prot · G10920 · 1977-12-31 00:00:00 — Det är en felbedömning.Sverige hade kunnat agera opinionsbildare i den här frågan tillsammans med deu-länder som ullalade sig om neulronbomben. uppgift är all varapådrivande i nedrustningsfrågorna - det är vår traditionellanedrustningspolitik. Den kräver i vissa lägen att man, som iminikärnvapendebaiien 1973, agerar med en viss djärvhei. Del är Sverigesuppgift som alliansfri nedrustningsnalion vid konferensen i att varaaklivi och au ta initiativ. Utrikesministernnämnde all man förbereder sig för vårens exlrasession i generalförsamlingen.Ja, den börjar . Enligl alla uppgifter kommer president då redan ha bestämt sig. Om rnan då kommer med neutronbomben, så har manmissal tåget Del är nu man måsle agera, inför den nu samlade generalförsamlingeni . Del är nu man kan göra nytta i den internationellaopinionsbildningen! Visäger sländigl all arbetel i FN är viktigt för all bilda internationell opinioni olika frågor. har vi en unik chans all innan avgörande beslul fallas göraen insais. Men vi lar inle vara på del tillfället . Det är väl aldrig så atldel har gäll preslige i denna fråga? Hade del kanske varit lättare förregeringen att agera i neulronvapenfrågan, om inle vi socialdemokraler hadeengageral oss så starkt för ett slopp på Ulvecklingen av neutronvapnet? Ingenav oss tre lalare har berört den svenska säkerhetspolitiken och vad enförbandsläggning av neutronbomben skulle få för ålerverkningar på våregensäkerhetspolitik. Om minikärnvapen förbandsläggs avNATO, och senare också kanske av , så blir konsekvenserna föralliansfria stater som negativa. De marginella styrkor som kan avdelasför ett angrepp mol kan, oni de utrustas med minikärnvapen, lätt görasslarka nog för atl slå ut försvararens konventionella styrkor. Risken är storför all för-svarsdoklrin av många kommer att anses förlegad den dagminikärnvapnen och med dem nya kärnvapendokiriner blir en del av rniliiärblockenska.pprusining i . Vi närmar oss här myckel kriliska frågor av avgörandebelydelse för vår säkerheispolilik. I det förra inlägget och delvis också i del senare använde sig StureEricson av olika slags citalsieknik. Del kan man naturligtvis göra. Men ser manlill helheten i del svar som jag lämnat och i del lal som Inga Thorssonhöll på regeringens vägnar, så är de lalen pä flera punkler etlstarkt fördömande av neutronbomben, som del fördömandet är insatl ien helhetsbild. Men rycker man ul vissa meningar i ell tal, så kan man ju fädet till näslan vad som helst De båda talen innehåller inle något nedtonande,som här försökie göra gällande. Vi slår fast vid vårt fördömandeav neulronbomben. Sedangjordes del ell annat och mera infamt citat, som jag vill klarlägga. Del varcitatet atl man i inle har fallal något beslut. Därmed avses självfalleldefinilivi beslul. Om jag hade sagl all man lidigare hade fattat andra beslut -eller om del i mill svar hade ställ några beslut - så hade det varil felaktigtHär avses naluriigtvis slutgiltigt beslut. Jagvill också underslryka vad vi gång på gång har framhållit, nämligen allsupermakten självfallet har elt ansvar i alla nedrustningsfrågor och isynnerhel när det gäller kärnvapenfrågor. Alt detta inte fanns med i den delenav lal som Slure här åberopade beiyder inle all supermakleninte har ell ansvar. Självklart har den huvudansvaret. Det har vi sagloändligt från svensk sida. Vidaresade Slure all inte gör någonting, men i den här frågan har vigjon mer än de flesia andra regeringar. Våra uttalanden har också varil mycketallvarligt menade, och vid våra samlal med företrädare för ;s regering harvi kraftigt understrukit allvaret i vår uppfattning när det gällerneulronvapnen. Det råder ingen ivekan på den punkien! Det finns här i landelett brett stöd för kampen mot kärnvapen och i synnerhel kampen molneulronvapnet Och del finns ingen prestige i del fallel hos regeringen. Men vihar gjorl en bedömning av hur regeringen pä bäsla sätl kan gå den här opinionenlill mötes, pä bäsla säll förvalta värt ansvar för all nä det resullal som manförvänlar sig av oss. I den bedömningen har vi kommil fram lill all del skullekunna vara lill nackdel all just nu lägga fram en resolutionstext som exklusivtgällde neulronvapnet. I stället skall vi gå vidare med vår opinionsbildning.Målet för oss är att förhindra alt neulronvapnet överhuvud tagel kommer lillanvändning. (-): Jag skall inte gå in i den deball som lidigare har förts om vilketinflytande som eventuellt har haft i det här sammanhanget. Jagvill bara framhålla, även om jag inle har lagil upp del tidigare, alt detnaturiigtvis finns en missiänksamhel som har sin grund i au den nuvaranderegeringen innehåller ledamöter som visat sig vara anhängare av ensvensk anslulning till NATO, som pläderat för lillverkning av svenskaatombomber och som in i det sista höll på rätt all begåfolkmord i Vielnam. Men nog därom. Del viktigaste är att del inle får rådanågon skymt av ivekan när del gäller syn på della djävulsvapen. Jagvill än en gäng upprepa all jag registrerar såväl lal i FN som delsvar jag har fåll nu som ell positivl bidrag lill den internationella opinionenmot lillverkning av neulronbomber. SlureEricson är en underlig man. inlägg - mitt dämpade anförande, som hankarakteriserade det - skulle vara ell lecken på atl jag tycker all inteskall blanda sig i. Jag tror alt del finns ett otal exempel på att man juslfrån värt håll anser atl skall använda sin neutrala position och sinobestridliga internationella auktoritet för atl trycka på i olika frågor.Vilken form del skall få, vad som är mest framgångsrikl i kampen molneulronbomben, kan jag inte bedöma just . Opinionsbildningen, del vill jagemellertid underslryka, är det helt avgörande och därför säger jag: Låt osshjälpas ät alt stärka den opinionen. Del gäller verkligen livet! Under della anförande övertog lalmannen ledningenav kammarens förhandlingar. Förstevice lalmannen (): Utrikesministern har pä ell utomordentligt säll klarlagt regeringensklara ståndpunklslagande mol neutronbomben. Jag skall endast rätla till enfelaktig framslällning av vad som hänl i den svenska FN-delegationen. Delförsta lalel som hölls av ulrikesminislern föregicks givelvis av sedvanligaöveriäggningar och efler vissa små justeringar sade de tre som representeradesocialdemokratin all de var hell eniga med lalel. Sedankom nästa lillfälle när skulle hålla talet Dä användes sammaformulering som fanns i första lalel, den som man således var enig om. StureEricson är så insinuant all han säger all tilläts all säga della.Inga Thorsson har nedlagl elt utomordentligt arbele för alt hjälpa lill att fådetta lal utformat och hon polemiserade mot de tre socialdemokralerna och sade:Jag står hell bakom talet i den utformning det nu har. Delta kommer altbestyrkas av när hon kommer lillbaka hit lill . Man skall inle framslälla sådana felakiiga referatsom har gjort. Jag var närvarande vid båda tillfällena, och detlaär vad som har förekommit. Först några ord lill . Han säger all del gjordes smärrejusteringar i den slutliga lexien lill utrikesministerns lal den 29 sepiember.Det var just dessa smärre justeringar som innehöll nyckelorden om altneulronvapnen är oacceptabla. Del blev inle de formuleringar somsocialdemokralerna hade önskat. tilläggel om all delgäller alla andra kärnvapen också. Del blev alltså en kompromisskrivning. Vadär naturligare efter en kompromiss än all man på nytt gör elt försök all bättrapå texten? Detvar då som den nya omgången av socialdemokraliska riksdagsmän begärde att man iInga Thorssons lal skulle skriva in: "Del är av slörslavikl alt neulronvapnen inle produceras. Vi kräver all supermaklerna skall besinnasitt ansvar så all ulvecklingen av neulronvapnen stoppas." kunderegeringen inle acceptera. Vad skall man dra för slutsaiser därav? Vem som helst kan se vad det innebär all säga nej till den texten. Sedanberättade här om vad som sägs vid "morgonbönerna" iFN-delegaiionen. Såviii jag förslår finns dellaullalande inle i skrift utan del är något som har uppfattat säfrän sin sida av bordel. Jag tycker att det är ganska betänkligt att i en sådanhär debatl försöka krypa bakom ryggen på tjänstemännen. De är salta att föraden borgeriiga regeringens politik. All då dra fram en tjänstemans tidigarepolitiska verksamhet som ett argumenl i deballen - det var vad gjorde - kan ju leda lill att positionerna blir närmast ohållbara försådana tjänstemän. Så gick det inte till på den gamla regeringens tid. Slutligenvill jag vända mig till utrikesministern. Det är bra all hon nu klargör att honavsåg Carlers slutgiltiga beslut. Som uttalandet utan reservationer nu slår isvarel är det vilseledande. Utvecklingen har gått myckel långt i den härfrågan. Del är bara det sisla lilla beslutet all skicka ul vapnet till degrupper som skall föra striden som återstår. Pengar finns anslagna, allling ärfixt och färdigl, men det sista avgörande beslutet har ännu inte fallals. Detär bra all utrikesministern nu sagt ifrån. Därmed förmodar jag att hon ocksågodtar min redovisning för beslutsgången i . Delfinns skilda bedömningar här om lämpligheten alt lägga fram en resolution. Jaghar i milt inlägg utförligt redovisat argumenlen för att lägga en sådanresolutionstext. Det har varil mycket magert med argument frän regeringenssida. Tyvärr tvingas man dra den slutsatsen atl vi här har ett exempel på atlmoderalerna kan sälla spärr för etl vidare agerande i de här frågorna. Men jagför min del kan inte inse att skall avhålla sig från att tala klarspråki neulronbombfrågan bara därför alt Gösla är rädd för all hans vänner iWashinglon skall beskylla honom för all sitta i Gromykos knä. Jag har nogsamt avhållit mig från att citera vad som förevarit vid s.k. morgonböner och annal i . Den diskussion som förekommil mellan migoch delegater från olika partier bör stanna oss emellan. Tyvärr finns del andrasom tycker att del inte skall vara på del viset. Detta gör att det godasamarbetet ibland kan bli lilel spänt, men alltfort hoppas jag på att vi öppetskall kunna diskuiera formuleringar Omen opinionsbildning rörande förhållandena i dä vi ändå är sä näravarandra i sakfrågan, som gäller kampen mol rustningarna i väriden. Jag trorall del skall kunna gä bra även i forlsällningen. Deformuleringar som ciieral och som inle kom med i Inga Thorssonstal finns i siort sett med i lalel i övrigt. Det går inle alt rycka ut enmening och sedan säga atl någol saknas. Som helhet finns allt med. Det är väldet som är del allra vikligasie. Närdel sedan gäller vår bedömning av frågan om resolutionsförslag eller ej har jaggjort avvägningar på samma sätt som i alla andra sammanhang - det kan gällaSydafrikaresolutionen som vi lade fram förra höslen, del kan gällaprovstoppsfrågan. Vi har därvidlag inte gått fram i snabbare lakl än all manvaril rätt övertygad om all del här skulle bli en framgång. Den bedömningen hargjorts på grundval av de uppgifter vi har fåll från olika huvudsläder,däribland även . Jag har sagt det tidigare. Del har varitutgångspunkten för vårt slällningslagande alt den inte skulle ha blivitframgångsrik. Den skulle ha kunnal bli ell bakslag i stället för ell framsieg ivåra sirävanden. Delär på della säll vi hela liden måsle agera. Vår slåndpunkl är fullständigtklar för alla som behöver höra vår röst, och vi kommer på olika sätt alt höjavår röst i den här frågan åtskilliga gånger - vi har inte gjorl del för sistagången. STUREERICSON (s): Utrikesministern säger nu atl vad de tre socialdemokralerna iFN-delegalionen föreslog finns inläckt i lal . Jaghar läsl tal , men jag finner inte att följandefinns med i talet: Det är av största vikl att neulronvapnen inte produceras.Vi kräver all supermaklerna skall besinna sitt ansvar och all utvecklingen avneulronvapnen stoppas. Detlafinns inle med i talet, och det är betänkligt att utrikesministern i nästaandelag säger atl vår slåndpunkt var klar när man inle kan säga detta iklarlexl-kanske,om ulrikesminislern lyckeratldet redanärsagl, med risk allupprepa sig. Härhar vi alltså missat en chans lill internationell opinionsbildning. Nästa gångFN:s generalförsamling samlas har läget gått. Dä är beslutet fattat harnär del gäller all hindra neulronvapnens ulveckling inie gjort så mycket somSverige skulle ha kunnal göra. är inle vår traditionellanedrustningspolitik. Överläggningenvar härmed slutad. § 9 Om enopinionsbildning rörande förhållandet i Utrikesministern erhöll ordel för att besvara Jonängs (c) den 5 okioberanmälda interpellation, 1977/78:22, och anförde: ställt frågan om jag är beredd all medverka i enopinionsbildning om förhållandena i . Svarel är ja. Interpellalionenriklar uppmärksamhelen på en av de mesl notoriska diktaturer vi känner,nämligen Somozaregimen i . AmnestyInternational har i en för publicerad rapport visat på detförtryck och den tortyr som förekommer i landet. Vidare harexempelvis tillkongresstrycket i Washinglon fogals åtskilliga vittnesmål om förhållandena idiktaturens . Problemetär således inte att världssamfundet skulle sakna kunskap om vad som skett ochfortfarande sker i under Somozaregimen. Snarare är det så somstatsrådel Ullslen för någon tid sedan framhöll i det svenska anförandet införFörenta nationernas fiykting-kommissarie: "I länder som ,och har förtryck så länge förekommit, och framkallat så mångaflyktingar, all världen lill stor del har glömi dem." Jagtror all della var ell vikligl påpekande, liksom alt utgör en nyttig påminnelse. Vi fär inte glömma förtrycket endasidärför alt det i ell land som existerat i mer än 40 är. Förhållandenai landel är tragiska. Naluriiga förutsältningar torde annars ha funnils där företl relativt ekonomiskl välslånd. Några enkla sifferuppgifter är belysande förden nuvarande situationen. Mindre än hälften av befolkningen förmodas varaläskunnig. Enligt regeringens egen utsago är arbetslösheten drygl . Nästanhälften av hemmen saknar sanitära anordningar över huvud taget, och pä landsbygdenfinns rinnande endasi i någon procent av bostäderna. Alltsedanmitten av 1930-ialei har Somozafamiljen hänsynslöst kunnal utnyttja sinmaktposition. Det finns groteska exempel pä hur den förda politiken enbartinriktats på att berika familjen samt främja dess intressen. Den dagen dennuvarande Somoza försvinner från scenen står säkert, som , arvtagare inom familjen beredda att ta över. Delfinns emellertid även andra lecken som pekar i annan riktning, nämligen på allen avgörande förändring kan komma i landel. Jag tror all styrkan hos Somozaregimens motståndare. gäller delta inteendasi den sä kallade Sandinislagerillan,som på allra senasle tid givit prov päen beiydande aktivitet, utan även de sex oppositionella partier vilka trotsideologiska meningsskiljaktigheter gått samman i den demokraiiska unionen förNicaraguas befrielse (UDEL). Detmililära och ekonomiska bislånd erhållit från Förentaslalerna tycks till mycket slor del ha hamnal i Somozafa-miljens egna fickor.På så säll har biständel också bidragit lill att regimen kunnat bestå. Dekongressförhör jag hänvisade till, liksom Carleradministrationensmänskliga-räiiighets-poliiik, lyder emellerlid pä att ell nylänkande är på vägi Washinglon vad gäller ;s politik gentemot . Ännu är emellerlidinte signalerna helt entydiga. Somozaregimenförefaller irots alll att se skriften på väggen. Så uppfattar nämligeninitierade bedömare det faklum alt ett treårigt Omen opinionsbildning rörande förhållandena i Omen opinionsbildning rörande förhållandena i undantagstillstånd iNicaragua upphävdes . Åtgärden tycks ha varil ellförsök från regimens sida att söka tillmötesgå och dämpa en krilik fränutlandet och särskill då . Detsaknas alltså inte tecken på atl den korrumperade och despotiska regimen iNicaragua börjar svikta. Det är i det läget viktigt att opinionstrycket frånutlandel hålls uppe. ser kampen för demokrati och mänskliga rättighetersom en av de mesl angelägna utrikespolitiska uppgifterna. Det finns vissagrundläggande värden som inle någonstans får kränkas utan att detta blirpåtalat Vad saken slutligen gäller är att skapa en internationell medvetenhethärom. Jag ber all få tacka för det positiva svaret på mininterpellation. Det finns tre anledningar till att jag framställt den. Fördet första har varje enskild person och varje land ett ansvar atl kämpa fördemokraii och mänskliga rättigheter i världen. I värt land försöker vi ta delansvarei pä allvar och på olika säll påtala förtryck och broll mol mänskligarälligheler var de än förekommer. Förhållandena i är sådana alt detär angelägel att söka rikta världens strålkastarljus på situationen där. Fördel andra finns del en fara jusl nu alt den i och för sig nödvändiga omsorgenom vår egen situation - vår sysselsällning och vår ekonomi -skulle kunna hindraoss att se och ta vårt medmänskliga ansvar i världen. Vid sidan av det merinlerna arbetet här hemma tror jag atl det måsle fortgå en kamp för frihet,demokraii och mänskliga rättigheter. Jag bedömer det därför som kanskeviktigare än någonsin att framställa en interpellation av just denna karaktärvid just denna tidpunkt. Fördet tredje finns del en lendens att svensk opinion ibland blir lilel slumpartadoch näslan litet modebetonad. Del finns myckel och långvarigt förtryck ivärlden som vi nästan vant oss vid och inle reagerar mot. Därför finns delsärskild anledning alt penterera förhållandena i , där endiklaturregim härskat . Att söka rikta strålkastarljuset justpå är nalurliglvis också det lilel slumpartat, eftersom del finns sämånga andra förlryckarregimer i denna del av världen, t ex. , ochSalvador. Mensituationen i är särskilt tragisk, eftersom en och samma familj -Somozafamiljen - på etl hänsynslöst och otillböriigt sätt skaffat sig pengaroch makt, medan folket fält lida. tillhör de fattigaste länderna idenna del av världen och redovisar bottensiffror när det gäller läskunnighet,hälsovård och inkomster. KarinSöder är väl informerad om silualionen i . Jag har för min del bl. a.tagit del av protokoll från den amerikanska kongressen beträffande förhören medprästen och av de dokument han då företedde, bl. a. frånbiskopen i , som innehöll rapporter om all över hundra personerförsvunnil i vissa områden. Alla rapporter, inklusive Amnestyrapporten, lalarsamma enlydiga språk om förtryckoch korruption, om försvinnande, lorlyr och död. Jagbedömer, , styrkan i motståndet mol regimen någol annorlunda, mendet finns ingen anledning för mig alt polemisera i denna fråga. Bedömningar avdelta slag är naturligtvis svåra atl göra. skedde emellertid enmycket stark åderlåtning av sandinis-terna. De flesta ledarna dödades ellerfängslades under detla år. Enligl en artikel i skulle bara 20gerillamän vara på fri fot, medan andra bedömningar talar om 40-50. Det äruppenbarl all gerillan inle erbjuder någol regeringsallernaliv. Molslåndkan nalurliglvis också förkvävas genom de brutala metoder som NicaraguasGuardia Nacional använder sig av. Människor lever i skräck och vågar inle bjudamotstånd utan finner sig i anhörigas fängslande m. m. Tillkomsten av Demokratiskaunionen för befrielse är naturligtvis någonling posilivl. Man färhoppas au den inle fråntas möjlighelen alt arbeta. KarinSöder ser lecken som lyder pä atl avgörande förändringar kan komma alt ske ilandet. Av allt atl döma har underde en nedgång skett iantalet våldsdåd och massakrer. Delta kan naturligtvis hänga samman med altregimen lyckals med all oskadliggöra lillräckligl mänga motståndare, så att deninte längre behöver känna ängslan för sin fortsatta framtid. Men det kan äandra sidan innebära all om motståndet mol regimen hårdnar, sä kommer också försvinnandenaoch dödandet all öka igen. Somjag framhållit i min interpellation är hållning avgörande för denframlida ulvecklingen i . Det är utan tvivel tack vare amerikansklekonomiskl stöd som familjen kunnal hålla sig vid makten så länge iNicaragua. hade i samband med kongressförhörel ombetts allkomma med förslag till hur amerikansk politik visavi borde förändras.Han menade all all militär personal borde lämna och all alla formerav militär hjälp liksom också län och krediter lill borde upphöra.Han ansåg all ekonomiskl Slöd till landel inle nådde fram lill de avseddaprojekien ulan endasi medverkade lill att göra familjen ännu rikare. KarinSöder antyder all elt nylänkade är på väg i men all signalerna ännu inte ärenlydiga. Jag läsle i strax efler del all jagställt interpellalionen all Carleradminislralionen hade vidlagil vissaförändringar i sill ekonomiska stöd lill . För ger USA2,i militärt stöd till medan man ställer påframtiden ell ekonomiskl slöd på . Del är ett svårförståeligtbeslut som sirider mol lidigare praxis i när det gäller hjälp till ländersom anklagas för brott mot de mänskliga rättigheterna. Trots allt får del tassom elt hoppfullt tecken, och det kan såvitt jag förstår vara början lill en nyamerikansk politik visavi . Man bör, som också framhåller,kunna förvänta sig - inle minst mol bakgrund av Carleradministrationens politikbeiräffande de mänskliga rällighelerna - all i framliden Omen opinionsbildning rörande förhållandena i Omnäringspolitiska åtgärder i Norduppland kommer alt särskill nogapröva stöd till regimer som begär sländiga broll mol de mänskligarällighelerna. FernandoCardenal vädjade bl. a. också lill FN alt skicka en undersökningskommissionlill och dess fängelser saml önskade all den skulle få träffafamiljerna till dem som dödals eller försvunnit. KarinSöder har förklarat sig villig alt medverka i opinionsbildning kringsilualionen i . Jag är lacksam för della. Denna inierpellalionsdeballhar nalurliglvis till huvudsyfte att väcka opinion här hemma och atl bidra tillatl sprida informalion om förhållandena i . Det finns också andravägar atl gå. Vi har möjlighet atl från svenskl håll i FN, bl. a. i UNDP, ochvid olika internationella kontakter aktualisera denna fråga. Frågan om är nalurliglvis också inlressanl. Det är viktigt all vifrän svenskt håll följer ulvecklingen och griper in med de medel vi har tillförfogande. I och för sig skulle del kunna vara berättigat med ell svensktekonomiskt stöd till sandinisterna, men möjligheterna atl kanalisera ett sådantstöd är såviii jag förslår små. Närvi lalar om frihel för ell land, så handlar del ju alllid yllersl om frihel förenskilda människor. Då gryr morgonens limma, som det slår i den spanskafrihetssången. Det är angelägel all vi gör vad vi kan för att morgonens limmaskall gry - för folk och för andra folk som ännu lever underförtryck. Överläggningenvar härmed slutad. § 10 Meddelande om interpellationssvar 1977/78:21om stålpoliliken 1977/78:43om åtgärder för att trygga sysselsällningen i Jag fär härmed meddela all inlerpellation nr 21 av omstålpoliliken kommer alt besvaras i samband med behandlingen av proposilionenom handelsstålel. Jagfår likaledes meddela alt interpellalionen nr 43 av om åtgärderför att trygga sysselsättningen i kommer att besvaras i samband medall behandlar regeringens förslag under tilläggsbudget I om lån tillUddeholms AB. § 11 Omnäringspolitiska åtgärder i Norduppland IndustriministernNILS ÅSLING erhöll ordel för all i ell sammanhang besvara Hans AIséns (s) den11 okiober anmälda inlerpellationer, 1977/78:28, lill arbelsmarknadsminislern,resp. 1977/78:32, och anförde: harfrågat arbelsmarknadsminislern dels hur regeringens prövning avarbeiarrörelsens i län förslag lill ålgärder för all siärkasysselsällningslägei i Norduppland har utfallit, dels hurarbelsmarknadsminislern för sin del bedömer möjligheterna all pä korl och långsikt förbälira arbetsmarknadssituationen i Norduppland. Interpellalionen haröverlämnats lill mig för atl jag skall besvara den.