prot · G109142 · 1977-12-31 00:00:00 — Det 'lehövs en annan typ avundervisning, en mera forskningsinriklad skola där eleverna söker efterkunskap. Del behövs andra lyper av läromedel. Del behövs varvad leori ochpraklik i skolan. Och del är nödvändigl - del har också den senaste debattenvisat - alt betygen las bort. Vidare måste eleverna få mer all säga till om iskolan. Del krävs elevmedverkan på alla nivåer och från del man börjarskolan,en rejälelevdemokraiidär man planerarall undervisning tillsammans medeleverna. Del krävs också all man åsladkommer ett mer konkrel samarbeie mellanhem och skola och inte bara pratar om det. Det behövs resurser för all manskall klara del; del räcker ab.solui inte med etl fåtal dagar eller limmar,inle om man vill ha etl kontinuerligt samarbete mellan hem och skola. Del krävsockså atl man satsar på medverkan i skolarbetet från andra kategorier-jagtänker framför alll på kurators- och psykologmedverkan. På del områdel ärförhållandena skrämmande. Del krävs speciella statsbidrag lör all kommunernaskall klara del. Delär sådana här ålgärder jag tror att man behöver vidla för alt motverkautslagningen i skolan. Jag är myckel förvånad över svaret. De ålgärder som däraviseras kommer all förvärra utslagningen i skolan. Inle kan man stoppa den meden nivågruppering och med snålhet i anslagen! Del behövs hell enkelt en hell nyskolpolitik. svar på inienellation inbjuder till enmera allmän skolpolilisk deball. Jag vill försl underslryka vad , nämligen all dagens skola har myckel stora problem. Många elever fårinle den utbildning de har räu till. Ungdomar lämnar skolan utan degrundläggande kunskaper och färdigheter som behövs i vuxenlivet. Skolarbetetsaknar alltför ofta den verkligheisanknylning vi önskar av den. "Meningslöst"är en ganska vanligt omdöme om skolarbetet från eleverna. Det omdömet fäller deockså med tanke på det .som skall komma efter skolan. Svårigheten all få jobb,alt inte känna sig välkommen in i vuxenvärlden förstärker ungdomarnas oro. Delskapar likgiltighet, passivitet och betygs-hets. Många elever far direkt illa iskolan. De sociala skillnaderna mellan barnen förstärks i slällel för allminska. Allkonstalera dessa brister utgör för socialdemokraiin en utmaning all med kraftgå vidare med an förnya skolarbetet. 1 första hand börden svenska grundskolannu börja uinyilja de möjligheier lill förnyelse av skolans inre arbele somSIA-reformen lägger grunden för. svar lämnade på inlerpellalion vill jag förslkommentera ell par frågor som har med SIA-reformen all göra. Inledningsvisvill jag påiala all hisloriebeskrivningen av vad som föranleddeSIA-ulredningen inie är korrekl. Om går lill riksdagshandlingarnaskall hon finna att del 1970 fanns ålminslone en moiion från socialdemokralisklhåll som önskade en ulredning om skolans inre förhållanden, om de svagaelevernas siiualion och om kopplingen mellan skola och frilid, områden somsedan skulle bli cenirala i direktiven lill . För att nu användaetl politiskt bevingat ord: Jag kan "på rak arm" fastslå dettaförhållande, eftersom mitt namn fanns under motionen. När citerar vad ulbildnings-uiskottet skrevom nivågruppering 1976 slutar stycket med en kommentar om all del inle fannsnågon socialdemokralisk reservation. Nej, tacka fördel. Dels instämde utskolleti uttalanden i den socialdemokratiska SIA-proposi-lionen, lill vilken jaghänvisar, dels hade ulbildningsulskoltel torgerlig minoritet 1976. Allsidigtsammansatta klasser har varit en utgångspunkt i skolreformerna. All indelaeleverna efter deras begåvning eller sludieresullal är i konfiikl med målen förskolan. Denviki man lagl vid allsidigi sammansalia grupper har under skolans helareformskede varil en vatlendelare i debatten. Vi vet sedan gammall all deborgerliga - och särskilt - är iniresserade av nivågruppering. Inomsocialdemokraiin däremoi är vi avvisande lill del. Vi fäster mycket stor viktvid an elever med olika bakgrund, erfarenheier, förutsättningar och begåvningfår arbeta tillsammans. An inle skikta upp eleverna bör vara skolans säll allvisa all alla elever är olika som individer men ändå har samma människovärde. Delgår inle all dra några fixa gränser för vad som är nivågruppering. ex. genom försök all tänja riksdagsbeslut ochgällande läroplan lill oigenkännlighet. Del verkar nu som om del skulle varafriii fram för differentiering och s. k. homogena grupper. Jagmoisäiier mig på del besiämdasie denna tolkning. Det skulle betyda en återgångtill parallellskolan, fast något mer undanskymd. Jag hoppas att medvetenhetenom skolans mål är så slor bland dem som lokall har all falla besluten omgrupperingen av eleverna alt tolkning av nivågruppering inle fårslä igenom. Närriksdagen sedan beslulade om uppföljning av SIA-reformen önskadevi socialdemokrater få understruket atl det viktigaste med det nyastalsbidragssysiemel var den behovsinrikiqde resiirsjördelningen och särskillall resurser måste avsällas för all kunna ge extra slöd och hjälp till svagareelever. Jag vill påminna om an SIA-ulredningen tillkom särskill för att möjliggörabättre slöd lill just dessa elever. De torgerliga partiernaoch svar vänder sig inie mot den Men del räcker inle all passivt accepiera den. Del krävsaktivt slöd lill dem som lokalt skall besluta. Del krävs uppbackning för allvåga göra bruk av rätten alt fördela resurserna olika, dvs. ge mer lill dem somhar slörre problem genom all minska resurserna för dem som redan är räu vällillgodosedda. Resursfördelningen må sedan gälla elever, skolor ellerrektorsområden. Härslirar de borgerliga beiänkligl genom all lälsas som om löftet om mindreklasser fortfarande står fast. Mindre khisser skulle innebära all de pengar somskall användas för exlra hjälp lill handikappade elever och andraspecialinsalser äts upp av vad minskade klasstorlekar kostar. Den siaisfinansiellaulvecklingen under den borgerliga regeringens ledning lalar inte precis för atlskolan under överskådlig lid kan tillföras slora nya resurser. Självfalletmenar också vi socialdemokrater all del vore önskvärt all minska antalet eleverper lärare i skolan. Men vi har alllid när denna deball kommit upp pekal på deenorma kostnaderna. Kostnadskonsekvenserna har aldrig besvärat de torgerliga förriinde begåvats med regeringsansvaret. Då visade del sig all alll detta tal varbara fagert lal. Desom uppfattar de borgerligas lal om mindre skolor och mindre klasser som löftenmåsle ha blivit djupl besvikna. Men kanske hardet gått så långl all allmänhetennumera inte tar sådanl fagert lal på allvar och därför inle heller blirbesviken när löftena inle uppfylls. Jag har svårt an tolka tystnaden kringskollöftena på annat säll än all skolopinionen, som annars brukar vara ganskahögljudd, gör en sådan bedömning. Jagvill uppmana BriU Mogård all erkänna verklighelen och i slällel ge ell aklivislöd lill den behovsinrikiade resursanvändningen. Underåren i opposition har de borgerliga ofta riktat stark kriiik mot den svenskaskolan. har det gått med de borgerliga vid regeringsmakten. Vilkaförändringar av skolan har den borgerliga regeringen genomfört nu närde harchansenoch haregen majoritet i ? består oss i sillinlerpellalionssvar med "en översiktlig redovisning över vilka ålgärder påskolans område som vidtagits sedan regeringsskiftet". Eftersomden borgerliga skolpolitiken nu föreligger katalogiserad i svarfinns del anledning all ägna den en deialjgenomgång. Denborgerliga regeringens ålgärdslisia inleds med sådanl som är renauppföljningsbeslul på grundval av den socialdemokratiska SlA-proposi-lionen ochriksdagsbesluiel 1976, bl. a. nytt statsbidragssystem, förstärkt praktiskarbeislivsorienlering, Siimarbele mellan skola och arbetsliv, förslärkning avskolledarresurserna, lärarvikarier osv. De delar av SIA-reformen som regeringeninle önskal eller förmån fullfölja lämnar jag därhän i della sammanhang. Vi veländå all del är myckel. Osäkerhelen inför arbetet med SlA-reformensförverkligande är därför slor ute i kommunerna. Isvarels näsla stycke nämns åtgärder för handikappade elever. De åtgärderna äremellertid alla etl led i ett successivi ulbyggnadsprogram som pågåll sedanlänge, långl före del an den borgerliga regeringen lillirädde. Sedan framhålls i kommandeslvcke atl läromedelsinformaiionen har utökats.Hiir kommer alltså den borgerliga regeringens första egna regerings-inilialivpå lista. Nästamerii uppges vara de nya utbildningar inom gymnasieskolan som har föreslagits.Del gäller elilidroil, musik, iransporlleknik och yrkesdans saml revidering avvårdutbildningen och den drifts- och underhållstekniska linjen. Liksom tidigarehar regeringen brottats med problemen med rekryteringen till naturvetenskapligoch teknisk ulbildning. Regeringen har vidare låiil inräiia kortayrkesinriktade kurser inom gymnasieskolan, dock påförslag av en arbetsgrupp sompå sin lid arbetade under den socialdemokraiiska regeringens ledning. Sluiligenanges all skolbyggnadsinveslcringarna har fåll begränsade resurser, vilkei harlett lill en ändring av prövningen av behovel. Hur della skall kunna lolkaslill regeringens fördel harjag svärl all förslå. Men likväl är jusl dellanågonling som upptas i lista. Sedanär kalalogen av åtgärder slut. Sammanfattningsvis bestod alliså den borgerligaregeringens egna initiativ - om man tar bort del som är renafullföljningsbeslul av den socialdemokraiiska poliliken -av ulvidgadlärome-delsinformalion, införande av transportleknisk gren, högre specialkurs imusik, ulbildning i elilidroil och yrkesdans, revidering av vårdlinjen och dendrifts- och underhållsiekniska linjen saml begränsning avskolbyggnadsan-slagel. Därtill fyra utredningar. Det är en bedövandehandlingskraft, som måste komma att djupt imponera på den svenska allmänheten,särskilt med tanke på borgerlighetens intensiva kritik mot den svenska skolan. Naluriigtvisär vi socialdemokratiska skolpolitiker inle missnöjda med all regeringen harsvårt atl i handling driva igenom sin skolkonservaliva polilik. Men eftersom vistarkt upplever all skolan har åtskilliga brister är initiativlöshetenoroväckande. Vi kan också konstatera hur regeringen i sin roll somopinionsbildare och pådrivare av skolutvecklingen hindrar eller passiviserar enprogressiv förnyelse. Delär alltså inte i första hand de hiuills vidtagna åtgärderna som vi oroas överUlan snarare all vi saknar poliiisk handling på skolans område. Såmyckel mer bullrar del då i de lal som hålls av skolminisiern eller av vissa avhennes moderala partibroder. Jag tröstar mig med del gamla ordstävet: Tommatunnor skramlar mest. Inomdel socialdemokratiska partiet finns ett stort intresse för skolan. Vi villliksom lidigare arbela aklivi för all komma lill rälla med brislerna. Denäraliggande förändringar vi vill föra fram är: Elever,kkisser och skolor som har uppenbara problem måste ges mera resurser! Dellaär del cenirala budskapet i SIA-reformen, men della synsätt blir inleverklighet enbart genom riksdagsbeslut. SIA-deballenhar i hög grad kantrat över till andra frågor. Det finns därför anledning allunderslryka hur väseniligi del är atl fördela resurserna så, all exlra slöd geslill de resurssvaga. är också ell vikiigi led i arbelel på att förhindraen tidig ulslagning av unga människor. Den koppling mellanskola och fritid som SIA-reformen innebar måsle Tyvärr är della ell område.som direki molarbeias av regeringen. Vimenaratl fritiden har uiomordenllig belydelse för barns och ungdomars ulveckling.Denna insiki borde leda lill en mer inlensiv samverkan mellan skola och frilid,främsl i form av meningsfull föreningsmedverkan. Ta alliså lill varaungdomarnas friiidsinlressen i skolarbeiel! Förnyelse av skolansvardagsarbele måsle stimuleras! Såsmåningom kommer atl falla beslut om förändringar i läroplanen förgrundskolan. Men i avvaktan på dessa förändringar kan myckel av skolans inrearbele förnyas. Deixisitiva erfarenheterna av all tillämpa andra i.-belssäii borde leda lill efterföljd.Det gäller t. ex. arbetssätt som bygger på aktivitet och medansvar frånelevernas sida, mer av verklighetsförankring och praktiska moment i skolarbetetsaml en hell annan öppenhet mot samhällel utanför skolan, inte minst motarbetslivet. Tendensenatt accepiera alt elever slutar skolan måsle motverkas genom attskolan anpassar sig lill elevernas behov och förutsättningar. 1lider av diskussion om normer i skolan skulle jag vilja underslryka hurväseniligi del är all skolan molverkar fördomar moi människor från andra länderoch kullurer. All skolan har en slor och viklig uppgift alt motverka sådanafördomar finns fastslaget i gällande läroplan. Jag hoppas all skolpersonalenhar detta klart för sig när otäcka rapporter om invandrarfienllighet kommerfram. Delär på del lokala planet synen på förnyelsen av skolans vardagsarbele måslekonkretiseras, och del gör också de lokala socialdemokratiska skolpolitikerna.Men vi får av della skäl inie undandra oss vår roll som politiskt ansvariga på detcentrala planet. Vårl slöd behövs nu mer . Beiygen måsle tort! Alltfler skolstyrelser utnyttjar sin rätt atl avskaffa beiygen i årskurserna 3 och6 sä atl hela låg- och mellanstadierna blir tetygsfria. Denna ulveckling måslefå fortsätta - främsl därför atl beiygen utgör etl kraftigt hinder för enförnyelse av det inre arbetet i skolan. 1helgens beiygsdemonslraiion ropade eleverna: "Vi vill lära för livet, inteför betyg." Denna syn delar jag hell, och det är den skolan jag eftersträvar. Dessulomförstärker betygen på ell effekiivt säll den ulslagning av elever som vi måslekomma lill rälla med. Hurmyckel instämmandel i de posiliva värdeorden "solidarilel ochsamarbeie" är värt framgår klart i belygsdebatlen. Oron och splittringeni högstadiet måste motverkas! Ämnessplittringen och elevernas många lärarkoniakler på högstadiet förstärker den oro somfinns i skolan. Del går all redan inom nuvarande beslämmelser minska dennaspliiiring genom all samma lärare har flera leklioner än i samma klass. Delmåste också vara en uppgift för lärarfortbildningen och lärarutbildningen allunderlätta en utveckling mot stabilare kontakter mellan lärare och 10Riksdagens protokoll 1977/78:140-142 Nr 142 elev på högstadiet. Om della hade ingenting all säga isitt Tisdagenden "'.. 16 mai 1978 6.Övergången från grundskola lill gymnasieskola måsle göras smidi- Om utbildnlnsspo- Argumentering är egentligen överflödig. Vi vet alla hur viktigt det är atl litiken ' ungdomar skaffar sig ulbildning utöver grundskolanför all kunna få en fast förankring på arbeismarknaden.Dessa frågor har vi socialdemokrater uppehållit o.ss mycket vid i åtskilligamoiioner i . Del socialdemokratiska partiet har också tillsatt ensärskild arbetsgrupp som tillsammans med arbetarrörelsens lokala föreirädarearbetar pä atl göra verklighet av uppgiften atl erbjuda varje ung människaarbele, utbildning eller praklik. Listanpå del som vi menar är hell nödvändigl alt genast la itu med kan görasåtskilligt längre. Delhandlar om en förnyelse av skolans vardagliga arbete, vilket skulle behöva ominle beslut så åtminstone stimulans frän regeringen. Men budskapet somtrumpelas ut från och av föreirädare för de borgerligapartierna, när regeringssidan vill profilera sig ulbildningspolitiskt, lyder:bevara beiygen, satsa pä begåvningarna, mer normer, fler privatskolor -dvs. etttraditionellt borgerligt budskap som knappast ens snuddar vid skolans verkligaproblem. Jagvädjar lill regeringen - delta i stället i arbetet med atl lösa skolansverkliga problem. Under delta anförande övertog lalmannen ledningenav kammarens förhandlingar Försl vill jag till säga att hon nog lägger skulden för allhon inte fån lid att förbereda sig på fel ställe. Jagskall i mitt svar inte använda samma hånfulla ton som gjorde isin replik. Men med största intresse skall jag studera den och förteckna allade okvädinsord som han använt. Jag kan bara konstatera: svag argumeniaiion-höjrösien. Del ärioch försigsorgligi atldei skall behövas en sådan lon. Sedanvill jag säga all de påpekanden om skolans problem som och nu kommer med är lilel överraskande för dem som var med redan föresepiember 1976. Del sena uppvaknandet är-tro mig! - mycket välkommet. Däremoibeklagar jag all , som såviii jag begriper i egenskap avskolminisler gladde sig ål den belydande enheten om skolpolitiken i det härlandet, nu gör vad hon kan för att åstadkomma klyftor mellan regering ochopposition. Kan vi inte, , sluta all slåss om vem som är mestintresserad av barn med svårigheier? Vi har båda två i SlA-teslulei enigtslutit upp bakom den särskilda omsorgen om elever med svårigheier. Beträffandebelygsdebatlen lycker jag all den kunde vänla lills ell förslag 146 från regeringen föreligger. Jag har inte tagit åt mig äran av alll det jagredogjorde för. Däremot tar jag faktiskt äran ål mig av alt jag med kraft ochmod dels har forlsalt den förut varande skolministerns arbele, dels initieraten hel del nytt-man kan ha olika uppfattningar om "en hel del" ellerbara "en del". Delta som svar på beskyllning förtotal handlingsförtamning - en beskyllning som opposilionsförelrädareregelmässigt riktar mot var och en som sticker upp huvudet i regeringen. Vidareär jag ledsen all behöva påpeka för au frågor kringvuxenutbildningen inte hör lill mitt utan lill område. Detär nog bäst all rikta både frågor och debattinlägg lill honom. HerrGillslröm efterlyste mina visioner. Ja, jag tehöver inle ha några visioner, förvåra gemensamma visioner flnns i mål och riktlinjer, så dessii tehöver jag inleutveckla. I stället får vi ha siktet inställt på att handla, och del vorekanske inie så dumt. HerrGillström beskyller mig för atl mitt perspektiv bara räcker till september1979. Skulle inte kunna vänta med all bedöma vad denna regeringhar åstadkommit på skolans område i förhållande till regeringsförklaringen lillålminslone näsla vår, så alt vi får litet lid på oss? Jag vet all herrGillslröm är otålig, men försök all lugna sig lilel. Jaganser mig inle i den här församlingen behöva ytterligare tala om vad regeringoch riksdag beslutat om och förstärkningsresursen. , sombeskyllde mig för all inte vara särskilt ny i formuleringarna, tog sig före altstå här och föreläsa en hel del om vad SIA-beslutet innebar och tittade dåallvariigl på mig, som om det var några nyheter. Del är nog bara s-deballörersom anser att det tjänar skolans intressen att lälsas som om man inle harförstått beslut - och då är del Inga Lanlz förstås, som faktisktinie har försiåll del. Såkommer vi lill den inlressanla frågan om nivågruppering. Del lycks ha blivitell fult ord. Men del kan ju inte vara främmande för vare sig all i den skola, som socialdemokraterna berömmer sig avalt ha varil med om atl skapa, har nivågrupperingen varil och är en permanent företeelse.I både matematik och språk har vi en nivågruppering fastställd i läroplanen -där förekommer nämligen allerna-tivkurserna. Valel lill dem är fritt, och jaghar uppfattningen atl skolan har varil hjälpl av den konslruklionen. fär naluriigtvis inte dra - fast hon vill gärna göra det-felaktiga slutsatser av vad jag sagl. Jag har inie sagl att nivågruppering,som vi diskulerade i samband med SlA-besluiel, skall innebära permanenla grupperingargenom . Jag har sagl all nivågruppering kan vara moiiverad för allge lillfälle lill sysiemalisk iräning i därför lämpade delar av olika ämnen.Del harjag för mig alt förutvarande slalsrådel också harsagl. Jag sade också all sådan gruppering bör bli kortvarig, och minuigångspunkt var ell riksdagsullalandesom alltså inle på någol säll motsades avsocialdemokraterna. Anmärkningenom en utebliven socialdemokratisk reservalion i mitt inlerpellalionssvar ärföranledd av påståenden i interpella- Nr 142 lionen. Del var fakliskl menal som en lilen elakhei. Tisdaeenden '''måsle säga all jag har svåri för sådana deklaraiioner som 16 mai 1978 "'''" 'ncrpellalion och som lydligen slöder, när del passar:"Socialdemokraiin säger nej lill all särskilja barnen från varandra." Omutblldninssno- ' låier ju kolossall imponerande. Men vi har av tradition enordning alt litiken ' grupperaeleverna i skolan i klasser efter elevernas ålder. Det iir en gammal ordning som man har börjat ifrågasätta. naturligtvis utgå frånhell andra kriterier - elevintresset t. ex. fallenhet och begåvningkan vara ell annal. Vårskola karakteriseras av myckel slörre varialioner när del gäller allordna arbelel än lidigare. Också i fråga om metodvalet ser bilden bälireul än . Eleverna är i undervisningen grupperade på olika sälli slöjd, gymnastik, matematik osv. Det är mot den bakgrunden som jag ser densocialdemokratiska deklarationen i inlerpellalion somverklighetsfrämmande. Vad vi behöver är naturligtvis inte svepandedeklarationer av det här slaget utan en elevinriktad grundsyn som har siktetinställt pä varje elevs ulveckling och specifika behov, och i del inbegriperjag också skolans sociala mål. Låt mig ännu en gångförsäkra: Jag slår bakom beslut när del gäller nivågruppering. Etlfaktum är atl om jag inle gjorde del skulle jag vara skyldig all gå lillbakalill rik.sdagen, och jag kan inle tro alt och inte känner lill della. Alldeles säkert gör de det. Ca40 9.1 av lärarna som handhar specialundervisningen i är faklisklbehöriga lärare, men del är dess värre bara 20 "<\ som är behöriga förspeciallärartjänsi. Del är klart all jag gärna hade sell all siftran hade varilhögre, men av flera skäl ärjag inte benägen all just nu föreslå några drasliskaändringar i utbildningens dimensionering. Försl vill jag se den rapport som jaghar fån reda på an SÖ håller på all ularbela och som avser an ge en bild avspecialläraruibildningsbehovei, bl. a. moi bakgrund av SIA-skolans behov. Vidareligger del med i LUT-74:s uppgift all framlägga förslag på del här områdel. Jaglänker i sammanhangei främsl på uppgiften all bygga in specialpedagogiskamoment i lärarnas grundutbildning. Då lycker jag all del är ganska kloki all idetta läge inta en någol avvaktande hållning. Behovel av specialpedagogiskkunskap i skolan kan man tillgodose på olika vägar: genom all ge redanutbildade lärare påbyggnadsulbildning i specialpedagogik, genom all fortbildalärare och genom all bygga in mer specialpedagogik i lärarnas grundutbildning. "Medelför siirskilda ålgärder på skolområdel för gymnasieskolan." Jo, herrGillström. jag är intresserad av elever med svårigheter även på gymnasieskolan.Jag tänker aktualisera della i budgetpropositionen,och jag tänker inte säga etlord lill om della jusl . Belräffandemindre klasser slår del i slalsbidragsproposilionen all man på sikl får pröva frågan om en sänkning av delningsialen. I dagens läge får man pröva andra och mer flexibla meloder. 148 Sedan lill tosiadssegregalionen och Inga Lanlz. Jaghåller gärna med Inga Lanlz om atlbostadssegregationen och därmed sammanhängande problem Nr 142 är ell allvariigl fenomensom vi har all anledning all försöka råda boi på. är nu inte så lätt-jagvet alt Inga Lanlz har några radikala meioder, men det i/- ]q-jo finns ju inte majoritetbakom dem. Vi andra får alltså pröva oss fram på annat Anledningen till altjag inte gick närmare in på de olika säll alt angripa q utbildnlnssno-problemet och deandra ålgärder som jag talade om i interpellationssvaret var iJtjL-p,, allde ligger inom andra departement, t. ex. bosladsdep;irlemenlel. Belräffanderesursfördelning står del i slalsbidragsproposilionen all resursanvändningenbyggs upp så atl den verkar förebyggande och är behovsorien-terad. Del ärdärvid vikiigi all understryka att elever med skolsvårigheter bör ha all denhjälp som inom resursernas ram står lill buds för att möta deras behov. I detligger etl hänsynstagande till de elever som får specialundervisning. Slutligenlill tankar om de aviserade ulredningarna. Jag skall inlekommentera dem mer än atl säga att herrGillslröms tro atl vad som skall göras redanär gjort inte delas av så många fler än kanske hans partikamrater. KARL-ERIKSTRÖMBERG (fp): Jag skall någol beröra punkt 4 i inlerpellalion somhandlar om segregering, och jag kommer då in på ett för fru slalsrådel kärl ämne,med en geograflsk begränsning. Jag vill i första hand ta upp vissa frågor somrör förortskommunerna i .