prot · G10999 · 1977-12-31 00:00:00 — Han talade om de 100 miljoner eller vad detnu var som man skulle spara - alldeles opåverkad av vad remissinstansen harsagt om delta och alldeles opåverkad av att arméchefen kommit fram lill att delrörde sig om 18 miljoners besparing där FFU kommit lill 38 miljoner; alltså enskillnad på 20 miljoner. Ändå får vi komma ihåg att de i delta fall bara serdel från militär synpunkt. Vadjag förde in i sammanhangei var den totala samhällsekonomiska kostnadenellerbesparingen av alt lägga ned regementel. Viskall komma ihåg atlVästernorrland är det län i landet som anses behöva mer lokaliserings-politisktstöd än någol annat län. Trots.detta är sysselsättningsgraden i vårt länavsevärt lägre än riksgenomsnittet. Länet har också fåll utlokalisering av statlig verksamhet, meninte heller det har hjälpt - vi, ligger långt undersysselsättningsgenomsnitlet. Fråndelta län föreslog FFU och föreslår nu elt enigt försvarsutskott att man skallplocka bort ett regemente som har mer än 200 anställda; man får räkna med atldet fåren följdverkan på lika många arbetstillfällen. Vad jag log upp var desamhällsekonomiska frågorna -jag har inte fått något som helst svar på det: Vadvinner samhället på att lägga ned ett regemente och tjäna litet grand på detmen vara tvunget att satsa medel från andra delar av statsbudgeten för attåstadkomma ny sysselsättning? Vi får komma ihåg atl praktiskt taget alla nyaarbetstillfällen som tillförts har tillkommit genom olikaformer av regionalpolitiskt stöd. Jaglycker all försvarsutskottet har haft anledning att se närmare på detla ochkanske remittera propositionen och motionerna till arbetsmarknadsul-skottet föratt få en vidare bedömning. Det är den allsidiga samhällsekonomiskabedömningen som vi har saknat i FFU och i propositionen och i betänkandet,som faktiskt avfärdar de båda motionerna om bibehållande av Lv 5 med en meningsom omspänner två rader och ett ord. Men man kanske inte skall begära alt fålånga kommentarer lill en motion. I övrigt har utskottet skrivit litet somvisar atl man har viss förståelse för motionerna. Visaknar alltså helhetssynen. Har utskottet vid en samfälld bedömning avmarkfrågorna, av de regional politiska frågorna och av de totala samhällskostnadernakommit fram lill all del är lönsami för del svenska samhällel all lägga ned Lv5, att lägga ned en statlig verksamhet i ett län som kämpar medsysselsättningssvårigheter, att lägga ned ett regemente som fungerar väl? Vissaorganisationsfrågor m. m. rörande försvaret BO (): Jag beklagar atl jag inte fick någon replik på det svar som GunnarBjörk i gav mig. Dessutom var det inget svar beträffande det avtal somtecknades redan på 1940-talei. Jag tolkar det avtalet så all vid en nedläggningav Lv 5 är kronan förpliktad att anskaffa motsvarande sysselsättningstillfällen.Det gäller inte bara alt bibehålla lomma kaserner, - de skallockså fyllas med sysselsatta människor. Kan man inte garantera motsvarandesysselsättning torde del innebära att anläggningar och byggnader måste rivas,om man inte fär användning för dem, vilket torde vara svårt eftersom de äravsedda för ett så speciellt ändamål. Värdet av det 60-lal ka.sernersomdethärärfrågaom härav militära myndigheter beräknats lill 27 milj. kr. i 1976 årspenningvärde. Därför sade jag också i milt första inlägg att del måsle ansessom en slor kapitalförstöring. År1958 sade , när Lv 5 var på tapeten: "Enligt vad utskottetinhämtat äro möjligheterna för staten att sälja kaserner och andra byggnaderinom det av Lv 5 disponerade området begränsade." Ja, ärade kammarledamöter,jag kan försäkra att de är inte bara begränsade -de är minimala. Vi har ikommunen fåll ta över tillräckligt med monument efterinduslrinedläggningar. Vi har som bekant alllför ofta fån gå in och varastädgummor efter industrins nedläggningar. Jag är tacksam för vadBengt sade i sill förslå inlägg, och jag Vissaorganisa-tionsfrågor m. m. rörande.försvaret räknar med all vi skall haen socialdemokratisk majoritet när Lv 5 skall läggas ned. Men när situationenär sådan som , när beslutet skall fallas, slår jag givetvis fast vid millbifallsyrkande till och min motion som går ut på all Lv 5 inteskall läggas ned förrän vi har fåll garantier för alternativ sysselsättning. DeLv 5-anställdas tillgång till lämpligt arbete på orten bör också säkerställas,om de inte vill flytta för atl fortsätta att arbeta inom sitt yrkesområde.Frågan skulle naturliglvis komma i ett annat läge om företrädare för regeringenskulle ge en sådan garanti. i (c): log åter upp markfrågorna i . Jag hänvisar på denpunkten till mitt tidigare inlägg. Vi anser alltså atl de frågorna är lösta förden närmaste tjugoårsperioden. Självfallelär vi inte opåverkade av remissvaren. Men de olika remissinstanserna har enviss benägenhet atl räkna på olika sätt när det gäller de ekonomiskakalkylerna. Vadsom sagts om chefen för armén kanjag inte uttala mig om. Jag vill bara hänvisalill all medarbetarna inom FFU på detta område kommit från chefen för armén.Det är alltså möjligt atl man räknar på olika sätt. BoForslund gör en alllför vidlyftig tolkning av avtalet. Jag ser det som enförmån för staten men inte som en skyldighet. NärBo Forslund hoppas mer på socialdemokraterna, vill jag bara hänvisa lill alt iFFU ordförande blev generaldirektör fanns det tre socialdemokrater,dvs. halva antalet ledamöter. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr I avBengt m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i belänkandet nr II mom.1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då BengtGustavsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 142 Nej - 129 Propositionergavspå bifall lill l:o) utskottets hemställan, 2:o) motionen nr 536 av m.fl. samt 3:o) motionen nr426 av och 99 Vissa organisationsfrågor m. m. rörande fölsvaret , och förklaradesden förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då MartinOlsson begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo debåda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklaradesha flertalels mening för sig. I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller försvarsutskottels hemställan i belänkandet nr11 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 536 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då MartinOlsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till l:o) ulskottetshemställan, 2:o) reservalionen nr 2 av samt 3:o) motionen nr1032 av och , och förklarades den förstnämndapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Då begärdevotering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Ienlighet härmed blev följande voteringsproposiiion uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller försvarsutskoitets hemställan i betänkandet nr11 mom. 3 rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då EricHolmqvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: 11Riksdagens protokoll 1977/78:98-100 Försvarsmaktenscentrala ledning m. m. SonjaFredgardh (c) anmälde alt hon avsett atl rösla nej men av misslag nedtrycktja-knappen. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställl. §2 Försvarsmaktens centrala ledning m. m. Föredrogs försvarsutskottets betänkande 1977/78:9med anledning av propositionen 1977/78:63 om försvarsmaktens centrala ledningm. m. jämte motioner. Ifråga om detta betänkande hålles gemensam överiäggning för punkterna 1 och 2.Under den gemensamma överiäggningen får yrkanden framställas beträffande bådapunkterna i betänkandet. Idet följande redovisas endast den punkt, vidvilken under överiäggningen framställts särskilda yrkanden. Regeringen hade i propositionen 1977/78:63,försvarsdepartementet (s. 84-102), föreslagit att dels godkänna deriktlinjer som föredragande statsrådet hade förordat för organisation ledning m. m., dels bemyndiga regeringen att vidta deövergångsåtgärder och ålgärder i övrigt som behövdes för atl genomföra vad somförordals. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes bl. a. följande: "Enligtpropositionen bör de cenirala och högre regionala myndigheternas personalstyrkaminskas mer än nuvarande planer anger. Den totala minskning som böreftersträvas vid dessa myndigheter är sammanlagt ca 1 850 anställda. Huvuddelenav minskningen bör vidtas under budgetåren 1978/ 79-1982/83. Dencentrala ledningen inom försvarsmakten föreslås alltjämt organiseras på de fyramyndigheterna överbefälhavaren, chefen för armén, chefen för marinen och chefenför fiygvapnet med staber. resp. försvarets materielverksStockholmsdel föreslås få en i huvudsak samlad lokalisering var för sig. Förslagläggs om ändrad organisation av försvarsstaben, vilket innebär alt denna *tabdelas in i två delar, den ena för operativ verksamhet och underrättelsetjänst,den andra för planerings- och personalfrågor. De båda stabsdelarna föreslås blidirekt underställda överbefälhavaren. Ipropositionen föreslås den principiella organisationen för försvarsgrensstabomfatta enheter för planering, organisation och materiel, personal. utbildningoch mobiliseringsförberedelser samt för administration. Vis.sa avvikelser iförhållande lill principorganisationen föreslås för de enskilda staberna. Enligtförslaget skall behovet av lekmannainflytande i den ceniralastabsorganisationen tillgodoses genom att ett rådgivande lekmannaorgan,militäriedningens rådgivande nämnd, inrättas." 1 detta sammanhang hade behandlats de med anledningav propositionen väckta motionerna 1977/78:430 av . (s), vari yrkats 1. att godkände deriktlinjer för försvarsmaktens cenirala ledning som förordals i motionen, 2. alt som sin meninggav regeringen lill känna vad i motionen anförts om försvarsstabenspersonalvårdsbyrås ställning, 3. att som sin meninggav regeringen lill känna vad i motionen anförts om första flygeskaderstabenoch kustflottan, 4. alt beslutade inrättaen lekmannastyrelse för försvarsstaben i enlighet med vad somanförts i motionen, och Försvarsmaktenscenirala ledning m. ni. 1977/78:684av m. fl. (vpk), vari yrkats 1. atl skulle avslåpropositionen 1977/78:63, 2. att hos regeringenhemställde om förnyad uiredning av försvarets ledning, som skulle syfta tillgenomgripande förändringar i riktning mot en nedbantad och billigareorganisation, 3. att uttalade sig för ett verkligtlekmannainflytande över militärledningen i form av en styrelse som högstabeslutande organ. 1. altriksdagen skulle avslå motionen 1977/78:684, yrkandena 1 och 2, om avslag på propositionen och förnyad utredning, 2. atl beträffandeförsvarsstabens personalvårdsbyrås ställning med bifall till propositionen ochmed avslag på motionen 1977/78:430, yrkandet 2. godkände vad föredragandestatsrådet hade förordat, 3. atl beiräffandeförsta flygeskadern och kustflotlan med bifall till propositionen och medavslag på motionen 1977/78:430, yrkandet 3, godkände vad föredragandestatsrådet hade förordat, 4. att beträffandelekmannainflytande i försvarsmaktens cenirala ledning med bifall tillpropositionen och med avslag på motionerna 1977/78:430, yrkandet 4, och1977/78:684, yrkandet 3, godkände vad föredragande statsrådet hade förordat, 5. att beträffanderiktlinjer för organisation av försvarsmaktens centrala ledning med bifall tillpropositionen och med avslag på motionen 1977/78:430, yrkandet 1, i övrigtgodkände vad föredragande statsrådet hade förordat, 6. atl bemyndigaderegeringen atl vidta de övergångsåtgärder och ålgärder i övrigt som behövdesför atl genomföra vad föredragande statsrådet hade förordat. Försvarsmaklenscenirala ledning m. rn. Reservation hade avgivits av , , , Gudmn , , (samtliga s) som ansett all utskottet under 2-5 borthemställa 2. att beträffandeförsvarsstabens personalvårdsbyrås ställning med avslag på propositionen ochmed bifall till motionen 1977/78:430, yrkandet 2, som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört, 3. all beiräffandeförsta flygeskadern och kustfloltan med avslag på propositionen och med bifalltill motionen 1977/78:430, yrkandet 3, som sin mening gav regeringen till kännavad reservanterna anfört, 4. alt beträffandelekmannainflytande i försvarsmaktens centrala ledning med avslag påpropositionen och med bifall till motionerna 1977/78:430, yrkandet 4, och1977/78:684, yrkandet 3, som sin mening gav regeringen lill känna vadreservanterna anfört, 5. att beiräffanderiktlinjer för organisation av försvarsmaktens centrala ledning med avslag påpropositionen i övrigt godkände de riktlinjer som förordals i motionen1977/78:430, yrkandet 1, Till betänkandet hadefogats etl särskilt yttrande av (). ÅKEGUSTAVSSON (s): I detta anförande kommer jag alt koncentrera mig kring frågan omlekmannainflytandet inom de centrala staberna. kommer senare atttala orn det socialdemokratiska alternativet till stabsorganisationen iövrigt. i staberna aktualiserades i första gången 1973genom en socialdemokratisk motion. beslöt då, efter del atl motionenremitterats till en rad myndigheter, att frågan skulle prövas i samband med denutredning av de centrala staberna som skulle tillsättas. På denna punkt varriksdagen enhällig. Tyvärrhöll inte enigheten längre än hit. Den borgerliga regeringen har genom sinproposition markerat sin rädsla fören lekmannastyrelse genom all i ställetföreslå ett slags rådgivande organ i försvarsledningen. Därmed stoppaseffektivt alla möjligheter till etl reellt inflytande från breda samhällsgrupperi den högsta militärledningen. Mycket annat var väl heller inte atl vänta sigfrån en borgerlig regering och från en borgerlig utskottsmajoritet. Föross socialdemokrater är skälen fören lekmannastyrelse uppenbara. Vi tycker inteatl demokratin skall göra hall.vid kaserngrindarna. Lika litet kan den görahalt vid försvarsstabens vaklkcr. De militära staberna innehåller inga särdragsom motiverar atl de skall vara undantag i förhållande till civila eller andramilitära organ. Inom svenskt fdrvallningsväsende anser man det tvärtomnaluriigl alt den högsta ledningen för myndigheter skall utgöras av enstyrelse. Härigenom vinner man många fördelar. Förvaltningarna kan tillgodogörasig olika samhällsgruppers'sakkunskap. dessutom är elt naturligtdemokratiskt inslag för insyn, kontroll och beslut gör inte frågan mindreviktig. Närfrågan om inrättande av lekmannaslyrelser aktualiserats i olika sammanhang, harmånga myndigheter lidigare förhållit sig avvaktande, l. o. m. negativa. Mendetla kan ju aldrig bli elt skäl för att säga nej till ökad insyn ochkontroll. Dessutom, vilket såväl regeringen som de borgeriiga ledamöterna iutskottet tycks bortse ifrån, finns det ju lekmannaslyrelser inomandra försvarsmyndigheter. Så är fallet med t. ex. ,försvarels forskningsanstalt, , överstyrelsen förekonomiskt försvar, försvar och försvaretsrationaliseringsinstitut. Allaloialförsvarsgrenar utom det militära försvaret har lekmannaslyrelser.Dessutom finns det lekmannaslyrelser vid fiera myndigheter inom det militäraförsvaret. Man kan ju undra hur borgerligheten prioriterar en så härbetydelsefull fråga, när det anses viktigare med lekmannastyrelse i marinmuseetoch modellkammaren i än i den militära ledningen. Nukan man naturligtvis hävda att riksdag och regering har bestämmande, insyn ochkontroll även ulan någon lekmannastyrelse. Men detta är elt orimligt argument,eftersom konsekvensen av ett sådant resonemang blir att vi över huvud tagetinte har behov av lekmannaslyrelser någonslans. Ett utskott kan ju aldrig följaden mer vardagliga verksamheten inom en förvaltning. Del är också självklartatt utskottet inte heller kan påverka de enskilda ärendena efter det atlriksdagen har tagit sitt beslut av mer övergripande art. som TCO-S - det handlar alltså om det totalt dominerandeantalet anställda inom försvaret, i ,, osv. - har klart lagitställning för lekmannastyrelse. Lika klart säger överbefälhavaren, chefen för flygvapnetoch chefen för armén nej lill kravet. Intelnytt under solen, brukar del heta. Också i denna fråga ställer sigsocialdemokraterna på löntagarorganisationernas sida och de borgeriiga pågeneralernas sida. Men del är knappast överraskande. Utskottetsmajoritet försöker i sin skrivning ge intryck av att man är positiv till ettlekmannainflytande genom atl säga att delta kan vara värdefullt iförsvarsmaktens högsta ledning. Men det blir inte mycket med detta inflytande,eftersom lekmännen inte skall ges någon beslutanderätt. När de borgeriigasstolla paroller om inflytande kolliderar med generalernas uppfattning, blirdel generalerna som bestämmer. Mycket skrik och lilet ull, skulle man kunnasäga om de borgerligas agerande här. Manglider undan denna oerhört viktiga sak genom alt säga att del uppstår problem iansvarsfrågor och atl det blir komplicerade beslulsförhållanden. Man sägerockså att i den föreslagna organisationen blir elt rådgivande organ meständamålsenligt. Frånborgerligt håll vill man till varje pris, trots de kraftiga personalminskningarsom sker, behålla en försvarsstab, en arméslab, en marinstab och en Försvarsmaktenscentrala ledning ni. Försvarsmaklenscentrala ledning m. m. Detla är ocksåviktigare än en civil styrelse för försvarsledningen, eftersom en sådanstyrelse ju inte passar in i den borgeriiga stabsmodellen. Demokratin gör hallutanför stabsbyggnaderna därför att en traditionell organisation är viktigare. Isocialdemokraternas enmyndighetsallernaliv, som senareutvecklar, uppslår inga problem av den art som de borgerliga redovisar. Dessutomkan man alllid hävda atl problem uppslår när fler människor får vara med och laelt beslutsansvar. Visst kan det vara rikligt. Men glöm inte bort att detargumentet kan man använda i alla sammanhang när man inte vill ge flermänniskor ansvar vare sig i samhället i stort eller i enskilda företag. Detsvenska försvaret fyller en viktig samhällsfunktion. kommer undervåren att ta ställning till ett anslag på mer än 13 500 milj. kr. Del finns ingen anledning att lekmannainfiylande i den militäraledningsorganisationen skall vara mindre än inom andra betydelsefullasamhällsområden. Dessutomfinns ytterligare en viktigt skäl atl följa socialdemokraternas linje här. Detmilitära försvaret är unikt i samhället genom alt så mycket av verksamheten ärav hemlig karaktär. Då ställs också speciella krav på insyn och kontroll frånmedborgarnas sida. Lika självklart är krav på beslutanderätt. Men också dettatycks vara ointressant för den borgerliga regeringen. Imarginalen villjag också erinra om att har behandlat enenskild centermotion om inrättande av lekmannaslyrelser på lokal nivå. Enuiredning om delta har också ställt sig positiv till. Jag tycker detär riktigt. Jag tycker också del är väl så viktigt atl få en styrelse på centralnivå, och därför kan man ju fortfarande nära förhoppningen att någon meraradikal centerpartist kommer att stödja socialdemokraterna i voteringen - omdet nu efter den borgerliga regeringsbildningen finns någon sådan centerpartisthär i . Visocialdemokrater har också reserverat oss lill förmån för att försvarsstabenspersonalvårdsbyrå i den nya organisationen skall kvarstå som en friståendeenhet. Det här innebär att man har möjligheter till direktkontakt såväl medöverbefälhavaren och regeringen - eftersom man har elt fackansvar - som medpersonalorganisationer. Under remissbehandlingen av utredningens förslag och iandra sammanhang har både personalen och de värnpliktiga sett det som ettangelägel önskemål all bibehålla försvarsstabens personalvårdsbyrå i dessnuvarande principiella organisation, och eftersom detta från stabssynpunklknappast innebär några mer påtagliga nackdelar, menar vi socialdemokrater efterremissbehandlingen all elt sådant önskemål bör tillgodoses. Dessutom - och detborde ju vara elt argument som de borgerliga lyssnar till - visar t. o. m.överbefälhavaren stor tveksamhet, eftersom han föreslår atl byrån t. v. skallbibehållas som självständig enhet med eget fackansvar. Personaladministrativafrågor får en allt större tyngd i samhället som helhet. Lösandet av problemenkräver en smidighet som inte alltidkan tillgodoses inom en byråkratisk organisation, och man bör inte skapaproblem i onödan. Försvarels personalvårdsbyrå har med sin fristående ställningfungerat bra, och del bör vi ge den byrån förulsältningar alt kunna göra även iframtiden. Meddetta, herr lalman, ber jag alt få yrka bifall till den socialdemokratiskareservationen. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Jag vill först konstatera att när det gäller del område som nudiskuteras är vi i kommunisterna helt och hållet avstängda frånatt delta i debatten på lika villkor. Vihar från vårt partis sida under den här riksdagsperioden haft anledning attåtskilliga gånger peka på den diskriminering som vi utsätts för genom att vihindras från atl delta i del normala pariamentariska arbeteli utskotten. 1försvarsfrågan har vi aldrig haft den möjligheten. Vi har heller inte fåttdelta med representanter i försvarsufredningar eller andra likartade samarbetsgrupper. Detframstår därför som en ynkedom och ett allvariigt avsteg från demokratiskaprinciper, när man i ulskousbeiänkandet på s. 2 apropå planeringsarbetet ochden pariamentariska insynen i det kan hänvisa till "den insyn somriksdagens utrikes- och försvarsutskott får genom fortlöpande orienteringar omarbetets inriktning och resultat". Den insynen är inte fullständig, ochden diskriminering som övriga partier utsätter oss för är elt brott mol deldemokratibegrepp som alla i alla andra sammanhang så fiitigt bekänner sig lill. Pådet rent praktiska planet medför delta att det är omöjligt att tillfredsställandefölja upp och granska de ofta ganska invecklade frågeställningar som det här gäller. Molbakgrund av vår principiella syn på försvarsfrågan, enligt vilken det ärnödvändigt för atl radikalt ompröva sin nuvarande försvarspolitik, harvi emellertid ansett atl del förslag som här läggs fram av regeringen inte kangodtas. Det innebär inte någon större förändring. Del finns inga ansatser tillnytänkande. De ekonomiska realiteterna som blir alltmer uppenbara, och somingen längre kan bortse ifrån i del läge som vi nu befinner oss i, talarförsvarsministern om i sin proposition, och han framhåller också allminskningar har genomförts på personalsidan. Men han nämner inte att när delgäller staberna har lönekostnaderna framför allt drivits i höjden, därför attbefattningar har lyfts upp i högre lönelägen. Så har skett vid allöversyn under 1960-och 1970-lalen. Del belyder t. ex. atl en uppgift som föreden stora omläggningen av stabsverksamheten på 1960-talei sköttes av en officermed kaptens grad numera fordrar en regementsofficer av kanske överstes grad,ibland med en ställföreträdare vid sidan. Motargumentet blir förstås attarbetsuppgifterna har ökal så kolossalt i omfattning atl det här blivitnödvändigt. Detta är inte alltid med sanningen överensstämmande, utan man kansäga att det är en följd av en löneglidning som tillåtits på de här nivåerna. Försvarsmaklenscentrala ledning m. m. Försvarsmaktenscentrala ledning m. m. Ävennär det gäller integreringen av olika funktioner har det inte kommit framsärskilt mycket nytt. har alltid karakteriserats avskråtänkande.