prot · G10958 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:58 § 1 Om användningen av försvarets informationsanslag Försvarsministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1977/78:215, ochanförde: har frågat mig om jag anser att försvarelsinformationsanslag skall brukas på ell sådant sätt all de motverkar strävandenaefter jämställdhet mellan män och kvinnor. Mitt svar är nej. KARINAHRLAND (fp): Milt tack är uppriktigt menat. Det var precis ett sådant svar jag villeha. Men jag kanske i alla fall skall la av kammarens lid i anspråk.Jag tycker nämligen att det är myckel bra all försvarsministern här i kammarenoffentligt håller med mig, för del kan motverka uppkomsten av liknande fadäseri framtiden. Jämslälldhetskommitténhar utan resultat den här gången begärt att den annonsering som var upphovetlill min fråga skall upphöra. Försvarsministern kan inle åstadkomma delta, är bra all han inle lycker om annonseringen. Vihar protesterat mot en annons där pojken ser ut som en tuff pojke -det skallhan vara i flygvapnet-medan flickan är ljuv och drömmer om en modig man. Närman försvarat sig inom flygvapnet -som hellre skall försvara vårt land - harman hävdat att man måste appellera till blivande flygares flickvänner. De antasha ett stort inflytande i fråga om pojkars yrkesval. Men om vi skall fl någonjämställdhet här i landet måste vi fostra både pojkar och flickor till att sökasig till yrket självständigt, efter sill egei val och med hänsyn till sin egenpersonliga fallenhet, inte efter vad några äldre herrar antar att det motsattakönet tycker. Jag tror inte, herr tal man, alt flygvapnet är betjänt av pojkarsom väljer yrke efter andra människors önskemål. Detandra argumentet är gammalt och bekant för den som har sysslat medjämställdhet. Del sägs alt vi inte har någon humor. Det är nog rikligt, men detgäller även för en del herrar inom flygvapnet. Vi försöker emellertid hålla osstill ämnet, och det vore bra om också flygvapnet gjorde detla. Jag undrar baraom avsikten med kampanjen var alt skämta med eventuella flygaspiranter, medkvinnor eller med försvaret. Jag förlåter försvarsministern om han inte svararpå delta men kan inte underlåta att nämna att jag har en lista på de vanligasteargumenten som motståndarna lill jämställdheten lar upp. Delta att vi inle harnågon humor är nr 4. Omanvändningen av försvarets informationsanslag Omanvändningen av försvarets informationsanslag Det andra argumentet är att vi redan harjämställdhet, men det passar inte . Vidare heter del att vi får fattabeslut om den här reformen . har vi inle råd. Del passar inle heller idet här sammanhanget. Dettredje argumentet är alt detta inte är någon jämställdhetsfråga, men det dugerinte heller som argument. Sedangår man, herr talman, över till det ljärdeargumentet,mendå lämnar manegentligen ämnet som var jämställdhet och inte olika människors förmåga att leså djupt att dåren inte märker del. Det är en dålig argumentation från flygelssida. Den är faktiskt inle ens rolig. Dettredje argumentet som vi sett som försvar för denna typ av annonser är attkvinnor är välkomna till flygvapnet. Del vore bra om både försvarsministernoch jag kunde la fasta på della och få del infört i kammarens protokoll. Med anledning av del som kallar fadäsen, dvs. den annonssom flygvapnet publicerat, vill jag säga att jag som statsråd inle har någotskäl all bedöma annonser. Delta görs av reklamfolk, och man kan ha olikauppfattningar om hur del bör ske. Huvudsyftet var emellertid att försökaåstadkomma en god rekrytering till flygförarutbildning inom flygvapnet. Jagtar för givet att avsikten inte var att man skulle torpederajämslälldhetsslrävandena. Jagkan väl dela uppfattningen alt det är den personliga fallenheten som skall varaavgörande, men just i delta fall måste jag ändå på ett sätt försvaraflygvapnet. Jag vill peka på att den utredning om kvinnor i försvaret som redanhar avlämnat ett delbetänkande har anfört att frågan huruvida kvinnor börrekryteras till flygförarbefattningar i flygvapnet måste övervägas. Beredningenkonstaterar att de medicinska faktorerna måste ytterligare klarläggas innanställning kan las till eventuell anställning av kvinnor som.slridsflygare.Frågan är alltså delvis prövad, och den kommer också att prövas ifortsättningen. Somföreträdare för försvarsmakten vill jag passa på all lacka förinterpellationen. Vi har knappa informationsanslag inom försvaret, och genomdenna fråga har den aktuella kampanjen blivit uppmärksammad på ett hell annalsätt . Vi är alltså tacksamma för den utomordentligt godareklameffekt som vi har fått genom agerande. KARINAHRLAND (fp): Jag hoppas bara att ni får självständiga pojkar lill försvaret genom errekrytering, och jag hoppas också alt försvaret rekryterar dem på ett annatsäll i fortsättningen. Överläggningenvar härmed slutad. § 2 Om det statliga stödet till folkrörelsernas internationella kontakter Utbildningsministern erhöll ordetföratt besvara () anmälda fråga, 1977/78:209,och anförde: har mol bakgrund av vissa uttalanden i förra åretsbudgetproposition angående rikllinjer för stödet lill folkrörelsernasinternationella kontakter ställt följande frågor till mig: Hur har dessa riktlinjer utformats? Vilka åtgärder har vidtagits för alt ökainformationen? Vilka organisationer har erhållit stöd? /76 förfogar regeringen över en åriig medelsram av 200 000 kr.under utbildningshuvudtiteln som skall användas för bidragsgivning i syfte attfrämja i första hand folkrörelsernas kontakter med andra länder. Dennabidragsmöjlighet finns nu för tredje året. pågår inom kommundeparlementeten översyn av folkrörelsernas hela verksamhet, där även folkrörelsernasdeltagande i det internationella samarbetet kartläggs. Vidare bör nämnas attstatsministern lillkallade en särskild sakkunnig med uppgiftalt göra en översyn av statens stöd lill folkrörelserna. Översynen syftar tillatt dels granska principerna för statens stöd lill folkrörelserna, dels eftersamråd med berörda departement föreslå åtgärder till samordning och förenklingav bidragsgivningen. Medhänsyn till medelsramens ringa sloriek och till alt fördelningen sker genomsärskilda beslut av regeringen har generella riktlinjer av regleringsbrevskaraktärinte fastställts för stödet. Bidragsgivningen bör kunna få ökad stadga närpraxis utvecklas bl. a. genom de behov som fortlöpande anmäls. Jag räknar ocksåmed att resultatet av det här redovisade översynsarbelet skall kunna ge ledningför stödels vidare utveckling. Informationom stödet har under hand lämnats till bl. a. Folkbildningsför-bundel ochberörda statliga myndigheter som , , statens invandrarverkoch . Med hänsyn till all medel även förts upp för budgetåret1978/79 kan det enligt min mening vara aktuellt med en förnyad information lillfolkrörelserna om detta stöd. Deorganisationer som erhållit stöd från nämnda anslag är , och . Yrkeskvinnors klubbars riksförbund,Husmodersförbundel Hem och samhälle och . De projekldessa organisationer erhållit stöd för är samarbelsprojekt mellan en ellerflera svenska organisationer och organisationer i andra länder. Omdet statliga stödet till folkrörelsernas internationella kontakter Jag ber all fä lacka utbildningsministern för det omfattande svaret påmin fråga. De internationella kontakterna har stor betydelse, och jag Omdet stadiga stödet till folkrörelsernas internationella kontakter tror all folkrörelsernafyller en viktig uppgift även på detla område. Därför är det viktigt att detstöd som samhället nu ger får sådan utformning att det kommer alla folkrörelsertill del. Bakgrundentill min fråga var, som utbildningsministern nämnde, en del av förra åretsbudgetproposition, där utbildningsministern säger all del skall ankomma påregeringen att utforma närmare rikllinjer fördetta stöd och även lar upp fråganom förbättrad information. Vadgäller de konkreta svaren på mina frågor skulle jag vilja följa upp dem litet. Denförsta frågan var: Hur har riktlinjerna utformats? Såvitt jag kan förstå avsvaret tillämpar man en praxis och menar att det skall kunna bli större stadganär man för mera erfarenhet. Del finns alltså inga riktlinjer f n. Jag villdärför fråga utbildningsministern: det alt utformas några riktlinjer,som det står i förra årets budgetproposition, och kommer man i så fall attbygga de riktlinjerna på den uiredning som görs dels i kommundeparte-menlet,dels i statsrådsberedningen? Medanledning av den andra frågan, alltså informationen, nämndeutbildningsministern alt en del av samhällets organ har fått information. Omman skall kunna utnyttja ett sådant här stöd, måste del vara en information somgår ul till alla. Kommer den förnyade informationen lill folkrörelserna ocksåatt gå via de här samhällsorganen, eller kommer den alt gå direkl lillfolkrörelserna? På min tredje fråga, vilka organisationer som har erhållit stöd,fick jag en fyllig uppräkning. Min fråga nu är bara: Har fler organisationeransökt om stöd än de som har fått stöd? Med anledning av frågor vill jag säga att deriktlinjer som finns är bara de formuleringar som har återkommit i trebudgetpropositioner och som talar om folkrörelsernas internationella kontakteroch deras utbyte med andra länder. Vår avsikt var alltså att utformariktlinjer, men sedan del hade skrivits i förra årets budgetproposition har delarbete salts igång som bedrivs i kommundepartementets regi och som syftar mera allmän översyn. Därför har vi ansett del olämpligt att pröva dennaganska lilla fråga separat. Man bör alltså avvakta utfallet av den nämnda översynen. Vihar tidigare bedömt det så alt del inte har varit nödvändigt alt sända utinformation direkl lill alla organisationer, bl. a. på grund av aU det är ettrelativt begränsat anslag som det har rört sig om. Men det är möjligt att delkan finnas skäl att nu i någon form låta organisationerna få del av detla. Slutligenvill jag säga att det bara är tre ansökningar som har lämnats in, såvitt mig ärbekant, dvs. under den nuvarande regeringens lid, och som inle har bifallils.En ansökan gällde ett projekt som man tidigare hade sökt anslag till från enannan statlig myndighet och du beviljat men ej ulnyttjat. Ett annat avslaggällde en ansökan från ett par enskilda personer och en tredje ansökanöveriämnades till för avgörande. Jagkan väl 11 tillägga att del nog tyvärr är så all folkrörelserna inte har såomfattande internationella kontakter att det är en uppsjö av idéer ochansökningar på detta område. Men del kan bli bättre. Jag tror i likhet med utbildningsministern att del inte finns någonuppsjö av idéer, men det kan också vara så att man från samhällets sidahittills inle har gjort tillräckligt myckel för att informera om del stöd someventuellt skulle kunna ges. Jag tror det är en viktig stimulans i dellasammanhang all man informerar. Det totala antalet ansökningar under de år somstödet har funnits, dvs. under tre budgetperioder, är ändå ganska litet, ochdel kan möjligen tyda på alt informationen har varit något bristfällig. ärdet min förhoppning all del skall bli bättre framöver. Omåtgärder för att trygga Arena-tealerbåtens verksamhet Information ges nu genom meddelande om de nya anslag som har beviljats.Vi har fortfarande vissa belopp kvar under innevarande budgetår. Men vi skallgärna överväga om det kan finnas andra kompletterande former som kan utnyttjasför detla ändamål. Överiäggningen varhärmed slutad. § 3 Om åtgärder för atttrygga Arenateaterbåtens verksamhet Utbildningsministern erhöll ordetför aU besvara (vpk) anmälda fråga, 1977/78:218,och anförde: har frågat mig vilka ålgärder jag avser alt vidta föratt trygga en fortsättning för Arenateaterbåtens verksamhet. Ifrågavarandeteaterverksamhet drivs numera av Stiftelsen och Skärgårdsleater.Del slalliga stöd som Arenatealerbåten har flit för sin verksamhet har främsthaft formen av bidrag från anslaget lill fria teatergrupper. Fördelningen avdella anslag görs av . fattar sina beslut efterdel att behandlat budgetpropositionens förslag beiräffande slödeltill de fria grupperna. I regel kan detta inle ske tidigare än , dvs. Kulturrådetfördelar hela anslaget lill fria teatergrupper vid ett och samma tillfälle.Därigenom flr alla grupper i princip samma förutsättningar för sin planering.Vad som gjort situationen för Arenatealerbåten särskilt svår är att teatern,till skillnad från det stora flertalet fria grupper, inle kunnat vara säker påalt få bidrag . har bidrag utgått baravid tre tillfällen. Delta har naturiiglvis försvårat långtidsplaneringenavsevärt. Detär självklart att skall ha möjlighet alt förutsättningslöstbedöma del angelägna i all stödja en teaterverksamhet. Omåtgärder för att trygga Arenateaterbåtens verksamhet stödet till friateatergrupper är till väsentlig del att främja en förnyelse av teaterlivet, ochdärför är det nödvändigt med återkommande prövningar av anslagsbehoven. Men delär också naturligt all de som har ansvar för en verksamhet får lid på sig altgöra sådana omdisposilioner som förändringar av bidragsnivån kan ge anledninglill. Vid kraftiga ökningar eller minskningar av en verksamhet krävs det ensärskilt lång förberedelselid. Delhar kommit in en framställning till departementet från ledningen förArenaleaterbåten med begäran om besked beiräffande bidraget för nästa budgetår.Sådant besked kan bara ge, och därför har framställningen lämnatsöver till rådet för handläggning. Jag utgår från att det skall vara möjligt förrådet all, , ge teatern sådana förhandsbesked attplaneringen av del kommande spelåret underlättas. (vpk): Jag lackarutbildningsministern för svaret. Arenatealerbåtenhar blivit en institution - inte bara för Slockholm med omnejd ulan för heladel debattglada och kulturinlresserade . Nustår den - för vilken gång i ordningen är svårt att säga - inför hotet atttvingas upphöra med sin verksamhet på grund av finansiella problem. Teaterbålenhar fungerat under snart och fört en osäker tillvaroberoende på ryckighel i anslagen. Teatern har trots delta lyckats genomföra enrad debatlpjäser - och den har också lyckats nå en ny publik - allt detla lillstor del lack vare det engagemang och den entusiasm som medarbetarna på båtenställt upp med och självfallet också som en följd av trycket från publiken.Under årens lopp har från såväl statligt som kommunalt håll försök gjorts attstrypa verksamheten, men della har inte lyckats. Jag hoppas att sädana försökinte heller denna gäng kommer alt lyckas; del skulle vara lill stor skada förden konstnärliga verksamheten i vårt land. Anslagentill de fria teatergrupperna höjdes visseriigen , men de är ännu barasom en droppe i havet, och med den nya regeringens egendomliga logik har detfaktum att den höjde anslagen tagits till intäkt för all regeringeni år inte ansett sig behöva höja dem alls. Nuskall jag inte jämföra anslagen till de fria teatergrupperna med anslag tillexempelvis B3LA eller andra attackplan, utan det räcker med att gå till deanslag som beviljats till exempelvis Operan eller Dramalen för att man skallkunna se vilka disproportioner som finns mellan olika anslag. mycket rimliga krav på minst åtta månaders engagemang skalluppfyllas krävs lill Arenatealerbåten anslag på . Ännu bättrevore om man kunde garantera den en fortsatt verksamhet, inte bara utan . De fria teatergruppernas situation är nu nästintill olidlig på grund av den ryckighel som blir följden av del slalligaanslagssyslemel. Jag tycker del är positivt att utbildningsministern lämnat över frågantill och därvid sagt alt han utgår ifrån att man snabbi skall kunnage besked om anslaget för det kommande spelåret. inle, för löserdet inga problem. Del krävs inte bara höjda anslag, del krävs också en bättreplaneringssituation för de fria grupperna, inkl. Arenatealerbåten. Det finns två aspekter på den fråga som lar upp. Denförsta gäller storieken på anslagen till fria grupper. Det är alltså inte såatt det i budgetpropositionen, som överlämnades i går, föreslås ett oförändratanslag. Det föreslås, om jag minns rätt, en ökning med 1,3 milj. kr. Denandra aspekten gäller när anslagsbesked skall ges. Jag har försökt ge klartullryck för all del är önskvärt all man avsevärt tidigare än nu kan ge besked,särskilt lill de grupper som inte har kunnat räkna med ell åriigen återkommandebidrag. Självfallet har vi för avsikt all i kontakter med kulturrådetunderstryka denna önskan. Jagär den förste alt önska att vi hade ännu mer pengar att ge till dessateatergrupper. Men jag vill peka på att vi gjorde en satsning sominnebar en nästan hundraproceniig ökning av della anslag och alt vi harlagt på 1,3 milj. kr. Jag hoppas att del skall bli möjligt för leaterbålen allfortsätta sin verksamhet, och jag delar uppfattning all den harvaril av stor betydelse för leaierlivei i hela vårt land. Omåtgärder mot nedläggning av Biyggeri Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Om åtgärdermot nedläggning av Bryggeri BudgetminislernINGEMAR MUNDEBO erhöll ordet för att besvara () den 6 decemberanmälda fråga, 1977/78:195, och anförde: har frågat mig om jag ämnar vidta åtgärder så allnedläggningen av Bryggeri förhindras eller uppskjuts i avvaktan på denutredning om bryggeribranschen som tillsatts. Bryggerier har enhälligt, alltså med instämmande av de anställdasrepresentanter, fatlat beslut om all lägga ned öltillverkningen i i maj1978 och läskedryckslillverkningen . Depå och lager kommer allkvarligga i . Överenskommelse om lidpunkterna har träffals vid centrala förhandlingarmellan företagel och berörda fackliga organisationer. Enligtstatsmakternas beslut och enligt avtal med den private aktieägaren i Prippsskall förelaget drivas på ett rationellt och företagsekonomiskt sunt sätt.Styrelsen har alt göra sina överväganden mol denna bakgrund. Sedan nu styrelsenoch de anslällda harenals om en lösning har jag ingen anledning all ifrågasättabeslutet. ROLFRÄMGÅRD (c): Jag skall be alt få lacka budgetminislern för svaret på min fråga. Omregeringsåtgärder med anledning av vissa av AB Bryggerier beslutadeinvesteringsplaner Denhär frågan har varit föremål för diskussioner i och ävenuppvaktningar från kommun och i harförekommit. Anledningen till alt Jag nu ytteriigare lar upp frågan om MoraBryggeris nedläggning är att regeringen efter dessa överläggningar har lillsatlen branschutredning föratt se över bryggeri näringens problem. Därför bordeockså staten som den största aktieägaren i kunna medverka till allföretagel avvaktar utredningens förslag innan en nedläggning av Bryggeriblir en realitet. Jagär medveten om all man från företaget, dvs. , ser det som en nödvändighetall rationalisera bort enheter som ur företagets synpunkt inle är lönsamma.Detla har f ö. påpekats inte minst från kommun, som hävdar all förelagetinle vill utnyttja gängse regionalpoliliska medel för investeringar i MoraBryggeri. Underöverläggningar mellan parterna - facket, kommun och förelaget - harkonstaterats alt även om koncernens genomsnittliga lönsamhetsprocent inte kanuppnås, kan Bryggeri drivas med lönsamhet efter en investering på ca 4milj. Därtill kommer att hänsyn inte tagits till eventuellalokaliseringsstöd, vilka företagel av okänd anledning har vägrat söka. Morakommun har därför uttryckt sitt missnöje över företagsledningens bristandevilja att positivt pröva möjligheterna alt ha kvar bryggeri i framtiden.Man har från fackligt håll också påtalat- att genom nedläggningen i Moraförsvinner, förutom 40 arbetstillfällen i , även nederlag iRättvik och . kan en sådan kraftig rationalisering också påverkaförelagels anläggning i . Somjag ser del har av lokaliserings-och sysselsättningsskäl det halvslatligaföretaget ell stort ansvar alt noga överväga den koncentration avföretagets anläggningar som sker. När nu regeringen ser över hela branschenbör man från sida avvakta de förslag som kan komma att läggas avutredningen. Del bör också ligga i regeringens intresse alt så sker. Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Omregeringsåtgärder med anledning av vissa av AB Bryggerier beslutadeinvesteringsplaner BudgetminislernINGEMAR MUNDEBO erhöll ordet för alt besvara (c) den 9 decemberanmälda fråga, 1977/78:211, och anförde: har frågat mig om jagavser vidta åtgärder för alt förhindra all av styrelsen för BryggerierAB beslutad investering i nytt mälleri verkställs så länge den nyligentillsatta utredningen om bryggeribranschen arbetar. Jaghar i denna kammare besvarat frågor av bl. a. i sammaämne, och jag kunde då avisera den uiredning om bryggeribranschen Styrelseni har enhälligt fattat beslut om att uppföra ett nytt mälleri iBromma. Enligt statsmakternas beslut och enligt avtal mellan staten och denprivate aktieägaren i skall företaget drivas på ett rationellt ochföretagsekonomiskt sunt sätt. Som jag anförde i milt tidigare svar till GunnelJonäng innebär detta att styrelsen i har ett ansvar för att företagetanpassar sin produktionsteknik till moderna arbetslekniska förhållanden ocheftersträvar all framställa sina produkter lill så låga kostnader för konsumenternasom möjligt. Jag har ingen anledning att frångå denna ståndpunkt. GUNNELJONÄNG (c): Jag ber attfå tacka för svaret på min fråga. Delvar så sent som som vi diskuterade Nordmalls framtid här iriksdagen. Utvecklingen därefter har gjort det nödvändigt all återigen la uppfrågan om beslutade investering i ett nytt mälleri. Jagbeklagar all jag återigen måste la upp frågan och all budgetminislern, som f ö.sköter sitt värv på ett föredömligt sätt, har så svårt att se effekterna av ettnytt mälleri i . Det innebär en stor kapitalförstöring. Eftersom Prippslill 60 96 är statligt ägt och eftersom statligt lokaliseringsstöd utgått tillNordmall är det en förstöring av allmänna medel. Kan verkligen en budgetminislermed ansvar för statens pengar bortse från della faktum? Ur regionalpolilisk,sysselsättningspolilisk, företags- och samhällsekonomisk synvinkel ärinvesteringen i en felinvestering. regeringen, som företräder staten med 60 96 av aktierna i företaget,acceptera att förtaget i fråga helt nonchalerar regeringens åtgärder ochönskemål? Deltillsattes en utredning om bryggeribranschen. Industriminister då att man inom bryggeribranschen om möjligt skulle skjuta påviktigare ställningstaganden i avvaktan på branschutredningen. Detta Uttalandeär hell entydigt. Del vände sig naturligtvis till , som just stod i färdmed all fatta beslut om del nya mälleriel. MenPripps tar ingen notis om della ulan sätter sig helt enkelt överutredningsanalys och resultat. Man nonchalerar också budgelministerns uttalandei : "Jag förutsätter att styrelsen noga prövar alla aspekter,också samhällsekonomiska och regionala." PrippsVD höll presskonferens i lillsammans med företrädare förpersonalorganisationerna vid depå i . Jag skall inte kommenterade personangrepp som VD gjorde mot oss som har engagerat oss förNordmalls framlid och därmed för sysselsättningen i . Menenligt lokaltidningarna räknade med stora problem under det närmasteåret och väntar innevarande år en minskad försäljning av maltdrycker med 15 96. Bedömerbudgetministern det som företagsekonomiskt klokt att under sådana förhållandengå in med en investering på 40-50 milj. kr. i ett nytt mälleri? 0/77regeringsåtgärder med anledning av vissa av AB Bryggerier beslutadein vesteringsplaner Omregeringsåtgärder med anledning av vissa av AB Biygge-rier beslutadeinvesteringsplaner Attköpa tjänster, dvs. all i detla fall köpa mall från Nordmall, skulle kanskerenl av vara ekonomiskl fördelaktigare för förelagel. Enligl referal ilokallidningarna anser Prippschefen all en del av svensk bryggerinärings sloradilemma är all vi dricker för lilel öl, "bara" en Iredjedel percapita Jämfört med de slora ölländerna. Han trodde också att vi fårtillbaka mellanölet. Kommerman från regeringshåll att visa samma flathet inför ell sådant uttalande sominför byggande av nytt mälleri? Skatteulskottetsade i sill yttrande till näringsulskotlel i samband med behandlingen avavtalet 1975 all del bör framhållas alt del inte är uteslutet att detta förvärvkan leda till den positiva effekten att marknadsföringen av de starkaremaltdryckerna dämpas. De här två uttalandena gårdåligt ihop.