prot · G10945 · 1977-12-31 00:00:00 — Men efterförslag från moderata samlingspartiet görs det nu en reducering med entredjedel av sidoinkomsten, vilket aren avsevärd förbättring förfolkpensionärerna. Vihar från alla partier - det kan vi kanske vara överens om - gjort förbättringarför folkpensionärerna, även på ATP-sidan, . Vi skall integlömma bort att de äldsta pensionärerna aldrig fick någon ATP. Det fick GunnarHeckscher strida för , och infördes pensionstillskott förpensionärer som aldrig fick någon ATP. Jag frånkänner inte socialdemokraternaoch inte heller några andra partier deras stora insatser för pensionärerna, menrätt skall vara rätt -även vi moderater har gjort stora insatser förfolkpensionärerna i . PER (): väljer att se bakåt och vila på gamla lagrar. Jagtror att pensionärerna är mest intresserade av att se in . Varjetänkande människa som gör del måste reagera -just som landets pensionärergjorde - när en av landets kanske mäktigaste män, ordföranden iLandsorganisationen och socialdemokratisk riksdagsman, väljer att gä ut medantydningar om att pensionärernas trygghet inte skall tillgodoses pä samma sätti framtiden som , när han väljer att skrämma upp landets pensionärer,när han skaparen storm. Jaghar sysslat med pensionärsfrågor under nästan hela min korta politiska bana,och jag får ständigt brev och telefonsamtal, men det har varit stillavästanfläktar jämfört med det som hände efter uttalande, somockså återgavs i alla massmedia. När han skapar en sådan storm av oro måste manställa frågan: Varför gör han detta? Är han grym? Vill han att pensionärernaskall bli rädda? - Nej del avfärdar vi som en rent teoretisk möjlighet. Är handum, begriper han inte vad som händer när han gör ett sådant uttalande? - Nej,vi förutsätter att vi kan avfärda den möjligheten också. Har han alltså enavsikt, och i så fall: Vad är det för avsikt? Vad är det för tanke han nu villplanera in i den politiska debatten? Vad är del för tanke som man nu successivtskall vänja sig vid? Jag kan inte komma till någonting annat än att tanken äratt solidariteten med pensionärerna skall se ut på ett annat sätt i framtidenän den gjort . Ärdel icke någon av dessa tolkningar av vad avsett som är riktig -vilken var då avsikten, ? Det är väl ändå en rimlig fråga,som man som politiker i den allmänna debatten har rätt att ställa - vare sigman ställer den här i eller någon annanstans; detta är det främstadebattforum vi har i landet. Då är det rimligt att man här ställer frågor, intebara till statsråd utan också till andra ledande politiker. Överläggningen varhärmed slutad. § 25 Omsysselsättningssituationen i Industriministern erhöll ordet för attbesvara ) anmälda interpellation, 1977/78:66,och anförde: har frågat mig om jag är beredd att medverka till ettfullföljande av i enlighet med arbetsgruppens förLinköpingsregionen förslag. Arbetetmed att utveckla den s. k. stirlingmotorn bedrivs i ett särskilt bolag, KBUnited () , beläget i . Intressenter i bolagetär staten genom förenade fabriksverken (FFV) och . Inom bolagetutvecklas en motor avsedd för bl. a. tyngre fordon som bussar. Inom FFV harsedan är 1972 på licens från United utvecklats en mindre motor. Dennamotor är avsedd att kombineras med annan utrustning på ett sätt som gör attflera energibehov kan tillgodoses, t. ex. elektricitet och värme. Avsikten äratt introducera sådana s. k. kraftaggregat i pä marknaden för fritidsfordon.Därefter kan kraftaggregalet introduceras på fier marknader. Utvecklingen avden mindre stirlingmotorn och kraftaggregatet har bedrivits vid centralaverkstaden i . Verksamhetsinriktningenför FFV fastställdes av våren 1976.1 den proposition som utgjordeunderlag till beslutet framhölls alt FFV, förutom tillverkning och underhåll avförsvarsmateriel, bör kunna ta upp kompletterande civil produktion. Pä så sättkan FFV hålla uppe sysselsättningen då beställningar från militära kunderminskar. Enligt propositionen skall vid större civila projekt prövas om inteprojektet bör bedrivas inom t. ex. ett bolag med anknytning till FFV. Enarbetsgrupp inom FFV föreslär att utveckling och montering av kraftaggregalenförläggs till centrala torpedverkstaden i , medan viss tillverkningföreslås förlagd till gevärsfaktoriet i . FFV:sstyrelse har ännu inte tagit ställning i frågan, och således har inte hellernågot förslag underställts regeringen. Jagär därför inte beredd att nu ta ställning till frågan om till vilka platserverksamheten skall lokaliseras. Vid en prövning av denna fråga bör övervägas omdet kan vara lämpligt att driva projektet inom ramen för ett särskiltaktiebolag i enlighet med den nämnda propositionens intentioner. Visstillverkning skulle även i detta fall ske främst i FFV:s nuvarande fabriker. Utvecklingenav en större stirlingmotor hos United i beräknas inte resulterai tillverkning förrän under mitten av 1980-lalet. Hur denna tillverkning skallorganiseras, om beslut fattas om att projektet skall fullföljas, utreds f n. Jag tackar industriministern för svaret pä min interpellation. Ettviktigt och avgörande skäl till att jag framställt interpellationen är derisker för en ogynnsam utveckling av sysselsättningssitualionen som man kannotera för och , Av en sammanställning rörande bl.a. företagsnedläggningar som drabbat kommunen under den senaste tioårsperiodenframgår alt ell 30-tal företag upphört med sin verksamhet. Antalet anställda idessa företag var ca 3 500 personer. var Svenska järnvägsverkstäderna med 1 200 anställda, ettföretag som tillhörde ryggraden inom industrisektorn iLinköping. Av övriga kan nämnas Wahlbecks Fabriker med 600 anställda, AlkaBurell med 200, , likaledes med 200 anställda, och LinköpingsLinnefabrik, också med ca 200 anställda. Antalet anställda i de övriga nedlagdaföretagen varierar från 100 personer och nedåt. Denredovisade negativa utvecklingen inom industrisektorn har självklart inneburitstora påfrestningar för mänga människor. Till detta kommer att kommunensförsvarsberoende relativt sett har ökat. Vidare har relationerna mellanvaruproducerande näringsgrenar ä ena sidan och vad som som kan kallastjänsteproducerande näringsgrenar ä andra sidan förskjutits till de senaresförmån. Jag vill inte lägga in någon värdering i detta konstaterande; givet äratt man i detta sammanhang vill eftersträva så stor balans som möjligt. Enannan fråga som det finns anledning att påminna om är försvarsindustrinsutveckling för framtiden. Jag menar inte att detta är rätta tillfället att meraingående diskutera den frågan, men eftersom den har stor betydelse för densysselsättningsmässiga situationen i är det knappast möjligt att heltlämna den utanför dagens diskussion. Av vissa uttalanden från regeringshåll attdöma förefaller det vara en öppen fråga hur det kommer att gå medB3LA-projektel. Oavsett hur man ser på den frågan måste samhället vara berettatt ta på sig ett betydande ansvar för vad som kommer att ske. Avden sammanställning som jag tidigare nämnde och som kommunen har gjort framgåralltså klart att antalet arbetstillfällen kommer att minska mycket kraftigt,särskilt inom området varuproduktion. Det är därför mycket angeläget att påallt sätt söka motverka en fortsatt utveckling isamma riktning. Jag utgår från att industriministern och regeringen är välinformerade om situationen i och det storaförsvarsberoendet. Iolika sammanhang har den frågan diskuterats, och konkreta åtgärder harvidtagits i syfte att skapa en bättre balans inom olika slag av verksamheter.Riksdagen har vid åtminstone två tillfällen uttalat att statsmakterna här harett stort ansvar. De fackliga organisationerna, särskilt Melallindustriarbetareförbundetoch dess avdelning i , har gäng på gäng gjort framstötar för att förmåSAAB att försöka komplettera sin försvarsinriktade tillverkning med civilaprodukter. Inte minst med hänsyn till den stora forsknings- och utvecklingskapacitetsom det företaget besitter borde förutsättningarna vara goda. Tyvärr måste jagkonstatera att hittillsvarande ansträngningar har givit ett ganska klentresultat. Jagär något osäker om hur jag skall uppfatta industriministerns allmänna attitydtill frågan om FFV och dess planerade dispositioner. Självfallet ifrågasätterjag inte företagets rätt att planera, men att flytta arbetslöshet mellan olikaorter förefaller inte särskilt meningsfullt. Och att regeringen bara skullebefinna sig på åskådarplats borde också vara uteslutet. Imin interpellation har jag framhållit att det är angeläget att söka medverkatill en bättre balans mellan civil och militär verksamhet på det industriellaområdet i . Detta var f ö. ett av skälen till att förreindustriministern tillsatte den arbetsgrupp som jag påmint om iinterpellationen. Jag hoppas att den nuvarande industriministern vill gearbetsgruppen allt tänkbart stöd i dess strävan att åstadkomma konkretaresultat. Jaghar nu pekat på ett alldeles speciellt projekt som varit föremål förarbetsgruppens uppmärksamhet och där man i en särskild skrivelse tillindustridepartementet har framfört sin mening. Det gäller det s. k.Stirlingprojektet. Som nämns i skrivelsen till regeringen barett utvecklingsarbetenär det gäller Stirlingmotorn pågätt inom FFV i . Arbetet har t. v.varit inriktat främst på den amerikanska marknaden. Projektet har kommit sälångt att man kan starta produktionen. 1en skrivelse från fackliga representanter vid FFV i , ställd tillkommunstyrelsen i , har man gjort kommunen uppmärksam pä visstutredningsarbete, som pågår inom FFV rörande och som ocksånämns i industriministerns svar. Av direktiven för utredningsarbetet att dömakan resultatet av arbetet bli att man flyttar bort verksamheten från Linköpingmed de negativa verkningar det i så fall kommer att få. Jag vill gärna citeraett kort avsnitt ur den skrivelse som är ställd till kommunstyrelsen iLinköping. Det avsnittet innehåller fem punkter där de anställda framhållersina synpunkter: "-För att Stirlingmotor-projeklel skall kunna fortsätta så ostört som möjligt,gäller det att nuvarande arbetsstyrka, som besitter för projektets genomförandesvårersättliga kunskaper, hålles intakt. - Detsamma gäller för vidareutveckling ochkonstruktion inom produktgruppen transmissionselement. - Lättare upprätthällande av redan knutna kontakteroch samarbete med forskningsenheterna CVM materiallaboratorium, LiTH och FOA. - Vikten av att vid den fortsatta utvecklingen avlL:s produkter få fortsätta att utnyttja CVM:s erfarenheter av fogning ochmaskinbearbetning av högtemperaturmaterial och deras kunnande inom plåtbearbetning. - Rekrytering av personal under det känsligauppbyggnadsskedet av produktionsapparaten underlättas och är denbästa rekryteringsorten för högt utbildad personal." Dehär punkterna tycker jag i koncentrat ger besked om vad det handlar om. Jagvill anföra några skäl för att fullföljs i . Man hardär en intakt och väl inarbetad utvecklingsorganisation som alltså hararbetat med projektet. Denna bör inte splittras. Man har också ett välutvecklat kunnande inom berörda verkstäder. Denna tillgäng måste utnyttjas. Jagvill tillägga att motsvarande tillgångar finns representerade också pä andrahäll inom FFV. Jaganser mig inte nu böra diskutera Stirlingmotorns tekniska fördelar. Det finnsändå anledning att påpeka att ifrågavarande teknik kan förväntas fä ett stortanvändningsområde. Vidare är den mycket miljövänlig. Men, som jag sade, densidan av saken avser jag inte att nu och här närmare diskutera. Allmänt sättförhåller det sig ju så att svensk industri har unika förutsättningar att hävdasig i högteknologiska sammanhang. Del bör vara angeläget för oss att gemensamtförsöka hävda denna position även . Denfråga jag ställt till industriministern skall alltså i första hand ses motbakgrunden av arbetsmarknadssituationen men också utifrån önskemålet att främjasvensk industri. Även om min interpellation i första hand tagit upparbetsmarknadssituationen i har jag alltså också ett annat ärende.Den aktuella arbetsmarknadssituationen i landet inrymmer åtskilliga bekymmer,något som industriministern praktiskt taget påminns om. Svenskindustris möjligheter att hävda sig både hemma och ute hänger i hög grad sammanmed en fortsatt teknologisk utveckling. Detta anser jag inte nog ofta kan understrykas. Tyvärr- och kommer jag över till industriministerns svar på min interpellation -måste jag konstatera att industriministern intar en alltför passiv hållning idet industriärende, , som jag särskilt tagit upp iinterpellationen. Visserligen hänvisar industriministern till att arbetsgruppeninom FFV har lagt fram ett förslag, men han säger att man ännu inte har tagitställning till detta från regeringens sida. Jag vill citera det viktiga avsnittsom väl skall utgöra svaret på min interpellation. "Jag är därför inteberedd att nu ta ställning till frågan om till vilka platser verksamheten skalllokaliseras. Vid en prövning av denna fråga bör övervägas om det kan varalämpligt att driva projektet inom ramen för ett särskilt aktiebolag i enlighetmed den nämnda propositionens intentioner. Viss tillverkning skulle även idetta fall ske främst i FFV:s nuvarande fabriker." Jagtycker, , att detta besked inte ger något svar pä den fråga som jaghar ställt i min interpellation, och därför vill jag gärna ge att förtydliga sig och om möjligt också ange någon personliguppfattning om hur han ser på saken mot bakgrund av det man kan befara kommeratt hända i . Jag upprepar min fråga: Är industriministern beredd medverkatill ett fullföljande av i enlighet med arbetsgruppens förLinköpingregionen förslag? Jag vill först säga till alt det är ingen passivitet vihar visat i samband med . Tvärtom - vi följer mycket ingåendeoch nära de två Stirlingprojekten. Det är en självklarhet eftersom vi anserbåda projekten vara mycket lovande, och det är projekt som verkligen har enbetydande utvecklingspotential för framtiden. Man måste komma ihåg, när manbedömer projekt av den här karaktären, att det tar mycket att utvecklaprojekten och att få dem kommersiellt bärkraftiga och därmed intressanta förenindustriell produktion i större skala. Denvärdering som Linköpingsgruppen har gjort av projektet är sannolikt litetöveroptimistisk. Jag tror för min del all det dröjer en bra bit in på1980-talel innan man har en serieproduktion av mera betydande omfattning av denprodukten. Det kan också vara en förklaring till att fär nöjasig med min försäkran att vi med allt tänkbart intresse följer dettaprojekt och uppmuntrar det aktivt, men att det rimligen är för tidigt att laställning till hur en serieproduktion skall organiseras. Vihardessulom inte underlag fördelta ännu från det ansvariga företaget, och manbör rimligen inom företagsledningen få värdera och bedöma projektets framlid,innan frågan om organisationen av tillverkningen kommer på regeringens bord. Jagvill ta detta tillfälle i akt för att säga att vi på allt sätt är beredda attstödja Linköpingsgruppen i dess arbete, bl. a. därföratt tillhör dentyp av orter som har ett för ensidigt näringsliv. Det blir mycketangeläget-oavsett hur man kommer att hanteraden framtida flygplansproduktionen- att få en ökad satsning på civil produktion i samt att därmed skapaen mera differentierad arbetsmarknad som inte blir så beroende av vissa delarav samhällets utveckling, som har en bättre konjunkturkänslighet och som harbättre möjligheter till överlevnad och trygg sysselsättning. Jag skallbara säga några få ord. Jagvill gärna understryka vad sagt om betydelsen av att få nyaindustrier och verksamheter till . Det råder ju inget tvivelom att i många avseenden har ell alltför ensidigt inriktatnäringsliv. Och; skulle naturligtvis passa mycket väl in ibilden för den industriella verksamhet och höga teknologi som finns iLinköpingsregionen. Jagbegärde ordet egentligen för att tog upp frågan om civilproduktion på . Den diskussionen har förts . har en gång itiden, vid krigets början, vuxit fram ur de gamla järnverksverkstäderna som enliten avdelning. Och jag tycker trots allt alt det är litet orättvist att sägaatt inte har inriktat sin produktion på civila produkter i den omfattningsom man kan vänta sig av en industri med den speciella inriktning som har. Jagvill erinra om att är en produkt som ursprungligen kom fram urflyginduslrin. Vi har vidare datatekniken och elektroniken. Vi har de försökmed vindkraft som f n. pågår i , och vi har den undervatlensrobot somf n. används exempelvis vid försök pä - en robot som skall kunnagöra insatser vid haverier av ubåtar och kärnkraftverk. Detfinns alltså en lång rad olika produkter som man från sida ägnat sig åt.Och kanske kan jag också erinra om att det inte är så länge sedan fick enorder på 100 milj. kr. för vidareutveckling av den nya version av DC 9 somskall komma. Menhelt naturligt finns det ju inte helt plötsligt civila projekt att ta ner fränhyllan. Jag är övertygad om att fanns det stora produkter som kunde säljas medlönsamhet skulle sådan produktion redan varit i gång inom den svenskaindustrin. Tillsist, herr talman, när vi diskuterar en utveckling inom Linköpingsregionenvill jag säga att det inte bara från försvarssynpunkt utan från allmänindustriell synpunkt är ytterligt angeläget att slå vakt om den utvecklingssidavi har inom . Det är sä många branscher som har det besvärligt att enutvecklingsindustri av den här arten kan betyda oerhört myckel även inom andraområden när det gäller att skapa nya produkter. Jag tycker mig finna att menar alt den här diskussionenförs något förtidigt. Han tror att arbetsgruppen i varit föroptimistisk, och han bedömer att möjligheten till produktion ligger så långtfram i liden att det nu knappast flnns anledning att mer grundligt diskuterafrågan. Jag delar inte uppfattning på den punkten. Jagmenar -och jag tror att häller med mig om det - att det är rimligtalt diskutera frågorna i ett läge då det inte brinner i knutarna, så att säga, utan dä man kanföreta riktiga och rimliga dispositioner med den lidsåtgång som är nödvändigför att komma fram till bra beslut. Jag menar alltså att det är den härdiskussionen skall föras, och jag vill be industriministern att inte ta detriktigt sä lugnt i den här frågan som han synes göra. Skrivelsenfrån personalorganisationerna vid FFV talar sitt lydliga språk. Även de bedömertillfället vara lämpligt för att diskutera saken. Och enligt de direktiv somgeneraldirektören för FFV har lämnat till den grupp som jobbar med de härfrågorna inom företaget tyder allting på att det är nu diskussionen måste förasom man inte skall hamna i den situation som jag menaratt man bör undvika,nämligen att slå sönder den organisation som såvitt jag vet fungerar på etttillfredsställande sätt. skrivelse som arbetsgruppen för har ställt tillindustridepartementet och som inte är särskilt gammal - den är daterad den 4november innevarande är, och jag riktar därför ingen anklagelse motdepartementschefen för att han inte nu går närmare in på den - säger man i ensammanfattning följande: "Sammanfattningsviskan konstateras att staten disponerar ett projekt som enligt nuvarandemarknadsprognoser kan sysselsätta upp mot 500 personer inom ett antal år.Produkten är helt civil och bygger pä en unik teknologi. Produktion ochfortsatt utveckling kräver samverkan med laboratorier, teknisk högskola osv.enligt samma mönster som varit fallet. Sådana resurser finns isärskilt hög grad i . Arbetsgruppen anser således att alla skäl talarför att fortsatta utveckling och produktion sker medLinköping som baspunkt, även om projektet inte skulle förverkligas i den taktman bedömer. Projektet kan verksamt bidra till att ge den i dagförsvarsinriktade industrin en mer civil prägel och kan också erbjuda sysselsättningsmöjligheterutanför de nu dominerande företagen." Bakomdessa ord röjer sig en oro för att det här sker vissa dispositioner som kankomma att innebära att en väl fungerande organisation slås sönder. Mitt ärendetill industriministern gäller närmast att han bör vara observant pä att någotsådant inte sker utan att projektet kan vidareutvecklas på ett sätt som kanbli till glädje inte bara för utan för den industriellautvecklingen inom landet över huvud taget. Jag vill försäkra att jag är väl medveten om det härproblemet och att vi på allt sätt skall se till alt vi kan hålla denorganisation vi har intakt. Jagvill också understryka att vi frän industridepartementets sida betraktar dessatvå projekt - de är ju i realiteten tvä - som mycket lovande.Avdeindustriellaulvecklingsprojeklsomenligt vad vif n. kan se har en betydandeutvecklingspotential tillhör de mest lovande. Men vi måstevara realister och låta de företag som sysslar med projekten gä vidareenligt planerna, och jag vill då erinra om att företagen nu hållerpå med slultestningen av produkter och med vissa förberedande åtgärder föratttesta marknaden i . De är alltså inne i ett väldigt tidigt utvecklingsskedeför . Det finns ännu inte något underlag i FFV:sprognoser förprojektet föratt säga att man kan komma att sysselsätta 500 personer med enserietillverkning förrän en bit in . Trotsatt vi är beredda att forcera projektet finns del inga möjligheter att taupp en diskussion om var en framtida serietillverkning av Stirlingmotorn skallförläggas. Jag ber ha förståelse för detta, som jagvill betona all jag har allt förtroende för FFV:s ledning och dess bedömning avhur man skall lägga upp marknadsstrategin här. När den dagen kommer får vi ta uppen diskussion på nytt, och då har vi ell bättre underlag för all bedöma varproduktionen skall kunna förläggas. LARSHENRIKSON (s): Uppgiften om hur stort antalet sysselsatta skulle kunna bli slår förarbetsgruppens räkning; jag har haft begränsade möjligheter att bilda mig någonsäker uppfattning om det. Denfrågan är emellertid inte mitt ärende till industriministern, utan det ärfrågan om att vi bör se till att vi inte skapar problem inom ell område därproblemen kanske inte är särskilt stora . Jag menar att såvälindustriministern som regeringen och landet i stort har tillräckligt medbekymmer ändå. Vi bör därför understödja sådana projekt som om de får stöd frånsamhällets sida bedöms kunna utvecklas i en gynnsam riktning, vilket jag antarvi är överens om. I det sammanhanget vill jag tacka för att industri ministernssista inlägg, såsom jag uppfat tade det, var något mer hoppingivande än detsvar jag fick tidigare. Överläggningenvar härmed slutad. §26 Anmäldes och bordlades 1977/78:63om försvarsmaktens centrala ledning m. m. § 27 Anmäldes ochbordlades 1977/78:14 med anledning av propositionen1977/78:12 om ändrade bestämmelser om barns tillträde tillbiografföreställningar jämte motioner 1977/78:16 med anledning av propositionen1977/78:58 om ökat stöd till dagspressen m. m. jämte motioner 1977/78:19 med anledning av propositionen1977/78:38 med förslag till ändring i lagen (1937:249) om inskränkning i rättenatt utbekomma allmänna handlingar m. m. jämte motion 1977/78:20 med anledning av propositionen1977/78:62 om följdlagslift-ning till 1976 års reform beträffande tryckfrihetenjämte motion 1977/78:22 med anledning av propositionen1977/78:25 med förslag om tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgetåret1977/78 såvitt gäller stöd till politiska partier 1977/78:17 med anledning av propositionen1977/78:60 om ändrade skatteregler för aktiefonder, m. m. jämte motion 1977/78:5 med anledning avpropositionen 1977/78:42 om åtgärder för försörjningsberedskapenpä tekoområdet jämte motioner 1977/78:6 med anledning av propositionen1977/78:25 med förslag om tilläggsbudget I till.statsbudgeten för /78 såvitt avser 1977/78:9 med anledning av motioner om samordningenav offentliganställdas tjänstepension med ATP m. m. 1977/78:12 med anledning av propositionen1977/78:23 om vissa sjukförsäkrings- och avgifisfrågor jämte motioner 1977/78:14 med anledning av propositionen1977/78:61 om ökat stöd till barnfamiljerna m. m. såvitt propositionenhänvisats till socialförsäkringsutskottet jämte motioner 1977/78:16 med anledning av motion om förenklatförfarande vid handläggning av bidragsansökningar 1977/78:14 med anledning av motion om en nyinternationell konvention rörande arbetstiden