaden. Man tycker då att det borde havarit möjligt att för presentera något fylligare uppgifter om hursystemet har slagit ul, eftersom det ju varit i funktion ganska länge på denstatliga arbetsmarknaden. Men någon närmare analys av hur möjligheterna tillledighet utnyttjats har vi inte fött, och del är alt beklaga. Visocialdemokrater har vid fiera tillfällen lagt fram förslag till riktlinjer för 34 hur vi anser att reformeringen av familjepolilikenskall drivas vidare. Vägledande för våraförslag har varit alt vi skall ge barnen bällre levnads- Nr 132 villkor ochsamtidigt öka jämställdheten mellan kvinnor och män. Vi har Torsdaeen denbl. a. begärt att skall fatta ett principbeslut om en till 12månader jl anril 1978 Del förslaget förutsatte också atl ersättnings- liden delas upp mellan föräldrarna.Våra förslag har dock redan förkastats av Ledighet fÖr vård i är. Detnu föreliggande förslaget är av mycket begränsad räckvidd och ett genomförandeav det gör knappast skäl för benämningen familjepolitisk reform. 1 propositionenanförs att möjligheten lill mer ledighet än lagen föreskriver är beroendeav arbetsgivarens inställning. Sedan kommer man in på olika skäl till atl detur både barns och föräldrars synpunkt vore myckel värdefullt med mer tid förvarandra och att detta skulle garanteras genom atl den föreslagna lagen gerutrymme fördetta. "Det skulle vara av stor betydelse för mångaföräldrar", heter det i propositionen. Vi kan hålla med om att möjlighetentill ledighet kommer all ha sin betydelse för en hel del föräldrar ochfamiljer. Det är också anledningen till atl vi accepterar lagförslaget, men vihar från den socialdemokratiska gruppen fört fram vissa krav som vi menar attriksdagen borde ställa sig bakom i samband med att beslut om lagen fattas. Attvi nu återigen aktualiserar dessa krav beror på att vi anser att del finns storsannolikhet för atl de som i första hand kan komma atl dra nytta av den nyalagen är de som är ekonomiskt väl ställda. Det är nämligen inle så, som detgörs gällande i propositionen, att det bara är den lagstadgade rätten att kunnavara ledig som är avgörande för om en förälder skall kunna stanna hemma ellerej. Det finns andra förutsättningar som också måste uppfyllas. Vilkamöjligheter har t. ex. den ensamstående föräldern eller föräldrar med lågainkomster atl utnyttja aldrig sä generösa ledighetsbestämmelser om de inte fårekonomisk kompensation? De har i regel inga ekonomiska marginaler att röra siginom. Nuskriver utskottet att det , när senast behandladevåra yrkanden -efter behandling i socialförsäkringsutskotlel -, inte har häntnågot som föranleder atl göra något annat ställningslagande i dag.Det har ju hänt att den här propositionen har lagts fram och såvitt vi kanfinna bör det här vara ett synnerligen lämpligt tillfälle för atlklargöra sina avsikter i familjepolitiken. Vi kan vara överens om att vi skallarbeta för att barn och föräldrar skall få mer tid för varandra. använder många ord för att klargöra värdet därav. Då borde vi ocksåvara överens om att del är lika viktigt för alla barn och för alla föräldrar.För att det skall bli verklighet krävs att de ekonomiska förutsättningarnahärför skapas. I vår motion 1776 har vi redovisat hur vi vill bygga upp ettsyslem enligt inkomstbortfallsprincipen. Vi menar också att rätten tillersättning skall knytas till varje barn i familjen. Ett godkännande av deriktlinjer som vi lagt fram i den socialdemokratiska motionen skulle utgöra ettbra komplement till den föreliggande propositionen. Förslagetgör också anspråk på att vara jämställdhetsfrämjande. Del skulle öka förutsättningarna för föräldrar alt dela på ansvaret för hem och barn, dvs. Ledighetför vård av barn, m. m. fädernaskulle efter del här förslagets genomförande komma all utnyttja rätten tillledighet i större utsträckning . Vi har väldigt svårt att förstå attpropositionen över huvud tagel innehåller något som skulle komma all verka iden riktningen. Det finns nog i stället goda skäl all förmoda alt en ledighetför vilken ekonomisk kompensation inte utgår inte kommer att bli särskiltmyckel utnyttjad av papporna i familjerna. är del så att det oftastär mannen i familjen som härden högre lönen, med påföljd att det också blir merekonomiskt kännbart när han stan nar hemma, hel t el ler del vis. Del är fiiravärt att de nya reglerna i stället kommer atl ytterligare befästa de traditionellakönsrollerna i familjen, dvs. med kvinnan som den som i första hand är ansvarigför hem och barn, även om hon förvärvsarbetar. Delär därför vi socialdemokrater menar atl man måste vara vaksam på utvecklingen.Vi vill genom vår motion möta de här tendenserna genom att knyta ersättningenfrån föräldraförsäkringen till den förälder som stannar hemma och harvårdnaden. Därigenom ges också en förvärvsarbetande make rätt all vara hemmaoch ta hand om sitt barn, även om den andra maken är hemarbetande. Vianser alt bör fatta ett beslut om all det fortsattareformarbetet skall ges den inriktning vi föreslagit i vår motion, somjämställer män och kvinnor inom familjepolitiken. Vi tror nämligen att om inteden föreliggande propositionen om utökad ledighet på något sätt kombineras medåtgärder som direkt stimulerar eller möjliggör för papporna atl aktivt tadel ibarnens vård, blir den ett slag i luften när det gäller alt främjajämställdheten. Det finns faktiskt ingen saklig grund för den optimism somföredragande statsrådet uttalar på den punkten. Förmodandena om de positivaeffekterna i dessa avseenden är nog att hänföra lill avdelningen frommaförhoppningar, så länge inga mer påtagliga åtgärder föreslås. Denhär frågan har också utförligt behandlats i en motion av ochOlle i . De pekar på just de farhågor som vi också hyseroch som vi har redovisat. Vad de vill med sin motion är alt regeringen skallges i uppdrag att se över vilka möjligheter det finns atl stimulera pappornaatt ta lika ansvar och även ge dem möjlighet därtill. Ett bifall tillreservation 2 är således ett bifall lill och OlleWästbergs motion. Där yrkar vi nämligen just att skall understryka viklenav att den arbetsgrupp som skal! få i uppdrag all följa lagens verkningar fårsom huvuduppgift att bevaka jämställdhetsfrågorna. Arbetsgruppenbör också få i uppdrag att ta erforderiiga initiativ, så altjämställdheisarbetet främjas. Oerhört viktigt är det också all noga följa i vadmån ledighetslagen kan komma all påverka utbyggnaden av barnomsorgen. Del harinle utskottets majoritet ansett nödvändigt att understryka. Påen punkt har utskottet tillmötesgått de socialdemokratiska motionärerna, och detär när det gäller frågan om den nya lagens inverkan på annan lagstiftning,såsom socialförsäkringen och försäkringar knutna till anställning. För ossframstår det som en upprörande brist atl delta inle klarlagts i propositionen,och vi efterlyser en sådan kartläggning. På den punkten har vi vunnitgehör från de borgerliga ledamöterna i utskottet, som tydligen - i Nr 132motsats lill socialministern - har insett alt det är väsentligt all lädelta Torsdaeen den utrett. Slutligen har vi i reservation 3 tagit upp samarbetet medde fackliga organisationerna. Vi anser det anmärkningsvärt alt intelöntagarorganisatio- ledivhel fÖr vård nerna varit med i förberedelsearbetet och noterar att här har tydligen l tillämpatsen annan praxis än den som tidigare gällt. Vi har vidareutvecklat delta i vårmotion. Vi kan inte dela den uppfattning som kommit lill uttryck i utskottetsskrivning,att förfaringssättet skulle ha varit detsamma nu som vid tillkomstenav andra arbetsrältsliga reformer. Vi har därför valt alt reservera oss motdenna del av utskottets motivering. Jag ber att få yrka bifall tillreservationerna som är fogade till utskottets betänkande. (vpk): Del finns ett gammall och ganska nollskämt om statistikens ofullkomlighet. Man säger att det finns tre olika slag avlögn: vanlig lögn, ell visst slags dikt och staiislik. Helt osöki har del slagii mig all man borde ii 11 foga enIjärde form, nämligen borgerliga vallöften. Jag tänker inle la upp liden medalt göra en uppräkning av alla svek som den borgerliga regeringen harslån för. De är redan alltför väl kända för att del skall vara nödvändigt. Jag skall nöja mig med atl ta upp den del som deborgerliga partierna, liksom socialministern , fortfarande envisas med altvilja kalla "stödet till barnfamiljerna" men som barnfamiljernahittills knappast har uppfatlat som något stöd. De positiva effekter someventuellt kunde ha blivit följden av beslutade reformer på områdethar snabbt ätits upp av kraftiga prisstegringar på dagligvaror, hyreshöjningaroch arbetslöshet. måste man ju i sanningens namn säga all den borgerligaoförmågan att genomföra sina löften inie är enbart negaliv. För del förslåkommer den atl leda lill alt de borgerliga partiernas tid vid regeringsmaklenkommer alt ta slut senast om etl och etl halvt ån För del andra kommer manuppenbarligen inte atl kunna driva igenom sina reaktionära förslag, som t. ex.förslaget om vårdnadsbidrag. Dessa vårdnadsbidrag skulle ju komma som ell brevpå poslen, bara de borgerliga partierna fick makten efter valet . harman förvandlat det till något som man själv vill ge bilden av atl vara entrestegsrakei,därdel första stegel var förbättring av föräldraförsäkringen, delandra, som vi nu diskuterar, förkortning av arbetstiden för småbarnsföräldraroch del tredje vårdnadsbidrag. Men del verkar som om kmtei har varit blött i detvå första rakeislegen, och till det sista förefaller man inte ha något krutkvar alls. även om socialministern i sin utförliga redovisning av propositionensinnehåll förebådar ett förslag . När del gäller förbättringarna av föräldraförsäkringen. såhar kommunisterna hävdat alt den genomförda reformen är en halvmesyr. Målsättningen måste där vara alt läcka inkomstbortfall i samband med lillfällig vård av barn, på samma sätt och utan begränsningar som gäller i 37 Nr 132 sjukförsäkringssystemet i övrigt men med tillägg för förbättrademöjligheter den '"föräldrarna alt delta i och följa verksamheten inom förskolan. 27 aoril 1978 " förslag som regeringen har lagt fram i den nu aktuella propositionen har vpkgodkänt att föräldrar skall ha rätt till ledighel för vård av barn tills det Ledighet fÖr vård uppnåretl och ett halvtårsålder.Med detta uppnårman.somsocialminisiern av barn m m " framhöll, en större likhet mellan anställda ioffentlig tjänst, som redan har denna rättighet, ochde privatanställda. Däremot har vi avvisat förslaget vad gäller förkortadarbelstid för föräldrar t. o. m. barnets första skolår. Vi har också hävdat atti den mån föräldrar vill utnyttja rätlen till ledighet helt eller delvis underbarnels första 18 månader, eller i övrigt ledighel när särskild föräldrapenningutgår, så skall den anställde själv ha rätt att bestämma över ledighetensförläggning. Vi avvisar således de bestämmelser som finns i 8 5 i lagförslagel,som ger arbetsköparna rätt att besluta i dessa avseenden, liksom 9 §, därarbetsköparna ges en möjlighet att utestänga den från arbeiei som önskaravbryta sin ledighet. Isill yitrande över vpk-motionen skriver utskottel: "Del är med förvåningsom utskottet noterar all vpk vill förvägra småbarnsföräldrar och deras barn deökade möjligheter till samvaro som propositionen banar väg för." Jag kaninle underlåta kommentaren, att det skulle ha varit en glädje för oss i vårtparti att genom en representant i utskottet ha fått möjlighet att skingraulskolisledamöternas förvåning på den här punkten. Jaghar f. ö. svårt att befria mig från den något lustiga bilden av ell avförvåning förstummat utskott med samfällt höjda ögonbryn. Del skulle kanske viddet tillfället t. o. m. ha varit värt alt sitta vid väggen ulan yttranderäll. Menlåt mig nu i stället skingra utskottets förvåning och -jag vet inte för vilkengång i ordningen - redovisa vpk:s ståndpunkter i de här frågorna. Vihar ingenting emot sex limmars arbetsdag. Del är faktiskt så, ärade ledamöterav arbetsmarknadsutskottet, an vi är det enda parti häri somharstälhkravet på en allmän arbetstidsförkortning. Och vad mera är-vi siäller kravel påallmän arbetstidsförkortning utan löneminskningar. Regeringens förslag lillkortare arbetsdag för småbarnsföräldrar kommer all gynna välbetaldaivåförsörjarfamiljer, och vpk vägrar att delta i sådana diskriminerandereformer. Jag kanske kan få en förklaring från det förvånade ulskottet hur manhar tänkt sig atl ensamstående föräldrar skall kunna utnyttja möjligheternatill ledighet. kanske man också vill förklara hur det kommer attfungera i stora delar av landei, där över huvud taget bara ett litet fåtalkvinnor kan fåjobb. Räknar ni på allvar med att fäderna i dessa familjer-iglesbygder, i en förelagsorter med tung industri, osv. - skall ha råd altminska sin arbetstid för atl kunna umgås med barnen? I så fall har ni intemycket begrepp om del arbetande folkets villkor här i landei. Jag skulle önskaalt jag kunde säga alt jag var förvånad över ulskollets siällningstagande - kan jag inle. En förutsättning för atlen lag om arbetstidsförkortning för småbarnsför äldrar inte skall bli diskriminerande är att de som använder sig av möjligheten 38 inte drabbas ekonomiskt. Del skulle såledesinnebära atl någon form av vårdnadsbidrag infördes.Men inle heller della är någol som vpk i dagens läge Nr 132 Vi anseratt alla tillgängliga resurser måsle användas för den utbyggnad av barnomsorgen.I dagarna har det kommit en ny rapport från sysselsältningsutredningen- Kvinnors förvärvsarbete och förvärvshinder- _ där man utifrån studier iBorås och visar att av de Ledighet fÖr vård kvinnor sominte förvärvsarbetar och som har barn uppger . ij/n m mbarntillsynen som ett huvudsakligt arbelshinder. Iell läge närdet verkligen existerar valfrihet för kvinnorna, dvs. närderas rätttill arbete är garanterad och när varje barns rätt lill en plats på ett bradaghem eller fritidshem är tryggad, då kan vi diskutera vårdnadsbidrag igen,men inte . Jag yrkarbifall till motionen 1977/78:1770. Under detla anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. ELVERJONSSON (fp): Propositionen 104 om utvidgad rätt lill ledighel för vård av barn skallses som en delreform på familjepoliiikens område - det har socialminister utförligt redogjort för i sitt anförande. Del första ledet utgjordesav den utbyggnad av föräldraförsäkringen från som trädde ikraft den . Den nu föreslagna fristående föräldraledigheten är detandra stegel. Därutöver planeras ett tredje steg som skall innefatta en samladlösning av frågorna om vårdnadsbidrag och utbyggnad av föräldraförsäkringen. Regeringsförslagetger en utökad rätt till ledighet från anställning. En förälder föreslås få rätttill vård av barn dels genom hel ledighel från anställning till dess barnetuppnått etl och , dels genom en förkortning av arbetstidentill tre fjärdedelar av normal arbetstid till dess barnet fyllt ellerdådet slutat förslå skolåret. Om förslaget kan sägas att det är ägnat atlstärka småbarnsföräldrars ställning pä arbetsmarknaden samtidigi som det gerdem bättre möjlighet att vara tillsammans med sina barn . Förslagets principer ansluter sig mycket nära till del som i daggäller för statligt anställda. Detär med stor tillfredsställelse jag konstaterar att det här regeringsför-slagelhar en mycket bred parlamentarisk uppslutning. Det är bara kommunisterna somhar yrkat på dels ändringsförslag, dels avslag i vissa delar. Vpk godtarförslaget om rätt till ledighet under barnels första 18 månader, men ställersig negativt till att föräldrar med småbarn skall få rätt alt förkorta sinarbetstid till sex limmar. Vpk har ju, precis som här sade,föreslagit en allmän sänkning av arbetstiden och säger sig på den grunden ickekunna acceptera den förkortade arbetstiden för småbarnsföräldrarna. FruMarklund sade först att man inom vpk var förvånad över utskottets skrivning, men senare återtog hon delta och sade att man inte var förvånad överdel som ulskottet enades om. Låt mig i anslutning tilldel sägaatl vi inom utskottet med förvåning och faktiskt också med ledsnad konstaterat 39 Nr 132 att kommunisterna är det enda parti här i som vill förvägra den småbarnsföräldraroch deras barn ökad möjlighet till en större samvaro, en 27 aoril 1978 möjlighetsom propositionens förslag banar väg för. Jagpåpekade tidigare atl utskottets majoritet var enig med socialdemo- Lediehet för vård kratema om att tillstyrka propositionen och atl avstyrka kommunisimotio- av barn m m '"' finns anledning atl medtillfredsställelse konstatera den enigheten, inte bara därför att det ärett bra lagförslag som därmed kommer att få nära nog hela stöd, utanockså mot bakgrund av det faktum att del så långt jag kan erinra mig är förstagången som socialdemokraterna ansluter sig ulan allernativförslag till ettförslag om en utbyggnad av en familjepolitisk reform. Därför framstår dereservationer som fogats till arbetsmarknadsutskottels betänkande som ytterstmarginella. Denförsta reservationen avser föräldraförsäkringens framlida utbyggnad.