prot · G109160 · 1977-12-31 00:00:00 — h.med bifall till regeringens förslag, såvitt gällde driften av busstrafiken,avslå motionen 1977/78:1833, 3. att riksdagenbeträffande tillstånds- och ersättningsfrågor skulle a. medbifall till regeringens förslag, såvitt gällde innehavare av trafiktill stånd, avslå motionen 1977/78:1824, yrkandet 5, b. medbifall till regeringens förslag, såvitt gällde övertagande av trafik tillstånd, avslå motionen 1977/78:1214, c. avslå motionen1977/78:1827, yrkandena 2 och 3, d. medbifall till regeringens förslag, såvitt gällde entreprenadavtal, avslå motionen 1977/78:1827, yrkandet I, e. medbifall till regeringens förslag, såvitt gällde bussbidragsnämnden, avslå motionen 1977/78:1822, i motsvarande del, fmed bifall lill regeringens förslag, såvitt gällde kollektivirafiknämndensprövning, avslå motionerna 1977/78:1779, yrkandet 2, och 1977/78:1822, imotsvarande del. g.med bifall till regeringens förslag, såvitt gällde kollektivirafiknämndenssammansättning, avslå motionerna 1977/78:1779, yrkandet 1, och 1977/ 78:1827,yrkandet 4, h. lämna motionen1977/78:1828, yrkandet 3, utan åigärd, 4. altriksdagen beträffande statligt stöd till lokal och regional kollektiv persontrafik skulle a. medbifall till regeringens förslag, såvitt gällde riksgränsöverskridande trafik, avslå motionen 1977/78:1826, yrkandet 2 c, b. lämnamotionerna 1977/78:1828, yrkandet 1, samt 1977/78:1822 och 1977/78:1830, båda såvitt gällde statens kostnadsansvar för järnvägstrafiken, utan åtgärd, c. medbifall till regeringens förslag, såvitt gällde bidragsberättigad vägslräcka, avslå motionen 1977/78:1824, yrkandet 2, d. avslå motionen1977/78:1826, yrkandet 2 d, e. medbifall lill regeringens förslag, såvitt gällde skolskjutsning, avslå motionerna 1977/78:1822 och 1977/78:1830, båda i motsvarande del, fmed bifall till regeringens förslag, såvitt gällde den spårbundna trafiken,avslå motionen 1977/78:1828, yrkandet 2, g.med bifall till regeringens förslag, såvitt gällde kostnaderna för bidragssystemet,systemets ikraftträdande och frågan om mottagare av statsbidraget, avslåmotionen 1977/78:1822, i motsvarande delar, 5. all riksdagenbeträffande regionala taxesystem skulle a. avslå motionen1977/78:578, yrkandena 1 och 4, b. avslå motionen1977/78:462, c. medbifall till regeringens förslag, såvitt gällde avtal med SJ om regional och lokal trafik, avslå motionen 1977/78:1824, yrkandet 3, d. medbifall lill regeringens förslag, såvitt gällde ersättningen till SJ, lämna motionerna 1977/78:1779, yrkandet 3, 1977/78:1822, i motsvarande del, 1977/78:1824, yrkandet 4, och 1977/78:1827, yrkandet 5, utan åtgärd, 6. att skulle a. avslå motionen1977/78:1778, b. lämna motionen1977/78:1601 utan åtgärd, 7. atlriksdagen med bifall till propositionen 1977/78:92 beträffande riktlinjer i de delar förslaget inte omfattades av utskottets hemställan under 1-5 ovan skulle a. godkännade förordade riktlinjerna för den lokala och regionala trafiken, b. godkännade förordade riktlinjerna för ett nytt bidragssystem för lokal och regional kollektiv persontrafik, c. godkännade förordade revideringarna av nuvarande bussbidragssy stem, 8. attriksdagen med bifall till regeringens förslag' beträffande anslag skulle a.till Ersättning till lokal och regional kollektiv persontrafik för budgetåret1978/79 under sjätte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av ,att avräknas mot aulomobilskattemedlen. Åtgärderför att förbättra kollektiv persontrafik Åtgärderför atl förbältra kollektiv persontrajik b.utöver vad som föreslagits i propositionen 1977/78:100, bil. 9, underförslagsanslaget anvisa ytteriigare , attavräknas mot aulomobilskattemedlen, 9. attriksdagen med bifall till regeringens förslag beträffande lagtexten, i övrigt skulle anta det genom propositionen 1977/78:92 framlagda förslaget till lag om huvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik, 10. attriksdagen med bifall till regeringens förslag beträffande lagtexten, i övrigt skulle anta de genom propositionen 1977/78:92 framlagda förslagen till a. lag om ändring ilagen (1957:281) om kommunalförbund, b. lag omkollektivtrafiknämnd, c. lagom ändring i förordningen (1940:910) angående yrkesmässig aulomobilirafik m. m. 1. beträffandeden interregionala trafiken av , , , , , och (samtliga s)som ansett att utskottet under 1 c bort hemställa attriksdagen skulle med bifall till motionen 1977/78:1827, yrkandet 6, som sinmening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört om ansvaret för deninterregionala trafiken, 2. beträffande huvudmannaskapsfrågan av RuneTorwald (c) som ansett dels att utskottet under 2f bort hemställa attriksdagen skulle med anledning av regeringens förslag, såvitt gälldeVästsverige, och motionerna 1977/78:1823, 1977/78:1825 och 1977/78:1831 anta enövergångsbestämmelse till lag om huvudmannaskap för viss kollektiv persontrafikmed den lydelse som framgick av reservantens förslag enligt hemställan under 9här nedan, delsanutskottet under 9, under förutsättning att reservantens hemställan under 2 fovan vann bifall, bort hemställa attriksdagen med anledning av regeringens förslag beträffande lagtexten ochmotionerna 1977/78:1823,1977/78:1825 och 1977/78:1831, i övrigt skulle' antadet genom propositionen 1977/78:92 framlagda förslaget till lag omhuvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik med den ändringen attikraftträdandebestämmelsen skulleerhålla av reservanten föreslagen lydelse,innebärande att den av initierade ochplanerade landsbygdstrafiken fick bedrivas med i propositionen 1977/ 78:92föreslaget statligt stöd, så länge berörda landsting inte påkallade ändring. 3.beträffande ersättning till SJ av , , ,, , och Sten-OveSundström (samtliga s) som ansett att utskottet under 5 d bort hemställa atlriksdagen skulle med anledning av regeringens förslag, såvitt gälldeersättningen till SJ, samt motionerna 1977/78:1799, yrkandet 3, 1977/ 78:1822,i motsvarande del, 1977/78:1824, yrkandet 4, och motionen 1977/ 78:1827,yrkandet 5, hos regeringen begära ell förslag till normer för hur SJ skulleersättas av kommuner m. fl. för köp av kollektivtrafiktjänster. BERTILZACHRISSON (s): Vi från oppositionen har ofta välgrundad anledning att kritisera denborgeriiga regeringen för dess handlingsföriamning och bristande planering förframtiden. Regeringens trafikpolitik har sannerligen inte gått fri från denkritiken. I snart två hela riksdagsår har vi förgäves väntat på en samladtrafikpolitisk proposition. Mennär någol är bra skall del erkännas, och därför vill jag gekommunikationsministern ett erkännsamt ord för att han lagt fram propositionenom den lokala och regionala trafiken. Den satt visserligen långt inne, och denborde ha ingått som en del i en hel trafikpolitisk reform. Men när regeringennu inte kunde samla sig till det, rekommenderade vi att frågan omhuvudmannaskapet för regional och lokal trafik liksom förändringar iyrkestrafikförordningen kunde tas som delreformer. Det har skett och det ärbra. Iallt väsentligt har vi kunnat ansluta oss till huvuddragen i propositionen. Deföljerdedirektiv vi en gånggav och som remissinstanserna har anslutit sig till. Splittringenav reformverksamheten får dock vissa negativa följder. Låt mig peka på några.Vi ser från socialdemokratiskt håll den regionala trafikplaneringen som enviktig grund för en ny trafikpolitik. Genom den planering som redan barskenharen omfattande underlag tagits fram utifrån varje läns förhållanden, och därihar också gjorts en bedömning av framlida transportbehov och förslag lill olikatrafiklösningar. Regeringen har i budgetpropositionen redovisat att envidareutveckling och komplettering av den tidigare omgången av den regionalatrafikplaneringen skall initieras . Jag vet inle hur långt den harkommit. Nuär inte kommunikationsministern här, men annars hade det varit intressant attfå hans beskrivning av i vilket läge det här arbetet f n. befinner sig. Jag vetinle om någon av de borgerliga talesmännen kan ge besked om det. Men för atldel skall vara möjligt att gå vidare på del material som föreligger från denförra omgången, så behövs det vissa översiktliga ställningstaganden. Det hadeenligt vår mening varit bra om i samband med den proposition som vinu behandlar hade fått la ställning till regeringens slutsatser av den lidigareplaneringen och de därpå grundade riktlinjerna för en ny omgång av denregionala trafikplaneringen. Andra frågor som borde ha behandlats i det härsammanhanget är olika insatser på kollektivtrafikområdet. Jaghade i samband med debatten om den statligatrafikpolitiken möjlighet atl starkt understryka behovet av förnyelse på kollekiivtrafikområdet,och även om den här propositionen skapar en Åtgärderför att förbättra kollektiv persontrajik Åtgärderför att förbättra kollektiv persontrafik förutsättning för det, såfattas det fortfarande betydande delar. Jag har ingen anledning att nu i detaljupprepa de krav jag då ställde, men jag vill erinra om dem också i det härsammanhanget. Detfinns åtskilliga brister i dagens kollektiva trafik som vållar stort besvär,inle minst för de rörelsehindrade. Det är angeläget alt vi nu snabbi får övrigabilar i reformarbetet inom trafikpolitiken för att få en helhetslösning för denkollektiva trafiken. Låtmig i det här sammanhanget också la upp frågan om taxiservicen. Under senare århar det riktals mycket krilik mot den. Det gäller såväl trafiken inom de störretätorterna som på landsbygden. Framför allt är det svårigheter atl anpassavagnmateriel lill efterfrågan. Den här frågan hänger nära samman med frågan omtaxinäringens struktur, som har varit föremål fören hel del uppmärksamhet ochäven utredningsinsatser. Det finns förslag ikommunikationsdepartementet, och de har ännu inte föranlett någon åtgärd, varesig i samband med den här propositionen eller i samband med översynen avyrkestrafikförordningen, som vi skall behandla . nämnda struklurarbetsgruppens rapport behandlades bl. a. frågorna omföretagsmässig samordning av taxirörelsen i kommunerna, bättre samordning avbeställningslrafiken och formerna för tillståndsgivningen enligtyrkestrafikförordningen. Det är angelägel att regeringen följer uppintentionerna i de förslag som föreligger. De problem vi har på laxirörelsensområde motiverar särskilda åtgärder från regeringens sida för att främja enutveckling och samordning av taxirörelsen med de kommunala insatserna i övrigt.Målsättningen bör vara att taxinäringen skall vara en integrerad del i denkollekliva persontrafikförsörjningen. Närdet gäller själva propositionen, vars huvudinnehåll vi alltså ansluter osstill, har vi under utskottsarbetet kunnat bli överens om några viktigaklarlägganden. Det första gäller kravet på att garantier skapas för långsiktigaavtal mellan huvudmannen och underentreprenörerna, så att bussföretagen färrimliga ekonomiska planeringsförutsättningar och de anställda en bibehållentrygghet. Frågan finns berörd i propositionen, och genom att utskottet starktunderstrukit delta krav räknar jag med all garaniier har skapats för altriksdagens uttalade vilja tillgodoses då entreprenadavtal träffas. Delsammagäller vikten av att linjetrafiktillstånd som inle utnyttjas omprövas. Ocksåhär har utskottet gjort en markering i sitt betänkande, vilket bör varatillräckligt föratt äldre vilande trafiktillstånd rensas ut, .så all de inlehindrar en rationell trafiklösning. Ilikhet med vad vi gjort i vår motion betonar utskottet det som särskiltbetydelsefullt att till ordförande i kollektivirafiknämnden utses en från deolika partsintressena fristående person. Det är antagligen ett rent förbiseendeatl detta inte sägs klart uti proposilionen. Del är litet småaktigt avmajoriteten att inte kunna vidgå det, men eftersom utskottet i realitetenbiträtt vår moiion har vi låtit oss nöja och besparar därigenom kammaren envotering. Däremothar vi funnit det nödvändigt alt reservera oss på två punkter, därpropositionen enligt vår mening är bristfällig. Den första gäller detsjälvklara kravet all den regionalaoch interregionala trafiken samordnas rationellt. För att det skall kunna skebör staten markera sitt övergripande ansvar för en sådan samordning. Jag utgårifrån alt delta vårt krav blir tillgodosett i den försenade trafikpolitiskapropositionen om den statliga trafikpolitiken. Men det är en uppenbar brist altdet inte sker sorn vägledning för det planeringsarbete som förhoppningsvissnabbi kommer i gång i kommuner och landsting. Vi menar alt bör geregeringen lill känna att en sådan markering av det statliga ansvaret bör kommatill stånd. De borgerliga ledamöterna i utskottet delar antagligen våruppfattning men föredrar atl leva i god tro. Det vore bra omkommunikationsministern ville bekräfta att ett sådant statligt ansvar kommeratt uttryckas i den väntade propositionen. Vårandra reservation är föranledd av de myckel stora svårigheter som föreliggernär kommuner och landsting skall träffa avtal med SJ om atl köpatrafiktjänsier. På flera håll i landet har man bittra erfarenheter avlångdragna och resultatlösa förhandlingar med SJ, bl. a. i Göteborgsregionenoch i län. Delföreligger ett klart behov av fastare riktlinjer för hur ersättningen skallregleras och hur samordningen av taxor och trafik skall komma till stånd.Därför bör regeringen skyndsamt utarbeta förslag till normer för hur SJ skallersättas, när tågtrafiken samordnas med elt regionalt trafik- och taxesystem.Samma krav har framförts i en rad borgeriiga motioner, bl. a. i en motion medden centerpariisiiske ordföranden i , , somförsta namn. Jag behöver väl inte säga alt jag förväntar mig att vår reservation på den punkten? Från socialdemokratiskt håll ser vi naturiiglvis ytterst allvariigt påatt den utlovade trafikpolitiska propositionen ständigt fördröjs. Det ärbeklagligt alt reformarbetet behöver plottras med och att man inte får ensamlad redovisning för hur regeringen har tänkt sig atl inordna delreformerna ien helhetslösning. Lika bekymmersamt är det alt den regionala trafikplaneringeninte avsätter några konkreta åtgärder frän regeringens sida. Del kommer attförsvåra genomförandet av det förslag vi nu diskuterar. Men vi godtar i bristpå bättre den dellösning som presenteras, föran skapa klarhet ihuvudmannaskapsfrågan för den lokala och regionala trafiken och itillslåndslagstiftningen. Tillsammans med det ökade statliga stödet kan dessaförslag medverka till att underlätta all samordnade taxesysiem införs i länenoch därmed en utjämning av reskostnaderna. En sådan utjämning är enligt vårmening en angelägen åtgärd för atl skapa en solidarisk trafikpolitik. Jag ber att få yrka bifall till de båda socialdemokraliskareservationerna i trafikutskottets betänkande. Åtgärderför att förbättra kollektiv persontrafik Låt mig först ge uttryck för min och tillfredsställelse över attregeringen genom denna proposition gett ett gott underlag av såvälförfatlningsmässig som ekonomisk natur för förbättrad kollektivtrafik i helalandei, men kanske speciellt i landsbygdområdena. Åtgärderför att förbättra kollektiv persontrajik EftersomRolf kommeratt lala för utskoltsmajorileten nöjer jag mig med detlakorta konstaterande beträffande huvuddragen i propositionen. Jagvill däremot anföra några synpunkter i anledning av min reservation till detbetänkande som vi nu behandlar. Reservationenberör främst situationen i , men vissa detaljer i min motiveringanser jag dock ha betydelse även för situationen i landet i övrigt. Ensak har jag särskilt hängt upp mig på, och del är som framgår av reservationenvissa problem beträffande hur underskottet i trafiken skall fördelas. Detla harinle behandlats mycket av periodkortsutredningen, som ju är basen förproposilionen. Påsidorna 272-275 har man gjort vissa mycket vaga antydningar om vilkakonsekvenserna kan bli i samband med att del bildas ett huvudmannaskap, därhuvudmannen får överta de olika föriuster som uppkommer och problemet hur deskall täckas. Jagskriver i reservationen atl om man skall följa propositionens förslag lilllösning, måste man först i alla tre landstingen i bilda etthuvudmannaskap var för sig. Där får man då del problemet att huvudmannaskapet-omman skall hålla sig lill kommunalförbund-blir svårhanterligt. Jag skall inte gånärmare in på det. Sedanmåste man redan från starten göra klart för sig vilka konsekvenser etthuvudmannaskap får i förhållande till den lokala trafiken. Jag har medupplysningstjänstens hjälp skaffat fram vissa uppgifter för alt belysa för detre västsvenska länen vad del innebär om man håller sig till normförslagei ipropositionens lagtext, som också finns i trafikutskotlets belänkande. Detvisarsigattom exempelvis och från starten tar på sigansvaret även för den lokala trafiken i , blir det för budgetåret ettunderskott på ungefär 200 milj. kr. Del innebär automatiskt alt de övrigakommunerna i får betala ca 35 miljoner av del underskottet.Huvudmannen måste alltså ta ställning lill om man skall la på sigden bördan och i så fall vilka konsekvenser det får för denlandslingskom-munala utdebiteringen. har man stora problem i med ett underskott på 16 miljoner.Det innebär att 6 miljoner skulle få täckas av övriga kommuners invånare sominle bor i . IHalland ärdet samma sak. haren underskott på 9,2 miljoner, av vilketungefär 3 miljoner skulle täckas av övriga landstingskommuners invånare iHallands län. Nuärdet ju så att 7 § i lagtexten enligt propositionen ger huvudmannen enmöjlighet att dispensera sig från skyldigheten att sköta den lokala trafiken.Men det skall då föreligga synnerliga skäl, och vilka dessa synneriiga skäl ärfinns ju inte närmare specificerat. Det skapar naturiigtvis enviss praxis som kommer atl visa vad regeringen kräver för att medge dispens. Med dena menar jag mig hagivit underlag för min åsikt att del hade varit lämpligt alt ålminstoneövergångsvis ge det kommunalförbund som har bildals i och som driveren ganska omfattande trafik - det blir en viss utvidgning från den 1 september1978 - rätt till statsbidrag. Det är sä att enligt propositionen kan intestatsbidrag enligt de nya reglerna utgå med mindre än att del kommunalahuvudmannaskapet är bildat i enlighet med propositionens bestämmelser. Föratl spara kammarens tid nöjer jag mig med detta och yrkar härmed bifall tillreservationen 2. Åtgärderför all förbättra kollektiv persontrajik INGA (vpk): I den proposition som vi behandlar nu föreslås att huvudmannaskapetför den kollektiva persontrafiken skall utövas gemensamt mellan kommuner ochlandsting. Man föreslår också förändringar i yrkestrafikförordningen, bl. a.for att göra det möjligt för huvudmannen att anlita entreprenörer. En särskildkollektivtrafiknämnd skall inrättas, och vidare föreslås en mindre förbättringav del statliga stödet lill kollektivtrafiken. Jagtror det är viktigt att klargöra vilken syn regeringen har på trafikpolitiken,och jag vill inledningsvis ta upp några av de påståenden kommunikationsministerngör och det synsätt han har på trafik- och samhällsplanering. Förstkonstateras att persontransporterna har femfaldigats under de senaste 25 årenoch atl en allt större del av hushållens utgifter går åt lill resande. Denstörsta delen av ökningen av resorna hänförs till typen arbetsresor ochförklaras av ett ändrat bebyggelsemönster och av samhällsutvecklingen i stort.När kommunikationsministern beskriver detta framstår det som en spontanutveckling, ulan speciella intressen inblandade eller med några påtagligaavigsidor som följd. Dethär ger, herr talman, en grovt osann bild av verkligheten. Större delen avefterkrigstiden har karakteriserats av en mycket kraftig koncentration avindustrin till allt större enheter och till vissa regioner. Följden av detlahar varit stora befolkningsomflyttningar - avfolkning av vissa landsändar ochen ohämmad befolkningstillväxt i vissa tätorter och tätortsområden. Samhälletsplaneringsresurser har varit helt inriktade på atl underlätta och minska denegativa konsekvenserna av denna process. Parallellt med induslrikoncen-trationenhar del också skett en motsvarande utveckling inom både den kommersiella ochden offentliga servicen. Särskilt tydligt har delta varit på landsbygden, medindragning av butiker, sammanläggning av osv. Men sammasak förekommer i tätorterna. En allt större del av transportkostnaderna, isåväl ekonomisk som tidsmässig mening, har på det här sättet överförts främstfrån det privata näringslivet till lönarbetarna och till de enskilda hushållen.Ett exempel på detta är de ökningar av bruttoarbetstiden som skett och som förmånga i de stora tätorterna betyder arbetstider inkl. restider på mellantio och elva limmar . Samhälletsiraflkpolitik har i allt väsentligt varit inriktad på att underlätta förprivatbilismens utbredning. Kommunikationsministern konstaterar atl 80 96 av detotala persontransporterna sker med personbil. Åtgärderför atl förbättra kollektiv persontrajik trafiken har, även om denökat något i absoluta tal, successivt minskat sin andel av persontransporterna.Bilismens ansvällning har aldrig tagits upp titt konkret politisk behandling.Den har betraktats som given, och de politiska besluten har enbart rörtfrågorom hur man skall underlätta framkomligheten på gator och vägar och medminsta möjliga ingrepp öka trafiksäkerheten. samhälle har råd alt upprätthålla två parallella trafiksystem.Del är alltså nödvändigt all välja mellan privatbilism och kollektivtrafik.Privatbilismens avigsidor är så uppenbara och även sådan art atl det för vpk ären självklarhet att det är den kollektiva trafiken som skall byggas ut och måsle minska privatbilismens mycket kraftigt. Det är inte frånnågon utgångspunkt försvarbart att upprätthålla en apparat förpersontransporter som för det första åriigen kräver ca 1 000 döda och 20 000svårt skadade, för del andra är så kraftigt smutsande all människors livsmiljöhotas, vilket är fallet i slörre tätorter, och för det tredje är såojämlik att en majoritet av befolkningen, bestående av barn, kvinnor, åldringaroch lönearbelare med små inkomster, genom bilsamhällel i ökad utsträckningdrabbas av faror, isolering och svårigheter att ta sig fram. Fördemsom har tillgång till bil innebär den inte bara en bekvämlighet utan också ettbetydande ekonomiskt tvång. Bilismen är en extrem form av privatisering avtransportsystemet. Dessutom är den en mycket dyr form av privatisering, därkostnaderna läggs på den enskilde, som dessutom ofta inte har någon egentligvalmöjlighet. Många måste ju - det vet vi - ha bil för all t. ex. la sig tilljobbet; del gäller både i glesbygder och i tätorter. Iproposilionen föreslås all huvudmannaskapet för den kollekliva persontrafikenskall delas mellan landsting och kommuner. Vpk anser i nte atl frågan omhuvudmannaskapet bör avgöras , eftersom del vore alt föregripa och försvåraen samlad trafikpolitik, som vi väntar förslag om . Dethuvudsakliga skäl som anförs i proposilionen för förslaget till huvudmannaskapär behovet av alt samordna de lokala och regionala irafikresurserna. Delta ärnaturligtvis önskvärt men förutsätter för den skull inle ett huvudmannaskapsåsom det föreslås i propositionen. Till bilden hör 1. ex. att det är SJsom sköter en mycket slor del av den regionala trafiken och därmed ocksåbetydande delar av den lokala. Vpkanser också att det vore felaktigt atl rycka ut persontrafiken ur del övrigatrafikpolitiska sammanhanget. Person-, gods- och varutransporter bör behandlasgemensamt för atl man därigenom skall kunna åsldkomma ett samordnattransportsystem. Vi anser också att staten skall påta sig del ekonomiskaansvaret för transportväsendet och dessutom ha planeringsansvaret för trafikpå inlerregional nivå. Vianser atl regeringen med del förslag man lagt fram undviker att ta ställningtill en rad grundläggande trafikproblem: I. Nödvändighetenav atl kraftigt minska privatbilismen. Del gäller inte bara i tätortstrafiken,ulan över huvud tagel beroendet av bil för arbetsresor och för att nå olikaslag av samhällsservice. Det gäller resor både inom och mellan regioner. Samordningen avlokal, regional och inlerregional persontrafik, vilket förutsätter en samordnadplanering och en kraftig upprustning, inte minst av den interregionala,företrädesvis spårbundna, trafiken.