prot · G109150 · 1977-12-31 00:00:00 — Vadbeträffar den föreslagna massmediedelegationen är jag för min del däremoi merasäker på atl en sådan skall vi inte ha. och delegationer harvi redan tillräckligt av. De nya forskningsråden med bred kompetens bör numerafå ta över ansvarel för uppdykande nya forskningsområden. Attmassmedieforskningen hör hemma hos humanistisksamhällsvetenskapligaforskningsrådet är ganska självklarl, tycker jag, i synnerhet som rådet redanlämnar slöd till denna forskning och sålunda borde vara väl orienterat om vaddet gäller. I anslagsberäkningen har, som jag redan understrukit, hänsyn tagitstill atl humanislisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet betrotls med detökade ansvaret för massmedieforskningen. Jag tycker att det är ganska välordnat. Jag tycker också alt reservalionen 3 bör avslås. Jag ber alt få yrka bifall till utskottets hemställan iutbildningsutskottets betänkande nr 22 lill alla delar. Anslagtill högskola och forskning Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. () kortgenmäle: beklagade alt striden fortsätter, som han sade, om detfria området och han tyckte att det var litet illasinnat av oss atl vilja rivaupp elt beslut som är fatlat. Men det här är en punkt där vi var oense redannär beslutet fattades. Den oenigheten består inte i smådetaljer, ulan vi är häroeniga om en princip, anser jag. Del leder obevekligen till olika bedömningar,och då ger man inte upp utan fortsätter atl hävda sin princip. Avdet skälet kommer vi atl ha delade meningar på den här punkten ävenfortsättningsvis. Motsättningarna kommer alltså att stå kvar. Manskall i och för sig inte hålla på atl märka ord, men jag noterade altstatsrådet sade att detta är en principiellt viktig förändring. Jaghåller med honom och lycker alt det ärett adekvat språkbruk. alt del var en komplettering. berikar debatten med altsäga att del är en punktering av det gamla förslaget. Man skall, som sagt, intemärka ord, men orden komplettering och punktering anger mycket bra de skildautgångspunkter från vilka herrar Elmsiedt och Nordstrandh ser problemet. Delvar ett välfunnet ord, , den komplimangen skall jag ge. Det sägerrätt myckel om utgångspunkten, och med hänsyn till 8 prolokoll 1977/78:150-151 dessa skildautgångspunkter kanske också skillnaderna mellan oss kommer att kvarstå. Eftersomdet inte är så lång repliktid skall jag bara säga några ord om massmedieforskningen. Vi har lagl tyngdpunkten - del gjorde jag också i mill Anslag till hösskola '"'88 ~ P tvärvetenskapliga seminarierna. Jag harlitet svårt all förslå och forsknins varför man nu lalar om koncentration. vara etl honnörsord,beteckningen för något som man vill efterslräva. Närdet nu görs ett försök attbygga in tvärvetenskap är det inte heller bra. Jag undrar vari delta bottnar.Jag kan inte se någon risk för koncentration, ulan jag ser här tvärtom enmöjlighel för olika vetenskaper atl komma in och påverka problemen från sinaolika utgångspunkter. Del är skälet till atl vi tycker att detta är viktigt -atl man stärker forskningsorganisationen. Sedan kan jag gärna medge att det kan vara en öppenfråga om man skall ha en delegation eller om arbetet skall utföras inom -alltså humanistisksamhällsvetenskapliga forskningsrådet. Om vår motion noggrant finner han att det där står alt vi vill ha etlförslag i huvudsak enligt den modell som massmedieforskningsutredningen harförordat. Del kan ge utrymme för prövning, och jag kan länka mig alt kanvara väl så bra som en delegation. På den punkten driver inte vi någon bestämdtes. () kortgenmäle; Jag sade, , att frågan om massmedieforskningensorganisation är en bedömningsfråga. Det är ganska svårt alt ta definitivställning, och jag förmodar alt del har varil svårl också förutbildningsministern. Han tänker sig att massmedieforskningen skall kunnabedrivas på många fler områden inom högskoleväsendet än om man har de fyraseminarier inom högskolan som pläderar för. De kan visseriigenha bredd, men det finns en risk atl det blir endasl där, dvs. vid dessa fyraseminarier, som den här forskningen kommer all bedrivas. Följden av del skullebli atl den skjuts över dit och tas bort från andra ställen inom högskolan, därdet redan nu bedrivs och i forlsältningen skulle kunna bedrivasmassmedieforskning - om det blir ett forskningsråd som ansvarar för forskningenoch lägger ut forskningsuppgifterna. Detär så man bör tolka det jag har sagl om alt vi skall akta oss för all få enkoncentration, även om del är till fyra seminarier. Jag medger dock att del härlill sist är en omdömesfråga, där man kan ha olika uppfattningar och aldrig kanvara riktigt säker. Närdel sedan gäller det fria valel ser jag den frågan ur principiell moderatsynpunkt. Vi har onekligen velat ha en slörre fri sektor och vi hade kanskeinte ens velat kalla den så. kom den sektorn att bara utgöra en mycket litendel av planeringen. Den rycktes ut, och del var del jag tillät mig kallapunktering, även om explosionen inte blev särdeles uppseendeväckande ellerfariig. Jag ser del också så, , att vi här diskuterar enprincip. Jag lycker därför atl då inte skall använda argument,baserade på planeringssvårigheter och liknande, då han lalar för ell avskaffande,utan hela liden gå direkl på principen! LARSGUSTAFSSON (s) kort genmäle: Först till frågan om de tvärvetenskapliga seminarierna. Man skallnaluriigtvis akta sig att vara för tvärsäker, även när man talar omtvärvetenskap eller kanske framför allt då. Detvi reagerat mol är att man nu är så rädd för de här tvärvetenskapligaseminarierna och använder ord som "koncentration" och liknande. Detutesluter väl inte att det finns inslag av massmedieforskning på andra håll ochatt andra personer ägnar sig ål sådan och skulle kunna berika dessa seminariermed sina insalser. På det sättet kan det bli en bredd som är värdefull. Om mannu inte skall vara rädd för att pröva saker, varför skulle man då inte kunnapröva denna metod med tvärvetenskapliga seminarier och se efter om det är ettbra medel? De tvärvetenskapliga seminarierna ärju medel för att nå mål, och dålycker jag alt del kunde vara intressant alt pröva detta medel. Eftersom man ialla möjliga sammanhang talar så myckel om tvärvetenskaplighet, tycker vi atldet vore av värde att pröva om det i etl sådanl här sammanhang, där del i någonmån institulionaliseras, är en bra metod. SedanOänar det inte mycket till atl fortsätta diskussionen om den fria sektorn. Viär alltså överens om att det här föreligger principskillnader. När herrNordstrandh säger att vi borde begränsa vår kritik till den rent principiellainställningen och inte ta upp andra saker, betonar jag atl min krilik av denadministrativa proceduren beror på att denna utgör grunden och därförsammanhänger med själva principen, nämligen att man skall ha den här långamarschen när det gäller alt begära ylleriigare medel för den fria sektorn. Helaregelsystemet baseras på att man skall trampa hela vägen för att lill sluteventuellt få elt beslul i . Det anser jag höra till fundamentet i denhär konstruktionen, och därför är det rikligt att det kommer med i en krilik frånvår sida. Anslagtill högskola och forskning OVENORDSTRANDH (m) kort genmäle: Jag må då säga attjag inte harnågonting emot - och det kan jag inte tänka mig att utskottet har heller- attdet forskningsråd som skall ha ansvaret för massmedieforskningen prövarmetoden med ett tvärvetenskapligt seminarium med en ansvarig forskare som tillsig knyter specialister; det är väl så det får gå till. Att man går fram på denväg som lalar för och åtminstone gör elt försök utesluter inteden konstruktion som nu förhoppningsvis kommer alt besluta om. , besökte utbildningsutskottet Lunds universitetför att få del av erfarenheterna från i den nya högskolan. Vihade överläggningar med universitetsledning, lärare, studerande, fackligarepresentanter och allmänrepresentanter. Visstredovisades vid det besöket ekonomiska och organisatoriska problem samt, frånvissa representanter, missnöje med delar av högskolereformen. Men detdominerande intrycket var att högskolereformen i mycket inneburit envitalisering och atl en tidigare intensiv kritik på vissa punkter tystnat. Anslagtill högskola och forskning Många,däribland studentkårsrepresentanterna, underströk all universitetsstyrelsenfungerat bra och att allmänrepresentanlerna där hade inneburil en förstärkning.Kommentarerna till yrkeslivsrepresentalionen i linjenämnderna var positiva.Den genomförda decentraliseringen av beslutsfattandet ansågs värdefull. Ävenom helhetsintrycket - som flera lalare här har sagt - är positivt, är detsjälvklart att den nya högskolan också dras med en del problem. Jag villsärskilt peka på två. Fördel första lycker många på de olika högskolorna all det är en lång väg alt gåmellan högskolan och departementet. pågår-just för atl motverka en onödigbyråkratisering - en översyn av beslutsbefogenheterna. Översynen görs av den s,k. Vi har i den gruppenunder hösten och våren haft en rad överiäggningar på flera högskoleorter medföreträdare för bl. a. lärare och studerande. Intresset fördecentraliseringsfrågorna är stort, och vi har fått en rad värdefullasynpunkter. Vi räknar med att näsla vår kunna presentera resultatet av vårtarbele. Detandra problemet jag vill peka på gäller tillströmningen lillfördjup-ningsstudier och till forskarutbildningen. Frågan har redan någotberörts av . Antalet studerande inom forskarutbildningen harsärskilt inom vissa ämnesområden minskal på elt mycket oroande sätt. Samtidigtvet vi att antalet studerande på fördjupningsnivåerna inom grundutbildningenhar sjunkil på många ställen. Detta är mycket oroande, inte minst med tanke pårekryteringen till forskarutbildningen. Detär viktigt att flera utbildningslinjer än läggs upp så all de stimulerartill fördjupning. Regeringen och tog elt sådant sleg genom all iförra årels högskoleproposilion föra upp samhällsvetarlinjen med dess krav påfördjupning som en allmän utbildningslinje. Här kan mycket mera göras. Får vifler studerande på fördjupningsnivåerna, så förbättras ocksårekryteringsunderiagel för forskning och forskarutbildning, och det är av vitalbelydelse för samhällsutvecklingen. De kortare utbildningar som blivit alllvanligare är vikliga, men de kan aldrig ersätta de långa utbildningarna. Detgäller ju att tillgodose olika behov. På flera sätt måsle vi alltså arbeta påatt förbättra grundutbildningens kvalitet. Debatten om hur det skall gå lill ärviktig. Enighetenom högskolereformen i den utformning den fick genom förra årets riksdagsbeslutär belydande. Den enigheten innebär inte atl allt är bra inom högskolan.Tvärtom måste man vara beredd atl successivt ta bort de brister man upptäcker.Jag har pekat på några sådana brister. Vpkdelar inte alls den grundsyn som jag här gjort mig till tolk för. Flera av depåståenden vpk gör i moiionen 378 av m. fl. är både egendomliga ochfelaktiga och motiverar några frågor till vpk:s företrädare här i kammaren. Enmålsällning med reformen, säger man i vpk-molionén, är att öka styrningen ochkontrollen av den högre utbildningen. En ökad ideologisk övervakning avutbildningens innehåll har blivit en angelägenhet för statsmakterna,påstår man. Delta ärju - milt uttryckt - rent nonsens. Att man frånkommunistiskt håll kritiserar en ideologisk övervakning av utbildningensinnehåll är i och för sig mycket tacknämligt, men det är väl magstarkt attkomma med den kritiken i vårt land. Min första fråga till vpk blir: Kan vpk:sföreträdare här i kammaren ge något enda exempel på den ideologiska övervakningav utbildningen som man talar om i sin motion? Efterdenna egendomliga avstamp tar man i vpk-motionen upp några punkter tillsärskild granskning. 1 en punkl påslår man all själva förvaltningen avhögskolan sköts "genom den nya beslutsorganisationen i långt störreutsträckning än lidigare av företrädare för statsmakterna, byråkratin och detenskilda näringslivet". På ett annat ställe i motionen heter del alt"representanter för storfinansen och lönarbetarna jämställs när del gällerinflytande över den högre utbildningen". Vpk målar alltså upp bilden av enhögskola med ett växande inflytande för statsmaktsföreträdare, byråkrater ochstorfinansrepresentanter. Föratt inte någon skall tro på den här bilden, kan det vara skäl att säga någraord om hur det egentligen förhåller sig. Låt oss börja på institutionsnivån.Institutionerna leds av styrelser med studerande, lärare och annan personal påinstitutionen. I linjenämnder och högskoleslyrelser har de i högskolanverksamma majoritet. 1 linjenämnderna är en tredjedel av ledamöternarepresentanter för yrkeslivet. Det är högskolorna själva som bestämmer vilkasom skall sitta i linjenämnderna. 1 högskolestyrelsen finns en minoritet, somär politiskt vald. sex regionstyrelserna sitter politiker som ordförande. De fackligaorganisationerna har sex representanter, de studerande två och en ledamotrepresenterar näringslivet. Huvuddelen av de resterande representanterna ärpolitiker. Näringslivet har alltså en representant av 21 ledamöter i varjeregionstyrelse. Min andra fråga till vpk blir: Vad menar vpk med påståendet attföreträdare för statsmakterna, byråkratin och det enskilda näringslivet i långtstörre utsträckning än tidigare sköter själva förvaltningen av högskolan? andra punkt påstår vpk att de studerandes val av fria kurser har ersatts avfasta studiegångar, som skall ha en klar "yrkes- och arbetsmarknadsinriktning"anpassad efter storfinansens intressen. Utbildningen styckas upp, säger man, såatt "helhetsperspektivet går föriorat". Också det är helt grundlösapåståenden. Det är som fattar beslut om vilka allmännautbildningslinjer som skall finnas. UHÄ fastställer sedan utbildningsplaner,som ger ramarna för utbildningslinjerna. 1 motsats till tidigare fattas sedanviktiga beslut om utbildningens innehåll lokall. Denna vidgade lokala frihet äretl av de viktigaste inslagen i reformen. Min tredje fråga till vpk blirdärför: Tror ni verkligen att lärare och studerande i linjenämnderna anpassarsina beslut efter storfinansens intressen? Densista huvudpunkten i vpk:s motion gäller dimensioneringsfrågan. Man påslår heltfrankt följande: "En nära nog total dimensionering har införts. Genomspärrarna hoppas man kunna åstadkomma en bättre planering och anpassning tillarbetsmarknadens behov." Anslagtill högskola och forskning Anslagtill högskola och forskning Om vpk:s företrädare i kammaren slår upp s. 375 ibilaga 12 till budgetpropositionen, så hittar de där uppgiften att anlalel friaårsstudieplatser nästa budgetår beräknas bli 30 200. Anlalet individer somkommer atl utbilda sig inom den fria sektorn kommer att bli avsevärt slörre.Hur vpk mot den bakgrunden kan tala om en "nära nog totaldimensionering" är fullkomligt obegripligt. Ännu intressantare än att fåen förklaring till den egendomligheten är dock att få veta hur vpk ställer sigi själva sakfrågan. lade man nämligen, lill allmän förvåning, nersina röster i voteringen om den fria sektorn. Min sista fråga till vpk ärdärför: Kommer ni även atl lägga ner rösterna och i så fall varför? Förbara antog SFS fullmäktige utan några avvikande röster ettuttalande till stöd för den fria sektorn. I uttalandet hette det bl. "Likasåvore ett slopande av den fria sektorn ett hol mot universitetens traditionellauppgifter alt förmedla vetenskaplig skolning och möjliggöra individernassjälvförverkligande. Den fria seklorn är därtill av utomordentlig vikl förrekryteringen till forskning, della så länge det inte finns några direktaforskarförberedande allmänna utbildningslinjer. Det har visat sigatt det huvudsakligen är de nya studerandegrupperna, som söker sig till denfria sektorn. Det är därför etl slag i ansiktet mol dessa icke-traditionellastuderandegrupper, för vilka den nya högskolan sägs ha öppnats, att avskaffaden fria sektorn." Jagtror alt man inte minsl inom SFS kommer att noga notera hur vpk gör i den härfrågan. Anser alltså vpk i motsats till SFS atl frågan om den fria sektornsbevarande är så oviktig alt man liksom kommer atl lägga nerrösterna? Vadär det då vpk vill? Ja, en sak är säker. Någon mångfald på högskolans områdevill man inte ha. I partimolionen säger man all vi nu får en ökad styrning, som"kan leda till fler ovetenskapliga och borgeriigl ideologiska inslag iforskningen och utbildningen". I vpk:s får det tydligen intefinnas utrymme för något annal än socialistiska inslag i forskningen ochhögskoleutbildningen. Allt annat, menar man, är ovetenskapligt. Jusldetta är skillnaden mellan elt liberalt och elt kommunistiskt synsätt. I ettliberalt samhälle tillåter man olika uppfattningar och strävar efter enmångfald också inom högskolans område. I elt sådanl samhälle utnämns ocksåprofessorer med en marxistisk grundåskådning, om de har de bäslakvalifikationerna. 1 vpk:s samhälle finns del bara ulrymme för en uppfattning:den kommunistiska. Där utnämns inga professorer med en liberal grundåskådning.Tillåter man i vpk:s hundra blommor atl blomma, då skall de alla varalika röda. Min slutsats blir att de som arbetar inom högskoleområdet iSverige har all anledning att vara glada för att vi har en liberal och inte enkommunistisk utbildningsminister. Fårjag så, herr talman, gå över till att i egenskap av talesman för utskottet kortkommentera den socialdemokratiska reservalionen nr 4 beträffande temaorienteradforskningsorganisation i . Som framgår av budgetpropositionen haruniversitetet i utrett frågan om en tematiskt orienteradforsknings- och forskarutbildningsorganisation inom främst den filosofiskafakultetens område i . Ny väg förforskning" är en mycket intressant läsning. Man visar atl det är möjliglatt bygga upp forskningsanknytning och forskningsverksamhet enligt för svenskaförhållanden nya principer. Den föreslagna nya forskningsorganisationen byggerinte på en strikt indelning i ämnesområden. socialdemokraliska partimolionen nr 885 hemställs, att beslutarall de två teman som föreslagits av universitets- och högskoleämbetet fårstarta i samt övriga året därefter. Vidare hemställsi motionen aU skall anvisa ylleriigare . för planering ochförberedelse inför temaorienterad forskningsorganisation i . Utskottethar inhämtat au två teman kan påbörjas den inom den ibudgetpropositionen angivna resursramen. Detta har gjort atl socialdemokraternai utskottet inte behövt vidhålla förslagen i motionen om ylleriigare medel förnäsla budgetår. Vi är alltså överens om att två teman skall starta den 1 juli1979 och atl det i budgetpropositionen föreslagna anslaget räcker för delta. Viskiljer oss åt på en punkt. Socialdemokraterna vill i reservation nr redan nu fattar principbeslut om fortsalt uppbyggnad av dentemaorienterade forskningsorganisationen lill och att ylleriigare tvåteman skall starta den . Utskottsmajoriteten anser inte altriksdagen skall falla principbeslut om en sådan fortsatt utbyggnadefter den . Det ställningstagandet är självfallet inte ultryck förnågon negaliv inställning till den planerade intressanta verksamheten iLinköping. Jag ber att få yrka bifall till utbildningsutskottets hemställan påsamtliga punkter. Anslagtill högskola och forskning (vpk) kortgenmäle: Att pä den korta tid som står mig till buds svara på samtliga de frågorsom ställde är, som han borde vara mycket medveten om själv,fullständigt omöjligt. Jag skall bara ta upp några punkter. Iell liberalt samhälle, utropade , tillåls minsann alla åsikter,där tillåts alla atl studera vid universiteten! Det är den berömda valfrihetensom han här åberopar. Men elt faktum är ju att i ett liberalt samhälle slåsarbetarklassens, lönarbetarnas, ungar ut redan i . De får intechansen ens lill högre studier. Det räcker alt gå till de spärradeutbildningarna för atl se från vilka sociala grupper de studerande därrekryteras. Och det har inte skett någon förändring genom den högskolereformsom genomfördes . Valfrihet, men för vem? JörgenUllenhag påstod att reformen har varit så positiv och redovisade erfarenheterfrån . Jag kan redovisa rakt motsatta erfarenheter. Del finns eltomfattande missnöje vid universiteten - hos såväl de studerande som hos lärareoch övrig personal. Del gäller antagningssystemet, det gäller möjligheten attpåverka kursinnehåll och kursuppläggning, det gäller tentamensformer och detgäller en rad andra saker. Nr 150 Vad är mest demokratiskt, skulle jag vilja fråga , aUtillåta Onsdaeen den demsom verkar ute vid universiteten-de studerande, lärarna och den övriga 24 mai 1978 personalen-atttillsammans få beslämma över sin arbetsplats inom de ramar somriksdagen har bestämt, eller atl som ha elt enormt byråkratiskt Anslag till hösskola system, där över huvud laget alla beslut om utbildningen mals ner i en kvarn och forsknins linjenämnder, regionstyrelser och en hel delannat? Sedanfrågade om vad vi har skrivit om representanter för storfinansoch näringsliv. Ja, kan ju själv räkna ut hur många somlidigare fanns vid universiteten och jämföra det med vad som finns . JörgenUllenhag kunde också ha läst i vår motion vad vi anmärkte på såväl förra åretsom i är, nämligen atl man buntar ihop fackliga representanter ochrepresentanter för storfinansen som företrädare för något slags allmänintresse. Slutligen del här med spärrarna. Vi sade både i Ooloch all vi är motståndare till spärrar, men vi kan inte se någon störreprincipiell skillnad mellan socialdemokrater och borgare på den här punkten.Jörgen kunde kanske redovisa hur många fria utbildningslinjer detfinns och jämföra det med det socialdemokratiska förslaget. () kortgenmäle: Så svårl kan det rimligen inte ha varit för att svara påmina tre korta och mycket konkreta frågor. valde hon att inte svara på enenda. Jag skall ge henne en chans till att svara på åtminstone någon av dem,för jag tror alt det kan vara räll intressant, inte minsl för alla destuderande som efteriyser vpk:s svar på de här frågorna. Jagfrågade för del första; Kan vpk ge något enda exempel på den ideologiskaövervakning man talar om i sin motion? Del är en allvarlig beskyllning, och delvore intressant om vi kunde få någol exempel. Det kunde inte ge,ulan hon kom i stället med svepande formuleringar. Fördet andra frågade jag: Vad menar vpk med påståendet att företrädare för slatsmakterna,byråkratin och det enskilda näringslivel i långl större utsträckning äntidigare sköter förvaltningen av högskolorna? Del är ju fullkomligt felaktigt.Peka ut var de byråkrater och stalsmaklsrepresentanier och företrädare förstorfinansen finns som har vällt in i högskolan! Det vore intressant atl vela.I vaOe regionslyrelse finns det sex företrädare för de fackligaorganisationerna och en representant för näringslivet. Fördel iredje frågade jag: Tror ni verkligen atl lärare och studerande i linjenämndernaanpassar sina beslut efter storfinansens intressen? Det ärju innebörden av vadni skriver i er motion. Så lätt får man inte glida förbi den frågan. Åtminstonekunde vi väl, , få ett klart svar på den fråga som intresserarSFS mycket: Kommer ni återigen att lägga ner era röster när det gäller den friasektorn eller kommer ni att rösta med majoriteten? lade ni nerrösterna. Och antalet platser som efteriyste är, som jagredovisade, 30 200 inom den fria sektorn. vpk:ssida kan få del lill en obetydlighet är fullkomligt obegripligt. Slutligenvore det också av intresse alt veta vad man vill rensa ut för litteratur och labort för utbildningar i ett kommunistiskt samhälle. Ni stämplar allt som inteär marxistiskt som ovetenskapligt och borgeriigl och påstår att de inslagenökar. Vad är det som skall bort? EVAHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle: Apropå det här senasle, att allt som inte är marxistiskt ärovetenskapligt, skulle jag vilja ställa en motfråga: Var hittar i vår moiion? Vihar inte sagt att vi skall rensa bort någonling. Jag får tydligen upprepa vadjag sade tidigare, nämligen all det är de som är verksamma ute viduniversiteten som gemensamt - enligt den mest demokratiska princip man kantänka sig; en människa, en röst - skall få vara med och fatta beslut omkursuppläggning, kursinnehåll och liknande. Så är del inte . Uppenbarligenlyssnade inte på mitt tidigare inlägg.