prot · G109119 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag har litet svårt alt få ihopsammanhanget i det som utskottet har givit sig in på. Det stämmer inte.Utskottet hoppar från del ena lill del andra fram och tillbaka i skrivningen. Denskarpa kriliken är riktad framför allt mot pensionen lill människor med lågainkomster och med deltid. Del spelar liksom ingen roll, om en människa inte harmöjlighet all få annat än etl dellidsjobb och därigenom en halv lön ellerknappt det under hela sin livstid, hur hon.än jobbar och hur mångapensionspoäng hon än kan få ihop. Del är fråga om beräkningar som man väl ändåmåsle la hänsyn till, nären människa inte har möjlighet till annal än elldellidsjobb. Vi vet ju alt många- kanske det stora Efterle vandepen -sion flertalet-avde 900 000 kvinnorna egentligen skulle vilja ha ett heltidsjobb för altdärigenom få en avsevärt bältre pension. HELGEKARLSSON (s): Herrlalman!Herr tog upp pensionsnivån. Men varken i utskottels betänkande - avnaturliga skäl - eller i motionen berörs om den skall vara 60 eller . Imotionen talas det om dem som är deltidsarbetande. Det är riktigt som herrFranzén säger, att det finns ungefär 900 000 deltidsarbetande här i landel. Menjag kan inle dela den uppfattning som kommer till uttryck i vpk-motionen, varisägs att de flesta av dessa blivit tvingade till deltidsarbete. Så är intefallet. Om tar del av sysselsättningsutredningens betänkande,skall han finna alt de flesta av dessa människor själva begärt deltidsarbete.Men därmed löser man självfallet inte deras problem. Vihar inte lämnat de svaga i detta avseende på bar backe, som . Jag erinrar om de pensionstillskott som vi beslutat om i enighet.Därtill kommer KBT. Del blir en ganska kraftig utjämning, vilket i många fallirriterar dem som har en låg ATP, som ligger nära pensionstillskotten. Jag trorinte alt del föreligger några slörre oräitvisor i delta sammanhang. Överläggningenvar härmed slutad. Mom.1, 2 och 4 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 702 av LarsWerner m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsulskottets hemställan i betänkandet nr 21 mom. 3röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 702 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då TommyFranzén begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 286 Nej - 15 1977/78:22 med anledningav motioner om begravningsförsäkring m. m. §10 Ersättning för sjukvård utomlands Föredrogs socialförsäkringsutskolleis belänkande1977/78:23 med anledning av motioner om rätt till ersättning för sjukvårdutomlands. OLLEAULIN (m): i följd harjag motionerat om åtgärder för att geförbättrade sjukvårdsförmåner till den lilla grupp av svenska pensionärer sombor utomlands och där kan drabbas av akut sjukdom. i följd yrkarutskottet avslag på motionen. De moliv utskollet hänvisade till var: Trygghelsfrågorna bör lösas genom konventionermellan berörda länder. Ersättning från svensk försäkringskassa skullekunna leda till missbruk. Den socialpolitiskasamordningskommittén förutsätts pröva frågan. Det enda motiv som redovisas är del första av de tre , nämligen att frågan bör lösas genomkonventioner. Utskottet säger all man vid överläggningar om konventionernasträvar efter att få från svensk sida godtagbara lösningar påsjukvårdsfrågorna. Men eftersom utländska försäkringssystem inle alllid kanmäta sig med vårl väl utbyggda socialförsäkringssystem är det mycket svårt allfå lill stånd godtagbara lösningar. Delbetyder alltså att en svensk medborgare, som under hela sitt verksamma livarbetat i och via sina skatter lagt grunden för alt vara garanteradsjukvård på ålderdomen, vid utflyttning från mister dessa förmåner ochblir hänvisad till det försäkringssystem som råder i det nya värdlandet. 1de fall där det finns markanta skillnader i sjukvårdskostnaderna för denenskilde borde enligt min mening svensk försäkringskassa kunna träda emellan. Jagär angelägen om all påpeka att den grupp jag vill ge förbättrade förmåner inleär stor. Del är en grupp pensionärer - ålders- eller sjukpensionärer - som avhälsoskäl bosätter sig i ell bättre klimat. Stödet skall vidare bara utgå vidakut sjukdom. Jag menar alt risken för sådant missbruk som utskollet befarat ärliten. Jag tror alt det är väsentligt all den socialpoliliska samordningskommitténprövar möjligheterna att förstärka skyddet för den grupp jag här talar om, ochjag förutsätter att så sker, trots alt utskoiiel inle har hänvisat till kommitténsarbete. 1 detta anförandeinstämde (). Eftersom inte yrkade bifall lill sin moiion, skulle jag inteens behöva yrka bifall till utskoltels hemställan. Lål mig ändå säga några fåord i detta ärende. Anslagtill gymnasiala skolor m. m. Vi har i utskottet menat att dessa frågor måslelösas genom konventioner med andra länder. Vi har i löst frågan på delsättet i förhållande lill ell tiotal olika länder, och konventioner med femeller sex andra håller på att arbetas fram, bl. a. med det land som i motionennämndes som exempel. Dessutom håller man nu på att revidera bestämmelserna påen del punkter i gamla konventioner, så alt dessa skall få större omfattning änhittills. Utskottetmenar att ersättningsfrågan med dessa åtgärder är ordnad för de medborgare sområkar ut för sjukdomsfall i utlandet. Motionären sade att det inte är mångamänniskor det berör, men frågan är naturligtvis ändå lika viktig. Jag ärövertygad om att den väg som utskottet i sitt betänkande har anvisat ärframkomlig och att de människor del gäller skall få sin sjukvårdsfrågatillfredsställande löst. Med det anförda, herrtalman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan. OLLEAULIN (m): Som jag har framhållit tror jag inle all konventioner ger entillräcklig lösning på dessa problem. Olika länder kommer alllid alt ha olikasocialförsäkringssystem, och vi kommer därför inle att på den vägen kunna gesvenska medborgare, som vistas utomlands, samma skydd där som i hemlandet. Jaghoppas därför verkligen att utredningen skall ingående studera dessa problemoch undersöka vilken hjälp som kan ges åt denna grupp. Övertäggningenvar härmed slutad. §11 Anslag till gymnasiala skolor m. m. Föredrogs utbildningsutskottets betänkande1977/78:20 med anledning av propositionen 1977/78:100 såvitt gäller anslag tillgymnasiala skolor m. m. jämte motioner. Ifråga om detta betänkande hålles gemensam överiäggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överiäggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandet. 1det följande redovisas endast de punkter, vid vilka under övertäggningenframställts särskilda yrkanden. Punklen 1 (Bidrag tilldriften av gymnasieskolor) Regeringenhade, efter föredragning av statsrådet , i proposilionen1977/78:100 bilaga 12 () under punkten C 17 (s.279-299) föreslagit alt 1. bemyndiga regeringenalt meddela bestämmelser om statsbidrag för Nr 119 Anslag till gymnasiala skolor m. m. skogsbruketsyrkesulbildning i enlighet med vad som förordats i proposilionen 1977/78:100, 2. bemyndiga regeringen att vidta de åtgärder sombehövdes för att möjliggöra en fortsatt avveckling av Ingemundskolan, 3. godkänna de grunder för statsbidrag till inbyggdutbildning inom industri och hantverk eller handel som förordats ipropositionen 1977/ 78:100, 4. godkänna de ändringar för statsbidrag som behövdesmed anledning av den höjda socialförsäkringsavgiften till sjukförsäkringen ochsom förordals i propositionen 1977/78:100, 5. till Bidrag till driften av gymnasieskolor /79 anvisa ett förslagsanslag av 2 . Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1977/78:335 av ()och (), 1977/78:382av () och (), 1977/78:451 av EricJönsson m. fi. (s), 1977/78:452 av Anna-GretaSkantz m. fl. (s), 1977/78:572 av m. fl. (s), variyrkats all som sin mening gav regeringen till känna vad som imotionen anförts, så att utbildning och läroplan för utbildning ochvidareutbildning av tandsköterskor kom till stånd, 1977/78:740av m. fl. (s), såvitt gällde yrkandena 1. all beslutade att hos regeringenhemställa all gavs i uppdrag att planera korta,yrkesinriktade och påbyggbara kurser i gymnasieskolan från , iförsta hand motsvarande 2 000 årselevplatser, i enlighet med vad som anförts imotionen (yrkandet 1), 2. att beslutade att hos regeringenhemställa att gavs i uppdrag att införa s. k. modifieradintagning lill gymnasieskolan i hela landet fr. o. m. /80 ienlighet med vad som anförts i motionen (yrkandet 4), 3. att beslutade all hos regeringenhemställa om att regeringen meddelade föreskrifter så att gymnasieskolansorganisation fr. o. m. /80 i största möjliga utsträckning avgjordesav länsskolnämnderna inom de ramar som fastställts av regering och riksdag(yrkandel 6), 1977/78:885 av . (s), såvitt gällde yrkandena 1. alt beslutade som sin meningge regeringen lill känna vad som i motionen anförts om all den ireåriganaiurveiienskapliga linjen och den fyraåriga naturvetenskapliga linjen snabbtreviderades saml all de i motionen Anslagtill gymnasiala skolor m. m. nämndaåtgärderna därvid skulle beaktas (yrkandet 13), 2.alt som sin mening gav regeringen till känna vad som i motionenanförts om alt de i motionen anförda synpunkterna på betygssystemet igymnasieskolan beaktades vid den föreslående belygsreformen (yrkandet 14), 1977/78:1144av m. fl. (s). 1977/78:1159av () och (), 1977/78:1391 av (apk) och (apk), vari yrkats all i enlighet med vad som föreslagits i den tillkulturutskottel remitterade motionen 1977/78:1390 beslutade hemställa hosregertngen om en ytterligare utbyggnad av idrottsgymnasier och all en liknandeverksamhet på försök startades på universitetsnivå, 1977/78:1540av (), 1977/78:1547 av SvenJohansson (c) och 1977/78:1553av m. fl. (vpk). 1. att godkände de grunder för statsbidragtill inbyggd utbildning inom industri och hantverk eller handel som förordatsi propositionen 1977/78:100, 2. att beträffande yrkesinriktade kortakurser skulle avslå motionen 1977/78:740 yrkandet 1, 3. all beträffande högre specialkurs i musiki skulle avslå motionen 1977/78:452, 4. alt beträffande ökat antal elevplalserinom den förberedande musikutbildningen skulle avslå motionen 1977/78:1144, 5. alt beträffande försöksverksamhet medidrottsgymnasium i skulle avslå motionen 1977/78:451, 6. att beträffande utbyggd försöksverksamhetmed kombination av gymnasieskolstudier och elitidrott skulle avslå motionen1977/78:1391 i denna del, 7. att beträffande kombination avhögskolestudier och elitidrott skulle avslå motionen 1977/78:1391 i denna del, 8. att beträffande studievägarnasorganisation skulle avslå motionen 1977/78:740 yrkandet 6, 9. att beträffande modifierad intagningskulle avslå motionen 1977/78:740 yrkandel 4, 10. altriksdagen beträffande tillgodoräkning av arbetslivserfarenhet m. m. för utbildning inom kompetensområde skulle avslå motionen 1977/78:335, 11. att rtksdagen beträffande läroplan förnaturvetenskaplig linje m. m. skulle avslå motionen 1977/78:885 yrkandet 13, 12. att beträffande betygssystem förnaturvetenskaplig linje m. m. skulle avslå motionen 1977/78:885 yrkandet 14, 13. att beträffande ny läroplan förlandsköterskeutbildningen med anledning av motionen 1977/78:572 som sin meninggav regeringen till känna vad utskottet anfört, 14. att beträffande utredning om de gravthörselskadades gymnasiesituation skulle avslå motionen 1977/78:1159, 15. att bemyndigade regeringen att sluta nyttavtal med kommun om gymnasial utbildning för gravt hörselskadade inomÖrebro kommuns gymnasieskola, 16. att bemyndigade regeringen att vidta deåtgärder som behövdes för att möjliggöra en fortsatt avveckling avIngemundskolan, 17. att beträffande s. k. reservvikarierskulle avslå motionen 1977/78:1553, 18. att beträffande förarutbildning skulleavslå motionerna 1977/78:382 och 1977/78:1547, 19. att beträffande viss organisationsplanskulle avslå motionen 1977/78:1540, 20. att bemyndigade regeringen att meddelabestämmelser om statsbidrag för skogsbrukets yrkesutbildning i enlighet med vadsom förordats i propositionen 1977/78:100, 21. att godkände de ändringar för statsbidragsom behövdes med anledning av den höjda socialförsäkringsavgiften tillsjukförsäkringen och som förordats i propositionen 1977/78:100, 22. att till Bidrag lill driften avgymnasieskolor för /79 anvisade ett förslagsanslag av . Anslagtill gymnasiala skolor m. m. Följandefyra reservationer hade avgivits av , , ,, , och (samtligas): 1. beträffande planeringen av gymnasieskolan, varireservanterna ansett att utskottets yttrande i viss del skulle ha av demangiven lydelse, 2. beträffande yrkesinriktade korta kurser, varireservanterna ansett att utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1977/78:740 yrkandet 1 som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört, 3. beträffande modifierad intagning tillgymnasieskolan, vari reservan terna ansett att utskottet under 9 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1977/78:740 yrkandet 4 som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört. 10 protokoll 1977/78:118-119 Anslagtill gymnasiala skolor m. m. 4. beträffande läroplan för naturvetenskapliglinje, vari reservanterna ansett an utskottet under 11 bort hemställa allriksdagen med bifall till motionen 1977/78:885 yrkandet 13 som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört. Punkten 6 (Främjande av lärlingsutbildning hoshantverksmästare m. Regeringenhade under punkten C 28 (s. 317-318) föreslagit att 1. godkännade grunder för statsbidrag till lärlingsutbildning som förordats i propositionen 1977/78:100, 2. tillFrämjande av lärtingsutbildning hos hantverksmästare m. m. för /79 anvisa ett förslagsanslag av . Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1977/78:740 av m. (s), såvitt gällde yrkandena att skulle 1. avslå förslaget om en ökning av antalet bidragsrumför främjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare m. m. från 900 till 1100 (yrkandel 2), 2. till Bidrag till främjande av lärtingsutbildninghos hantverksmästare m. m. för /79 anvisa etl i förhållande lillregeringens förslag med . minskat förslagsanslag av . (yrkandel 3), 1977/78:1193av m. fl. (m) och 1977/78:1700av m. fl. (c, fp), vari yrkats att hos regeringenbegärde att - utöver uppdraget att utreda i vilka formerstaten kunde stödja "färdigutbildning" i småföretag - skulle erhållai uppdrag att i samband med anslagsäskandena för /80 redovisadels behovet av lärtingsutbildning i nuvarande form, dels möjligheterna atttäcka detta. 1. att med bifall till propositionen1977/78:100 och med avslag på motionen 1977/78:1193 i denna del godkände degrunder för statsbidrag till lärlingsutbildning som förordals i proposilionen, 2. att beträffande lärlingsutbildning på gymnasieortskulle avslå motionen 1977/78:1193 i denna del, 3. att beträffande antalet bidragsrum förlärlingsutbildning med bifall lill propositionen 1977/78:100 och med avslag påmotionen 1977/78:740 yrkandet 2 godkände de riktlinjer som förordats iproposilionen, 4. aU med bifall till propositionen1977/78:100 och med avslag på motionen 1977/78:740 yrkandet 3 till Främjande avlärlingsutbildning hos hantverksmästare m. m. för /79 anvisadeett förslagsanslag av , 5. att beträffande visstkartläggningsarbete m. m. beträffande Nr 119 lärtingsutbildningen med anledning av motionen 1977/78:1700 som sin den mening gav regeringen till känna vad utskollet anfört. it -i \g-jQ 5.av , , , , ,och (samtliga s) som ansett att utskottet under 3och 4 bort hemställa 3. att beträffande antalet bidragsrum förlärtingsutbildning med anledning av propositionen 1977/78:100 och med bifalltill motionen 1977/ 78:740 yrkandet 2 som sin mening gav regeringen till kännaatt antalet bidragsrum borde vara 900, 4. att med anledning av propositionen1977/78:100 och med bifall till motionen 1977/78:740 yrkandet 3 till Främjandeav lärtingsutbildning hos hantverksmästare m. m. för /79anvisade ett förslagsanslag av . Anslagtill gymnasiala skolor m. m. De frågor jag ämnar beröra i anslutning lill detta utskottsbetänkanderör gymnasieskolans kapacitet samt dimensioneringen av och elevintresset förnågra av gymnasieskolans utbildningar. Ettav de största problemen med den gymnasiala utbildningen är att så mångaungdomar finns utanför den. Många ungdomar är skoltrötta och tar därför intechansen lill att skaffa sig den utbildning utöver som skulle varabehövlig. De som är i störst behov av den hjälp som en rejäl utbildning kan gefår inte den hjälpen. Alla undersökningar visar att ungdomarna har mycketstörre möjligheter att få fast förankring på arbetsmarknaden med en gymnasialutbildning än utan en sådan. Behovetav utbildning finns det anledning att slå fast, särskilt i lider avarbetslöshet. Men problemen för ungdomar på arbetsmarknaden är inle baraberoende av konjunktursvackan. Eftersom svårigheterna för ungdomar all få jobbi stor utsträckning sammanhänger med en förändrad struktur i näringslivetkommer en hel del av problemen all bestå även när konjunkturen vänder uppåt. motion som den socialdemokratiska gruppen i utbildningsutskottet har väckttill årets riksdag behandlas därför förändringar inom skolan som borde ledatill all allt fler ungdomar lar lill vara utbildningsutbudet inomgymniisieskolan. Det gäller t. ex. alt underlätta övergången från gymnasieskolantill arbetsmarknaden. Vi menar att intagningsförfarandet bör förändras så atteleverna får söka till gymnasieskolan under del nionde årets hösttermin och föbesked redan på vårterminen. Då kan vårterminen användas för en aktiv och merakonkret studie- och yrkesorientering för de elever som inte har fött sina valtillgodosedda eller som är osäkra inför sitt studie- och yrkesval. Etlsådant intagningssystem, som på försök tillämpas i ell myckel stort antal kommuner,innebär också alt de lokala skolmyndigheterna får mer tid AnslagtiU gymnasiala skotor m. m. att anpassagymnasieskolorganisationen till elevernas önskemål. Vi socialdemokrater anseratt tiden nu är inne att detta intagningssystem införs i hela landet. Jag yrkar meddel anförda bifall till reservationen 3. Åtskilligaungdomar finner inte det reguljära utbildningsutbudet attraktivt. Under densocialdemokratiska regeringens tid tillsattes därför en arbetsgrupp, somarbetade fram ett förslag till korta yrkesinriktade och påbyggbara kurser medomfattande inslag av praktik och arbetslivserfarenhet. Flera tusen ungdomarhar nu kommit i åtnjutande av dessa kurser. Kursuppläggningen är flexibel.Utbildningen skall utgå från elevernas intresse och behov liksom från de lokalamöjligheterna alt anordna kurserna. Erfarenheternaav kurserna tycks vara övervägande positiva. I några fall har kritik riktatsmot dem för att de har blivit alltför företagsanpassade. Det kan därför finnasanledning att låta de fackliga organisationerna komma in i planeringen lokaltoch regionalt i större utsträckning än vad som varit fallet . Detgäller också att göra klart att dessa kurser, som i allmänhet är ,inte kan ge någon egentlig yrkesutbildning. Det rör sig snarare om att ge enviss utbildning eller att genom inslag av arbetslivserfarenhet göra så att denunge får ett fotfäste på arbetsmarknaden. Utskottsmajoritelenhar avstyrkt vårt motionsyrkande om att 2 000 årselevplatser skall avsättasförden hårtypen av kortkursverksamhet med att säga att regeringen avarbetslöshetsbekämpande skäl har beslutat om etl slörre antal kortkurser än detsom vi yrkar på i motionen. Men som framgår av vår motion är inte bestämmandetav antalet platser det viktigaste. Vi är fullt på del klara med att antaletutbildningsplatser i dessa kurser måste få öka då ungdomsarbetslösheten stiger.Genom denna argumentering missar utskottsmajoritelen helt poängen i densocialdemokratiska motionen. Det viktigaste för oss är att ett visst antalplatser, i detta fall 2 000 årselevplatser, för korta yrkesinriktade kurseravsätts som en bas och en permanent del av utbildningsutbudet. Därigenom kanlokala och kommunala organ planera de här kurserna mera långsiktigt. Eftersomså många parter är inblandade i planeringen av denna typ av utbildning med näraarbetslivsanknytning är det besvärande att kurserna nu måste anordnas med såkort varsel. Del finns risk för onödiga improvisationer, som går ut överutbildningens kvalitet. Och det tycks bli så att påbyggbarheten av den kortakursen helt kommer i bakgrunden. Om delta kursutbud införs permanent iutbildningsutbudet,gerdet möjlighet till längre planeringstider, så att störreuppmärksamhet kan ägnas ål möjligheten att bygga samman kurserna till en merfullständig yrkesutbildning och att ge största möjliga kvalitet åt de kortakurserna. Del förvånar mig all utskollsmajorilelen inte inser detta, och jagundrar vilka argument som kan användas häremot. Tillskillnad mot utskottets majoriiel ser vi alltså inle dessa kurser enbart tillfälligt arbetslöshetsbekämpande medel. Vi ser dem som ett utbildningsutbudsom kan övervinna många ungdomars skoltrötthet och ge dem möjlighet att prövaen utbildning med viss yrkesinriktning i okonventionella former med praktikoch teori varvat. Ett sådant kursutbud kommer förmodligen att behövas, även omungdomsarbetslösheten minskar. Jag vill alltså yrka bifall till reservationen2. Deproblem som vi upplever med att skapa tillräckligt mångautbildningsplatser och sysselsättningstillfällen för ungdomen kommeratt blistörre i och med alt årskullarna nu framöver ökar så kraftigt. Det rörsig om en 20-procentig ökning . För att bemästra dessaproblem är det därför viktigt med extraordinära insatser. Det gäller ocksålokaler och utrustning. Vihar i uiskotiet tyvärr inte kunnat ena oss om en gemensam syn beträffandegymnasieskolans framtida kapacitet. På socialdemokratiskt håll anser vi att delär viktigt att nu uttalar sig för att planeringen av gymnasieskolanbör inriktas på anordnandet av utbildningsplatser, motsvarande av enungdomskull 16-åringar och att det i första hand bör vara inotn gymnasieskolansom det ökade behovet av gymnasial utbildning skall tillgodoses. Vivill inte heller sticka under stol med alt det här kommer att ställas krav påytteriigare resurser i fråga om skolbyggnader och utrustning, något som denborgertiga regeringen inte uppmärksammat i tillräcklig utsträckning. Vikan vara med om att öka gymnasieskolans inbyggda utbildning men under mycketbestämda förutsättningar, nämligen att de lokala skolmyndigheterna ocharbetsmarknadens parter får tillfredsställande insyn i den utbildningsformenoch att samma mål skall gälla för den inbyggda utbildningen som för annanmotsvarande utbildning inom gymnasieskolan. Denföreslagna ökningen av lärlingsutbildningen avstyrker vi. Med det sagda villjag yrka bifall lill reservationerna 1 och 5. Sometl led i alt öka fiexibilileten av del gymnasiala utbudet och att meraeffektivt kunna uinyltja de samlade gymnasiala utbildningsresurserna har vi iell molionsyrkande föreslagii alt gymnasieskolans organisation i störstamöjliga utsträckning skall avgöras av länsskolnämnderna inom de ramar somfastslällls av riksdag och regering. Utskottet uttalar sig nu enhälligt för en"sådan försöksverksamhet som motionärerna föreslagit". Vi har alltsåi realiteten fått bifall till delta molionsyrkande, även om den borgerligamajoriteten av prestigeskäl inle formellt vill bifalla socialdemokratiskayrkanden, hur sakligt berättigade de än är. Vihoppas dock att resultatet skall bli detsamma. Att länsskolnämnderna ges ettstörre inflytande över gymnasieskolans organisation innebär att utbildningsutbudetkan göras mer flexibelt. Detta är enligt vår mening nödvändigt som ettinstrument för att möta de stora ungdomskullarna. Dimensioneringenav olika utbildningar, och inte minst elevernas intresse av olika utbildningar,innebär en hel del problem.