prot · G109154 · 1977-12-31 00:00:00 — Det står myckel tydligt i betänkande att för avveckling av kärnkraften krävs administrativa styrmedel som går uiöver frivilliglin jen. Varför är regeringen och så ointresserade av att diskuteravårt förslag om ell miljöpolitiskt program för resurshushållning och bebyggelsestrukturensbetydelse? Vilka var skälen till hemlighetsmakeriet mol ? Kommer alt få de resurser som denbegärt och behöver för alt kunna genomföra sin utvärdering? Och detla är myckel viktigt: Kommer regeringen attstå fasl vid vad som sägs i regeringsdeklarationen, att elproduktionen ioljekondensanläggningar så långt som möjligt skall begränsas? Kan - det är specielll nödvändigi au 12 ett svar pä denna fråga efter vadElvy nu har sagt - all man inte använder den olja som man sparar genomdel här sparprogrammet till alt producera elektricitet? Alla utom äröverens om att det vore myckel olyckligt och all vi snarasl bör sikla lill atlgå över lill el för att spara olja än till att göra motsatsen. Sedanvill jag bara säga följande. Jag kan inte förstå hur kan påstå altradonproblemet saknar betydelse för sparprogrammet. Det är rikligt alt del intepåverkar siffrorna särskill myckel, men nog måsle det väl påverka ens sätt altgenomföra sparprogrammet. Delta är etl typiskt exempel på hur ointresserade niär av mål, metoder, styrmedel och det prakliska genomförandel. Ni vill baraslänga ul en siffra som kan ge sken av att hade rätt. Tillslut: Del är naturligt atl ta elt första beslut om en sparplan utan alt ha allametoder klara, såsom vi måste göra 1975 föratt överhuvud taget komma i gång.Men har man ingel nytt att komma med skall man inte göra som ni nu har gjort,dvs. ge sken av atl del är något nytl och föreslå oss att fatta vittgåendebeslut för lång lid framål på lösa boliner. Då skall man i stället förlänga detbefintliga programmei till dess alt man har något nytl att komma med. Våravsikt var också att de här besluten skulle tas med andraenergipolitiska beslut - inte separat. Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. Herrlalman!Jag kan faktiskt inte, Birgilia , för iredje gången slå häri lalarstolenoch upprepa vad jag redan sagt om de ytterligare styrmedel som vi skallarbetamed. Jag vill bara säga attjag finner det ytterst angeläget alt vi fårytterligare styrmedel, men del är inte särskill bra alt ta till dem just nu närresurser härför inte finns. Men det är för att ordna de resurserna och för altordna ett program som vi har tillsatt den nämnda delegationen i bostadsde- Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. Jag villverkligen avliva talet om att jag avvisar styrmedel. BirgittaDahl frågade om bosladsstyrelsen skall fa medel. Ja, naturligtvis skall man fåmedel för den undersökning och den utvärdering som bosladsstyrelsen skall göratillsammans med planverket. Det är naturligtvis etl villkor föran man skallkunna utföra arbetet. Denna utvärdering kommer vi att fästa stort avseende vid. Sedanpåstod att del skulle vara bristande kontakt och departementet. Jag kan naturligtvis inte här närmare gåin på de arbetstekniska detaljerna, men låt mig bara konstatera det faktum attdet är en god överensstämmelse mellan propositionens underlag underlag. Elt ytterligare belägg föratt vi är överens äralt vi har en fast grund för propositionen. BirgittaDahl återkom också till bostadsforskningsinstitutets undersökning och återgavvissa uttalanden. Elt radioprogram kan vi inte stå här i kammaren ochdiskutera, men jag konstaterar att både planverkets generaldirektör ochstatssekreteraren i klargjorde alt de uppgifter ombosiadsfördyringar som Birgitla återgav var felaktiga. Jag vill poängleraall de inte heller återfinns i institutets undersökningsrapport. BirgittaDahl talade vidare om behovet av att integrera olika åtgärder förenergihushållningen. Att det är nödvändigi häller jag naluriiglvis med om. ochdel har vi också anfört i proposilionen. Men har vi att diskutera och taställning till frågan om energihushållning just i byggnader. ToreClaeson tog också upp frågan om energiförbrukningen i småhus. De bostadshus somvi byggeri dag skall uppföras enligt de nya bestämmelser om energihushållningsom finns i supplement lill Svensk byggnorm. Den genomsnittliga årliganettoförbrukningen av energi blir enligt den nya lika stor eller-om visä vill -lika liten i småhus och fierbosladshus, vilkaju också skall uppförasenligt dessa bestämmelser. Detäremellertid inte ovanligt att småhus har störrebostadsyta än lägenheter i nerbostadshus, och då blir naturligtvisenergiförbrukningen per bostad större i småhus än i nerbostadshus. Jag villdock påminna om att den högsta godtagbara byggnadskostnaden för beviljande avlån till småhus sänks från 200 000 lill . närdet gäller byggnadslovsom söks fr. o. m. den I januari 1980.1 propositionen om ansvarsfördelningeninom bostadsförsöOningen sades att utformningen av hus,som är lämpliga frånenergihushållningssynpunkt, bör få en gynnsammare behandling i lånesammanhang.Vidare sägs i propositionen alt belåningen av småhus bör anpassas så atl dengynnar byggande av- mindre småhus. NärBirgitta talar sä vackert om energihushållning men har så mycketatt invända mot de åtgärder vi vill vidta far man uppfattningen atl hon interiktigt vel vilket ben hon skall slå på när del gäller frågan omenergihushållningen. Jaghar verkligen lyssnat till för att försöka fa klart för migvilken linje man vill följa. Men tydligen är det så atl man har nera linjer. I den socialdemokratiskamotionen säger man dels alt underlag för bättre teknisk och ekonomiskbedömning saknas i propositionen och att den därför lika gärna hade kunnatläggas fram , dels atl propositionen berör en fråga av slorekonomisk och arbelsmarknadsmässig betydelse och att därför remissynpunkterborde ha inhämtats, vilket alltså innebär atl proposilionen har presenteratsför lidigt. Det är iråkigl alt vi inte kan få någon klarhet i vadsocialdemokraterna önskar och vilken linje de har. BirgittaDahl har nera gånger sagl all man inte kunnat ta ställning till proposilionen,eftersom någon ulvärdering av besparingsåtgärderna inte har gjorts. Som jagtidigare påpekat har regeringen presenterat omfattande analyser lill grund förvåra förslag. Föratt återgå till sade ju han alt det var först år1978 som man skulle kunna böOa avläsa resultat av besparingsåtgärder. Jaglycker alltså att det är en ganska stor förvirring i de socialdemokraliskaleden. Tydligen har man inte alls några linjer för hur vi skall klara den, somBirgitta i andra sammanhang säger, angelägna uppgiften alt hushålla medresurser. Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. Förstevice talmannen anmälde att Birgilia och anhållil all lillprotokollet fa antecknat alt de inte ägde rält lill ytterligare repliker. Till civilutskoiiets betänkande om förslagel lill energisparplan m. m.har fogats en rad reservalioner och elt särskill yiirande, som jag villkommentera från utskottets utgångspunkter. Innanjaggårin på detla vill jag dockgöra en kommentar till första inlägg. Närjag lyssnade fann jag att det som inledningsvis sades var myckel bra. Jagtänkte atl en del av de reservationer som socialdemokraterna hade fogat lillbetänkandet måste vara felaktiga eller överflödiga. Men när Birgitla komlitet längre fram i den mera salvelsefulla delen av sitt anförande återkombalansen; å ena sidan ville hon göra mera långlgående deklarationer om hurangelägna, nödvändiga och viktiga energisparåtgärder är, men sedan räknade honå andra sidan upp en förfärande mängd av invändningar mol samma ålgärder. Avsocialdemokraternas agerande i utskottet går det inte att dra någon slutsats omvilken linje de tänker följa. Inom utskottet har vi i alla fall nått enighet påvissa punkter, och vi är eniga i de grundläggande värderingarna -det vill jaggärna betona. Vi har också skrivit in delta i vårt belänkande. Ur proposilionenhar vi citerat att det finns skäl aU vidta "ytteriigare omfattandeåtgärder" för energibesparing i befintlig bebyggelse. Men när man sedan,som jag sade, kommer till preciseringar vacklar socialdemokraterna. Ireservationerna intar de t. o. m. en mer vacklande hållning än de redovisal isin partimotion, och del vill inte säga litet. Socialdemokraternasnej till programullalanden och målsättningar innebär i praktiken alt de ärnöjda med energipoliliska beslul i den delen. beslul innebaremellertid ingenting alls i fråga om målsättningar. Det finns bara elt allmäntresonemang bakom energibalanserna - etl resonemang 5Riksdagens prolokoll 1977/78:154 Energisparplanför befntlig bebyggelse, m. m. om atl den totalaenergiförbrukningen för bostäder, såväl nya som befintliga, beräknades sjunkamed i genomsnitt . Det är alltså vadsocialdemokraterna har att erbjuda som alternativ - etl alternativ som alltsåinte ens når upp till de nu enhälliga utgångspunkterna. Nåväl- säger socialdemokraterna i reservationerna - vi är ju inte principiellt motett program, vi anser bara atl vi inte kan ta slällning på det material som vihar. Del ärju så bristfälligt, säger man - och upprepar det gångpå gång - och del har inte remissbehandlals. Det sade man också i sinpartimolion, och vi inom utskottsmajoriteten har då varit mycket noga med attpå allt säll bidra lill att socialdemokraterna skulle få lillfälle atl sluderamaterialet och all utskottet skulle tillföras de synpunkter på materialet somönskades. Vi har självfallel ingel som helst inlresse av atl opposilionenskulle känna sig eller i vaOe fall säga sig vara överkörd. Nuhar beredningen i pågått i praktiskt taget elt halvår. Massor avsynpunkter har förts fram. Summan av alltihop är dock fortfarande atlsocialdemokraterna inte kunnai precisera någon saklig kritik mol underlagsmaterialet- i stället har propositionens ställningstagande verifierats på punkl efterpunkt när det gäller sparmöjligheterna. Då det sedan gäller viljan all UtnytOadessa sparmöjligheier är del naluriigtvis politiska ställningstaganden. Vi harbara alt beklaga atl socialdemokraterna inte vill manifestera någon klarviljeinriktning på den här punkten. Jagskall väl inte gå in på de bakomliggande frågorna, men lösningen ligger kanskei reservanternas målsättning att spara olja - för dem är det alltså inteintressant att spara energi som lotalbegrepp. Det är klarl alt man kan sparaolja också genom all eluppvärma dragiga hus med ström från kärnkraftverk. Omdet är det man syftar lill, så bör del sägas ifrån klart. Då bör debatten ocksåäriigl föras ulifrån dessa utgångspunkter. Tarvi nu emellertid utskottsbetänkandet och reservationerna som debattunderlag -jag tänkte begränsa mig till detta - så finner vi all den första skiljelinjengår vid reservanternas nej till en precisering av målsättningen. Det ärintressant att konstatera atl socialdemokraterna i finansutskottet är merpositiva än reservanterna. I den avvikande meningen lill finansutskottetsyltrande sägs det alt myckel talar för atl vi skall inrikta oss på ettomfattande program för alt spara olja i befintlig bebyggelse, "där måletbör ligga inom den i proposilionen förordade ramen". Sålångt vill tydligen inte reservanterna sträcka sig. Hur som helsl visar dellapå ganska anmärkningsvärda skillnader i uppfattningarna inom socialdemokraternasegna led. Men man kommer väl ändå efter debatten alt rösta för de reservalionersom har fogats till civilulskottels belänkande. Jagskall vidare göra några kommenlarer lill utskotlsmajoritetens skrivningar närdel gäller den siffermässiga preciseringen av sparmålet. Frågan har tidigareockså berörts av . Utskottet gör här en omformulering, men jagvill betona att del bara är en markering av atl vi inte har tagit ställningtill den åigärdskaialog som departementspromemorian redovisar som sparalternativ2 och 3. I propositionen begärs inte heller att skall la slällninglill atl del är just den typen och den mängden av ålgärder som skall Det ärangelägel att understryka atl vi fortfarande ligger på föreslagen nivå och attdet är fråga om etl intervall. Nåväl- del intressanta i den här delen av utskoltsbetänkandel är attsocialdemokraterna i civilulskottel inte vill göra någol som helsl preciseratutlalande ens om sparmöjligheterna som sådana och sålunda har bortsett frångenomförandelakten. Man stannar vid uttrycket "ytteriigare omfattandeålgärder". När samma personer efter etl halvårs studium avförslagen inte kan presentera någon kritik mot underlagsmaterialet i den delen,är del naturligt alt omgivningen tvekar inför uppsåtet. I partimolionen finnsinte någol yrkande som står i slrid med de bedömningar av sparmöjligheternasom görs i propositionen. Slutsatsen måsle bli atl det är den politiska viljansom saknas - man är helt enkelt inte intresserad av de här frågeslällningarna.Och det tycker jag är värt all notera inför framtida energidebatter. Men- säger man då från reservanternas sida - visst är vi intresserade. Vårinvändning, säger man, beror bara på att vi inte tror på möjligheterna altgenomföra etl så här ambitiöst sparprogram. Motfrågan lill socialdemokraternamåste då bli: Varför del? Ni har i näringsulskotlel sagt atl ni tror påbyggmaterialinduslrins möjligheler. I arbetsmarknadsutskottet har ni blanktanslutit er till elt enhälligt yttrande, som inte utmynnar i några sakligainvändningar mol programmei. I finansutskottet har ni, som jag nämnt, godtagitett mål inom propositionens ram. Slutsatsen blir alt del från reservanternassida har antytts invändningar bara på två punkter: i fråga om finansiering ochstyrmedel. Därför skall jag någol beröra de frågoma. Ifinansieringsfrågan stryker ulskottsmajoritelen under den väsentligautgångspunkten alt det inte får bli lal om någon försämring i den enskildesmöjligheler alt på ett smidigl sätt få del stöd han är berättigad till. Vad ärdet då i ullalandet som reservanterna inte kan godkänna? Vad är del för sakligskillnad på del uttrycket och reservanternas skrivning om en "fullgod ochfungerande finansiering"? Såviit jag förslår borde vi vara helt ense påden här punkten. När vi nu inte är del, så kan jag inte fatta del på annal sättän att reservanterna har kommit litet i argumentnöd och därför vill konstrueraen motsättning även på den här punkten. Såhar vi delta med styrmedlen, en fråga som redan har diskuterats mellanbosladsministern och Birgitla . Det finns inga förslag till nyaobligatorier i proposilionen, säger reservanterna. Motfrågan är då: Vilkaförslag lill nya obligatorier har man från socialdemokraternas sida?Partimotionen tiger på den punkten, och reservanterna bidrar inte heller mednågot nytt. Debatten i den här delen har därför blivit ganska missvisande. Jagtror atl det till största delen beror på alt man inte har velal läsa vare sigproposition eller utskotlsbelänkande på rätt säll. Vad som sägs i proposilionenärju atl viljan atl vidta ålgärder nu är så stor atl man i det läget har atlförsöka rikta in denna spontana vilja mol effektiva och rationella ålgärder.Del gör vi redan med slödreglernas hjälp, och behovel av ändringar i dessaskall övervägas på nytt. Reservanterna har intenågot alternativ alt komma med. Vi ärju helt ense Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. Nr 154 omen utvärdering och om en prövning av dessa regler. Fredaeen den tydligenutan principiell invändning från reservanterna - kommunala resurserför planering, teknisk rådgivning och besiktning. inteslällning mot en beredskap för en annan situation. Enersisnarplan ulskollelstryker under, betonas vikten av att tillgängliga styrmedel komplel- fÖr befintlig bebvs- ''' "särskilda delegationen har fått elt specifikt uppdrag på denna gelse,m. P""*'' Om det vore fråga om någotannal än undanflykter i reservanternas bedömningar, skulle denhär positiva aktiviteten ha noterats. framhålla hur tuntreservanternas resonemang är. bara uttalandet atl manhar förutsan all departementet inte lägger av sitt intresse därför all endelegation tillsatts. Vem har sagl något sådant? någonstans sett ettmanifesterat intresse för de här frågorna, är det väl just i Ireservationen 5 är det politiska budskapet alt man förutsätter atl denaviserade omprövningen av behovel av styrmedel sker så snart tillräckligtunderiag finns. Varför skulle inte delta ske? Just aviserandet av omprövningeningår ju i propositionen. Helareservanternas resonemang i huvudfrågan skulle jag vilja karaktärisera såsomen uppvisning av den obolfärdiges förhinder. Har man inte någol aktivt intresseför energisparfrågorna, blir det kanske naturligt att leverera luftskrivningarav den typ som reservationerna är så utmärkta exempel på. Man skjuterställningstagandena ifrån sig. Det här är för svårt, säger man, så vi borde hahaft ännu mer utredning. Andrautskotlsledamöter som står bakom majoritetens skrivning kommer att behandla deövriga reservationerna. Jag skall bara notera att ulskollel uppenbarligen ärenigt på en väsentlig punkt, nämligen i uppfattningen att kommunerna harenmycket viklig roll vid genomförandel av sparåtgärderna. Jag hoppas atl dennagemensamma bedömning också leder till all vi här i kanfortsätta i samma posiliva anda. Vi har ju nu gemensaml gjorl den bedömningenalt en förulsällning för alt vi skall kunna ha så stora förväntningar påkommunerna är atl de kan få av dem önskad hjälp och råd från slalligamyndigheter och ell erforderligt ekonomiskt stöd. Jagvill knyta an till reservalionen beträffande frågan om bidrag lill kommunerna.Reservanterna vill här ha ett förslag till rikllinjer för bidragsgivningen,innan man bestämmer sig för atl släppa lill pengarna. Detla är märkligt. På s.8 och 9 i betänkandet citeras vad som avses gälla för bidragsgivningen.Reservanterna har sålunda haft all möjlighel alt komma med eventuell krilik ochföreslå ändringar. Del har de dock inte gjort, och då tyckerjag att det intefinns myckel alt resonera om på den punkten. Får jag kort kommenteraBirgitta Dahls resonemang om etl miljöpolitiskt I reservalionen 8 konstateras att de däri liggande allmännasamordningskraven kan förefalla obestridda. kan se verkar de ocksåobestridda. När vi emellertid vid utskottsberedningen 68 försökte pröva det här motionsförslaget i en positiv anda, upptäcktevi snart alt det inte ärlillräckligl konkreiiserai. Del är inte möjligl alt fatta etl meningsfullt ochverkslällbart riksdagsbeslut på grundval av en så allmänt hållen programmatisktext. Endast oklarheter och missförstånd skulle uppslå. Delsärskilda yttrandet ger inte anledning till några större utläggningar. o. m. undra vad del egenlligen syftar lill. Vi ärju ense i sakfrågan. Skallvi debattera hur regering och myndigheter i detalj skall närma sig ell problem,har vi snart att emotse en rent administrativ riksdag, som inte sysslar medprincipfrågor. Det vill väl ingen av oss nå fram till. Med deltayrkar jag bifall lill utskottets hemställan. Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. () kortgenmäle: För det första vill jag konstatera alt bara läser en delav finansutskollels betänkande för att finna stöd för sin tes. Han underlät atlcitera vad jag citerade i mitt inledningsanförande, nämligen attfinansutskottet är noga med att undersiryka alt sparmålet inte bör formulerasså. atl det kan ge intryck av alt ange exakt mätbara skadeeffekter, och alt manmyckel noga lalar om alt sakligt underiag saknas härför. Fördet andra ärju skillnaden mellan oss och er när det gäller finansieringen förde enskilda fastighetsägarna alt vi anser att det inte går atl garantera att defår fullgott slöd, om man inte har en finansiering via statsbudgeten. Fördel iredje: säger aU vi inte tillräckligt myckel har preciseratvåra krav när det gäller del miljöpolitiska programmet för resurshushållningen.Men vårt krav ärju all man skall sälta i gång med att arbeia framförulsättningar för ell sådanl program. Vi ger också i moiionen exempel på vadsom behöver göras. Nigår som kallen kring het gröt i den här frågan, för ni inser att della ärangelägna frågor som många vill se all del görs någonting ål. Men ni vill integå på vårl förslag, för ni inser alt det på elt katastrofalt sätt skulleavslöja de centerpartisliska kommunalpolitikernas ur miljö- ochenergihushållningssynpunkt myckel skadliga sätt alt hantera de här frågorna. Tillslut frågar detsamma som frågade förut: Varför kanni inte konkretisera er mer i en del avseenden? Varför vill ni inte fattabeslul nu? Och så hänvisar till den beredning som skett. Ja,den beredningen harju visat just all vi saknar sakligt underiag på en radpunkter där det skulle behöva finnas. Del är vad den avslöjar. Beredningen harinte kunnat göra del utredningsarbete som regeringen underlåtit att se till altdet blev gjort , elt utredningsarbete som vi vid många tillfällen harkrävt, bl. a. i Qolåreis riksdagsdebatter. Ni har t. ex. avvisat vårt förslagom försöksverksamhet i , ville inte ge besked om statensinsliiul för byggnadsforskning skulle få resurser för det tredje steget, osv. Vihar krävt all konkreia insalser på del här området skulle göras. Regeringen ochriksdagsmajorileten har underiåiit all se lill alt de görs. Ni kan inte begäraalt vi skall kunna precisera oss, när det underlag som del är regeringensskyldighet atl skaffa fram inte finns. Vi har krävt att man Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. möjligt skall se lill attde här sakerna klargörs, så alt vi kan falla del andra beslutet omenergihushållningen, det som skulle komplettera beslutet och somborde vara mer preciserat. TORECLAESON (vpk) kort genmäle: framhöll kommunernas vikliga roll och alt de måsle fåmera råd och hjälp och erforderligt ekonomiskl slöd från statens sida. Det ärprecis vad vi har pekat på i den moiion som utskottet har yrkat avslag på - detär litet förvånande della. Detär, som vi har framhållit, nödvändigt all kommunernas ansvar förenergiförsöOningen också vidgas till au omfatta en systematisk minskning avenergiförbrukningen i den befinlliga bebyggelsen. Efter en inventeringav byggnadsbeståndet och upprättande av en åigärdskaialog med skildaenergibesparande ålgärder bör kommunala organ också ha ansvarel förgenomförandet. Försl då blir del möjligt all på allvar tala om enenergiför-söOningsplan och en genomförd hushållning med energin. Menhanden på hjärtat, , menar verkligen utskottet att de styrmedel nufinns som skall göra det möjligt alt på allvar genomföra en energiförsöOningsplanoch en hushållning med energi? Är det inte väldigl osäkert under de närmasteåren vilka möjligheter kommunerna har? Ligger del inte en väldig osäkerhet iatl i del vikliga inledningsskedet praktiskt tagel hell bygga på frivilligainsalser och föriita sig på atl del skall gå bra och sedan göra en utvärderingefter och då eventuellt komma med de förslag och de ålgärder som vimenar vore nödvändiga atl sätta in redan från böOan? () kortgenmäle: sade i sitt första inlägg och upprepade det , att manfrån socialdemokraternas sida har föreslagit många ålgärder och krävt att deskulle vidtas. Men om jag läser den socialdemokratiska motionen 393, som arenpartimotion, kan jag inte få annat intryck än att del är restriktioner/? ?c)/energisparandet som där föreslås. Där står nämligen i punkten 2 i motionenskläm atl en ökning av energisparslödel skall kunna ske i den omfattning del ärmöjligt med hänsyn till anspråken på utbildad arbetskraft. Och i punkten 3 stårdet alt bidrag till kommunerna skall lämnas endast enligt grunder som kan kommaalt godkännas av . Man kräver alltså en utvärdering av della innan vigår vidare. Det är sådana krav som medför alt energisparverk-samhelen bromsasupp. Socialdemokraterna föreslår alt vi skall vänta ytteriigare innan det kanbli ett ökat tillskott av medel för alt genomföra sparverksamheten iverkligheten. Vadsedan gäller det miljöpolitiska programmet har del väl egentligen anförtslillräckligl med argument mol reservalionen. Vi har här i oftadiskuleral yrkanden som gälll olika program av betydligt mindre omfattning ändel allomfattande miljöpolitiska resursprogram som socialdemokraterna talar omi sin motion, och då har man alltid från den socialdemokratiska regeringenvarit oerhört angelägen om alt inte skulle fatta något sådanl beslut.Självfallet kommer samhällel alt utvecklas