prot · G10942 · 1977-12-31 00:00:00 — Vårandra reservation handlar om en förstärkning av Investeringsbankensaktiekapital, men också här är ulskottsmajoriteten, förvånande nog, avvisande.Det borde inte behöva råda några delade meningar om Investeringsbankensbetydelse för industrin i dagens problemfyllda situation. Dess möjligheter attbistå näringslivet med krediter i särskilt trängda situationer är såbetydelsefulla och så omvittnade av näringslivets folk att ett bifall tillifrågavarande krav borde ha varit självklart. Men utskottsmajoritetenfortsätter med sina bortförklaringar. klararatt den möjlighet att utöka sin upplåning med oförändrat aktiekapital som medgavsbanken får räcka för bankens verksamhet. Men alla är vi väl medvetna omalt möjligheten att låna pengar, särskilt utomlands, är beroende av bankenssolvens och tillförlitlighet, dvs. förhållandet mellan aktiekapital ochlånemedel i bankens verksamhet. Inte minst efter bl. a. de storavalutaförluster banken åsamkats genom regeringens devalveringar tidigare i ärborde det vara självklart med en förstärkning av aktiekapitalet iInvesteringsbanken. Motbakgrund av näringslivets stora behov av medel såväl för strukturrationaliseringarsom för utbyggnad och upptagande av nya tillverkningar yrkar vi bifall tillreservationen 2. Dentredje reservationen är föranledd av värt förslag om en inventering avinvesteringsobjekt som snabbt kan sättas i gång i de statsägda fö-retagen. Nutorde väl behovet av ytterligare jobb vara uppenbart för alla. Nästan dagligenläser vi i tidningarna om friställningar, inskränkningar och industrinedläggningar.En ökning av investeringsverksamheten inom industrin är nödvändig, om intefler och fler av industrins anställda skall komma att sysselsättas medberedskapsarbeten eller med mer eller mindre effektiva utbildningskurser.Arbetsmarknadspolitiken är självfallet av mycket stort värde, men nog är detbättre om industrins anställda kan sysselsättas med om- och tillbyggnader vidden egna industrin än med beredskapsarbeten. Enligtföreliggande beräkningar kommer industriinvesteringarna i vårt land att minskamed ca 25 96 . Det bör då vara en angelägen åtgärd att ökaindustriinvesteringarna där detta är möjligt. En sektor där det torde vararelativt lätt att öka industriinvesteringarna är just de statsägda bolagen. Undersenare år har ca 10 96 av industriinvesteringarna i vårt land skett inomStatsföretagsgruppen. I dagens situation har Statsföretags olika förelag,särskilt inom gruv-, stål- och skogsindustrin, stora svårigheter och redovisarstora förluster. De saknar därför ekonomiska möjligheter alt själva finansieranågra stora investeringar. har de flesta företagen inomStatsföretagskoncernen mer eller mindre färdigutredda investeringsobjekt attredovisa. Vi föreslår därför en skyndsam inventering av befintligainvesteringsprojekt med sikte på att få till stånd en snabb ökning av investeringsverksamhetenvid dessa företag. Denna investeringsverksamhet skulle ge de ifrågavarandeförelagen bättre konkurrensförmåga på väridsmarknaden framöver till fördel försåväl de anställda som bytesbalansen. För t. ex. ASSLs utveckling är det vidabättre alt företaget sysselsätter sina anställda med om- och tillbyggnad av industrinför att öka lönsamheten än att det drar ner sin produktion och skickar översina anställda till beredskapsarbeten i vägbyggen, vatten-ochavloppsanläggningar eller liknande. Detsamma är förhållandet vid anläggningar iandra delar av landet. All använda en del av demedel som används för tillfälliga ar- Denekonomiska politiken m. m. Denekonomiska politiken m. m. betsmarknadspolitiskaåtgärder för alt investera för vårt näringsliv är en klok åtgärd.Men de borgeriiga tycks hysa en bristande tro , eftersom de ställersig avvisande till vårt förslag. Det är kanske logiskt att hysa denna misstrogentemot framtiden med den regering som vi just nu har, som sanneriigen intearbetar för någon ljusare framtid. Men jag vill gärna försäkra mina borgerligakolleger att också det missförhållandet kan man råda bot på om man bara stöderen framtidsinriktad politik för svenska folkets bästa! Med detta ber jag all få yrka bifall till reservationerna 1, 2 och 3vid näringsutskottets betänkande nr 24. Den här debatten börjar väl nästan slockna, och mycket nytt bränsle kannog inte tillföras den. Men det faller på min lott att säga några ord omnäringsutskottets betänkande nr 24, som just har varit innepå. Utskottethar behandlat tvä socialdemokratiska motioner, dels motionen 39 som väckts ianledning av propositionen 45 om inriktningen av den ekonomiska politiken, delsmotionen 192 med anledning av propositionen 47 om åtgärder för att underlättastrukturomvandlingen inom specialstålindustrin och stålgjuteriindustrin. Imotionerna har man tryckt på de tre punkter som nämnde, nämligeninrättandet av en strukturfond, en inventering av investeringsobjekt i statligaföretag och en ökning av Investeringsbankens kapital med 500 milj. kr. Motionernahar lämnats med en och en halv veckas mellanrum, och båda tar upp frågan omstrukturfonden. Föratt starta denna fond har motionärerna tänkt sig att man skulle ta de fyramiljarder kronor som en sänkning med 2 96 av arbetsgivaravgiften skulle kostaoch avsätta dem till en fond som man sedan skulle använda vidstrukturomvandling i näringslivet. Partiledaren framhöll tidigareatt man undergrävde budgeten genom att sänka arbetsgivaravgiften med 2 96. Jagkan då inte underlåta att påpeka att det i motionen faktiskt står att fondenskall ligga utanför statsbudgeten. Budgeten kan därför inte på något sättförstärkas genom den här motionen. Varjeregering, även den borgerliga, anser givetvis att man bör göra allt man kan föratt förhindra att förelagen råkar i svårigheter. Det gäller naturligtvis; ocksåatt se till att företagens ekonomi inte gröps ur, så att de tapparsin inre ekonomiska styrka, ulan av egen kraft kan bemästra de svårigheter somalltid uppkommer i en föränderlig värid. Enstrukturfond skulle få flera konsekvenser. Den första är att man fråntarföretagen den förbättring som en minskning av arbetsgivaravgiften med 2 96innebär. Denna minskning av arbetsgivaravgiften betyder ju att man minskarproduktionskostnaderna . Genom att minska produktionskostnaderna gör manföretagen mer konkurrensdugliga när det gäller alt avsätta produkterna påväridsmarknaden. På det sättet bidrar man också till att minskabytesbalansunderskottet som f n, är så stort som 16,5 miljarder. Detsom man å ena sidan skulle kunna vinna genom att skapa en strukturfond skulle åandra sidan bli en föriust på grund av att företagen får högreproduktionskostnader, mindre att sälja och fler friställda. Denandra konsekvensen skulle bli att man skapade ett nytt halv-kooperaiivtstatsföretag vilket - som jag nämnde - skulle ligga vid sidan av statsbudgetenoch som enligt vad som föreslås i motionen skulle kunna gå ul påväridsmarknaden och för egen del låna pengar. Jag kan tänka mig alt man avserSaudi-Arabien, , nordamerikanska försäkringsbolag osv. Man harföreslagit alt styrelsen skulle få löntagarmajoritet och att det på det sättet,som sagt, skulle bli något slags halvkooperativt företag. Förslagetom en ökning av Investeringsbankens kapital har väckts även tidigare år.Motionen har då avstyrkts av näringsutskottet, och så har skett även i år.Bankens behov av resurser anses f n. vara tillgodosett. En prövning av fråganavses komma till stånd . Men för dagen är utrymmet mellan utlåningstakoch inlåningsrätt så pass stort att det inte finns anledning att la någotsärskilt initiativ på detta område. Deltredje motionsförslaget gäller en inventering av investeringsprojekt. Del ärnågonting som näringslivet i alla länder f n. håller på med. Man försöker finnamöjlighet till nya tillverkningar, och det kan väl vara riktigt i och för sig.Men detta förslag kan ändå verka egendomligt så som situationen är , dåregeringen har häcken full av strukturfrågor, rekonstrueringar av företag samtidéer och tips från kommuner och enskilda. Frågan är om man i det läget kanvinna någonting med en sådan här inventering. Statsföretagredovisar stora föriuster för många av sina förelag. Statsföretags chef sina besök i näringsutskotlet sagt att man på alla händer söker komma framtill nya tillverkningar, nya produkter, och fä nya idéer till stånd. Jag harfått den uppfattningen att om det finns några möjligheter att skaffa fram nyaprodukter, så gör Statsföretag såväl som övriga delar av näringslivet del. Detfinns en rubrik i motionen som lyder: "En politik för framsteg ochindustriell utveckling." Det är lätt att tala om framsteg och industriellutveckling, men vi vet hur del har gått i många delar av vårt land. En tankeslog mig när det gäller och kommun, som en gäng hade sjumassafabriker och tolv sågverk. Jag tror inte att det finns någon massafabrikkvar där. Fabrikerna försvann under en socialdemokratisk regering. Det är lättatt ställa upp målsättningar, men det är oerhört svårt att förverkliga ett såproduktionsrikt samhälle som man tror sig kunna skapa. Jagskulle gärna vilja säga några ord om det som framförde här ilaUrstolen. Han sade att de åtgärder som vidtagits i de enskilda fallen varplanlösa och utan mening. Jag är inte insatt i alla de aktuella objekten, såjag känner inte till alla detaljer. Vad man gjort i stort när det gäller varvenoch det som man håller på med i fråga om stålindustrin Denekonomiska politiken m. m. Denekonomiska politiken m. m. får väl sägas vara en godplanering. I alla övriga fall när det gäller mindre företag är det väl så attfacket, kommunen och företaget varit överens med regeringen om alt någonstödåtgärd skulle sättas in. Utvecklingen har i de fallen gått så långt att detstått klart att om man inte gör något inom finns det risk för attföretagen inte kan rekonstrueras. Såvill jag upprepa vad sade om de fyra miljarderna. Det nämndesäven tidigare i debatten, och partichef uttryckte det som så,att man sprider ut pengarna över landet i småposter. Om man sänker en avgifteller en skatt kan det väl diskuteras om det är detsamma som att sprida utpengar över landet i småposter. Jag vill återkomma till vad jag sade i börjanav mitt anförande, att en minskning av utgifterna för företagen är en minskningav produktionskostnaderna. Jag ber att med dessa ord få yrka bifall till näringsutskottetshemställan i dess betänkande nr 24. () kortgenmäle: Jag tror kammaren håller mig räkning för om jag inte håller något längreanförande och bemöter alla påståenden. Jag skall bara göra ettpar tre anmärkningar, som jag hoppas att funderar på i sinstilla kammare. Denena anmärkningen gäller uttalande att om man bildar en strukturfondundanröjer man den förbättring i företagens lönsamhet som sänkningen avarbetsgivaravgiften är avsedd att ge. Med andra ord menar ibarnafromhet att om man sänker arbetsgivaravgiften med 2 9-6 tvärs överinnebär det att alla priser blir lägre, alt vår industri får bättrekonkurrensförmåga och att alla företag behöver detta. Det finnsmånga företag som inte behöver den här sänkningen. Men det finns många somskulle behöva mycket mer än denna 2-procentiga sänkning. Det är det vi villåstadkomma, och vi vill inte sprida lättnaderna jämntjockt. HerrBörjessons tanke om att det var något slags statskooperativ man skulle få genomvårt förslag var litet lustig. Vi kanske kan diskutera detta i ett annatsammanhang. motiv för att avslå ansökan om ytterligare 500milj. i insatskapital till Investeringsbanken är att man har avslagitansökan två gånger förut - då bör man vara konsekvent och avslå den en tredjegång. Ja, det är naturligtvis en motivering, men jag tycker inte att den ärvidare genomtänkt. Jagskall ta upp påstående att jag har sagt att regeringensingripanden har varit planlösa och utan mening. Han pekade på varven ochstålet. Vi har sagt i vår motion att de delarna inte skall finnas med istrukturfonden. Det har skett stora ting, där staten har ingripit och där dennuvarande regeringen bara har haft att ta vid och fullfölja någonting som dengamla regeringen påbörjade. Visst har det varit planlöst och utan mening. Jaghar inte sagt att industriministern inte borde ha gjort de ingripanden som hanhar gjort. Tvärtom skulle de självklart ha gjorts. skulle ha planerat dem påett bättre sätt, så att det kostat mindre för samhället. De kunde ha gjorts viden annan tidpunkt och blivit både bättre och billigare. är nöjd med inventeringen av nya objekt. Det finns massor av sådana.Det har Statsföretags chef talat om. Men han talade också om att han kräver lönsamhet av nya investeringar. Vilket företag ger lönsamhet ?Naturligtvis kräver vi inte bara att man skall inventera objekt, FritzBörjesson, utan också att man skall hjälpa företagen att finansierautbyggnaden. Denekonomiska politiken m. m. FRITZBÖRJESSON (c) kort genmäle: Beträffande sänkningen av arbetsgivaravgiften med 2 96 vill jag sägaatt det är mycket möjligt att det finns stabila företag som skulle kunna klarasig utan att få denna lättnad. Men är det en gång så, att det inte hjälperhur stabil man är om man inte får sälja sina varor. Det är ändå fråga om enproduktionskostnad, en löneskatt som vi brukar säga från vårt håll. I realitetenär det också fråga om en löneskatt. Skall man gynna försäljningen och förbättrahandelsbalansen spelar det ingen roll vilka företag som får nytta av ensänkning. INGVARSVANBERG (s) kort genmäle: blev alldeles obegriplig. Han sade alt företagen intekan sälja sina varor och att sänkningen av arbetsgivaravgiften skall hjälpaföretagen att sälja utomlands osv. Men det är inte detta vi diskuterar. Detfinns förelag som utan den här sänkningen mycket väl klarar av att sälja, mendet finns en mängd förelag som inte kommer att hjälpas något väsentligt avsänkningen. De behöver myckel mera hjälp. Varför inte göra en pott av det helaoch hjälpa dem som behöver hjälpen men låta bli att hjälpa dem som inte behöverhjälp? Visstär det sant att den ene skall hjälpa den andre, men varför skall jag alltidvara den ene, säger de konkurrenskraftiga företagen. På förslag av talmannen beslöts att kammarensförhandlingar skulle fortsättas vid morgondagens sammanträde. S2 Talmannen meddelade att på föredragningslistan för morgondagens sammanträdeskulle arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 15 uppföras närmast eftersocialutskottets betänkande nr 17 samt utbildningsutskottets betänkande nr 10sättas närmast efter justitieutskottets betänkande nr 13. §3 Kammaren åtskildes .