prot · G10999 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:99 Förhandlingarnaleddes till en början av andre vice talmannen. K/550organisationsfrågor m. m. rörande försvaret §1 Vissa organisationsfrågor m. m. rörande försvaret Föredrogs försvarsutskottets belänkande 1977/78:11med anledning av propositionen 1977/78:65 om vissa organisationsfrågor m. m.rörande försvaret jämte motioner. I propositionen 1977/78:65 (försvarsdepartementet)hade regeringen föreslagit att 1. godkännade förslag till förändringar i arméns fredsorganisalion som föredragande statsrådet hade förordat, 2. med ändring av sitt tidigarebeslut godkänna att arméns radar- och luflvärnsmekanikerskola skulle varalokaliserad lill samt 3. bemyndiga regeringen att vidtade övergångsålgärder och åtgärder i övrigt som behövdes för att genomföra vadföredragande statsrådet hade förordat. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionenföreslås att luft värnsregemente (Lv 5) läggs ned. Vidare föreslåsatt Skånska luftvärnsregementei (Lv 4) i flyttas till och därsamordnas med Södra skånska regementet (P 7/Fo 11). Förslag läggs också fram omföriäggning av trängregemenle (T 1) i lillLivgrenadjärregemeniets (I4/Fo41) och artilleriregementes (A 1)gemensamma elablissement i . Slutligen föreslås alt arméns radar- ochluflvärnsmekanikerskola (RMS) med ändring av tidigare beslut om lokaliseringtill även i fortsättningen skall ligga i ." Idetta sammanhang hade behandlats de med anledning av propositionen väcktamotionerna 1977/78:426av () och (), vari yrkats alt beslutadeuttala att Lv 5 inte lades ned förrän motsvarande sysselsättningslillfällentillförsäkrades, 1977/78:427av m. fl. (s), vari yrkats att beslutade geregeringen till känna vad som i motionen anförts angående direktiv lilllantbruksnämnderna om markkompensation, 1977/78:536av m. fl. (c, m och fp), vari yrkats alt beslutadeuttala atl Lv 5 skulle behållas. Vissaorganisationsfrågor m. m. rörande försvaret 1977/78:537 avÅke Polstam (c), 1977/78:682 av m. fl. (s), vari yrkats alt med avslag påyrkandena i propositionen 1977/78:65 i skrivelse till regeringen gav till kännaatt Lv 4 borde bibehållas i samt att vid P 7/Fo 11 bibehölls ellerutökades nuvarande utbildning såväl i som i Revingehed, 1977/78:1032av () och (), vari yrkats atl gavregeringen till känna vad i motionen anförts om översyn avutbildningsorganisationen för arméns förband i , 1977/78:1033av () och i (fp), vari yrkats atlriksdagen beslutade att de i propositionen 1977/78:65 föreslagna förändringarnabeträffande Lv 4 och P 7/Fo 11 flck anstå t. v. och atl frågan blev föremål förytteriigare utredning, 1977/78:1035 av StinaEliasson (c) och Per (), 1977/78:1040 av BirgerNilsson m. fl. (s), 1977/78:1041 av RolfRämgård (c) och 1977/78:1044av (), vari yrkats att beslutade uttala att Lv 4 inteflyttades från . 1. all beträffandemarkfrågor skulle avslå motionen 1977/ 78:427, 2. atl beträffandenedläggning av lufivärnsrege-mente med bifall till propositionen ochmed avslag på motionerna 1977/ 78:426 och 1977/78:536 godkände vad föredragandestatsrådet hade förordat, 3. atl beträffandeorganisationsförändringar i med bifall lill propositionen samt med avslagpå motionerna 1977/78:682, 1977/ 78:1032, 1977/78:1033 och 1977/78:1044godkände vad föredragande statsrådet hade förordat, 4. atl beträffandesamlokalisering av förband i med bifall till propositionen och medavslag på motionen 1977/78:537 godkände vad föredragande statsrådet hade förordat, 5. alt beträffandelokaliseringen av artilleriets kadett- och aspirantskola skulle avslå motionen1977/78:1035, 6. alt beträffandeÄlvdalens skjutfölt skulle avslå motionen 1977/78:1041, 7. att i övrigt godkändede förslag till förändringar i arméns fredsorganisalion som föredragandestatsrådel hade förordat, 8. att med bifall tillpropositionen och med avslag på motionen 1977/78:1040 med ändring av sitttidigare beslut godkände att arméns radar-och luflvärnsmekanikerskola skullevara lokaliserad lill , 9. alt bemyndigaderegeringen att vidta de övergångsåtgärder och åtgärder i övrigt som behövdesför atl genomföra vad föredragande statsrådet hade förordat. 1.beträffande vissa markfrågor av , , , , , och (samtliga s) som ansett alt utskollel under 1 bort hemställa atlriksdagen med anledning av propositionen och med bifall lill motionen1977/78:427 som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört. Vissaoiganisa-t lons frågor m.m. rörande försvaret 2. beträffande organisationsförändringar i avEric Holmqvisl(s)som ansett atl utskottet under 3 bort hemställa altriksdagen med avslag på propositionen, med anledning av motionerna 1977/78:1032och 1977/78:1033 samt med biföll till motionerna 1977/78:682 och 1977/78:1044som sin mening gav regeringen till känna vad reservanten anfört. Till betänkandet hadefogats etl särskilt yttrande av (). Jag vill allraförst säga några ord om den reservation som , jag och övrigasocialdemokratiska ledamöter har fogat till det här betänkandet och som gällervissa markfrågor. Vifinner del angeläget att inte gör uttalanden som skapar något av etlnytt innehåll i gällande expropriationslag. Vi har därför inte kunnat ställaoss bakom det uttalande som görs i fråga om ersättningsmark. Vihar naturligtvis absolut ingenting emot att man under förhandlingar -oavsett omdet är försvarets representanter eller andra representanter för det allmännasom sköter förhandlingarna - så långt möjligt hjälper till så att markägarens,motpartens, intressen också blir tillgodosedda. Men atl utpeka domänverket somden markägare som skall ställa upp och tillhandahålla byiesmark finner vi varahelt omotiverat. Iandra sammanhang har det ansetts atl den kanske minst motiveradejordägargruppen utgörs av de personer som äger mark utan att själva bruka den.Det hade legal betydligt närmare till alt den kategorin hade blivit utpekad. Jag ber att fö yrka bifalltill reservalionen 1. Jagövergår sedan till att behandla den reservation som jag ensam står för. Organisationsförslagetdrabbar och speciellt hårt. Uppfattningen att ettluftvärnsförband bör läggas ned harjag i och för sig inte någon anledning atlbestrida. Men att det också skulle finnas elt annat förband, Lv 4, somovillkorligen måste flytta ifrån sin stationeringsort finner jag svårförståeligt. Luftvärnskåreni kom till vid liden förändra världskriget. Och den har , somkår och regemente, varit ett mycket uppskattat inslag i samhällsbilden i Malmöoch i . Vissaorganisationsfrågor m. m. rörande försvaret Betydelsenav Lv 4 har inte varit lokalt avgränsad. En stor del av nuvarande personal vidandra luflvärnsförband har börjat sin bana i vid Lv 4. Rekryteringslägelhar nämligen alltid varit gott vid detla förband. Utbildningen har också haftgoda betingelser: bra övningsmark och ett ständigt gott befälsläge.Ulbildningsmässigt har man kunnat nå goda resulial vid Lv 4. Och trivseln blandpersonal och värnpliktiga har varit god - det harjag kunnat konstalera underårens lopp, då jag vid skilda tillfällen besökt förbandet. Jagvill från början säga atl det är ostridigl alt detta etablissemang i viss månbehöver rustas upp. Men kostnaderna är inte de som utredningen har talat om. Såsent som för tre hade jag som försvarsminister anledning attpröva elt förslag som då förelåg om att slå samman Lv 4 i och Lv 6 iGöteborg lill ett förband i . Jaghade då anledning att ganska noga se på de här förhållandena, och jag besöktede båda förbanden. Det var då - del vill jag betona - en gemensam och myckelbestämd uppfattning hos överbefälhavaren, arméchefen och över huvud laget allmilitär sakkunskap att ett militärt förband i var av utomordentligt storbetydelse för den utsatta landsända som södra och västra ulgör. Jag skallgärna citera de uttalandena om någon önskar höra dem, för jag tror att de är dekraftigaste uttryck som kan ha getts för att ett förband skall bibehållas. Dennoggranna prövning som gjordes ledde till - det var i samband medOLLI-organisationen - att man tog den ställningen atl Fo-slaben skulle flyttasfrån till . Det vardelade meningarom detta. Det fanns de som hävdadeatl den borde vara kvar och anslutas till Lv 4. Avgörande var emellertid denmeningen att man borde med större tillförsikt kunna läggamobiliseringsuppgifterna på elt förband av den typ som P 7 representerar. Menlika självklart var då att Lv 4 skulle stanna kvar i , att man inte skulleröra på del i detla sammanhang. Detvar för mig mycket överraskande atl utredningen så efter att dennafråga blivit så inträngande behandlad skulle återvända lill tanken att fiytlapå detta förband. Jag var lika överraskad över alt man skulle göra djupgående förändringari P 7, som ju ändå är del förband som har landels bästa övningsfält bland depansarförband vi har. Jag har också anledning att peka på hur man genom ettutomordentligt gott samarbete i mellan förbandet och kommunen har kunnatsäkra för pansaruibildningen värdefulla områden. Samspeletmellan de båda utbildningsplatserna i och Revinge har alllid varit bra.Både som försvarsminister och som ledamot av försvarsutskottel under desenaste åren harjag haft anledning att sätta mig speciellt väl in iförhållandena vid P 7 - vi ledamöter i utskottet har vall var sitt förband somvi följt upp och besökt . Jag vågar påslå alt del härförbandet framstår som elt av landets främsta regementen, med en mycket godförankring i del län det här gäller. Malmöhuslän har de här båda regementena kvar sedan andra förband har lagts nedunder årens lopp. Av länets mer än 4 500 värnpliktiga är del ungefär en Ijärdedelsom kan utbildas inom länet vid något av de här två förbanden. Andra förutbildas utanför länet; ett stort antal utbildas i län, andra vidSmålandsförbanden, men också på andra håll i landet genomgår värnpliktiga frånMalmöhus län sin grundutbildning. Fredsorganisationsutredningenhar själv starkt betonat hur den tagit många hänsyn när det gällt att utrönavilket förband som skulle kunna komma i fråga för nedläggning. Man säger sig hagjorl en myckel allsidig och noggrann utredning, så långt krafterna nu harräckt till. Menjagär ingalunda imponerad av det resultat man har kommit framtill. Manhar tydligen när det gäller resonerat så här: Del finns kaserner i Ystadsom kanske skulle kunna utnyttjas ännu mer än . Det finns tomma utrymmen,särskilti , om man går till grannlänet. Skickar man i väg en del av denpersonal och flyttar en del av utbildningen som flnns i ,skulle manha möjligheteratt där ta emot etl helt regemente. Och skulle man slippa görade reparationer som borde ske i . Manskulle således kunna lägga ned i därför att det finns lokaler an lillgåvid förband på andra håll. Del här är en kortsiktig utgångspunkt för anbestämma lokaliseringen av etl förband, och jag tror också att det är en bedömningsom kan leda väldigt fel. 1första hand borde man ha ställt den här frågan: Kan del inte vara på del sättetalt detta förband ligger där det bör vara? Vad är det som säger att specielltLv 4 skulle vara ett sådant förband som bör flyttas från den placeringsort delhar haft alltsedan sin tillkomst? Det borde ändå ha varit den förstautgångspunkten att fråga vad det är för fel med verksamheten som den är i dag.Flyttning kostar pengar-och mycket merän man brukar räkna med. Man brytersönder en organisation för att skapa en ny. Man kommer atl upptäcka atl delokaler, övningsanordningar och utrymmen som man har byggt upp för en vissverksamhet och etl visst ändamål inte ulan vidare passar för annat. Deväldiga kostnader som kan uppkomma när man inte i förväg har studerat sambandetmellan materiel och lokaler kanjag illustrera med en mer skandalartad händelseför några årsedan. När började levereras och skulle köras in ihangarerna upptäckte man atl stjärlparliet var för högt. Det fanns inte möjligheteratl ta emot planen någonstans. Del rörde sig om miljoninvesleringar som fickgöras, därför alt analyser inte hade gjorts i förväg. Jagtror inte atl vi skulle behöva befara någonling sådant, men det rör sig ändå omolika typer av materiel. Jag menar att man borde ha gjort helt andraförberedelser än de mycket schematiska beräkningar som är gjorda om delokaltillgångar som finns. Man har egentligen bara gjort en mycket hastigbedömning av lokalresurserna. Man har inte närmare studerat användnings-sälteipå de olika lokalerna och långt mindre gett sig in på alt göra någon beräkningav kostnaderna för den mer omfattande flyttning av människor och materiel somdet här gäller. Jagvill erinra om att det blir mer och mer angeläget för oss att redan i förväg noggrantstudera vad vi tänker göra. Vi har ju fått en lagstiftning om m. rörande försvaret Vissa oiganisa-lionsfrågor m. m. rörande försvaret arbetsmiljö, och överhuvud taget ställs helt andra krav än lidigare. Jag tror atl de pengarsom man lägger ned på sådana studier i förväg är utomordentligt väl använda. Utredningenhar utöver del som jag har pekat på lydligen också haft en andrautgångspunkt,som man åtminstone kan anta har spelat en viss roll vidställningstagandet. Man har menat att marktillgångarna i inte skulle varatillfredsställande. Del är möjligt att utredningen kan ha varit vilseledd pådenna punkt. Jag tycker inte att den har gjort sig särskilt myckel besvär föratt på ort och ställe förvissa sig om hur det verkligen förhållersig. Nuhar t. o. m. de sakkunniga remissinstanserna, som verkligen har insikter idessa problem, betonat att utredningen starkt överskattat markproblemen. Vi iulskottet som haft tillfälle alt besöka olika förband har myckel svartanformulera någon kritik mol tillgången på mark för övningsändamål i närheten avMalmö eller för skjutningar i . Jagtycker alt de synpunkter som framkommit vid remissbehandlingen borde harföranlett försvarsministern att ta upp frågan lill omprövning -tillgången påmark har varit en av grunderna för påståendena all det skulle föreliggasvårigheter för framliden i dessa avseenden. När man på så många andra håll ilandet möter svårigheter på detta område borde man värdesälta en så positivinställning som vi här möter till delta förband. Jag tror att försvarsutskottelvid besöket i måsle ha blivit övertygat om att tillgången på mark inteulgör någol hinder eller problem. Jaghar i försvarsutskottet tillåtit mig - och det har irriterat en del avkamraterna där - påpeka all jag tycker det förefaller som om man vidbedömningen av dessa frågor närmast gett sig ut och räknat efter vilkatillgångar det har funnits i fråga om sängar, liggplatser, på olika håll iSkåne, och att detta har fött styra utvecklingen. Deförhållanden jag har visat på när det gäller kostnaderna har iMalmö tagit upp. har, tyckerjag, gjort aktningsvärda försök atlberäkna vad man skulle kunna anta vore de rimliga kostnaderna. För alla är juöverens om alt det inte kan röra sig om de belopp som utredningen räknat med;del kommer inte atl finnas sådana tillgångar under atl mankan räkna med investeringar i den utsträckningen. Men har ocksåvisat på betydande investeringar som måslegöras i samband med en förfiyttning.Bara ett enda exempel: Del går en ledning över Ravlundafältel som måste bort,om det skall bli möjligt atl bedriva luftvärnsskjutningar där nere med deinstrument som i det sammanhanget är nödvändiga. Det innebär en extra kostnadpå 3 miljoner. Liknande saker kan vi se kommer till på andra områden. Skulledet inte ha varit motiverat atl man i departementet när de här beräkningarnakom från -oavsett vilken mening man härom dem -satt sig ned ochräknat igenom det och kunnat ge en bättre redogörelse än vad som nusker för vilka de verkliga kostnaderna i detta sammanhang är? Försvarsministernviftar bort de invändningar som gjorts i fråga om lokalproblem och annat ochsäger all det egenlligen bara är en del av elt betydligt större frågekomplex.Tillåt mig fråga försvarsministern vad i övrigt det skulle vara som gör att manmåsle sammanslå just P 7 och Lv 4 till etl gemensamt Fo-förband? Jag kan intese att de andra omständigheter som försvarsministern anger - värnpliktssocialaskäl och annat som redovisas -skulle vara mindre beaktansvärda när del gällerMalmö än när del gäller någon annan plats. Jag skulle därför vara tacksam föratt fö en beskrivning av vad det i övrigt är i denna sammanvägning som gjortatt man ansett det nödvändigt atl fiytla förbandet. Jagskall be att fö rikta också följande fråga till försvarsministern: Hur kommerorganisationen av del nya förbandet att se ut? FFU har i sitt betänkande varitinne på frågan om en vidare allmän utveckling av den s. k. OLLI-organisationen.De som inte sysslar med försvarsfrågor är kanske okunniga om vad det kaninnebära. Men lade vi samman Fo-staberna med något förbandsom fanns inom samma län. Sedan kvarstod kanske elt förband som stod merasjälvständigt, som var ett utbildningsförband med sin administration. Del nyasom FFU föreslog var att man skulle kunna gå vidare och tänka sig alt inom eltlän förena allt i en administration inom Fo, där de berörda regementena skulleingå som delar. Denna tanke hade utredningen uppe, och den har redovisat hurdet skulle se ut i hela landet. Mennu förefaller det som om försvarsministern helt har gått ifrån delta och förlång tid framöver avskriver tanken alt man skall åstadkomma en sådanförändring. Min fråga blir därför: Varför skall detta tillämpas just i Malmöhuslän,om del är något som inte passar någon annanstans i landet? Genom att vitill Fo 11 förlägger P 7 och Lv 4 skulle det bli det första stora och enda s.k. arméförband som vi för. Eller är det tänkt att i fortsättningen ha tvåskilda administrationer? Nuär del naturiigtvis svårt att läsa ut detta av de siffror beträffande tänkbarabesparingar som redovisas, och det är att observera att för en organisation somarmén blir det aldrig fråga om några egentliga personalbesparingar. Skulle mankunna dra in en eller annan tjänst här, så uppvägs det av att vi har vakansersom blir fyllda på andra håll. Därför tycker jag inte alt talet om vad man kanspara i fråga om personal är så väl underbyggt. Jaghar redan i utskottet slälll frågan: Hur skall organisalionen se ul där nere?Del är viktigt att har en aning om vilket slags verksamhet som skallbedrivas, hur den skall organiseras och hur den kan tänkas avvika från vad somi övrigt gäller. Det är också viktigt atl personalen för besked om detla. Nogvar del svårt att göra klart för dem som ganska fiyltade från ,och som egentligen bara hade kommit in i de nya lokalerna i , alt nu vardet fråga om en ny omgång där man på nytt får pröva hur del skall bli med derastjänster. De hinner inte mer än fiytla in i sina nya lokaler förrän frågornauppkommer: Hur blir del för mig ? Vart skall jag ta vägen? Får jagfortsätta häreller skall jag följa med någon annanslans? Utmärkandeför vad som händer i ärju atl man omflyttar personal och utbildning hitoch dit mellan förbanden. Del har i detla sammanhang Vissaorganisationsfrågor m.m. rörande försvaret Vissaoiganisa-lionsfrågor m. m. rörande försvaret talats om Skånekarusellen-jag tror atl vi mötte det uttrycket vid utskottels besök i . Jag tyckerverkligen att det har fog för sig. Föratt vi skall kunna göra personalbesparingarpå ett hundratal tjänster - om det nu blir några sådana besparingar, vilket vii och för sig kan sätta etl frågetecken för - skall i runl tal 500 personerflyttas i olika riktningar. Är det underligt alt och /SR definitivt säger nej till detta? De tycker att de vinster somgörs är för små i förhållande till de stora uppoffringar som personalen förgöra. Tillsist skall jag, herr talman, stanna inför de värnpliktssocialaverkningarna av detta förslag och också säga någonting om arbetsmarknadssituationeni . Jag skulle önska alt kammarens ledamöter hade föll tillfälle attlyssna till den unge man som förde de värnpliktigas talan när vi besökte Malmö.Han pekade på det faktum atl i en så folkrik del av landet som län utgör finns det självfallet också många som har problem med sinvärnplikt. Del gäller särskilt för dem som tidigt bildar familj eller i övrigtär särskilt knutna lill hemorten. Det är en stor fördel atl få göra sinmilitära grundutbildning så nära hemmet att man kan hålla kontakt med sinaanhöriga och - vilket är möjligt för de fiesta i - kanske också kunnatillbringa natten i hemmet. Praktiskt tagel alla värnpliktiga på Lv 4 bor isina hem. Det har visat sig att utbildningen ingalunda blir lidande härav. Mereller mindre har också de värnpliktssociala problemen beaktats. I de storabefolkningsområdena finns möjligheter till militärutbildning i närheten avhemorten. I näslan alla våra kommuner med över 100 000 invånare finns det ettmilitärt förband. Det finns elt undanlag, och det är . I framtidenkommer del alt finnas ytteriigare ett undantag, nämligen . Det betyder atti kommer att finnas två kommuner av denna storlek utan tillgångtill militär utbildning på hemorten. Jagvill betona attjag inte ser värnplikten som en stor och tung börda för deflesta ungdomar. Många kanske också trivs med ett miljöombyte. Men delta fårinte betyda att vi försummar alt gå dem till mötes för vilka del av skilda skälär angelägel att hålla familjekontakt under grundutbildningen. Jag beklagar omförsvarsministern inte låter de värnpliktiga fö tala och om han inte lyssnarlill dem i denna fråga. Del blir en förlust inte minsl för försvaret självt omvi inte beaktar de värnpliktssociala frågorna i detta sammanhang. Jaggör mig inte någon överdriven föreställning om attjag med mitt inlägg i kvällkan påverka så många. De flestas reaktion inför förbandsindragningarär numeradenna: Gudskelov att del inte gäller min hemort och del förband som jag harkontakt med. Jaghar emellertid förnummit - och jag tror att mina kamrater på Skånebänken hargjorl samma erfarenhet - atl vi har haft betydande svårigheter när vi talat omatt det också föreligger arbetsmarknadsproblem i del sydligaste länet.Arbetslösheten är högre i än i de flesta andra län i landet.Vi står inför mycket svåra påfrestningar. En del av de slora basnäringarna är iuppenbar fara i . Därför belyder också föriusten av arbetstillfällen enpåfrestning för oss, och därför är det både sakligt felaktigt och frånpsykologisk synpunkt olyckligt atl detta förslag har lagts fram. Jagyrkar bifall till reservationen 2, som jag har fogat till delta betänkande. I detta anförande instämde ,, , , Per och (samtliga s). Vissaoiganisa-lionsfrågor m. ni. behandlar nu försvarsutskottets belänkande 1977/ 78:11 medanledning av propositionen 1977/78:65 om vissa organisationsfrågor m. m.rörande försvaret jämte motioner. Jag har lill detta betänkande fogat etlsärskilt yttrande med anledning främst av motionen 1977/78:1035, undertecknadav mig och min kollega på Jämtlandsbänken, Per . Ivår motion tar vi fasta pä försvarsministerns uttalande om lokaliseringen avartilleriets kadettskola. Kadettskolan är f n. förlagd lill har prövat möjligheterna att lägga ner A 6 menliksom remissinstanserna kommit fram till att detta inte är lämpligt ellerlönsamt. Dock menar man på en del håll alt del inte kan erbjudas godtagbaraövningsbeiingelser där. Chefenför armén har lill regeringen avgivit förslag om en utvidgning av Skillingarydsskjutfält. Förslaget har remitterats till försvarets fastighetsnämnd. I sinpreliminära redovisning av planeringsskedet i den fysiska riksplaneringen harlänsstyrelsen i behandlat frågan om en eventuell utvidgning avSkillingaryds skjutfölt. Det råder motsällningar mellan skilda intressen här,och det är i delta sammanhang som försvarsministern talar om möjligheterna altavlasta skjutfölt genom an omlokalisera artilleriets kadettskola till annat artilleriförband. "Av bl. a. utbildningsmässiga och regionalpoliliska skäl bör därvidÖstersund vara en alternativ förläggningsort för skolan." Försvarsministernvill dock avvakta fastighelsnämndens förslag, innan han tar definitiv ställninglill lokaliseringen. Utskoltet har ansett del argumentet vägatyngst och av den anledningen föreslagit avslag på motionen 1035. 1vår motion har vi hemställt all uttalar att artilleriets kadettskolaomlokaliseras lill .