prot · G109154 · 1977-12-31 00:00:00 — attriksdagen med bifall till moiionen 1977/78:393, yrkandel 6, som sin mening avregeringen lill känna vad reservanterna anfört, 9. beträffande bidrag till kommunerna för rådgivnings-och informations verksamhet m.m., vari reservanterna ansett att utskottet under 15 borl hemställa attriksdagen med anledning av regeringens förslag och med bifall lill moiionen1977/78:393, yrkandel 3, skulle a) medge att bidrag fick bevilijas intill elt beloppav , b) som sin mening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört omförutsättningarna för all ulnyUja della medgivande, 10. belräffande ulbildning av fasligheisskölarem. fi., vari reservanterna anselt all utskottet under 17 borl hemställa atlriksdagen med bifall till motionen 1977/78:846 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört, 11. beträffande energisparstöd för hus som uppförtssom fritidsbostad, vari reservanterna ansett att utskottet under 20 bort hemställa altriksdagen med bifall lill motionen 1977/78:851 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört. Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrande avPer , , , , ,Per och (samtliga s) beträffande energibesparingi personalbodar. Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. Diskussionen om energisparandet handlar ofta om de helautomatiskaspjällregulatorernas egenskaper, om det energitekniska tillståndet hos småhusbyggda eller spareffekterna med individuell mätning av tappvarmvatteni fierbosladshus. För atl man skall kunna förverkliga ell energisparprogrammåste naturligtvis sådana frågor behandlas. Men del får aldrig medföra att vitappar visionerna och de långsiktiga målsättningarna. Vi måste komma ihåg attenergisparandet motiveras av alt vi strävar efter ett bättre samhälle inomramen för en god hushållning med energi och naturtillgångar och en rättvisarefördelning av den materiella välfärden. Vi får aldrig förlora oss så i detekniska problemen att vi glömmer att del ärden ekologiskt anpassadesamhällsutvecklingen som måste ligga lill grund för energipoliliken. Även omdet finns tekniska och administrativa problem så är det den politiska viljansom avgör om vi skall lyckas. Jagär medveten om alt den förra regeringens kraftiga satsning på kärnkraften harutgjort och fortfarande utgör ett aktivt hinder för energisparande och förensatsning på energi från solen, vinden och andra förnyelsebara källor. Genom atlkonkurrera om resurserna och genom alt stödja en centraliseradsamhällsutveckling där de "mjuka" energiformerna är svårare allsamordna har kärnkraftspoliliken haft sin negativa inverkan. Vidiskuterar regeringens energipolitik, och vi kan konstalera att steg försteg lämnar vi den tidigare energipolitikens inriktning. Satsningen påhushållning och säkerhet är nu centrala moment. Målmedvetenheten och denpolitiska viljan skall även forisättningsvis hjälpa oss från de bindningar somlidigare politik utgjort. Förungefär 13 månader sedan hade vi häri en debalt som också handlade omhushållning med energi i byggnader. Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. terat en proposition somlade grunden till ett kraftigt ökat energisparande. Av civilulskottelsbehandling av den propositionen framgår atl socialdemokraterna ville spara bl.a. följande väl genomtänkta och grundligt verklighels-förankrade ord åleftervärlden: "Regeringensförslag är mer elt hinder än elt slöd för en effektiv verksamhet- . Av omskrutna ambitioner i fråga om energispa rande återstår i huvudsak administrativa åtaganden." anmärker man i stället på all det är för stora ambitioner utan administration. Socialdemokra terna vägrar se det systematiska mönstret, den genomtänkta strategin. Successivt lägger vi fram förslag som flyttar fram positionerna i vår planmässiga hushållningspolitik. Frånsocialdemokratiskt håll påstod man då också alt egentligen satsades inte mer påenergisparande efter regeringsskiftet än före. Vi kan nu - alltså ca ett årefter debatten - avläsa vad som verkligen har skett. Del sista budgetåret vilevde med en socialdemokratisk budget och ett socialdemokratiskt bomärke påenergisparandet satsades 326 milj. kr. på energisparande i byggnader. Åretdärpå är moisvarande siffra 958 milj. kr. Jag vill gärna erinra om dessasiffror och på detta sätt något belysa trovärdigheten i de socialdemokraliskaangreppen på regeringen. Toneni inlägg från samma debatt kan karakteriseras med några kortacitat: "handlingsförlamad", "förhalningstaktik","människor föriorar tron på demokratin", "del nya systemet är såkrångligt alt ingen kommer att kunna begripa sig på det" - alll della medanledning av regeringens proposition. Jag är den förste alt erkänna att allamänniskor kan ta miste, . Därför skadar det aldrig med en vissödmjukhet när man talar om en framlid som alllid innehåller ell visst mått avosäkerhet. Underarbetet med den föreliggande sparplanen lillsalles en särskild expertgrupp påbostadsdepartementet med uppgift atl utarbeta underiag för regeringensproposition. Den departementspromemoria som ligger som bilaga lillpropositionen innehåller en redovisning av en mycket ingående analys avsparmöjligheterna. Tillsammansmed planverkets rapporter förfogade vi alltså över elt väl dokumenterat ochgenomarbetat material. Delta material redovisar mol bakgrund av vad som ärsamhälleligt lönsamt en fullständig utvärdering och redovisning av olikaåtgärder. Även behov av arbetskraft och produktionskapacitet har beräknatsliksom programmets effekter på bytesbalansen och bruttonationalprodukten. Regeringenföreslår ett sparmål som medför en besparing på mellan 39 och bruttoperårtill en investeringskostnad av under entioårsperiod. Programmetger sysselsättning åt 20 000-30 000 personer. Detta är av slor belydelseursysselsäitningspolilisk synpunkl. Del är framförallt byggnadsarbetare sombehövs. Sparmedlen medverkar till en tryggare utveckling för dem som äranställda inom byggnadsindustrin. Eftersom energisparinvesle-ringarna ärimportsnåla får sparplanen också en positiv inverkan på vårt landshandelsbalans. Av civilutskoiietsbehandling av den presenterade sparplanen kan konstateras, atl detnu inte råder några delade meningar om hur regeringens ambitioner beträffandeenergisparandet skall bedömas. Civilulskottel skriver: "I prop.1977/78:76 föresläs nu atl en avsevärt ökad ambitionsnivå läggs fast avriksdagen i frå:ga om åtgärder som främjar energihushållningen i befintligbebyggelse." har sin belydelse i den debatt som ifrågasatt om denhär proposilionen kommer alt medföra all olja eller elenergi sparas. Vårt landhar försatts i en silualion där vi lill är beroende av importerad olja förvår energiförsöOning. Egenlligen är det ganska självklart all mot bakgrund avdenna energipolitik - eller snarare brist på energipolitik - sparas i förstahand olja när man sparar energi. En del av besparingarna som behandlas i denhär propositionen avser eluppvärmda byggnader. Därigenom får vi en visselenergibesparing. Med tanke på vad som gäller om utbytbarhet mellan olja ochel, är det emellertid intressantare att konstatera, atl genom en ambitiösareenergihushållning kan en totalt sett likvärdig oljeförbrukning kombineras meden lägre elenergiförbrukning. Därför bidrar den nu akluella proposilionen lillall energisparproposilionen alltmer endasl har inlresse frånantikvarisk synpunkt. De elprognoser som ligger till grund årsenergipolitiska beslut och därmed också för beslutet om de 13 kärnkraflsreaklorernaär- för atl uttrycka sig försiktigt - inaktuella. energipoliliskabeslut byggde ju på en elenergiprognos på ca för . Senareprognoser, som bl. a. har fullt kapaciteisulnyujande inom induslrin somförutsättning, pekar på en förbrukning som snarare understiger än överstiger120 TWh . Jagskall nu beröra några av de frågor som tas upp i de socialdemokratiskareservationerna. Socialdemokraterna i utskottet är inte nu beredda att taställning till etl långsiktigt energisparprogram. Man påslår nu alt det intefinns tillräcklig grund för ett sådanl beslul. Samlidigl försöker man framståsom om man var intresserad av ett ambitiöst energisparande. Hur skall det kunnaske ulan att statsmakterna, genom att ange ell långsiktigt mål, lägger grundentill en målmedveten energihushållning? Socialdemokraternatalar i reservationen i allmänna ordalag om "etl fortsalt planmässigtarbete för atl komplettera ett beslutsunderiag" och alt "preciserariktpunkter för energisparandet i bebyggelsen" samt "all göra enavvägning av den totala resursanvändningen inom energipolitiken". Detfinns inte någon anledning att avvakta med beslut rörande samhällsekonomisktmotiverade investeringar. Dessa investeringar i kombination medenergisparsiödels utformning leder också lill lägre hyror än vad som annarsskulle ha blivit fallet. Men socialdemokraterna tycks endast vara intresseradeav att utreda mera, remissbehandla, samordna, bereda osv. Iproposilionen anges alt fr. o. m. /80 kommer endasl bidrag ochsubventioner atl direkt belasta statsbudgeten. I regeringens direktiv till dens. k. energispardelegationen betonas alt "förslag om systemels tekniskauiformning måste utarbetas med utgångspunkt i kravet att systemet inte larmedföra en försämring i den enskildes möjligheter all på en smidigl .sätt fådet stöd han är berättigad till". I finansutskollels yttrande överproposilionen sägs all "den föreslagna ändringen i formerna för finansie- Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. ringen av energisparåtgärdernasaknar betydelse selt i etl realekonomiski sammanhang." Civilulskoltetsmajoritet tar stöd i des.sa citat. Därmed borde också frågan vara avförd somstridsfråga. Men de .socialdemokratiska reservanterna i ulskollel skriver allmilt ultalande om förändrad finansieringsteknik är "ägnat alt undergrävatilltron lill statsmakternas vilja all främja investeringar ienergisparsyfte". Opposilionen i civilulskottel menar tydligen att delverkar logiskt att samlidigl som regeringen presenterar en energisparplan somär unik i världen, så gör det ansvariga statsrådet uttalanden som är ägnade alt"undergräva tilltron" lill förslagel. Så handlar inleden nuvaranderegeringen. Regeringen har i stället, som jag lidigare sade. klart sagt ifrånatt det nya finansieringssystemet inte får medföra försämringar för denenskilde. Dei årets budget ursprungligen anslagna pengarna för energisparande tog slutredan i höstas. Tilläggsanslag har därför beviljats. Medvetenheten ombetydelsen av att spara energi har alltså visal sig vara myckel stor.Socialdemokraterna har kritiserat sparplanen för atl den inte innehållertillräckligt med administrativa regleringar och obligatorier. Jag anser alt delär helt klart att de genomförandeålgärder som regeringen nu föreslår elleraviserar är fullt lillräckliga i energisparplanens inledningsskede. Följandeålgärder förOänar särskilt att nämnas: Teknisk rådgivning lillfastighetsägare från kommunerna. Stöd till kommunerna fördessa insatser. Differentieringav stödet med hänsyn till bl. a. skillnaden mellan samhällsekonomisk ochprivatekonomisk kalkyl. Besiktningen skall bli ellvillkor för lån efter en övergångstid. Attverkligen ålgärder enligt besiktning genomförs kan också bli villkor för slöd. Förändringav hyres- och bränsleklausuler och införande av individuell målning ochdebitering. Effekiivisering ochförenkling av långivningen. Endelegalion för samordning och ulvärdering m. m. har inrätlals. Den skallsamordna myndigheternas verksamhel och regeringskansliels arbele vad gällerulbildning. resurstillgång och konjunkturanpa.ssning m. m. Mankan påstå all delar av detta är förslag som inte kan genomföras . Vi redovisar en genomtänkt strategi som gör det möjligl all redanfrån böOan upprälthålla ett högt energisparande. Delär också skäligen poänglöst alt ropa på regleringar, när del inte finns någraresurser eller andra förutsättningar för att genomföra dem. Med vår strategihar vi möjlighet atl successivt anpas.sa styrmekanismerna. Regleringar kanföras inom de behövs och närdet finns förutsättningar föratt göra demeffektiva. Avvad jag lidigare har sagt har del framgått att vi inte på något sätt kommer attslå oss till ro efter beslut . I reservationen i ulskottet harsocialdemokraterna förutsatt atl tillsättningen av energispardelegationen intemedför att "det departementala ansvaret för ett kraftfullt och målmedvetet agerandeinte anses ha avlösts". Jag har funderat över om Nr 154 jag skall se dettauttalande som en komplimang. Även om socialdemokra- Fredaeen den temas röstläge tonats nerbetydligt från föregående års energihushållnings- 26 mai 1978 debalt via densocialdemokratiska partimotionen lill reservationen i utskot- _ tel, kanske jag ändå inteskall förvänta mig några artighelsbelygelser från Enersisnarnlanoppositionen. Hur som helst - delegationen kommer självfallet att arbeta i /-. ijpf]fj,/jo bebvs-nära samarbete med departementsledningen. Ordförande idelegationen ärju qelse m m också statssekreteraren ibostadsdepartementet. Det är med lätt hjärta som jag även fortsättningsvis tarpå mig huvudansvaret för energihushållningen. Förall återgå lill del arbele som ligger framför oss vill jag nämna några exempel: Energisparplanen skall fortlöpande anpassas tillnya kunskaper och ändrade förutsättningar. Två förslag till ändringar i byggnadsstadgan skallremissbehandlas. Förslagen avser viss vidgning av byggnadslovsplikten och kravpå utseende av ansvarig arbetsledare för vissa icke byggnadslovsplikligaarbeten av betydelse från energihushållningssynpunkt. Beslutanderätten i ärenden som berör energisparslödelskall delegeras från länsbostadsnämnderna till kommunerna. 1 samband med ökningen av samhällets insatser påenergisparområdet bör en längre gående differentiering av stödets användninginföras. Sammanfauningsviskan sägas, alt även i fortsättningen kommer ener-gisparfrågorna atl la en slordel av regeringens tid i anspråk. Jagvill avslutningsvis citera inledande avsnitt årsenergiproposition. Där heter det: "Åtgärder som syftar till atl dämpa energiförbrukningen fårinte ske i sådan takt och omfattning att det medförsysselsättningssvårigheier, belalningsbalansproblem eller hindrar fortsattekonomisk utveckling och social uOämning." Meddetla utlalande som bakgrund vill jag slå fast alt energisparplanen medför bl.a. följande: Ett ökat arbetskraftsbehov på mellan 20 000 och 30000 personer. En klart positiv effekt på bytesbalansen, eftersomoljeimporten kommer atl minska. Resurser frigörs för en nyttigare användning i ochmed att det endast dröjer mellan tre och efter avslutat tioårsprogram,innan de resur.ser som satsats på energisparande åtgärder betalas tillbaka iform av minskad energiförbrukning. Efterall därutöver ha konstaterat atl ju lägre den enskildes inkomst är. desto större andel tar energiförbrukningen av hans budgei, skulle jag vilja säga: Åtgärdersom syftar till atl dämpa energiförbrukningen måsle vidtas i en sådan takt och omfattning att de bidrar lill en ökad sysselsättning, förbättrar handelsbalansen och främjar en fortsatl ekonomisk utveckling och social uOämning. En jämförelse mellan detta uttalande och ger skillnaden mellan regeringens och socialdemokraternas hushållningspolilik i ett nötskal. Energisparplan för befintlig bebyggelse, m. m. Den akuta oljekrisen innebar kännbara påfrestningar för vårtland och de flesta andra länder. Vi dras fortfarande med svåra efterverkningaroch anpassningsproblem till följd av den. Ändå vardetla bara en föraning om delångt fariigare och mer dramatiska situationer som kan drabba oss inom dennärmaste tioårsperioden. Menenergikrisen blev också en hårdhänt och nyttig påminnelse om hur bråttom det äralt formulera en strategi för framtidens energiförsöOning. Vi måste utvecklaett system fören säker och billig försöOning av den energi som behövs förattlillgodose viktiga mänskliga behov med minsta möjliga risker för hälsan ochmiljön. Vår förmåga att lösa denna uppgift blir avgörande för möjlighelerna atlförsöOa världens snabbi växande befolkning och ge folken i tredje världen enchans lill utveckling till människovärdiga levnadsförhållanden. Men också föross i de rika industriländerna är valet av elt energiförsöOningssyslem avavgörande betydelse för sysselsättningen, den fortsatta välfärdsutvecklingenoch valel av framtidens samhälle. Detär därför nödvändigi alt vi lär oss att på etl mer intelligent och ansvarsfulltsätt utnytOa den vikliga resurs för ulvecklingen av goda levnadsförhållandensom energin ulgör. De viktigaste insalser som kan genomföras härförärail ökasparsamheien och effektiviteten i energianvändningen samt all utveckla nyaenergikällor och säkrare och bättre metoder atl UtnytOa nu kända energikällor. Dettaställer krav på att vi tar kunskap och förnuft samt den moderna teknikens ochforskningens alla resurser i vår Oänst för alt lösa dessa problem. Det kräveren planmässig hushållning med gemensamma resurser. Det kräver solidaritet ochsamarbete, inie minst iniernaiionelli. Socialdemokralinsåg oljekrisen som en uppfordran lill handling. Genom beslut blev viförst i väriden med alt svara på den ulmaning som oljekrisen innebar. 1975 årsbeslul var ett program för samordnade ålgärder i syfte atl fa bällre grepp omenergiförsöOningen och lägga fast huvuddragen i en övergripandeenergiplanering. 1975års beslut var unikt också genom det säll på vilket del hade förberetts. Detföregicks av etl mycket omfattande utrednings- och remissarbete. Men dessutomdeltog 10 000-tats människor i studiecirklar, föreningar, rådslag och denoffentliga debatten i förberedelserna. Deras arbete påverkade direkt de beslutsom , efter förslag från den socialdemokraliska regeringen, fattadeden 27 och nästan . Denförsta och viktigaste punkten beslut var ett program för all minskatakten i den lidigare mycket snabba ökningen av energianvändningen. Undermottot "Dämpad ökning av energiförbrukningen" lade vid då fasl delhittills mesl ambitiösa målet i världen för förbrukningen av energi. är vikligl atl betona att beslutet, enligt vad som uttalades ipropositionen, innebar "inledningen till en planmässig hushållning påenergiområdet". Del var med andra ordförsta steget i en energipolitik, som steg för steg skulle utvecklas ochförbättras i takt med att nya erfarenheter, ökade kunskaper och förändradeförulsättningar föir energiförsöOningen gjorde detta möjligt och nödvändigi.Detta gällde inte minst för hushållningen med energi. Nästabeslul, som alliså borde utgå från en höjd ambitionsnivå, skulle tas 1978. Dåborde man kunna, uttalades del, dra nytta av erfarenheterna av de 1975 beslutadeåtgärderna för hushållning med energi - förutsatt atl en systematiskulvärdering verkligen kom lill slånd i lid - samt av kunskaperna från deforsknings- och utredningsuppdrag som då lades ut, inte minsl av de uppdrag somgavs åt statens planverk och energisparkommiitén. Ulvecklingen efter 1975har visal: De mål som ställdes upp är svåra att nå. Målet var en sänkning avenergianvändningen ilokalbesiåndelmedO,. Det våren förutsättning för att deltotala hushållningsprogrammet skulle lyckas. Det målet har ännu inte nåtts.Elvy . Och de totalt minskade siffrorna för förbrukningen beror ju pånedgången i industriproduktionen. Det är av inlresse att då också lala om attenergianvändningen per producerad vara har ökat p. g. a. ineffektiviteten iinduslrin, inte minskat. Del framgår också av statistiken. Det kommer att dröja innan vi har så goda kunskaper som vi skullebehöva om möjlighelerna att effektivt spara energi. Men redan nu bör det varamöjligt atl på basis av nya kunskaper och erfarenheter förbättra våra insatserför energihushållningen. Den globala energiförsöOningssituationen är långt allvarligare än vadvi 1975 var medvetna om. Två faktorer har kommil all framstå som särskiltbetydelsefulla. Fördelförsta: behov av alt kraftigt öka sin energianvändning för atl faen chans lill ulveckling. Med lanke på att majoriteten av världens folk bor iu-länderna innebär det all världens totala energiförbrukning måsle ökaväsentligt , som i-länderna måste minska sinenergiförbrukning drastiskt. Fördet andra: den utomordentligt svåra situationen lill följd av den ökadeknappheten på olja. Risken för kontinuerliga prishöjningar och problem medoljetillförseln gör att vi måsle öka ansträngningarna att minska vårloljeberoende. Detlainnebär, herr lalman, all vi nu måsle skärpa kraven på hushållning ocheffektivare användning av energin. Om detta råder del bred enighet. Del ärockså etl av de viktigaste resultaten av arbele. 1del förslag lill nytt socialdemokratiskt program för energipolitiken som undervåren varil ute på remiss ute i partiorganisationerna och som skallfastställas av partikongressen lar vi åter igen fram hushållningen som denförsta och viktigaste punkten i programmei, under rubriken hushållning.Den syn som präglar programförslaget anges på följande säll; "Socialdemokralinvill främja en utveckling som bygger på allas räll till etl människovärdigtliv. Därför eftersträvar socialdemokratin en planerad hushållning med våragemensamma tillgångar. Vår energiförsöOning bygger f n. i hög grad på ickeförnyelsebara naturresurser. Därför vill vi styra Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. Energisparplanför befintlig bebyggelse, m. m. ulvecklingen så attåterhållsamhet i energiförbrukningen främjas. Påkort sikl måste vi ha mer energi förden produklion som möjligt för ossatt minska orättvisor och avskaffa kvarvarande brister i välfärden. Pålängre sikt är energianvändningens ökningstakt ytterst beroende av vilket slagssamhälle vi vill ha. Vi kan medvetet välja alt utveckla samhället så attökningslakten begränsas utan alt vi därför eftersätter det stora behov avenergi som är nödvändigt för en effektiv produktion, vilket i sin tur ärgrunden för vår välfärd. Elt samhälle som satsar på fördjupad välfärd, socialomsorg, sjukvård, ulbildning, kolleklivlrafik och kulturupplevelser, blir ettgou samhälle med hög livskvalitet och ell mindre energikrävande samhälle än detsom främst uppmuntrar privatkonsumtion." 1programmet och i den parlimolion som vi har väckt i har vi också lagtfram en rad förslag för att tillgodose kravet på en skärpt energihushållning ibebyggelsen, i industrin och i transportsektorn. Del innebär ökad ekonomiskstimulans lill sparåtgärderna, och det innebär krav på översyn avadministrationen av energisparslödel och på en ulvärdering av elTeklerna av delidigare beslutade åtgärderna - del kravet har vi framfört , bl. a.genom förslaget om en försöksverksamhet i , som riksdagsmajoriletenständigt har avvisat. Del innebär krav på atl vi måste klarlägga vilkastyrmedel som behövs och krav på ökad salsning på forskning om och utvecklingav effektivare energianvändning. Menkravet på hushållning med energi måsle också enligt vår mening påverka helasamhällsplaneringen. Det räcker inte med åtgärder i enskilda hus, anläggningaroch trafikmedel. Hela samhällels utformning, bebyggelsestrukturerna,arbetsplatslokaliseringarna och trafikförsöOningen har avgörande betydelse förenergiförbrukningen. Glest och planlöst utspridd bebyggelse, länga avståndmellan bostäder och arbetsplatser och rekreationsområden med därav följanderesavstånd leder till slöseri med energi. I ett medvetet program förenergihushållning måste därför ingå alt man lar itu med frågan om hur man i denövergripande samhällsplaneringen kan främja en bällre hushållning med energin. Detkrav på samhällsplaneringen som behovet att förbättra energihushållningenställer kan också ofta samspela med krav på andra angelägna åtgärder, t. ex.:Ombyggnad av byggnader för handikappanpassning, omvandling avlägenhetsbeståndet eller modernisering och sanering. Komplettering avbostadsområden för atl motverka segregation eller sanera splittrade bostadsmiljöer.Insatser på bred front för en bättre boendemiljö i enlighet med de förslag somvi presenterat i . Åtgärder för en bättre arbetsmiljö -som i sin lurockså ger möjligheter att lokalisera arbetsplatser i anslutning tillbostadsområden.