prot · G10936 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:36 §1 Justerades protokollen för den 18 och 21 innevarande månad. Omåtgärder mot viss hälsofarlig modellera 2 Om åtgärder motviss hälsofarlig modellera JordbruksministernANDERS erhöll ordet för att besvara (vpk) den IInovember anmälda fråga, 1977/78:142, till arbetsmarknadsministern, och anförde: har frågat arbetsmarknadsministern om han med anledningav ett aktuellt ärende rörande hälsofariighet hos viss modellera avser attvidta åtgärder för atl ändra lagstiftningen och för an stoppaförsäljningen av produkten. Frågan har överiämnats till mig för besvarande. Kontrollenav varor som kan vara skadliga för hälsan eller i miljön sker genom lagstiftningenom hälso- och miljöfariiga varor. , som är den centralamyndigheten på området, har bl. a. till uppgift alt avgöra huruvida viss varamed hänsyn till egenskaper och hantering är att anse som hälsofarlig. Produklkonlrollnämndenhar i beslut som meddelades uttalat att den aktuella modelleran äratt anse som hälsofariig. För hanteringen av vara som är att anse somhälsofarlig ställs i lagstiftningen upp krav och restriktioner i skildaavseenden. a. gäller att förpackning med sådan vara skall vara tydligtmärkt med varningstext, som upplyser om de risker som är förbundna med varan,samt med anvisningar i övrigt om hur varan skall hanteras för att skada inleskall inträffa. Produktkontrollnämndensbeslut har överklagats i kammarrätten, som ännu inte avgjort besvären. Jag kandärför inte här uttala mig om vilka åtgärder som slutligen kan komma att vidtasbeträffande den aktuella produkten. Närdet gäller frågan om behovet av en skärpning av gällande lagstiftning vill jagframhålla att lagen om hälso- och miljöfarliga varor ger möjlighet till mycketingripande åtgärder mot produkter som kan befaras medföra skada på människoreller i miljön. Föreskrifter kan meddelas om undersöknings- ellermärkningsskyldighet och om försiktighetsåtgärder av olika slag som kan behövasför att hindra skada. Om så bedöms nödvändigt kan också förbud meddelas mothantering av vara. Iförsta hand är del produklkonlrollnämnden som har att bedöma hur ingripandeföreskrifter som behövs. Jag utgår från alt produklkonlrollnämnden noggrantföljer utvecklingen när del gäller den aktuella produkten och, om så bedömsbehövligt, vidtar ytteriigare åtgärder. Omåtgärder mot viss hälsofarlig modellera (vpk): slog en barnstuga i larm om alt en obehaglig gashade utvecklats när modelleran Brenni av misstag bränts . Att ettsådant misstag kunde ske är naturiigt med tanke pä alt dei. är barn somhandskas med produkten. Vadsom däremot inte är naturiigt är för det första atl vår lag tillåter ettföretag alt sälja klart hälsofarliga varor, i detta fall dessutom avsedda atlanvändas i barnmiljöer. Vpk har i annat sammanhang krävt alt det skall gällaomvänd bevisföring i sådana här fall. Förelaget skall alltså bevisa en produktsofarlighet, innan den över huvud taget får säljas. Barn och vuxna skall inte fävara försökskaniner på det här sättet. Fördel andra är det inte naluriigt att ett företag får förhala ett ärendesbehandling på det sätt som skett och att försäljningen fortfarande pågår tvä årefter det att man slagit larm. Del är inte nog med att försäljningen tillåtsfortgå. Någon information har över huvud taget inle gäll ut lill barnstugorna,ungdomsgårdarna eller andra som köper produkten. Ingenting finns skrivet påpaketen om att bensen kan utvecklas. Ingenting finns heller skrivet om attbensen är ett starkt cancerframkallande ämne som, om det redan från börjanfanns i modelleran, skulle leda till alt denna klassades som gift ochtotalförbjöds. För vår lagstiftning är nu så egendomligt utformad att den ärtillämplig först om en produkt innehåller eller behandlas med bensen, inle omämnet bildas vid viss hantering. Jag tycker att det är helt ofattbart all manpå detta sätt tillåter att människor för den heliga profitens skull skallutsättas för allvarliga hälsorisker. Nusäger jordbruksministern alt han inte här vill uttala sig om vilka åtgärder somslutligen kan vidtas beträffande den aktuella produkten. Han säger också altlagen ger möjlighet till mycket ingripande åtgärder. Men om del vore så, bordeprodukten redan nu vara totalförbjuden. Fallet visar tvärtom all lagstiftningenär otillräcklig. Det tycker nu inte jordbruksministern. Jagvill ställa en följdfråga mot bakgrund av den lid som det har tagit från detatt ärendet anhängiggjordes och fram till dess att produklkonlrollnämndenfattat beslut, nämligen , och med tanke på alt del kanskeockså kommer att dröja innan ärendet är slutbehandlat: Ärjordbruksministern beredd att förstärka produktkontrollnämndens resurser? Detär ju ändå skandal att behandlingen av ell ärende skall behöva ta så . Jag är medveten om alt det finns risker med hanteringen av den i fråganberörda modelleran. De beräkningar som har gjorts visar att det, om dennamodellera hettas upp till högre temperaturer än vad som är avsett, kan bildasskadliga gaser. Det är också det som gjort att produklkonlrollnämnden haringripit mot produkten. Men eftersom detta ärende f n. ligger hos kammarrättenför prövning, kan jag inte nu närmare diskutera delbeslut som nämnden har fattat. Delär dock självklart atl produklkonlrollnämnden och andra berörda myndigheterockså i fortsättningen måste bevaka hanteringen av den aktuella produkten. Somjag har nämnl tidigare ger lagstiftningen möjligheter till mer ingripandeåtgärder om så skulle visa sig nödvändigt. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Jag kan konstatera att jordbruksministern inte svarade på min sistafråga, om den långa handläggningstiden. Sedanvill jag bara beklaga att jordbruksministern, trots att han är medveten om allprodukten utvecklar bensen, som är starkt cancerframkallande och som, om denfanns i leran redan frän början, skulle innebära att produkten vartotalförbjuden, inte tycker att lagstiftningen är otillräcklig. Jag har svårtatt förstå ett sådant resonemang och att man inte kan vidta någraåtgärder för att stoppa försäljningen. Det är ju trots allt så altförsäljningen pågår och atl en mängd personal och ett stort antal barn påbarnstugorna och ungdomsgårdarna utsätts för detta ämne, som enligt vadproduklkonlrollnämnden klart har konstaterat är starkt cancerframkallande. Omförhöjt statsbidrag för avloppsreningsverk i kommun Överläggningenvar härmed slutad. § 3 Om förhöjtstatsbidrag för avloppsreningsverk i kommun JordbruksministernANDERS erhöll ordet föran besvara () den 17november anmälda fråga, 1977/78:149, och anförde: har frågat mig om jag avser att till avgeförslag om förhöjt statsbidrag för avloppsreningsverk i kommun. Statsbidragtill avloppsreningsverk bestäms med hänsyn lill reningsgraden vid verket ochutgår normalt med lägst och högst av kostnaden. Bidrag till en ochsamma anläggning utgår med högst 5 milj. kr. om inte särskilda skäl att ge högrebidrag föreligger. För vissa områden har genom beslut av möjlighet införts att ge statsbidrag medmera än 50 96. Statsbidrag till reningsverk i Vindelälvsområdet har såledeskunnat utgå med högst 75 96 för anläggningar som påbörjats före den 1 juli1977. Förhöjt statsbidrag kan också utgå till reningsverk inomTorneträskområdet efter särskild prövning av regeringen. Fråganom förhöjda statsbidrag till reningsverk i andra fail än de jag nu nämnl ärföremål för prövning i årets budgetarbete. Med hänsyn härtill är jag inteberedd att ge något besked när det gäller storieken 6 protokoll 1977/78:34-36 Omförhöjt statsbidrag för avloppsreningsverk i kommun av det statsbidrag som kankomma att utgå till avloppsreningsverk i kommun. KARL-ERIKSVARTBERG (s): Jag ber att få tacka jordbruksministern för svaret. Del är intealldeles uppmuntrande, men vi får se vad som kommer ul . fysiska riksplaneringen har Bohusläns kustområde och skärgård satts isärklass i landet. Del är vi naturligtvis glada för. Det är fråga om ett av deviktigaste områdena för röriigt friluftsliv. Vi accepterar det i , menvi menar också alt vi har rätt atl ställa vissa krav. har ilänsprogrammet formulerat det ganska bra: "Länsstyrelsenanser det inte vara rimligt att berörda kommuner, av vilka de flesta dessutomhar låg skattekraft, skall stå för kostnader som förorsakas av turism ochfriluftsliv, som angetls vara av nationellt intresse i området." Dettauttalande sammanfattar mycket bra den uppfattning som råder ute i kommunerna,tvärsöver alla partigränser, och som uttryckts av , Bohuslänsskärgärdsräd m. fl. Faktum är atl befolkningen flerdubblas , ochdärför anser vi att regering och riksdag måste se till att samhället tar sindel av kostnaderna för det. Sotenäskommun uppvaktade regeringen . Landshövdingen var med,ledamöterna pä Bohusbänken i var också med. Man angav då kostnadernatill 65-70 milj. kr. Med den inflation vi har är väl kostnaden nu minst80 milj. kr. Manangav också att ett statsbidrag med 50 96, som också anges i svaret, skulleinnebära en utdebitering ökad med , i en kommun som kommerupp i . Den årliga skatte- och avgiftsökningen skulle bli mellan 2 000och . för en familj med normal inkomst. Även ett statsbidrag på 90 96skulle ge hög utdebitering och höga avgifter. Jagangav i frågan att kommunen har en svag folkmängds- och näringslivsutveckling.Egentligen är det fel atl tala om svag utveckling, för vi har en tillbakagång ibåde befolkningstal och näringsliv. Jagvill gärna beröra formuleringen i slutet av svaret "föremål för prövningi årets budgetarbete". Innebär det att kommun kan påräkna ettbesked när budgetpropositionen läggs fram ? Det löfte som jag avgav vid uppvaktningen av representanter för kommunoch länsstyrelse samt riksdagsledamöter från Bohusbänken var att denna frågaskulle prövas i höstens budgetarbete. Så sker också. Närherr Svartberg tycker att svaret inte är särskilt uppmuntrande, vill jag svaraatt den här speciella frågan har tagits upp i ett flertal mo- tioner, dock utanresultat. Att frågan, som jag anger i svaret, är föremål för prövning ibudgetarbetet är ändå en positiv åtgärd. KARL-ERIKSVARTBERG (s): Det positiva löftet i svaret tackar jag för, men jag vill påpeka atldel högsta bidrag som anges i svaret och som har utgått är 75 96 avanläggningskostnaderna. Frågan är alltså om kommun med sin tillbakagångbåde inom befolkningen och i näringslivet - men denna svaga utveckling avSotenäs kommun behöver vi ju inte gå närmare in på , eftersom vi kan resoneramed Per om den frågan - kan bära en 25-procentig egenandel avkostnaderna. Del är därför som jag med den här frågan har velat trycka på omhögre statsbidrag. Framför allt är del nödvändigt att komma över denfem-miljonersgräns som nämns i svarets andra stycke. Jaghoppas dock alt ett positivt besked skall kunna lämnas till kommun;annars får vi väl fylla på med motioner. Omdet primärkommunala ansvaret för naturvårds- och friluftslivsverksam -het Överiäggningen varhärmed slutad. § 4 Om detprimärkommunala ansvaret för naturvärds-friluftslivsverksamhet JordbruksministernANDERS erhöll ordet för att besvara () den 7 novemberanmälda interpellation, 1977/78:61, och anförde: har med hänvisning till ett förslag frånnaturvårdsverket om samordning av naturvårds- och friluftslivsverksamheteninom fjällområdet i frågat mig om jag avser medverka till ensådan centralisering av beslutsbefogenheterna som skrivelseinnebär. Naturvårdsverketsförslag är f. n. föremål för remissbehandling, varför jag inle nu är beredd attta slutlig ställning till förslaget. Avinterpellationen framgår att hyser en allvarlig oro för attkommunernas inflytande när del gäller planeringsfrågor skulle minska. Jag villframhålla att syftet med det förslag till samordning av naturvärds- ochfriluftslivsverksamheten inom fjällområdet ii somnaturvårdsverket utarbetat i samråd med i iförsta hand är att bättre samordna de uppgifter som ochlänsstyrelsen har när det gäller fjällområdena. Den föreslagna fjällenhetenskall således handha uppgifter som ligger inom ochlänsstyrelsens kompetensområden. Kommunernas uppgifter inom de nämnda områdenaberörs inte av förslaget. Föregen del vill jag framhålla att jag ser det som naturiigt att dearbetsuppgifter del här är fråga om handläggs så nära de regionala ochkommunala intressena som möjligt. Jag betraktar det också som självklart Nr 36 att det säu på vilket de statliga myndigheterna organiserar sittsamarbete Tisdaeen den gäller naturvårds- och friluftslivsfrågor inte får begränsa kom- munernas befogenheter i markanvändningsfrågor. Omdet primär- (): kommunala ansvaret Herrtalman! Jag vill börja med alt tacka jordbruksministern för svaret förnaturvårds- och på min interpellation. friluftslivsverksam- Del framgår av svaret att förslaget nu är ute på remiss och alt det het därför inte är möjligt för statsrådet all taslutlig ställning till förslaget. Jag har naturiigtvisförståelse för del; jag vill säga att jag t. o. m. är glad för det. Remissvarenkommer säkert att ge besked om atl det inte bara är jag som är allvariigt oroadöver alt kommunernas inflytande i dessa frågor ser ul att bli mycket ringaeller kanske inget alls - detta naturligtvis under förutsättning att kommunernafår yttra sig. Min egen kommun, , fick nämligen förslaget som endelgivning och fick själv begära hos departementet att få yttra sig. Jag utgårfrån att övriga berörda kommuner verkligen är med bland remissinstanserna. Jagär däremot litet lugnare , sedan jag tagit del av svaret, där statsrådetpoängterar del naturliga i atl sådana här frågor handläggs så nära de regionalaoch kommunala intressena som möjligt. Låtmig, herr talman, med en bild på TV-skärmen visa vilka områden det rör sig om. Detär alltså fråga om praktiskt taget all mark ovanför odlingsgränsen ända upptill mot och : det är, såsom framgår av bilden, nästanhela kommun, ca 60 96 av och kommuner och nästanhela kommun. Det är ofattbart Stora områden. Enbart kommunbrukar populärt sägas vara lika stor s;om , och halva Halland.Jokkmokk är ännu större, och kommun är den största av landets kommuner.Till detta kommer kommun. Inomnästan hela detta område synes nu i stort sett - efter samråd- vilja besluta om vad som skall göras, när det skall göras och vem som skallgöra vad. Detta med samråd vill jag f ö. närmare beröra litet längre fram imitt anförande. Undra då på atl man i dessa kommuner börjar fundera på vårlåtdet hela bär hän. Sätterman detta i samband med den proposition om obrutna fjällområden som nyligenlagts på bord, med alla de begränsningar i markanvändningen som därföreslås, så finns del, som jag ser det, verkligen anledning till oro. dessutom föreslår att förslaget skall träda i kraft minskar sannerligen inte oron för att kommunernas reella inflytande går om intet. Jag utgår nu emellertid från alt det måste bli fråga om en annan tidpunkt för ikraftträdandet och förhoppningsvis kan ske ell helt annat förslag. Som motiv för en nyordning anför verket 64 att ansvarsfördelningen är alltför splittradpå många myndigheter Jaghar sagt i min interpellation alt någon form av samordning kan vara nödvändigmen att formerna för denna samordning och även frågan om huvudmannaskapet börkunna diskuteras. Nusäger statsrådet i svaret alt det endast är fråga om en samordning av det som ligger inom naturvärdsverkets resp. kompetensområden. Jagkan tyvärr inte riktigt läsa förslaget på det sättet. 3 i den PM som är fogad lill förslaget sägs: "Här inbegripes vissauppgifter som myndigheterna uppdragit åt andra myndigheter, kommuner ochorganisationer." Ochvidare pä s. 5 i samma PM: "I den män utrymme och formella möjligheterföreligger för ytterligare arbetsuppgifter" - och så tillfogar man vissariktlinjer härför, exempelvis "alt arbetsuppgifterna är förenliga lill sinkaraktär - att berörda myndigheters och allmänhetens kontakter med skildafrågor underlättas". Dettorde inte vara så stora skillnader när del gäller alt exempelvis bygga ochdriva anläggningar för det rörliga friluftslivet var de än är belägna i heladetta stora område. Alltdetta lyder enligt min mening på att man avser - fortfarande möjligen eftersamråd - att få bestämma även vad som skall göras eller inle göras inom helaområdet. Föralt utföra dessa uppgifter avser man atl bygga upp en helt ny fjällenhet,förslagsvis lokaliserad till . Underrubriken - samråd och beslutsfunktioner säger man på s. 4 i nämnda PM:"Styrning av fjällenheter avses ske genom en sam-rädsgrupp i vilken elllika antal ledamöter från och ingår." Varhar vi kommunerna i det sammanhanget? Vidaresäger man all denna samrådsgrupp inte skall ha någon egentlig beslutsfunktion.Nej, besluten skall fattas av och . Ensamrådsgrupp utan bestämmande funktion, där dessutom kommunerna inte är med,är vad förslaget innebär. Det kan inte jag vara nöjd med, och jag tror inte helleratt kommunerna kan vara det. Sålitet om samråd. Vad betyder egentligen samråd? Jag har undernågra år som facklig ombudsmari fält erfarenhet av vad samråd kan vara värt.Efter samråd skall ju beslut fattas, och därvid är värdet av samrådet heltberoende av hur myckel den beslutande funktionen beaktar vad som framkommit vidsamrådet. Mer förpliktande är inte samrådet i och för sig. Så blir säkertfallet även här. Del är t. o. m. så atl jag befarar det värsta, då man inle ensi förslaget har tagit med kommunerna i samrådsgruppen. Jaghar även några exempel på samråd i något annan form. dåfjällplaneringen pågick i min hemkommun var ju avsikten att dennafjällplanering skulle ske i samråd med kommunen. Det samrådet inskränkte sigfaktiskt till att kommunen fick tillfälle att yttra sig över tvä skrivelser. Omdet primärkommunala ansvaret för naturvårds- och friluftslivsverksam -het Omdet primärkommunala ansvaret för naturvårds- och friluftslivsverksam -het Enannan form av kanske inte direkt samråd är remissförfarandet, men när delgäller remissvaren till den proposition jag nämnde om obrutna fjällområdenkunde jag konstalera att man inte på något säll fäst uppmärksamhet vid desynpunkter som lämnats från kommun och i Norrbotten.Jag tror därför att detta med samråd kan vara litet föriedande, och jag är somsagt inte alls nöjd med atl man vill bedriva verksamheten pä dessa grunder. Så lill den föreslagnafjällenheten och dess lokalisering. mån del blir en sådan fjällenhel har jag ingel att invända emot att denförläggs lill . Den kommunen är sanneriigen - som för resten mångaNorrbottenskommuner - i stort behov av varje syssel-sättningsobjekl. Det tordedock vara litet optimistiskt när man i förslaget utgår från att kommeratt få flygförbindelse. Alt bygga och framför alll atl driva en reguljär flygplatsär en mycket dyr historia för en kommun. Jag tror inle atl detta medflygförbindelse är något avgörande för fjällenhetens effektivitet och funktion.Det är klart att om en sådan enhet har en huvudman i kanske kravet påflygförbindelse blir större Men jag anser att det förhållandet att Jokkmokkligger centralt inom del berörda området är en av de viktigare faktorerna.Huruvida en ny enhet i den form som föresläs är nödvändig för att nå avseddeffekt vill jag inte uttala någon mening om. Domänverketmed, som jag upplever det, väldokumenterad erfarenhet i dessa frågor tycks varatveksamt till en sådan ordning. Själv är jag tveksam så lill vida alt jag villifrågasätta om inte kommunerna tillsammans med redan befintliga regionalaorgan skulle kunna ta på sig det ansvar och de arbetsuppgifter som den nyafjällenheten i förslaget avses att få. Både de berörda kommunerna och deregionala organen, som t. ex. och lantbruksnämnden i Norrbottenslän, torde ha all den erfarenhet och kunskap som erfordras för att leda ensådan här verksamhet. Enligtmin uppfattning skall inga nya organ inrättas, förrän man ordentligt harundersökt möjligheten att utnyttja vad man har. Byråkratin behöver ingenextra stimulans - den behöver i stället en fast styrning. Det tror jag attstatsrådet håller med mig om. Tillslut, herr talman, tillåter jag mig att med grund i statsrådets svar hoppas päatt kommunerna, när det slutgiltiga beslutet skall fattas, kommer alt ''\ dencentrala roll i denna fråga som erfarenhet och kompetens berättigar dem lill. Detskulle efter det svar jag har fält förvåna mig mycket, om man i delkommande beslutet ställer kommunerna utan reellt inflytande i dessa ärenden,som är av utomordentlig betydelse för fjällkommunernas framtida existens ochutveckling. Änen gäng vill jag tacka för ett i grunden positivt svar i del förhoppningsvispreliminära läge som ärendet befinner sig i. Överiäggningenvar härmed slutad. § 5 Föredrogs ochhänvisades , Nr 36 °''oner den 1977/78:137 och 138 tillutbildningsutskottet 1977/78:139 och 140 tillsocialförsäkringsutskoltet 1977/78:141 till socialutskottet1977/78:142-145 till civilutskottet /78:146 och 147 till näringsutskottet1977/78:148 till skatteutskottet /78:149 och 150 till näringsutskottel1977/78:151 lill skatteutskottet /78:152-156 till näringsulskoliet1977/78:157 lill skatteulskottet 1977/78:158 till näringsutskottel /78:159till skatleutskottet /78:160 lill lagutskottet /78:161-163 lillnäringsutskottet /78:164-172 rill civilutskottet /78:173 tillarbetsmarknadsutskottet /78:174 punkterna 1 till civilutskottet punkterna5 och 6 till socialförsäkringsutskottet /78:175 till civilutskottet1977/78:176 lill näringsutskottet /78:177 punkten 1 lill näringsutskottel 1977/78 1977/78 1977/78 1977/78 179 till konstitutionsutskottet180-184 till civilutskottet 185 punkten 1 tillsocialutskotlet punkten 2 tillsocialförsäkringsutskottet punkterna 3-7 till civilutskotlet §6 Föredrogs men bordlades åter Konstitutionsulskottetsbetänkanden /78:1, 9, 11-13, 15, 17 och 18 Socialulskottetsbetänkanden /78:7 och 9-11 Kulturutskottetsbetänkanden /78:13 och 14 Näringsutskottetsbetänkanden /78:11, 17, 19 och 20 §7 Anmäldes och bordlades betänkande 1977/78:3 med anledning av motion om översyn avbestämmelserna rö rande krigsmaterielexport 67 1977/78:1 med anledning avpropositionen 1976/77:157 om inriktning ochorganisation av försvarels hundskolas verksamhet jämte motioner 1977/78:2 medanledning av motion om kassetl-TV till de svenska FN- bataljonerna1977/78:3 med anledning av motion om förvaringen av militära ijäns- tevapen1977/78:4 med anledning av motion om överbefälhavarens direktivrätl §8 Anmäldes och bordlades Motioner 1977/78:186 av BengtFagerlund m.fl. 1977/78:187 av m.fl. med anledning av propositionen 1977/78:25 medförslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /78 1977/78:188 av m.fl. med anledning avpropositionen 1977/78:31 om riktlinjer i den fysiska riksplaneringen för vissas. 1977/78:189 av m.fl. 1977/78:190 av OlofPalme m.fl. med anledning av propositionen 1977/78:40 omåtgärder för att främja de mindre och medelstora företagens utveckling 1977/78:191 av m.fl. medanledning av propositionen 1977/78:41 om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385)m. m. 1977/78:192 av m.fl. med anledning avpropositionen 1977/78:47 om åtgärder för att underiätta strukturomvandlingeninom specialslålindustrin och stålgjuteriindustrin 1977/78:193 av m.fl. med anledningav propositionen 1977/73:48 om skalteutjämning i länslandstingskommun 1977/78:194 av m.fl. med anledning avpropositionen 1977/78:57 om riktlinjer i den fysiska riksplaneringen förvattendrag i norra och Norriand 1977/78:195av m.fl. med anledning av propositionen 1977/78:59 om särskiltarbetsmarknadspolitiskt stöd inom stålindustrin m. m. 1977/78:196 av StinaAndersson och 1977/78:197 av 1977/78:198 av BengtFagerlund m.fl. 1977/78:199 av m.fl. 1977/78:200 av SvenMellqvist m.fl. 1977/78:201 av m.fl. 1977/78:202 av IngvarSvanberg m.fl. 1977/78:203 av m.fl. 1977/78:204 av . 1977/78:205 av m.fi. med anledning av propositionen 1977/78:25 medförslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /78 §9 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1977/78:82 av () till industriministern om åtgärder för att trygga sysselsättningen iSkaraborgs län: Sysselsättningen i har genom årenvarit ganska stabil. Eftersom länets näringsliv varit mindre känsligtför konjunktursvängningarna har sysselsättningen kunnat hållas på enjämförelsevis hög nivå.