prot · G10984 · 1977-12-31 00:00:00 — Denaktuella och långsiktiga sysselsältningssituationen i har medfört altregeringen fattat två beslut av betydelse för kommunen. Regeringen beslötsåledes att fram t. o. m. skall ingåi den s. k. grå zonen. gav vidare regeringen vissalänsstyrelser, bl. a. den i , i uppdrag alt tillsätta speciellagrupper för att samordna arbetet med att finna ersättningssysselsältning till de kommuner som drabbas avstrukturomvandlingen i vissa branscher. Gruppen i har böriat sittarbete. Jag kommer atl föreslå att regeringen föreslår alt särskildaresurser tilldelas grupperna så atl de kan utveckla ett aktivt arbete. Regeringenhar vidare tillsalt en arbetsgrupp, med anknytning lill elableringsdelegationeni industridepartementet, för att samordna de förslag som grupperna i de berördalänen framför. Regeringen kommer alltså att fortlöpande följa utvecklingen iBoråsområdet. Jag avser dessutom att föreslå regeringen att uppdra åtStatsföretag att medverka till att söka ersättningsproduktion till bl. Omåtgärder för att främja sysselsättningen i Jag ber att fö tacka industriministern' för svaret på mininterpellation. Anledningen till den är oron för sysselsältningssituationen iBoråsområdet och givelvis också den uppmärksamhet som Västs beslut atllägga ner sin verksamhet i har väckt. Situationeni är ytleriigt pressad. Beklädnads Boråsavdelning redovisar nu enarbetslöshet på 7 96. vet vi atl det föreligger risker för omfattandeavskedanden, bl. a. hos Rydboholmsbolaget. Det av godkända avtaletför den gmndtexlila tillverkningen medför 130 färre jobb. Samma förelag harvarslat ytteriigare 75 anställda vid sitt beredningsverk, delvis som en följdav det tidigare beslutet. Påriksdagens bord ligger regeringens förslag om ett statligt tekoföretag med bl.a. , Eiser och SweTeco som ingående företag. Förslaget fömlsätler att 1500-2 000 anställda kommer atl avskedas . Ledningen för den nyastatliga bolagsbildningen har redan varit ute och meddelat all det blirofrånkomligt med 2 000 avskedanden och att det måste gå snabbare än vad som harförutsatts i propositionen. Molionsledeshar vi framfört invändningar mot uppläggningen, och vi för väl i sinom tidtillfölle att diskutera frågan efter sedvanlig utskottsbehandling. Jaghar tagit upp de här förslagen därför atl de kommer, om de genomförs enligtregeringsförslaget, att ytteriigare försämra sysselsättningsläget i Boråskommun. Nuär det inte bara tekobranschen som har det svårt i Boråsområdel. Genomnedgången för teko drabbas även övriga yrkesområden, såsom handeln,byggbranschen, byggfirmor osv. När därför nu beslutat att lokaliserabort 175 jobb i drabbar del myckel hårt, därför atl varjesysselsättningstillfälle som inte är knutet till den helt dominerande tekobranschenhar stort värde för regionen. Jagär medveten om att företagsekonomiska kalkyler är svåra all rucka på. Dessutomär ju situationen den, att företaget i fråga vägrat ge offentlighet åt hurberäkningarna är gjorda. Vilka bud om insatser som kommunen resp.industridepartementet varit villiga atl ge för att åstadkomma ett för Boråskommun bättre alternativ har heller inte redovisats, och det redovisas inte iindustriministerns svar på min interpellation. Omåtgärder för att främja sysselsättningen i Påståendenasom har figurerat i pressen att det skulle vara 3-4 milj. kr. fördelaktigaremed den beslutade omlokaliseringen, räknat, är därför omöjliga attsakligt granska, då faktaunderlaget saknas. har företagel på ett egetföretagsekonomiskt internt underiag tagit beslutet. Givelvis borde även andraskäl ha varit med och diskuterats i sammanhanget. ScanVäst är en del av jordbmkskooperalionen. Samma jordbrukare somslyrjordbmkskooperalionen barett avgörande infiytande inom centerpartiet.Centern har aldrig försummat någol tillfälle atl tala för decentralisering. Delkan knappast vara elt inslag i decentraliseringssträvandena att lägga nedfabriken i för att bygga en ny centralt i . i , med kommunfullmäktiges ordförande i spetsen, har ocksåkänt sig illa berörd och i etl uttalande sagt sin mening, som jag skall beatt'fö la lill protokollet: "Styrelsenför kommunorganisalion av har med mycket stor förvåning tagit delav del offenllig&jorda centraliseringsbeslulel av Västs verksamhetfrån lill . Beslutet drabbar vår kommun på ett mycket olyckligtsätt och tragiken för de anställda måste vara stor. Att ställas ulan arbete ien kommun, där redan 5 700 människor saknar reguljärt arbete, är ingenavundsvärd lott. Det är anmärkningsvärt, att bondekooperalionen med sinadecentralistiskl inställda medlemmar kan fatta ännu ett centralise-ringsbeslul. Uppenbarligenär det så alt föreningens medlemmar i vår kommun kommer alt indirekt drabbasgenom nedläggningens konsekvenser för den kommunala ekonomin. Därtill drabbasbondekooperationen av en icke obetydlig goodwillföriust. Vikan i viss mån förstå, när konkurshotade företag av konkurrensskäl tvingasvidta liknande åtgärder. Sådana skäl kan vi inte finna för Västs åtgärder. Boråskommun har givit förelaget synneriigen välvilliga erbjudanden om värdefulltomtmark. Det åligger nu att visa personalpolitiskt ochregionalpolitiskt ansvar. Besvikelsenbland medlemmar i är oerhörd. Vi beklagar likasåförelagsledningens ställningstagande. Framtidenssamhälle kräver decentralisering inte centralisering. den 9 januari 1978Evert i kommunorganisalion av " Mankan förstå att besvikelsen bland medlemmar i är oerhörd, men detär ju ingalunda första gången som strikt företagsekonomiska synpunkter fårfälla avgörandet, när bondekooperationen fattar sina beslut. Mendet finns också andra skäl som borde ha varit med i debatten. Industriministernbrukar inte försitta något tillfälle all tala om företagens sociala ansvar. k. Åslingdoktrinen, gäller inte den för ett lönsamt storföretag inomjordbrukarnas föreningsrörelse? Det finns i varie fall ingen antydan iinterpellationssvaret om alt den frågan varit uppe till diskussion i de samtalsom förts med företaget. Nuär det väl en smula luddigt vad den här doktrinen egentligen går ut på. Menindustriministern har medverkat vid och där utvecklat sina tankar. Jag förmodar all vad som gällde dågäller fortfarande. Och vad hade då industriministern aU säga om förelagensansvar enligt den broschyr som haftvänligheten att ge ut? "Tankenmed den s. k. Åslingdoktrinen är ju att företag med resurser, medmarknadskunnande, med tekniskt kunnande, med skickliga verkställande direktöreretc. är bättre skickade än våra administratörer atl klara strukturförändringarnapå en ort. I den arbetsfördelning som finns i samhället, där samhället alltidär berett att ta sista ansvaret, måste företaget också känna sitt ansvar. Gårman ur en driftplals så är del företaget i första hand som har ansvaret för deanställda. Det är en del av det sociala kontrakt man har undertecknat när manetablerar sig på orten." Minfråga blir närmast: Hur skall man nu få Åslingdoktrinen att praktiskt fungera idel föreliggande fallet? Var går gränsen för del sociala kontraktet? Företagethar enligt pressen uppgivit atl det kostar 3 milj. kr. mer i Boråsalternalivel.Om det hade kostat I eller 2 milj. kr., hade det då kunnat sägas atl det rymsinom det "sociala kontraktets ram"? Detvore bra om industriministern klarade ut vilka anspråk man nu kan ställa påScan Väst enligt den s. k. Åslingdoktrinen. Intressant vore också att veta vadsom gäller fören lönsamt storföretag inom jordbrukarnas föreningsrörelse.Industriministern har ju enligt den föreliggande broschyren sagt all det ärlitet skillnad, om del är ett lönsamt storföretag eller om det är ett litetföretag. har 175 personer blivit varslade om uppsägning från sinaanställningar i . Entredje faktor som borde ha varit med i övervägandena är de speciellaförhållanden som råder i kommun. Underen tioårsperiod har i runt tal 10000 arbetsplatser försvunnit bara inom tekoindustrin. behöver varjearbetstillfälle som finns kvar. Regeringen harbeslutal,som också framhållits iinterpellationssvaret,att man skall göra särskilda insatser i kommun föralt tillföra kommunen nya arbetstillfällen. Det måste då rimligen också varaetl mål all bevara den sysselsättning som redan finns i . Företageti fråga har genom sitt handlande motarbetat varje försök atl åstadkomma enkonstruktiv diskussion om vad som kan göras för att man skall kunna behållaarbetena i . har ärendet blivit etl expeditionsärende, behandlatendast från strikt förelagsekonomiska synpunkter utan hänsyn lill de anställdaeller till lokala svårigheter. Man tycker alt del borde ha varit ettanständighetskrav att styrelsen före beslutet redovisat sitt beslulsunderiag,men så har inte skett. Därför kvarstår också misstanken atl utredningen frånbörjan varit styrd, atl målet har varit aU lägga ned fabriken iBorås och att alla andra lösningar har varit ointressanta. Om inte så varitfallet hade en del andra uppgifter varit intressanta atl få med i bilden. Omåtgärder.för alt främja sysselsättningen i Tisdagenden 28 febmari 1978 Omåtgärder för att främja sysselsättningen i exempelvis en tomt- ochfastighelsuppgörelse med kommun och omfattningen av statens insatser närdet gäller lokaliseringsstöd. har vi inte fött några sådana redogörelser.Företagsledningen har i stället sedan beslut fattats låtit förstå, all om Boråskommun varit mer på alerien, hade styrelsen övervägt Boråsalternalivelnoggrannare. Det ärdet besked man ger vid presskonferenser sedan man beslutatom att lägga ned fabriken i . Förde 175 som mister sina arbeten i Boråskan del inte vara särskilt lustigt atl höra sådana uttalanden frånföretagsledningens sida. Nuhar industriministern redovisat all elableringsdelegationen haft flera samtalmed men att företagel hänvisat lill interna utredningar som påvisarnackdelar med lokalisering av verksamheten lill . Eftersomindustriministern har framhållit det angelägna i att investeringen görs iBorås, har vi tydligen inte några skilda uppfattningar i den delen. Men man kankonstatera avsaknaden av tillräckliga styrmedel. Beslutet atl hänföra Boråstill den s. k. grå zonen är lydligen inte tillräckligt. Jag skulle vilja frågaindustriministern, om man kan vänta ytteriigare insatser från regeringens sidaför att på det sättet förbättra kommuns möjligheter atl dels behålla sinindustri, dels fö dit ny industri. Industriministernhänvisar också till atl det i har bildats en särskild arbetsgruppför nylokalisering av företag till länet och att han kommer att föreslå alt dengruppen tillförs särskilda resurser. Det låter positivt, men det vore ännubättre om industriministern något utvecklade lankama bakom förslaget. Avses med"särskilda resurser" möjligheter alt driva och administrera gruppensverksamhet, eller innebär det atl lill gruppens förfogande kommer att ställassärskilda resurser för all underiätta för företag alt etablera sig i länsdelen?Det är rätt viktigt alt vi får besked om vad det är för sorts resurser somindustriministern tänker föreslå atl regeringen skall ställa lill gruppensförfogande. Idagarna har regeringen fåll ytterligare en påstötning om angelägenheten av atlsnabba åtgärder vidtas för all klara bekymren inom lekobranschen. Del ärarbetsmarknadsstyrelsen som har gjort sig påmind, bl. a. på grund avnedläggningshotet vid i . Jaglyssnade till industriministern här i kammaren för någon lid sedan, närmarebestämt , i en replikväxling med ,därindustriministern gjorde gällande atl regeringen framlagt elt förslag sominnefattade en plan för tekoindustrin. Industriministern menade att densocialdemokratiska delen av utskottet valt att skjuta upp behandlingen avpropositionen och all därför ansvaret för förseningarna i arbetet med all föfram en sådan plan skulle åvila socialdemokraterna. Jag lyssnade på deltauttalande med en viss förvåning och vill därför fråga industriministern:Vad är det för plan för beklädnadsindustrin som regeringen har presenterat? Det var rält mycket som hann med i sitt långa anförande,som spände över det mesta här i världen. Jag vill ta upp de mera RuneCarlstein efterlyser en redovisning av statens insatser för all främjalokalisering lill . Det har inte varit möjligt atl göra en sådan, eftersomdet alltid måste vara fråga om en förutsättningslös och hypotetisk diskussionmed företaget. Företagels kalkyler, som har redovisats för oss och som det intehar funnits grundad anledning alt ifrågasätta, har varit underlag för elt kravpå direkta subsidier - direkta driftstillskolt i en form som vi inte tillämpari vårt land och som inte heller någon mig veterligi ens kommit på tanken attmotionera om här i . Det är alltså främmande för svensk näringspolitikatt ge driftbidrag för atl vidmakthålla en lokalisering. AttRune Caristein sedan tar föreiagsslyrelsens beslut i ärendet, i vars behandlingdeanslälldasrepresenlanterhar varit med, till intäkt för ett utfall mot är litet långsökt.Jag vet inte vilken politisk uppfattning ledamöterna av Västs styrelsehar. Jag vel bara alt den centralisering av företagels produktion och förädlingsverksamhetsom visat sig vara nödvändig från synpunkt är olycklig. Denfortgående befolkningskoncentration -som vi har reserverat oss mot i allasammanhang men som parti under livliga hejarop har påskyndat ivarie fall genom - har sin förklaring i brister isamhällsorganisationen, som vi har kritiserat ganska samstämmigt under årenslopp. All man har fått en koncentration till storstadsregioner, som också styrförädlingsindustrins lokalisering, är emellertid mot den bakgrunden inte såunderiigt. Men kanske bör belänka litet grand var ansvaretför den samhällsutvecklingen i själva verket ligger. Problemetmed ett företag av denna karaktär är ju att det tillhör en organisation med 29000 anställda och att dessas arbetsinkomst konstituerar betalningsförmågan. Jaghar inte grubblat över det, , men konsekvensen är ju all om mangår ut till de 29 000 kooperativt anställda, spridda över hela , ochfrågar om de är beredda atl sänka sin arbetsinkomst i viss omfattning för atttäcka det driftunderskott som man skulle kunna motse i , så är detjämförligt med att man skulle gå ut på en arbetsplats och fråga om arbetare ochtjänstemän är beredda att sänka sin lön för alt uppnå vissalokaliseringspolitiska mål. Jag tror inte att skulle vara bereddalt medverka till något sådant. Företagen,inte minst de lantbmkskooperativa företagen, har ett socialt ansvar. Det ärdärför vi har tagit initiativet lill att även lanlbrukskooperaiiva förelag nuingår i del etableringssamråd som vi har. Vi har alltså möjligheter allfortlöpande fö en redovisning av företagens dispositioner och att i ett tidigtskede komma in i en konstmktiv diskussion beträffande planeringen av företagensdrift. Det gäller i hög grad också lantbrukskooperationen. Påfrågan om jag är beredd atl mobilisera ytteriigare insatser i är svaretja. Det ligger i beslutet att göra till en grå zon atl man är beredd-vihar gjort en generell utfästelse härom - att till nylokalisering ochnyetablering i använda de lokaliseringspolitiska instrumenten. Särskildaresurser till arbetsgrupperna avser resurser för atl grupperna med skyndsamhetoch effektivitet skall kunna bedriva sitt arbete. Omåtgärder för all främja sysselsättningen i Omåtgärder för atl främja sysselsättningen i när resultaten avgmppernas arbete skall föras ut till konkret förverkligande, skall det finnasmöjligheter att utnyttja de instrument man har inom näringspolitiken ochlokaliseringspolitiken. RUNECARLSTEIN (s): Jag är ledsen om jag har tagit alltför mycket av industriministernslid. Såvitt jag kan döma av mitt manus gällde mitt anförande två frågor, delsScan Väst, dels sysselsältningssituationen i . Något dämtöver var delegentligen inte som jag talade om. Att talet skulle spänna om det mesta här ivärlden har jag litet svårt atl förstå. Omvi nu håller oss till , villjag fråga om industriministern tycker attScan Väst har handlat riktigt när man bestämde sig för alt flytta från ?Det tycker inte framstående centerpartisliska kommunalmän i altförelagsledningen har gjorl. Man försökte i atl fö etl samtal medförelaget i fråga på ett tidigt stadium för alt hitta utvägar atl behållaåtminstone den del av verksamheten som man hade i . Del fanns också delösningar som industriministern måste vara väl underrättad om efter samtalen ielableringsdelegationen. En samrådsgrupp hade också lagt fram vissakompromisslösningar. Detcenterpartisliska ansvariga kommunalrådet i var ganska förtvivlad när hanskrev brev och talade om atl då han sökte kontakt med ScanVästs ledning, fann man inte anledning lill realdiskussioner eftersomutredningen då inte var framlagd. När kommunalrådet återkom ,fanns det inte anledning till realdiskussioner därför alt då var utredningenklar, och den förordade . Delhar alltså inte funnits några chanser att komma in i diskussioner med företageti fråga. Sedanärdet dess värre så atl jag inte har några möjligheter atl diskutera de företagsekonomiskasiffror som industriministern här något berör, därför att jag saknar heltfaktaunderiag. Det finns inte något sådant underiag redovisat som man kan laställning lill, utan här är man slagen lill slant. Det är bara att hänvisa tillatt de företagsekonomiska utredningarna pekar hit eller dit, men sedan har maningen chans alt analysera dem för alt se vad som är rätt och vad som är fel. Detär klart att jag är besviken på de särskilda resurserna lill arbetsgrupperna,eftersom de bara betyder att grupperna får etl administrationsbidrag; det är judet frågan gäller och ingenting annat, och det är inte särdeles mycket attkomma med i den situation som vi befinner oss i. Jagfick inte någol svar på min sista fråga om vad det är för plan för beklädnadsindustrinsframtid i som regeringen har redovisat. Herrlalman!Jag kan inte ge någol omdöme om ett enskilt företag-det må vara ellernågot annat - utom vad gäller relationerna till departementet, dvs. i det härfallet elableringsdelegationen. Där har jag ingen anmärkning atl rikta motförelaget. Redan innan man hade skrivit under etableringsavtalel varföretaget inne i den samrådsprocess som elableringsdelegationen tillämpar.Kommunen för tala för sig själv. Jaganser att man har rätt att begära av företagen att de i sina relationer med deanställda skall uppfylla kraven i de lagar och förordningar som finns och svaramot den praxis som har utbildats beträffande samrådet med de anställda. Jag harinte några mer exakta informationer om delta, men det fömlsätler jag allföretaget har skaffat sig. RuneCaristein är besviken över att de särskilda resurserna lill arbetsgruppernabara gäller de administrativa uppgifterna. Jag tycker inte att vara besviken på del, eftersom det här framför allt'gäller atl snabbt föen inventering av de alternativa sysselsättningsmöjligheter som föreligger iregionerna och få till stånd det snabba samråd mellan länsmyndigheterna somfrämst skall resultera i konkreta uppslag. När de konkreta uppslagen väl liggerpå bordel kan jag försäkra att det i och för sig inte är någraproblem med att mobilisera resurser för all verkställa de konkreta seriösaprojekten. Problemet i och i ort efter ort med vikandesysselsättning är ju brislen på alternativ sysselsättning. tyckerjag dockatl vi ser en ljusning vid horisonten, och jag tror för min personliga del kan förvänta en expansion mot senare delen av det här året och en bit in inästa år. Förhoppningsvis kommer den att lösa många av de problem som vi i dagupplever som mycket allvarliga. Närdet gäller min diskussion med angående en plan förbeklädnadsindustrin så var det handelsministerns tankar i propositionen om enplanmässig utveckling av tekoindustrin i riktning mot enförsöriningsbe-redskapsnivå som jag avsåg. Det är, som jag ser det, eu mycketangeläget önskemål all man här bromsar den förödande och tragiskanedgången i sysselsättningen inom tekoindustrin, så alt man inte hamnar underen rimlig självförsöriningsnivå. Omåtgärder för att .främja sysselsättningen i Jag förstår atl industriministern inte kan slå här och kritisera ettenskilt förelag, men industriministern skulle ändå kunna ha en uppfattning omifall det här ärendet är handlagt på ett riktigt sätt eller inte. Del var detjag frågade om. Sedan spelar det ju ingen roll vilket företag det är, men skallman ha den metodiken i fortsättningen blirdet ganska svårt att diskutera olikalokaliseringsfrågor och etableringsbeslul. Närdet sedan gäller detta att arbetsgrupperna bara för adminisiralionsbi-dragsäger industriminislem atl bara därigenom kan de ta fram projekt som ärutvecklingsbara. Vad hjälper det? Vi har ju nu ett projekt - Västs nyafabrik, som skulle etableras i . Men vilka administrationsbidrag man änhar så hjälper det inte alt vi plockar fram projekt, om industriministern sedankonstaterar i elableringsdelegationen att det inte finns förelagsmässigagrunder för etableringen. Det går ju alltid att konstruera sådana invändningarnär vi inte har de samhälleliga resurserna för etablering i . Detvar ju de resurserna som saknades när det gällde . Beträffande planen förbeklädnadsindustrin fick jag bara del intrycket, när Tisdagenden 28 febmari 1978 för att .främja sysselsättningen i jaghörde industriministern , atl en sådan plan var frarrilagd. Så ärju inte fallet. Vad handelsministern har gjort är atl han i propositionen 42anmält atl han har för avsikt alt för regeringen framlägga en sådan plan. Detär en väsentlig skillnad mellan detta och att det skulle föreligga en plan. Viväntar fortfarande på den, och det är synnerligen angeläget att den kommersnabbt. SVANTELUNDKVIST (s): Det är väl naturligt att man i en diskussion om sysselsättningsproblemeni lar upp frågan om tekoindustrin. Det är klart att jag för med särskilt intresse lyssnade till industriministerns svar på RuneCaristeins fråga om den plan det här gällde. Detförhåller sig precis som här har sagt, att industriministern idebatten med mig försökle ge elt intryck av au det fanns en plan ochatt socialdemokraternas agerande i näringsulskotlet skulle vara ett hinder förregeringen att ta fram den här planen för tekoindustrin som ocksåindustriministern lydligen anser vara angelägen. Fördelförsta var det elt enhälligt ulskou som ville ha möjlighet lill en mera samladbedömning av lekofrågorna. De borgerliga har ju faktiskt majoritet i utskottet. Fördet andra: Del här kravet på att snabbt få en samlad plan för tekoindustrinredovisad för skulle enligt industriministerns argumentation vara någotslags hinder för regeringen när det gällde all vidta åtgärder för att få framen sådan plan -och dessutom etl hinder för regeringen närdet gällde attåstadkomma nödvändigt rådrum för enheter som bör kunna ingå i planen. Det är jumed förlov sagt etl lysande exempel på den obotfärdiges förhinder. Jag tyckeratt industrinminislerns svar ger besked om ungefär hur mycket detresonemang som industriministern förde i vår debatt var värt. Nuhar ju, som sagt, kommit med enframställning som på alla punkter bestyrker alt de åtgärder som vi harefteriyst i våra motioner - och som jag efterlyste i min fråga - borde vidtasomedelbart. Styrelsen betonar att det är angeläget atl ställning tas lill dessafrågor omgående. Risken är eljest uppenbar, säger styrelsen, att sådana enheterblir utslagna som borde ha de största fömtsätlningarna att överleva.Strands Konfektion i , som vi då diskuterade, är etl typexempel påen sådan enhet. Det finns fler, men för Strands var läget särskilt akut.Regeringens handläggning av Slrandsärendet är av principiellt intresse, och detär därför som jag vill ta upp den frågan ytterligare i den här debatten. Vadsom har hänt vid Strands, där 150 anställda fick lämna jobben somarbetsmarknadsstyrelsen fattade beslut om sin framställning till regeringen,kan komma att hända vid flera företag. Delär väl förståeligt om vi som frågar statsråden vill försöka att få ut något avsubstans i de svar man kommer med från regeringens sida. Industriministernpåstod i vår debatt att han höll fortlöpande kontakt med Strands. har talat med förelaget.Del har icke förekommit någon kontakt från industridepartementets sida efterdel alt vi hade vår debatt och fram lill den dag då 150 anställda fick lämnaföretaget.