prot · G10920 · 1977-12-31 00:00:00 — Vidarehar frågat mig dels vilka mina erfarenheter är av systemet medsärskilt tillsalla arbetsgrupper för all lösa regionala och lokalasysselsättningsproblem, dels vilka konkreta resultat som framkommiteller kan förvänlas framkomma inom en snar framlid genom den s. k.Nordupplandsgruppens verksamhel, dels varför Uddeholmskoncernen - iväriemoimill besked om "frysning" - kunnal fortsätta sin bantning avpersonalstyrkan i och slutligen om jag har några besked atl lämna sompåtagligt kan stilla människornas oro för möjlighelen lill forlsallsysselsättning och utkomst i . Jag besvararinterpellationerna i ett sammanhang. Jagtar försl upp frågan om vilka ålgärder som har vidlagils för attstärka sysselsättningen i Norduppland. Regeringen har haft anledning allnoggrani följa utvecklingen i norra . Beiydande insaiser har ocksågjorts för all siärka sysselsättningen på både kort och läng sikt. Dekortsiktiga åtgärderna har hell naturligt dominerats av arbelsmarknadspoliiiskainsaiser som successivt har byggts ul. har siörreresurser än någonsin lidigare salls in för alt slå vakl om sysselsättningen,och en inle oväsentlig del av dessa uiökade resurser har tillförts län,inte minst länets norra delar. Jagvill i della sammanhang erinra om all arbelsmarknadssilualionen vidkärnkraflsbyggel i Forsmark varit föremål för en särskild uppmärksamhet frånregeringens sida. Den särskilda arbelsgrupp som har tillkallats för allundersöka sysselsättningsproblemen i Forsmark kommer inom korl atl lämna enredogörelse för sill arbele och lägga fram förslag till sysselsäitningsskapandeåtgärder inom byggnads- och anläggningssektorn. Dekortsiktiga, arbelsmarknadspoliiiska insaiserna har kompletterats med ålgärderför att lillföra Norduppland nya, beslående arbelslillfällen. Trots atl Uppsalalän inte tillhör det allmänna stödområdet har del i flera fall ansetts befogatatl sätta in lokaliseringspoliliska stödåtgärder. Fram lill harsålunda 21 förelag fält lokaliseringsslöd med sammanlagt 62 milj. kr.Sysselsättningseffekten av dessa insatser har beräknats lill omkring 350personer. Hell naturligt har insaiserna koncentrerats lill de norra delarna avlänet. har regeringen beviljat fem företag i norra med sammanlagt 37 milj. kr. för investeringar som beräknasmedföra 180 nya arbelstillfällen. 1 två fall ärdet fråga om nyetableringar,delsi där omkring 50 arbelslillfällen beräknas tillkomma, dels iSöderfors, som kan väntas få ett lillskoil av etl 40-tal nyasysselsättningslilllallen. Vi kommer all forisällaansträngningarna all siärka näringslivet i Omnäringspolitiska åtgärder i Norduppland Omnäringspolitiska åtgärder i Norduppland Regeringenkommer över huvud tagel atl öka engagemanget i den regionala näringspolitiken.Inom korl kommer regeringen atl lägga fram förslag som innebär allföretagarföreningarna tillförs väsenlligl uiökade resurser som gör föreningarnalill effektiva instrument för all ulveckla de mindre och medelstora förelagen. Enföruisälining fören positiv ulveckling i norra ärsjälvfallet allproblemen kan bemäslras i de orter, där specialstålindustrin spelarendominerande roll för sysselsättningen. Dessa frågor slår f n. i centrum förregeringens arbele. Regeringen kommer au lägga fram förslagsom syflar lill all främja en effekiiv branschslruklur och därmed också en påsikt tryggad sysselsällning för de anställda. Även de kortsiktigasysselsäitningsaspekierna måsle lillmäias slor belydelse. Regeringen hartillsalt en särskild arbelsgrupp -den s. k. stålortsgruppen - som har lilluppgift bl. a. alt överväga vilka åtgärder som kan komma atl krävas frånsamhällets sida för atl säkra sysselsällningen på berörda orter. Jag kan nämnaatl stålortsgruppen, där bl. a. de fackliga organisalionerna är företrädda, fn. behandlar situationen i . Överläggningarna är ännu inle avslutade,och jag kan därför inle nu närmare redovisa de överväganden som sker där. Jagvill emellerlid underslryka all jag är oroad över den minskning avsysselsällningen som har skett under de senasle åren vid specialsiålverken iSöderfors och över de nya varsel som har aktualiserats. Representanter förindustridepartementet har därför lagil direkla kontakter med ledningen förUddeholm AB för all diskuiera sysselsättningsläget i . I anslutninglill överläggningarna har bolagsledningen förklaral sig beredd all omedelbartpåbörja den investering i snabbstålsvalsar på omkring 6 milj. kr. som mantidigare har fåll lokaliseringsslöd lill. Sysselsättningseffekten av dennainvestering kan beräknas till elt 20-ial personer. HansAlsén har också frågat mig vilka erfarenheler jag härav systemet med särskilltillsatta arbetsgrupper för atl lösa regionala och lokalasysselsättningsproblem. På della vill jag svara att jag betraktar syslemel medarbetsgrupper som etl bland flera instrument i näringspolitiken. Givelvis måsleansvarei för sysselsällningen och sysselsältningsplane-ringen i regionen ochkommunen i förslå hand ligga på de enskilda företagen samt på länsmyndigheternaoch kommunala organ. När särskill svårlösta sysselsättningsproblem uppkommerkan det emellertid vara motiverat atl snabba kontaktvägar upprättas mellan decenirala, regionala och lokala organen och med de fackliga organisalionerna utepä fältet Genom lillsäiiandet av en arbelsgrupp skapas ell forum för samråd ochkraftsamling som säkerligen kan bidra till all lösa sysselsättningsproblemensnabbare än som annars skulle ha varit fallel. Den arbelsgrupp som hartillsatts för alt bevaka sysselsättningsfrågorna i Öslerbybruk och Söderforshar enligl min mening fyllt en sådan funktion. Arbelsgruppen har bl. a.medverkal lill all föra fram flera av de lokaliseringssiödsärenden som jaglidigare har redovisal lill ett posilivl resultat Jag räknar med altarbetsgruppen också i fortsättningen kommer alt la till varaalla möjligheler att lillföra de berörda orterna yllerligare sysselsällning.Med hänsyn lill all problemen i Nordupplands samlliga kommuner i principärlikartade barden nuvarande arbetsgruppens mandal utsträckts lill allockså omfatta hela kommunerna . Delpågår alllsä elt arbele på bred front för all angripa sysselsättningsproblemen.Ambitionen hos alla som är engagerade i della arbele är atl söka medverka lilltryggad utkomst och sysselsättning för befolkningen i norra . Omnäringspolitiska åtgärder i Norduppland HANS (): Jag ber att få tacka indusiriminisiern för interpellationssvaret Jagskall också be au få kommentera del i vissa siycken och ställa någrakompletterande frågor, som jag lycker känns angelägna sedan jag tagit del avindustriminisierns svar. Lålmig dock försl notera att arbelsmarknadsminislern inte har funnit skäl atlsvara pä mina frågor i den interpellation jag riktade lill honom. Framför alll arbelarrörelsen i län har-givetvis då särskilt påde människors vägnar som bor och verkar i Norduppland - vid olika tillfällensökt att i god mening komma lill tals med arbets marknadsministern, men vi har misslyckals med della. Del beklagar jag pä deras vägnar, vilkas talan vi har all föra här i , men även pä mina egna vägnar beklagar jag att jag inle har fått tillfälle all ulveckla vissa synpunkler för arbetsmarknadsministern . Trots all arbets marknadsministern är frånvarande tillåter jag mig emellerlid en kom mentar. Jag ulgår därvid från del svar som jag fick av arbetsmarknads ministern i anledning av en interpellation som jag då hade framställt och som rörde arbetsmarknads- och sysselsätt ningsproblem i län. Delvar elt kortfaitai svar som gavs. Arbetsmarknadsministern sade underdiskussionen - och delsamma hade även framgått av hans svar - alt regeringen varberedd all seriösi pröva varje förslag som kunde leda till all sysselsällningslägei i norra förbältrades. gav mig anledning all i den interpellation, som jag framställde lill arbels marknadsminislern den 11 okiober med uigångspunki i hans löfte att regeringen skulle seriöst pröva varje förslag som kunde leda till för bällrad sysselsättning i Norduppland, påpeka att arbelarrörelsen i län genom del socialdemokratiska partidistriktet och LO-dislriklel där i ell uttalande den 11 augusli framfört ett anlal förslag lill arbels marknadsminislern. Jag lycker därför det hade varil värdefullt om han mol bakgrund av sill generösa löfte - alltså för snarl etl år sedan - hade lagil tillfället i akt att berätta för mig och andra hur seriöst regeringen har prövat förslaget av från ar belarrörelsen i län. När han nu inle gör del, så Ivingas jag miss tänka att del har gäll likadant med del ullalandel som med en del andra skrivelser som varil riktade till arbetsmarknadsministern - all de har Omnäringspolitiska åtgärder i Norduppland hamnal i den bekantapapperskorgen. Jag drar ingen annan slutsals. Har jag fel, sä lycker jag altdel är värdefulll all fä del korrigerat Jag förmodar altarbetsmarknadsministern får möjlighel all ta del av min undran härvidlag. Jagskall stanna vid della, för det vore oanständigt atl fortsätta i polemik med enicke närvarande representant för regeringen. konstaterar jag bara att hanhar underlåtit att svara och att han dessutom - del beklagar jag - underlåtitall besöka vårt län och dess norra delar trots löften och meddelanden underhand om sin vilja all göra det. Men del kanske kommer; liden är väl ännu inleute i det fallet. Jagkonslalerar då i stället atl industriministern, som ju vid det här laget är ensynnerligen hårt prövad man i olika avseenden, har varit villig all la bådesvarel för arbetsmarknadsministern och sin egen uppgift här med anledningav min inierpellalion, riktad direkl lill indusiriminisiern. Del är ellomfaliande svar, men jag måsle ändå konstatera att del på flera - som jagupplever det - cenirala punkler är bristfälligt Jag beklagar också att jag intehar fått svaret i min hand förrän pä förmiddagen. Man hade lovat att delskulle sändas lill bosladen före helgen, men del har lydligen inte varilmöjligl alt klara del. Därför är jag litet sent ute, men jag tror ändå all jaghar haft möjligheler alt tränga igenom svarel på min interpellation, och jagskall efler bäsla förmåga söka kommentera det och anföra mina synpunkler. Allraförsl måste jag rikta mig lill industriministern och lyvärr konstatera atl minfråga nr 4 i interpellalionen inle har blivit nöjaktigt besvarad. Den löd:"Har industriministern några besked all lämna som påtagligt kan stillamänniskornas oro för möjligheler lill fortsall sysselsällning och utkomst iSöderfors?" Jag är medvelen om atl del kan vara svårl all ge sädananöjakliga besked. Vi känner väl alla hur problemen hopar sig, hur många delarav vårt näringsliv - som vi har upplevi som slöd-jepunkler, som bas förnäringslivei - är i gungning. Jag förslär alllsä svårighelerna all ge ellentydigt svar pä en sålunda ställd fråga. Men jag lycker del är viktigt atlregeringen på olika säll söker dokumentera och, även om den inle kan geenlydiga besked på liknande frågor, har en myckel klar målsättning - att sökaåstadkomma fortsatt sysselsällning och utkomst på olika orler i vårt land, inleminst på bruksorter. Jaghar en känsla av atl ligger rätt nära de orler som centerpartietgärna lalar om som någol av ideal i olika avseenden för etl svenskl samhälle.Det är nära mellan människor, man känner varandra väl, man slår solidarisktvakt om sill, osv. Därför hade del givelvis varil värdefullt med klararebesked. Men jag fär nöja mig på den punkten och skall i stället kommeniera demera konkreta delarna i svarel. Industriministernsäger på första sidan i sitt svar: "Regeringen har haft anledning attnoggrani följa utvecklingen i norra ." Jag har en känsla av all delpåslåendel också är rikligt; jag upplever det som etl konstaterande som jag kaninslämma i. Del gäller i varje fall induslrideparlemenlel. Men sedan forlsälierindusiriminisiern: "Beiy- dande insaiser har ocksågjorls för all siärka sysselsättningen på både korl och läng sikl." Närdel gäller atl inslämma i det är jag litet mer tveksam. Om vi lar bort"beiydande" skulle jag kunna vara med. Insatser har onekligen gjorls,del vore oförskämt all påstå någonling annal. 2 kommer ett andra stycke som jag lycker är högsl anmärkningsvärt Det äregentligen en smula egendomligt att industriministern över huvud taget villföra in det i detta sammanhang. Del lyder som följer: "Jagvill i detta sammanhang erinra om att arbetsmarknadssituationen vidkärnkraftsbygget i Forsmark varil föremål för särskild uppmärksamhet fränregeringens sida. Den särskilda arbetsgrupp som har tillkallats för attundersöka sysselsättningsproblemen i Forsmark kommer inom korl att lämna enredogörelse för sitt arbete och lägga fram förslag till sysselsäitningsskapandeålgärder inom byggnads- och anläggningssektorn." Detär förmodligen riktigt i och för sig, men bakgrunden lill att regeringen över huvudtaget har behövt tillsätta denna särskilda arbetsgrupp är ju regeringens egethandlande, det handlande som jag - i varje fall utifrån selt - upplever som ihög grad styrt, jag skulle näslan vilja säga dikterat av cenlerrepresentanlernai regeringen. Sanningen är ju den all om man hade fullföljt del beslut somSveriges riksdag fattal beträffande den energipolitik som vårt land skulledriva fram lill ett yllerligare ställningstagande, hade del här problemelaldrig blivit akluellt. Då hade man från regeringens sida kunnat inrikla sig påatl i stället försöka komma med förslag inför den silualion som kan uppslå närman byggt färdigt i Forsmark, när det av fattade beslutet fullföljtsoch anläggningsarbetena den vägen blivit avslutade. Då skulle del givelvis hauppställ elt problem som man borde ha behandlat. Då hade det utifrån minavärderingar varit en viktig och värdefull uppgift som industriministern lämnati sill interpellationssvar, men i del här lägel är del ju någol annal. Föratl sä att säga auktorisera denna min mening från, om jag fär uttrycka mig så,kretsar som står industriministern ganska nära vill jag citera ell stycke ur enledare i . Den har mer eller mindre kommil mig lill hjälp förall belysa den här frågan. Det är ell ganska långt citat, men jag lycker atldet är värdefullt all det kommer in i dagens protokoll. Det sägs i enunderledare med rubriken : "Vallenfallhar presenterat sin ulredning om konsekvenserna av en ändrad planeringför Forsmark 3- Man har också begärt all få disponera pengar för att arbeia medden tredje reaktorn under liden fram lill energipolitiska beslut. Utredningsresultatetger en skrämmande bild ay vad sorn kan iniräffa. Sloppas den tredje reaktornskulle det innebära förluster för samhället på omkring 1 800 miljoner. Dessutomskulle jobben för 1 500 personer falla bort. Men redan en försening avdet tredje aggregatet får omvälvande kon- Omnäringspolitiska åtgärder i Norduppland Omnäringspolitiska åtgärder i Norduppland Skulle Forsmark3 få vänla lill beslut - vilket av allt all döma kämparhårl för - så innebär della all 800 personer mister sina jobb och helaanläggningen fördyras med omkring 750 miljoner. Värreförseningsavgift har skattebetalarna knappast varil med om'att betala någongång lidigare. Som samhällsekonomin ter sig framstår en sådan 'lösning'som dubbell ansvarslös. Regeringen borde skona medborgarna från en sådankoslnadskarusell. har nog med ekonomiska problem ändå. Istället för all lela med ljus och lykia efter nya jobb åt kommun o. m. hitta pä arbelstillfällen där del egenlligen inte finns några vore denvettigaste lösningen alt fortsätta kraftverksbygget och fullfölja riksdagenslidigare beslul. Bevarad handlingsfrihet kan för regeringen inle få bliliktydigt med undfallenhel för mest trosvissakärnkrafisfiender." Klararekan det inle sägas. Del är inle som jag såsom - mer eller mindretvingad därtill - siändig läsare av kan stryka under varjeord av vad den värderade ledarförfaitaren säger, men i del här fallel kan jaggöra del. Det är ganska tragiskt atl behöva göra del, därför att här har juregeringen genom sitt handlande eller sin brist på konsekveni handlande skapaten situation som gör arbetsmarknadslägel i län myckel värre än vad delhade behövt vara. Del är tillräckligt besvärligt ändå. Nogsagl om della. Inga fler glödande kol pä industriministerns huvud - i del härsammanhangel i varje fall. Omvi fortsätter atl botanisera i interpellationssvaret finner vi att industriministernsäger all de kortsiktiga arbelsmarknadspoliiiska insatserna har kompletteratsmed åtgärder för att tillföra Norduppland nya beslående arbelstillfällen.Industriministern säger vidare all trots atl län inle tillhör delallmänna stödområdet har det i flera fall ansetts befogal all där sälla inlokaliseringspoliliska stödåtgärder. Del är vi tacksamma för, vi somrepresenlerar län, och dess arbetarrörelse i synnerhet, som faktisktdagligen försöker- efter fattig förmåga - siödja de människor som har de svåraproblem som dagens arbelsmarknad i Norduppland ger anledning till. Industriministerngör sedan en uppräkning av de insatser som gjorls i form av lokaliseringsslödosv. Dessa har också i hög grad gjorts under den tidigare regeringens är, ochden borgerliga regeringen har i det fallel fullföljt del ansvar som denlidigare regeringen känt. Det är vi självfallel lacksamma för, även omåtgärderna - del ivingas jag säga - är olillräckliga. Industriministernsäger vidare: Vi kommer all forisälla ansträngningarna atl stärka näringsliveti Norduppland. Del är bra, och det tar jag bestämt fasla pä. I sammanhangelkonslalerar industriministern att företagarföreningarna, i samband med förslagsom skall läggas fram av regeringen, kommer att tillföras väsentligt utökaderesurser. göra föreningarna tilleffektiva instrument för att utveckla de mindre och medelstora förelagen. Innanjag har sett förslaget vill jag givetvis inle i detalj kommeniera det, men iprincip är det en lanke som ingalunda har fölls i induslrideparlemenlel eller iden nuvarande regeringen . Det är en linje som man har arbelai medfrån den socialdemokratiska regeringens sida, tankar som har funnits på olikahäll. Det är bra om de kan fullföljas, men intill dess vi ser förslaget har jagingel mer att säga än atl jag i princip kan konstatera med tillfredsställelseatt förslaget kommer att läggas fram. Sedankommer interpellationssvaret in på en kardinalfråga i sammanhanget, en väldigibesvärlig fråga. Den rör en av de basnäringar i vårt län som jag nämnde,stålindustrin - i del här fallel specialsiålsindusirin - som iinlerpellalionssvarel just sägs spela en dominerande roll för sys selsättningen. I svaret konstateras att det slår i cenirum för regeringens arbele att finna lösningar av stålindustrins problem i framliden. Jag förstår att det här är ett mycket svårt och lungl jobb, som industriministern och hans medarbetare måste lägga ned mycket lid på. Del finns slarka krafter som kanske inte i varje läge drar ål samma håll. Jag skall åter komma till den tanken lilet . Jagförstår alltså all det finns svårigheter, men jag konstaterar medbeklagande atl de intentioner som industriministern gav uttryck för i eninierpellalionsdeball - att man våren 1977tillfredsställande skulle kunna belysa stålindustrins problem - inte gått atlfullfölja. Vi skriver snart 1978. Det är alltså viktigt att det som utställssom ell löfte av industriministern verkligen kommer att infrias - del han säger om förslagbeiräffande en effektivare branschstruktur i stålindustrin, som enligt industriministern skall trygga sysselsällningen för de anställda. Självfallel frågar sig de anställda inom stålindustrin hur mänga man tryggar sysselsättningen för. Detta säger industriministern ingenling om. Sådana förändringar, som kallas strukturföränd ringar, måsle - om de verkligen skall skapa hälsa i förelagen företags ekonomiskt sett - också medföra väsentliga inskränkningar i antalet arbetslillfällen. Del råder slark ängslan och oro bland de människor som känner sig hotade i det här sammanhanget. Industriministerntalar om stålortsgruppen och pekar även på - vilket jag anar altindustriministern känner ell särskill behov av att göra -atl stålortsgruppen,som skall framföra vissa förslag för alt säkra sysselsättningen på de berördaorterna, också har de fackliga organisationernas företrädare med. Del tyckerjag är klokt och det vore väl anmärkningsvärt om så inle vore fallel. Del ärvikligl alt förändringar av della slag sker i elt naluriigt och riktigt samrådmed de anställda. Be-klagligtvis förekommer inte den typen av samråd alllid -jag skall återkomma också lill det. Industriministernlämnar ett äriigt och värdefullt besked dä han säger: "Jag vill emellerlidunderstryka atl jag är oroad över den minskning av sysselsättningen som harskett under de senasle åren vid special- ömnäringspolitiska åtgärder i Norduppland 6 protokoll 1977/78:20-21 Omnäringspolitiska åtgärder i Norduppland stålverken i ochöver de nya varsel som har aktualiserats." Däremot förbigårindustriministern hell den mycket konkret ställda frågan i min interpellation -jag lycker den hade kommil in naluriigt här. Jag skall därför ställa den igen. 1en inierpellalionsdeball hade jag lillfälle att framföravissa synpunkler och fick på en direkt fråga följande svar avindustriministern: "Till vill jag säga atl hela den svenskaspecialsiälindustrin innefattas i frysningen av de statliga stödåtgärderna iavvakian på ell strukturmönster." Dä frågar man sig - det vel jag allmänniskorna i i hög grad gör: Hur kommer del sig då allUddeholmsledningen kunnal fortsätta all envetet söka förmå fackföreningen allge efter när det gäller nedskärningar av anlalel anställda, bådekollektivanställda metallarbetare och tjänstemän? Varför har man gjort del? Ochvarför har industriministern inle ingripil i del sammanhangel? Det är en frågasom har anknytning till den fråga jag ställde redan i interpellalionen. Industriministernsäger vidare i svaret: "Representanter för industridepartementet hardärför lagil direkla kontakter med ledningen för för all diskuierasysselsättningslägel i . I anslulning lill överläggningarna harbolagsledningen förklarat sig beredd att påbörja den investering isnabbstålsvalsen på omkring 6 milj. kr. som man har fåttlokaliseringsstöd till. Sysselsättningseffekten av denna investering kanberäknas lill ell 20-tal personer." Ja, det är ju bra all regeringen medvad som lydligen kan karakteriseras som påtryckningar har lyckats fåUddeholmskoncernens slyrelse all la slällning i denna fråga. Del har gällmånader sedan efler framställan till regeringen av den fick besked all6 milj. kr. fanns lill förfogande. Om jag inle minns fel var det redan föresommaren regeringen fattade det beslutet har alltså inte brytt sig omall fullfölja saken, Irols all man själv gjorde framställningen om ell slödfrån samhällets sida. Detnummer av som jag cilerade har på första sidan en slorrubrik: Klarl med snabbslålsvalsarna, en halv seger för . En halvseger för skall där förslås som en halv seger för facket. Fackel harnämligen vid upprepade tillfällen försökt få Uddeholmskoncernen alt fatta dettabeslut. Tydligen har regeringen haft större framgång, och det är jag ochsjälvfallet de direkl berörda - såväl de fackliga organisalionerna som deenskilda människorna - tacksamma för i della läge. Dettavisar alt det är mycket svårt all komma lill lals med representanter förbolagsledningarna. övertog ägaransvarel för för kort tidsedan och hade aldrig lidigare .sysslat med problem men väl haflmånga problem i de förelag man tidigare varit ägare lill. De anslällda känner ihög grad alt avståndet fysiskt selt till är så stort allbolagsledningen inle rikiigi känner för deras situation så som företagare medden väldiga makl och därmed också del väldiga ansvar somUddeholmskoncernen representerar bör känna inför sina anslällda. Jagvill fakliskt citera yllerligare några rader ur protokollet den 10 december1976 för att belysa hur prisgivna de anslällda kan vara i en stor koncern avdetla slag. I inlerpellalionsdebatlen då sade arbelsmark-nadsminisler PerAhlmark följande: "Delmest akuta problemel i kommunen gäller bruk, och del var på. Jag har talat med direklören för bruket, , och jag hoppasverkligen att några siörre personalförändringar inle blir akluella utöver demsom nu är varslade.