prot · G109155 · 1977-12-31 00:00:00 — Del är rikligt atl del har rått och råder mycket stor enighel om detförslag som hyresrättsulredningen kom med om att stärka hyresgästkollektivetsställning i förhållande till fastighetsägarna. Och därom råder inte heller nunågra delade meningar. Närvi skrev lagförslaget tyckte jag alt det inte fanns någon större anledning altåterupprepa sig och sida för sida säga ungefär detsamma som ulredningensagt-del varsjälvklarheier. Detta harockså kommit till uttryck i lagförslagel,genom atl det är hyresgäsikollekiiveis ställning som stärks i förhållande tillfastighetsägarna. Vihar däremoi på vissa punkter velat göra klarare preciseringar för all undvikaoklarheter och förebygga tvister. Del är några sådana punkter som Hyresförhandlingslag,m. kommilupp i den offentliga debatten och som också föranlett diskussion här. socialdemokraliska reservation som fogats till utskoltsbetänkandel i denhär delen sägs alt det hade varit angeläget alt ytterligare slärkahyresgäsikollekiiveis slällning på fastighetsägarnas bekostnad i stället föratt ägna lid och resonemang ål hur man skall göra när del uppslår tvist omvilken organisation som skall företräda hyresgästerna. Men jag har letat ochinte någonstans funnil hur socialdemokraterna menar atl man ytterligare skulleslärka kollektivets slällning. Del finns inte etl enda konkret förslag. Detvore intressant atl här få reda på vad man egenlligen är ute efter. Somjag sade i mitt inledningsanförande säger sig nästan alla i det här landet,företrädare för organisationer, i tidningsdebatl eller i övrigl, vara emotmonopol för någon viss organisalion. Del är alldeles riktigt, och jag harocksåsagt detla. Men del visade sig atl när vi kom med etl förslag som de facto möjligl att uppfylla delta mål fick vi mycket kritik på oss. Man talar omsplittring, om gula fackföreningar och annat. Och Per slår här italarstolen och säger atl della är en befängd lanke och all del stora intressevi ägnal åt den här problematiken skulle vara något slags barnsligt inlresse.Jag menar del är grundläggande för vår demokrati hur vi ser lill alt människorkan välja sina egna företrädare. Och jag är stolt över atl vara barnslig om PerBergman vill kalla mig för del i della sammanhang. PerBergman säger att det finns behov av en stark hyresgäströrelse. Jag kaninstämma i all en stark hyresgäströrelse har stora och goda möjligheter atl påett bra sätt företräda hyresgästerna. Men denna styrka skall naturligtvis kommautifrån möjligheterna för folkrörelserna alt övertyga människorna om atl denena eller andra organisationen är bäsl. Del är människornas övertygelse somskall vara ursprunget, inte ett av staten indirekt givet monopol. PerBergman tar upp den solidariska hyrespolitiken. Del är rikligt atl samhällethar elt stort ansvar för all exempelvis kapitalkostnader uOämnas över tiden såalt hyresspliilring undviks. Och där har alldeles påregeringens förslag tagii slörre ansvar genom all subventionsreglernaförändrats för del äldre och nyare beståndet. Jag tycker all hyresgäströrelsenoch bostadsföretagen här har tagit etl stort ansvar. Men det ansvaret ruckas juinte etl ögonblick genom dessa förslag. Närdet gäller bruksvärdesreglerna, vilka kan användas också av allmännyttigabostadsföretag vid prövning av hyror om man får flera olika organisationer altförhandla med, framläggs i proposilionen inga förslag till förändringar, utanden gamla ordningen kvarstår. Visserligen ges möjligheler för grupper atlföreträda sig själva och därigenom påverka sitt boende på etl bättre sätt.Ifall de har inlresse av att spara elström, och annat i sitt boende kande göra delta genom alt kontakta hyresvärden direkt. Då tycker jag atl det inteligger något fel i att de också får ut vinsterna av del sparandel. Såtill den punkl där vi är oense när det gäller de sakliga beslut som skallfaitas, nämligen förhandlingsersällningen. Vi vel atl det redan nu träffas överenskommelser om sådanahär förhandlingsersältningar. Per får ge vilken beskrivning han vill.De facto har sådana överenskommelser om förhandlingsersättningar använts så,att det indirekt varil fråga om medlems-rabatter. a. mol bakgrund avcivilutskottets uttalande tidigare och även med lanke på det missnöje och denoro som de människor känner som inte är medlemmar av hyresgäströrelsen harjagfunnil del angeläget atl få denna sak reglerad, när vi nu skall fatta ellbeslul om förhandlingsordning på hyresmarknaden. Möjlighelernaalt få förhandlingsersäiiningens skälighet prövad gäller inte specifiktHyresgästernas riksförbund utan gäller över huvud taget de organisationer somkommer alt förhandla inom ramen för hyresförhandlingslagen. Per sägeratt parterna får se till att ersättningen blir skälig. Ja, den ena parten harnaturligtvis målsättningen att ta ut så stor förhandlingsersältning sommöjligl, nämligen den förhandlande organisationen, eftersom del alllid innebären positiv sak för den organisalionen. Del minskar behovel av högremedlemsavgifter. Närdet gäller fastighetsägaren, som är den andra förhandlingsparten, ifrågasätterjag om han på ett objektivt och rikligl säll kan företräda den part som inte ärnärvarande vid förhandlingen, nämligen de människor som inte är medlemmar ihyresgästorganisationen. Hyresförhandlingslag,m. Andrevice talmannen tillkännagav all anslag utfärdats om sammanträdels fortsättandekl. PER () kortgenmäle: Man brukar lala om all folkpartister är kluvna. Någon av deras tänkarelär ha sagl så. Men här finner man en folkpartist som är strimlad, förattanvända vår terminologi, och som har en allsidig åsiktssam-mansätlning i dennafråga. Nästan alla synpunkter finns representerade i del anförande som BirgitFriggebo har hållit , i det som anförts i proposilionen och i lidigareuttalanden. Viär överens om lagen, bortsett från delta med avgiften och den skönhetsfläck somutskottet enigt tog borl belräffande del processuella förfarandet och partsrätt att föra talan samt beträffande förhandlingsöverenskommelser. Del ärettegendomligl resonemang som förs i propositionen om all tillvarata den enskildeindividens och frislående föreningars rätt mot organisationen. Jag förslår atl en folkpartist kan lala på del sättet, men vi andra somhar växt upp i arbetarrörelsen och de stora folkrörelser som har att tillvarataekonomiska intressen ser på denna fråga med helt andra ögon. Därför har vikanske inte möjlighel atl möta varandra. Men hur skulle del se ut påarbetsmarknaden om man skulle stimulera till upprättande av konkurrerandefackföreningar, och arbetarna skulle välja den som för ögonblicket bäst kundesköta jobbet för gubbarna på verkstaden -är del mest gubbar påverkstaden, tyvärr. Delär den synen på organisationsuppgiften jag anmärker på. Den innebär ingenstyrka förden enskilde hyresgästen, som inte har något inlresse av atl få Hyresförhandlingslag,m. tillSlånd en rad splittrande föreningar som inte kan samverka inbördes. Närdet gäller den solidariska hyrespolitiken och denna lagstiftning så sade jagall där ligger ell faromomenl som kan skapa ytterligare svårigheter. Om dettahar det inte sagts ett enda ord i propositionen till vägledning för dem somskall handlägga och tillämpa lagstiftningen. Man måste se upp med de effektersom kan uppstå genom att det bildas en rad småföreningar exempelvis i eltallmännyttigt bostadsförelag.som hårdhänt kräveratt få sina egna kostnader somgrundläggande (or hyran och inte del som företaget, hyresgäströrelsen ochsamhällel varit eniga om, nämligen all del skall vara en uOämning avkostnaderna. Deltamed hyresrabatter ärju en helt annan fråga. Men blinkar lampan, såjag harinte en chans all utveckla frågan. Jag kan återkomma i nästa replik, om detblir någon. TORECLAESON (vpk) kort genmäle: Jag vill bara notera atl trots alt jag tog uppen rad punkter där jag varmyckel kritisk till innehållet i detta lagförslag och någol försökte tala omvarför, så förbigick statsrådet i sin replik detta nästan helt. Hon valde attuppehålla sig vid del som regeringen lydligen bestämt sig för att framställasom ett stort problem, nämligen frågan om förhandlingsmonopol och monopolförhyresgästförbundet,trotsaltdei borde vara klart vid del här laget alldetinte förelegat och inte kommeratt föreligga något sådant monopol, och att maninte heller vill ha någol sådanl monopol. Men vill tydligenbila sig fast vid detta. Mot bakgrunden av den uppläggning som skett i diskussionen avdessa frågor betraktas del tydligen som politiskt matnyttigt från regeringenssida. Men jag lycker att man nu borde kunna avfärda detla. Närdet gäller upphävande av förhandlingsordningen sägs ju i proposilionen an enförutsättning för att förhandlingsordningen skall kunna upphävas är att del äruirett att en annan hyresorganisalion avser alt försöka etableraförhandlingsrätt. Denformuleringen kan naturligtvis inrymma räu myckel. Man kan tolka in en hel deliden. Man kan också tänka sig ell läge ulan förhandlingsordning, där deltidigare har funnils en. Visserligen kan del vara utrett att en annanorganisation avser all försöka, som man säger, etablera förhandlingsrätt; menvad händer om avsikten av olika skäl inte fullföljs eller förhindras? Jag tycker det är en lucka i lagen alt det intefinns strängare villkor för upphävande av förhandlingsordningen. Det skullebättre stämma mot lagmotiven i övrigl. Jag undrar om statsrådet möjligen harnågon kommentar till den punkten. Per uppehåller sig fortfarande bara vid föredragandeavsnittetoch säger alt i sak är vi eniga när del gäller lagparagraferna. Ja, men menarverkligen Per att de förändringar som regeringen har gjorti förhållande till ulredningen skulle läggas fram ulan någon som helstmotivering? Här handlar det ju ytterst om människors inflytande, och om manskall ta till stora ord handlar det om demokrati. Det vel vi, att de frågornaär inte lätta atl lösa, och därför krävs det etl visst utrymme för beskrivningnär man vill göra de här förändringarna i förhållande till ulredningen. ToreClaeson har hållit elt långt anförande och där också tagit upp en del av de merallmänpolitiska frågorna som vi ju haft en debalt om tidigare här i kammaren.Jag tänker därför inte gå in på de bitarna i någon speciell ordning. Vidarevill uppehålla sig vid fenomenet monopol eller inte monopol, ochhan säger all vi inte har haft monopol och all del heller inte är någon somsagt sig att vi skall ha del för framtiden. Ja, det är en riktig beskrivningalt det inte finns någon som säger all vi skall ha monopol. Men vad man intevill göra ärju atl de facto följa upp det i lagstiftningen. Vi är nu här ikammaren överens när det gäller lagparagraferna. Per envisas emellertidhela tiden med atl säga all del har resonerats för mycket iföredragandeavsnittet då del gäller att möjliggöra uppnåendet av del mål somalla säger sig vara överens om. Men del ärju så alt utredningsförslaget innebaratl när en organisation en gång hade skaffai sig en förhandlingsordning skulleman pröva de förhandlingsklausuler som är intagna i hyreskontrakten och som ärkopplingen till förhandlingsordningen för den enskilda hyresgästen. Då visadedel sig alt det inte fanns angivet hur man skulle bete sig när en stormajoritet av hyresgästerna ville bli av med förhandlingsklausulerna. Detinnebär de facto alt vi har haft och fortsättningsvis skulle ha det på detsättet, alt en organisalion kunde fortsätta alt förhandla för samlligahyresgäster, trols alt en majorilel av hyresgästerna inte ville vara med omdetta. Hyresförhandlingslag,m. PER () kortgenmäle: För atl inte slarva borl delta med hyresrabatter vill jag bara säga annär det gäl ler hyresrabatterna-som jag känner dem och somjag utgår från atlstatsrådet också känner dem från sin tidigare verksamhet - är del så atthyresgäströrelsen krävt att på hyran få lägga elt belopp moisvarande avgiften tillhyresgästorganisationen, lika för alla som bor i områdel. Delta belopp skallinlevereras till hyresgästföreningen fördem som är registrerade som medlemmar.I fråga om dem som inte är medlemmar får bostadsföretaget behålla beloppetminus förhandlingskostnaden -detla för all det inte på hyran skall märkas vemsom är medlem. Delär ytterst få sådana uppgörelser som förelag har träffat ute i landel; detgäller både allmän ny niga förelag och enskilt ägda hus. Förde förelag som gåttmed på uppgörelser av det här slaget råder ingen enhetlighet i styrelsernaspartisammansättning, utan de är mycket udda företeelser. Uppgörelsernahar alltså motarbetats av alla som känner ansvar för verksamheten. Jag lyckeralt det vore i klarhetens intresse atl behandla den saken som en fråga för sigoch delta med atl läcka förhandlingskoslnaden som en hell annan fråga. En sjuksak blir inte bällre om den motiveras med den sjuka ståndpunkten. Hyresförhandlingslag,m. Sånågra ord om delta alt vi, som jag säger, är eniga om lagen. Lagförslagelsom del utformats i propositionen är såviit jag begriper - och jag har i mintur försökt skaffa mig kunskaper genom andra som har samma värderingar som jagi de här frågorna men som är lagklokare än jag - bara en förlängning avhyresrättskommitléns lagförslag. Det är inga nyheter, det är inga ändringar;det är samma sak. Men vad som inte är samma sak är all den text som finns i detman kallar för molivultalandena-alla de synpunkter som finns framförda för allpassa på folkpartistiska innemöten och som man excellerar i sida efter sida.Man säger all hyresgästerna skall välja sina egna förelrädare, och del hävdadeockså siaisrådel här. Visst skall de göra del i organisationerna, men inteskall vi väl ha en organisalionsfiora bara förden här-som man säger-underbarafriheten på hyresmarknaden. Det skulle ju bli fallet om man tillät hurdanaorganisationsbildningar som helst. Jag är alldeles övertygad om atl vi i daginte skulle ha den levnadsstandard som vi har för de breda lagren om vi intehade haft en enhetlig, stark fackföreningsrörelse på både arbetar- ochOänstemannasidan. Önskemål finns om atl del skulle kunna finnas en sådanverksamhel också på hyresgästsidan. Man skall värna om det intresset och inteom del motsatta - all skapa splittring på hyresmarknaden. (vpk) kortgenmäle: Jag vill i anknytning lill den diskussion som vi lydligen inte, trotsdeklarerad enighet, kommer ifrån säga all jag tycker alt hela den diskussionen,även , har krånglats lill litet grand i onödan. Hyresgäströrelsenhar, vare sig vi vill eller inte, faktiskt en sådan slällning alt den ärbostadsmarknadens motsvarighet till fackföreningsrörelsen på arbelsmarknaden.Följaktligen vill i vaOe fall jag se hyresgäströrelsens kamp för bl. a. ettsådanl förhandlingsavlal som är på väg som elt komplemenl lill den fackligakampen, bortsett ifrån om man sedan menar all den skulle kunna föras betydligtmer effeklivi eller på elt annal sätt. Vi vet alt hyresgäströrelsen i likhetmed fackföreningsrörelsen för en kamp för bättre levnadsvillkor. Del gäller dåbostaden och den sociala och fysiska miljöns kvalitet och innehåll. Den kampenkommer naluriigtvis all tillta och breddas som en naturlig följd av det arbelesom pågår inom hela bostads- och planeringssekiorn. Jagvill deklarera alt det, oavsett om det har lämnats möjligheter öppna för andraorganisationer att komma in när det gäller förhandlingar på hyresmarknaden,självfallet är hyresgäströrelsen som med stöd av lagstiftningen skall vara medoch genomföra en förbättring av samhällsplaneringen, av bostadsmiljön och avförvaltningen. Om skulle besluta att ge förhandlingsrätt om hyroroch miljöfrågor på ännu lösare grunder än väci man nu har giort och därigenomöppna möjlighelerna för flera små "gula" hyresgästsammanslutningar,skulle del helt säkert bara bli för en mycket . Hyresgästerna självaoch hyresgäströrelsen som sådan kommer självfallel att se lill althyresgästerna företräds på ett sådant sätt atl möjligheterna för andrasammanslutningar alt komma in i det här sammanhanget nära nog är uteslutna. Beträffande förhandlingsersättningen är det vikliga och del nya altdel, eftersom den saken nu erkänns även i lagstiftningen, kommer att innebäraen styrka för hyresgästorganisationerna när del gäller uttaget avförhandlingsersältning. Mot bakgrund av vad som bl. a. under de senasle dagarnahar hänt ute i landel harjag styrkts i min uppfattning atl vi har gjort rättsom i lagstiftningen har tagit med möjligheten att få storleken och skäligheienpå förhandlingsersällningen prövad och -den viktigaste bilen -alt hyresgästernaskall upplysas om hur slor förhandlingsersättningen är. Vitvistar om huruvida man kan använda förhandlingsersättningen som en form avmedlemsrabatt eller inte. Det ärju så att man kan ta ut en så storförhandlingsersältning av alla hyresgäster, oberoende av om de är medlemmareller inte, alt det inte längre behöver vara nödvändigi atl la ut någon somhelst medlemsavgift av dem som är medlemmar i hyresgästorganisationen - det ären möjlighet. UtnytOar man den möjligheten - och fastighetsägaren går med pådet - är del all bakvägen införa ell syslem med medlemsrabatier. Somjag tidigare sade har ulvecklingen på marknaden under den senaste liden styrktmig i uppfattningen atl del är riktigt all ha den här prövningen, bl. a.därföratt de oorganiserade hyresgästerna inte skall förledas lill att lyckailla om hyresförhandlingar över huvud tagel genom atl de upplever väldigaorättvisor när man bakvägen tar ut sådana här medlemsrabatier. Såtill resonemanget om en enhetlig och stark rörelse. Jag har tidigaredeklarerat, och jag kan göra det , atl jag anser och tror atl enstark rörelse har slörre och bättre möjligheter all företräda sina medlemmar. PerBergman gör en koppling till fackföreningsrörelsen. Ja, visst har den blivitoerhört stark - för att man lyckats övertyga människorna om att det är rikligtall ha stora och starka organisationer. Människor har anslutit sig lillfackföreningsrörelsen, och del är grunden till styrkan. Jagmenar atl det är en viktig grund för folkrörelserna att kunna övertygamänniskor om alt styrkan kommer av alt man frivilligt ansluter sig lill olikafolkrörelser. Hyresförhandlingslag,m. Om angelägenheten atl genomföra hyresförhandlingslagen tycks enöverväldigande majorilel i den här kammaren vara ense. Del är möjligt all dettamedför atl de detaljer i lagförslaget, som vi inte är överens om, då förstorasupp i debatten litet mer än som är nödvändigi. Delär svårt att undvika upprepningar i diskussionen, eftersom den redan har späntöver hela fältet. Jag skall därför korta av mitt anförande och gå direkl in påcivilulskottels behandling av lagförslaget. Jag vill därvid konstatera atl delvid vår behandling av propositionen i stort sett rält enighet om huvudlinjernai lagförslaget. Det är ett enigt utskott som tillstyrker vissa ändringsförslagsom förts fram i motioner. Del gäller bl. a. det processuella förfarandet iärenden, där olika konkurrerande hyresgästorganisationer uppträder vid sidan avvarandra. Del gäller också vissa särbestämmelser för Hyresförhandlingslag, m. m. Viktigtför framliden är att notera all ulskollel enhälligt slällt sig bakom eltmotionsyrkande från socialdemokraterna, som innebär atl frågan om hur man skallgå till väga ifall de kollektiva förhandlingarna strandar bör bli föremål förytterligare ulredning. I samband därmed föreslår också utskottet att riksdagenbegär en utvärdering av bruksvärdessyslemet. Syftet skall vara atl justerabruksvärdesreglerna på de punkter där de kan behöva anpassas lill denutveckling som ägt rum på hyresmarknaden , då bruksvärdessystemetinfördes. Så några ord om de reservationer som utskottets socialdemokratiskaledmöter har fogat till belänkandet. Det är egenlligen två reservalioner sombehöver kommenteras. Ireservationen I krävs alt skall ge regeringen till känna altregeringen skall följa tillämpningen av den nya hyresförhandlingslagen ochvidta de åtgärder som kan behövas för alt förhindra all samhällets bostadspolitiskamålsättningar motverkas. Som utskottets vice ordförande nyssframhöll befarar reservanterna all hyresförhandlingslagen kan leda till allorganisationsväsendet på hyresmarknaden splittras upp och att det i sin lur kanmedföra risk för en hyresspliilring, som inte är motiverad av skillnader ilägenheternas bruksvärde. Frånutskotlsmajoritetens sida menar vi att det inte finns saklig grund förreservanternas farhågor. Reservanterna anser tydligen att det är riskfulll alllåla hyresgästerna i elt hus själva beslämma dels om de vill ha kollektivaförhandlingar för det huset eller inte, dels vilken organisalion som i så fallskall representera dem i förhandlingarna. Vi delar inte den bedömningen. Enförutsättning för alt del kollektiva förhandlingssystemet skall fungera utanstörningar är enligt vår uppfattning att det omfattas av hyresgästernasförtroende och alt hyresgästerna känner att de har möjlighet alt påverkaförhandlingsresultatet. Atldessa boendedemokratiska krav skulle kunna få negativa konsekvenser förbruksvärdessystemet har vi svårt alt förstå. Bruksvärdessyslemet bygger ju påatt hyresnivåerna för olika delar av bostadsbeståndet i första hand skallbestämmas genom fria förhandlingar. Hyresförhandlingslagensfrämsta syfte kan ju sägas vara att underlätta för hyresgästerna att bedrivaförhandlingarna på det sätt som de finner mest effektivt och ändamålsenligt.Hyresförhandlingslagen ligger alltså helt i linje med intentionerna bakombruksvärdesreglerna. Enligtvår uppfattning är det, herr lalman, en självklarhet att det ingår iregeringens uppgifter alt uppmärksamt följa tillämpningen av en ny lag och attvidta sådana åtgärder som de prakliska erfarenheterna kan ge anledning till.Något skäl för alt nu göra en särskild markering föreligger enligtvår uppfattning inte. Därför yrkar jag avslag på reservalionen 1. Reservationen2 går ut på atl bestämmelserna om förhandlingsersättning skall utgå urhyresförhandlingslagen. Ulskoilsmajoriteten har ansett att det är nödvändigiatl lagen innehåller vissa grundläggande regler på denna punkt, vilket ocksåbetonats av fiera remissinstanser. Bakgrunden till att det enligt vårmening behövs sådana regler är de yrkanden om medlemsrabatier i olika former,som har utgjort ell omdiskuterat inslag i hyresförhandlingarna under senare år.I dag har del ju också förekommit en diskussion härom mellan statsrådetFriggebo och Per . Jaglycker atl del är onödigt alt här i kammaren gå in på frågan om i vilkenutsträckning sådana yrkanden har framförts vid förhandlingarna. Enligt minmening bör det räcka med att konstatera att del finns belägg för au sådanayrkanden förekommit och atl de har gett upphov lill irritation både blandhyresgäster och bland hyresvärdar. För alt förebygga misstankar somkan ge näring åt en sådan uppslitande debatl, tillstyrker vi propositionen pådenna punkt. Med det sagda vill jag, herr talman, yrka avslag på reservationen2. 1vår behandling av propositionen har vi också haft att la ställning lill vissayrkanden som forts fram i motioner kommunisterna ocharbetarpartiet kommunisterna. Utskottet har enhälligl avstyrkt samlliga dessamolioner, och jag nöjer mig med atl i detta sammanhang hänvisa till demoliveringar för avslag som redovisals i belänkandel. Meddessa ord, herr talman, vill jag på samtliga punkter yrka bifall tillulskoilets hemställan. Hyresförhandlings-lag, m. m. PER () kortgenmäle: sade att vi socialdemokrater är rädda föratt låtahyresgästerna själva bestämma vilka som skall förhandla för dem, men han vetmycket väl all vi inte vill vara förmyndare över hyresgästerna eller vill attnågra organisationer skall vara det. Somjag försökte klargöra i mitt tidigare inlägg ärden prakliska situationen denatt allmännyttiga bostadsförelag har tillämpat det här systemet och attde har goda erfarenheter. skall erfarenheterna alltså överföras på denprivata sektorn, där hyresgästen behöver samhällets slöd för atl få den frihetsom han har inom den allmänna sektorn. Då kan det finnas risk för alt del somär de allmännyttiga företagens, samhällels och Hyresgästernas riksförbundsuppgift, atl föra en solidarisk bostadspolitik, kan komma atl ifrågasättas ochäventyras. Vi säger inte all del kommer alt gå illa, men det finns en risk.