prot · G10919 · 1977-12-31 00:00:00 — har frågal mig om jag är beredd all ge kammaren enorientering om regeringens syn på filmcensurfrägorna och vilka åtgärder som man är bereddall vidta för atl bekämpa underhållnings-väldet i film och TV, Enliglbiografförordningen måste all film som skall visas offentligt vara godkänd avslalens biograföyrå. I förordningen anges på vilka grunder biografbyrån fårförbjuda en film hell eller delvis. De viktigaste av dessa är då visningen pågrund av det sätt på vilket händelserna skildras och det sammanhang i vilket deförekommer kan verka förråande eller skadligt upphetsande eller förieda lillbrott. Dessutom flnns möjligheler för biograföyrån att ingripa mot filmer päutrikes- eller försvarspolitiska grunder eller då visning uppenbarligen skullestrida mot allmän lag. Ifråga om visning för barn gäller dessuiom all en film eller en del av en filminte får godkännas för visning för barn eller för barn som fylltelva men inle om den kan vålla dem psykisk skada. I en propositionsom nu ligger på bord föreslås ytterligare en åldersgräns vid sjuår. Regeringenhar uppdragit åt den kommitté som skall utreda frågan om en nyytlrandefrihetsgrundlag att överväga om det finns tillräckliga skäl att behällanågon form av vuxencensur på filmens område. Om kommittén skulle stanna för attvuxencensuren bör avskaffas, får den enligl sina direktiv bl. a. överväga om istället möjligheterna att ingripa i efterhand bör utvidgas genom en bestämmelseom pornografi och våldsframställningar. fall då den nuvarande regeringen har avgjort besvär över bio-graföyränsbeslut i filmcensurärenden har samma praxis följts som . Närdet gäller televisionsprogram är det radionämndens uppgift att övervaka atl programverksamhetenbedrivs i enlighet med radiolagen och avtal med staten. Nämndenhar visal all den ägnar våldsskildringarna en fortlöpandeuppmärksamhet. Genom elt beslul prövade nämnden inte mindre än36 deckar- och science ficlionprogram på egel inilialiv. Programmen hade säntsunder . Till utgångspunkt för sin bedömning avunderhållningsvåld har radionämnden ett uttalande av radioulredningall programmen inle får "förhäriiga råhel och brulalitet". Fråganom våldsinslag i televisionsprogram har också behandlats av den nu akluellaradioutredningen. Remissbehandlingen av betänkandet är avslutad. Jagräknar med att denna fråga kommer att behandlas i en särskild proposition underdetta . Tillsist; I varje sammanhang där censur diskuteras finns det anledning att påminnaom de principiella betänkligheter från yttrandefrihetssynpunkt som finns motvarje form av förhandsgranskning på kulturområdet. Del faklum att man starktogillar en åsikt eller en uttrycksform innebär inle all man bör ha räll allförbjuda den. I elt demokraliskl samhälle är det alltid inskränkningarna iyttrandefriheten som måsle motiveras. Omåtgärder för ari bekämpa underhållningsvåldet i fllmochTV Om ålgärder för ari bekämpa underhållningsvåldet i film och TV Först elt tack lill ulbildningsminislern för svarel på mininterpellation. Naturiigtvis hade jag väntal mig mera konkrela besked och klarlullalade tankar om hur statsrådet ser på problemet underhålt-ningsvåld i filmoch TV. Innehållet i biografförordningen och radionämndens uppgifter ärsjälvklart av iniresse. Men med hänsyn lill utbildningsministerns lidigareengagemang i radionämnden och del faklum att jag under tolv är varit ordförandei är del inga speciella nyheter för någon av oss.Med hänsyn lill dessa engagemang upplever jag statsrådets referat närmast somatl bjuda bagarbarn på bröd. Medlanke pä frågans förnyade aktualitet hade jag väntat mig - om inle ettställningstagande, så väl en deklaration beiräffande dessa problem. Därav blevnu inte myckel uiöver hänvisningen lill en planerad proposilion iradiofrågorna och elt pågående utredningsarbete i yilrande-frihetsfrågor. Jagskulle naturiigtvis inte ställt denna fråga om inte allt fler människor givitullryck för en berättigad oro inför det allt brutalare och avhu-maniserade våldsom visas i film och TV. Dennaoro har senast kommit till ultryck vid biskopsmötet, som i en skrivelse tillSvenska ekumeniska nämnden kräver "en myckel bred aktion mot det ökande våldeti samhället och mot de sadistiskt destruktiva inslagen i film och TV".Biskopsmötet framhöll alt man vill "effektivt kunna rida spärr mot destarka ekonomiska intressen som ligger bakom detta ökande våldsutbud och somhänsynslöst utnyttjar människors behov av spänning och sensation". Nuhar emellertid varken statens biograföyrå eller slalens filmgranskningsrådvarit overksamma på della område. På filmgranskningsrädets rekommendationer har15-20 långfilmer totalfdrbjudits. Som mest har vi varit uppe i ett30-tal totalförbjudna filmer . 1 biograföyråns verksamhet ingår attårligen granska 350-400 långfilmer, 500-600 kortfilmer och 200 reklamfilmer.Det innebär - uiöver totalförbuden - all man klipper filmvåld varjeår. Det handlar näslan enbari om våld - ell våld som har blivit alll brulalaremed åren. Jag vill starkt understryka att vi ingalunda sysslar med smakcensur.Om del vore fallel skulle verkligen inte många liknande filmer kunna passeraefler en sådan granskning. Närdel gäller den pornografiska filmen lorde numera de mesl hängivnasexliberalerna få sitt lystmäte. Våra ingrepp gäller således våldsutbudet. Detär det som djupl oroar oss, och vi tror atl de forskare har rätt som varnar förvåldets lillvänjningseffekler. Dessa förmodade tillvänjningseffekter harbehandlats bl. a. i ett par uppmärksammade amerikanska och engelskaundersökningar. Jagskall inte gå in på dessa undersökningar i detta sammanhang, men jag är myckelförvånad över au ulbildningsminislern i sill interpellationssvar interedovisat forskningsläget i pä detta speciella område. Kan detmöjligen bero på att del inle finns så myckel all redovisa? Kan vi därför vänla ossatl, innan censurfrägan tas upp för avgörande, en ingående forskningsverksamhetgenomförs och redovisas? Innan del har skett är det enligt min mening minsisagl aningslösl all siarkl begränsa de möjligheler som finns för allmolverka denna utveckling. Förnågra år sedan fick vi föga förståelse för del arbele som vi satts atl skötanär det gäller filmutbudet har vi fåll uppleva etl växande slödfrån såväl allmänhet som filmsakkunniga när del gäller au söka hejda det renaunderhållningsvåldet. Jagförslår utbildningsministerns dilemma. I departementets skrivbords-, lådorligger allljäml filmcensurulredningens belänkande frän 1969. Många avstatsrådets partivänner har gång efler annan under den socialdemokraliskaregeringens tid - då var de riksdagsmän, nu är de slalsråd - begärt atlförhandsgranskningen av film skulle upphöra, helst . Atl densocialdemokraliska regeringen inle log ett sådani inilialiv ansågsvara ett utslag av obeslulsamhei - vissa liberala tidningar talade om politiskfeghet. Dessa hejarop har tystnat, och betänksamhelen har blivit mer allmän. Denmest remarkabla vändningen i denna fråga svarar den nuvarande socialministernför. Som riksdagsman var han ledamol av filmcensur-utredningen, som krävde allcensuren skulle avskaffas. Men i en inierpellalionsdeball -det var 1976 - utslungade han följande till den dåvarande socialdemokratiskeulbildningsminislern: "Herr lalman! Är inte det material som finnstillgängligt och som visar massmediavåldets negaiiva påverkan och effektertillräckligl för alt slatsrådet redan nu skall gå frän ord till handling?" Deltakan man verkligen kalla all vända på klacken. Dess bättre är han numera inleensam i denna omprövning. Utbildningsministern kan ju alltid ta ett samtal medsin regeringskollega socialministern, som en gång var kallad som sakkunnig ifilmcensurfrågan. Även de nuvarande arbetsmarknads- och bislåndsminislrarna,som lidigare har ulvecklat slor akliviiel på detta område, borde ha intresseför denna frågas forisatta behandling. Jagvill understryka atl filmgranskningsrädets ledamöier inte är någracensuranhängare - tvärtom. De flesia av oss åtog oss jobbet med sikte på all fåsäga farväl lill censuren. Men den ulveckling som har ägl rum under senare årfinner vi förfärande. Jag ser lika lilel som biskopsmötet en lösning i allinföra strängare censur och förbud och fäster stort avseende vid formuleringeni skrivelsen att man "syftar till positiva och förebyggandeålgärder". Detär främsl posiliva och förebyggande ålgärder som behövs för att möta ell useltfilmutbud. Många sädana ålgärder presenterades också i den senaslefilmuiredningen. Den socialdemokratiska regeringen framlade en del förslag menfick inle tillfälle atl fortsätta arbetet Enligt min mening kan inlefilmcensurfrågan frikopplas från en akliv och framåtsyftande filmpolilik.Därför hade det onekligen varil av iniresse om kammaren avutbildningsministerns interpellationssvar fått veta hur dessa Omåtgärder för ari bekämpa underhållningsvåldet i fllm och TV 11 protokoll 1977/78:17-19 Omåtgärder för att bekämpa underhållningsvåldet i film och TV återstående reformförslagskall förverkligas. Därav blev nu iniet. Trotselt sexårigt arbete i filmuiredningen kan man så här i efterhand vara klar överatt ytterligare problem borde ha behandlats. av dessa är onekligen filmbranschensmarknadsföringsfrågor. Den märkliga biografannonseringen ger inle på långavägar en rättvisande bild av del samlade utbudet Ofta tycks lyvärr den regelngälla: ju uslare filmer deslo mer braskande annonser. Undersenare tid har en vaksam opinion börjat uppmärksamma dessa frågor.Filmbranschen lycks arbeta under motioi: allting går att sälja med mördandereklam. Dess värre har man lyckals. Den mördande reklamen säljer många mordper kväll. Den kvalificerade våldspornografin har på della sätl fått en slormarknad. Denfrågan, herr ulbildningsminisler, vore väl värd en analys när vi nuförhoppningsvis skall gå vidare med den nya filmpoliliken. Dessa frågor liggerinte så väl lill för konsumentombudsmannen trots vissa rop på hans ingripande.Atl allmänhetens pressombudsman är sä inaktiv när del gäller lexien för en delav dessa bedrövliga produkler underslryker oklarheten på detla område. Menpresseliken har kanhända "inle nåll ända fram" lill denna lyp avannonser. Sånågra ord, herr lalman, om de spekulalioner som efler eit regimskifte ikanslihuset läu kan uppslå beiräffande en eveniuell kursomläggning i synen päunderhållningsvåldei. Naiuriigivis kan dessa farhågor uppslå när regeringenefter all besvär har anförts av vissa filmbolag släpper loss mer våldsscener änvad vederbörande granskningsmyndighel vill vara med om. Myckel lyder på allbesvärsärendena kommer alt öka i förhoppningen att marknadskrafternas osynligahand skall fungera bättre än biograföyråns försikliga sax även när del gäller vissaklipp för att komma lill rälla med del kvalificerade underhållningsvåldet. kan tro alt det skulle stunda gyllene lider för dessa affärsmän. För härhandlar del hell enkell om simpla affärer och inle om kultur. Jag vill gärna försäkra Slure all jag känner en djup och slark oroför del tilltagande våldet både såsom del visas på biografdukarna och som delframträder i TV-rulan. I samband med all radioproposilionen presenteras måstejag självfallel la upp frågan om våldet i TV. Jag hoppas all del skall blimöjligl all också i någon mån redovisa forskningsläget. Det har inte varilmöjligl för mig att göra det i detla svar, främst av tidsskäl. Del är ellmyckel omfattande malerial, och jag har bedömt del så all när man från min ochregeringens sida skall redovisa våra uppfattningar, måsle del föregås av ellganska omfattande arbete. Del pågår, och jag hoppas, som sagl, all vi senare skallkunna redovisa del. Jagvill gärna också säga alt del naturligtvis är skillnad på TV som medium ochfilmen. De som går och ser biograffilm gör ju själva en aktiv insats, bl. a.genom all beiala en biljett Det som visas på kommer in i alla svenskahem, och del är omöjligl atl hålla barn och ungdom borla frän de inslag som harulpräglad väldskarakiär. Redan det gör all del är angelägel alt se över fråganvilka krav man bör ställa pä i della avseende. SturePalm log upp ett par synpunkter som har framförts av andra regeringsledamöter ideras tidigare roll som riksdagsledamöler. Det är väl ingen hemlighel all dethar funnils delade meningar om behov och omfatlning av filmcensuren. Också jaghar en uppfallning i den frågan. Jag har aldrig tillhön dem som hävdat all detskulle vara möjligl att ulan vidare avskaffa filmcensuren. Jag är alldelesövertygad om att vi i varje fall behöver ell sådant instrument för en granskningav de filmer som skall visas för barn. tror jag alt del är viktigtall vi är vakna över alt denna fråga ständigt måste vara föremål för prövning.När regeringen därför har gett massmedieutredningen i uppdrag atl även se pådenna fråga, så har del skett främst mot bakgrund av all denna ulredning skallsyssla mer allmänt med dessa frihelsfrågor. Det vore underligt om man inle dåockså skulle pröva frågan om behovel av och ulformningen av en vuxencensur päfilmens område. Men av direkliven framgår även att del inte är fråga om enbeställning av ett avskaffande av filmcensuren ulan om en förutsättningslösutvärdering och prövning, och del torde dröja innan denna ulredning ärklar med della arbele. Allapartier och alla regeringar har ju problem med denna fråga. I departementet harjag hittat inte bara faktasammansiällningar pä områdel ulan också utkast tillnäslan färdiga propositioner i både den ena och den andra riktningen. Detvittnar om den vånda söm både den förutvarande och den nya regeringen ochenskilda regeringsledamöter känner inför denna komplicerade fråga. Jag kan välpersonligt få säga atl bland de mera svåra uppgifterna i det uppdrag jag juslnu har är detla att till sisl avgöra om besvär skall leda lill all beslul av biograföyrånskall omprövas eller inle. Jag har nalurliglvis lagil etl starkt intryck av defilmer som jag har haft skyldighet all se på ämbetets vägnar. När delgäller samlliga de filmer som har varil totalförbjudna av byrån har ju besvärenavslagils. Jag har däremoi upphävt klipp i ell par fall. I det ena gjorde jagdet därför all jag uppfattade filmen som klarl dokumentär lill sin karaklär.Den andra gängen gjorde jag det därför all filmen hörde hemma i en genre somnärmasl är att bedöma som en parodi på våldsfilmer. I sådana fall kan man haolika uppfallningar. Men det är kanske inte så mycket att diskutera frånriksdagens talarstol. Jaghoppas alltså alt jag i samband med radioproposilionen skall kunna redovisa minsyn pä våldsinslag i TV-programmen. Det finns säkert anledning att åierkommaäven lill frågan om vad som kan göras positivl för atl molverka de ökadevåldsinslagen pä filmens område. Jaghoppas också all vi i budgetpropositionen skall kunna presentera vissa förslaglill stödinsatser för svensk film som kan vara ell säll all möla de krav sombiskopsmötet har ställt De förslagen skulle snarare Omålgärder för ari bekämpa underhållningsvåldet i film och TV Omålgärder för all bekämpa underhållningsvåldet i film och TV ha till syfte alt vidtaförebyggande och posiliva ålgärder än lill all införa strängare censur och förbud.Jag har inle kunnat redovisa det här i interpellationssvaret av del enklaskälet all del just nu pågår en budgetprövning som även omfattar de häravsnitten. Jag tror all del finns anledning för oss all återkomma både lillprincipfrågorna och lill de praktiska ställningstagandena lill åtgärder påfilmens område. STUREPALM (s); Jag skall inle förlänga dialogen med sä många ord, men del skulle kunnasägas mycket om den ulveckling som skett . Somjag sade förut har vi blivii förfärade över den utveckling som är på gäng, ochvi finner del angeläget all man vidtar kraftiga åtgärder. är dilemmat altdel lydligen finns förhoppningar hos en del grossister i underhållningsvåld alldel nu skulle vara fråga om nya signaler, och det kan vi avläsa i del ökadeantalet besvärsärenden. Man vill fä lidigare beslul undanröjda, vilket ger ossmyckel mer arbele. Skulle vi falla utbildningsministerns svar på det sättet aunågon förändring i den lidigare policyn icke är all vänta, hoppas jag atl denhälsningen går fram lill just dessa grossister. Av mill svar framgår atl regeringen har tillämpat samma praxis som denförutvarande regeringen, men jag föreställer mig all de som producerar filmgärna vill tesla både en ny ulbildningsminisler och en ny regering inföisiällningsiaganden i konkrela frågor, och den rällen har de ju. Jagskulle gärna vilja lillägga all det finns myckel man ogillar som man inle kanförbjuda, och jag erinrar mig all del i en av domarregler slår;"Lagen gillar icke alll del hon icke slraffar." Så lycker jag del äräven på del här områdel. Del finns myckel av del vi inle förbjuder som jagpersonligen och många människor djupl kan ogilla. STUREPALM (s); Ulbildningsminislern säger all del är klart all filmbranschen villlesta en ny regering i frågan. Ja, dess värre, herr ulbildningsminisler, hafl en viss framgång i det sammanhangel. Det lycker jag var etl förhastat omdöme frän Slure Palms sida, när jagtror atl jag med siffror och pä annal säll kan påvisa all vi har hafl ungefärsamma bedömning som förutvarande regering. Men om vi har etl besvärsinstitutmåste också det insiitulel få användas av den som vill pröva det, även om delinnebär ökal arbele för filmgransk-ningsnämnden. Jag lar della som etl löfte frän stalsrådei. Överläggningenvar härmed sluiad. §8 Om målsättningen för Operans verksamhet ömmålsättningen för Operans verksamhet Utbildningsministern erhöll ordelför atl besvara () anmälda fråga, 1977/78:64,och anförde; har frågal migom jag anser atl de brisiande möjligheternaför inlresserade både i och i landsorten att se Operansnyuppsättningar står i överensstämmelse med syftena för det slalliga bidragellill Operan. I1974 års kullurproposilion konstateras alt bl. Operan har tre huvuduppgifter,nämligen atl spela på hemmascenen, turnera i olika delar av landel samlframträda i radio och TV. Del är alltså etl mål atl så många som möjligt skallkunna se Operans föreställningar. Operansirävar också efler all visa sä myckel som möjligl i landsorlen och all byggaul samarbelel med TV. Under ell spelar ges f n. omkring 50lurnéföreslällningar. 1977/78 kommer fyra opera-föreställningarall ges i TV. Självfallel är del angelägel all la till vara alla möjligheteratt yllerligare öka Operans engagemang ulanför Stockholmsscenen. En sådansträvan måsle emellerlid ses i relalion lill de svårigheter som finns för denform av teaterverksamhet som del är fråga om i det här fallel. Under etl är då man genomför en myckel slorsatsning på etl av ope-ralilieralurens mest resurskrävande verk och på ett internationelltmu-siktealerutbyie kan del t ex. vara svårl all leva upp till intentionerna närdel gäller turnéer i landel. Delta behöver dock inte hindra all Operansverksamhel under en lilel bedrivs helt tillfredsställandeenligl de kullurpoliliska målsällningarna. Jag vill lacka för svarel och för all jag fick del . Enligl riksdagsordningen skulle jag ha fäll del för sedan, är mill fel alt jag inle kunde la emol svarel . Regeringen skallinte ha någon anmärkning mol della. Jan-ErikWikslröm och jag är lydligen ense om att de 67 miljoner som staten anslår lillOperan skall användas så all så många som möjligl fär glädje av dem. Jag haringenling all invända emol all del kostar . per dag all ha en säriksviklig kulluraklivitel som opera och balen. Men jag har flera invändningarän har mol del säll på vilket man använder pengarna. Den direkla anledningenlill min fråga var naluriigtvis Mästersängarna, Ommålsättningen för Operans verksamhet som skall spelas sexgånger under höslen. anspelar i sitt svar på della och sägerau del under vissa förhållanden kan vara svårl all leva upp lill inientionernaoch atl del är svårl all turnera med en sådan föreställning. Jaghar emellerlid, herr lalman, studerat Operans verksamhel också under åren 1976och 1977, och den genomgängen bekräftade bara vad jag egentligen redan vissteeftersom jag läser Operans annonser. Enbari på Slora scenen hade man sexpremiärer eller nyinsluderingarav operaverk och lika många av baletter. Del äri och för sig imponerande, och det är kanske invändningsfritt Men eftersomvarje ny föreställning koslar myckel pengar alt sälta upp vore det rimligt allspela de nya föreställningarna så att inle bara ett fålalabonnenier och köha-biluéer får möjlighet atl se dem. Jag länker i dettasammanhang inte enbari pä möjligheterna för folk från landsorten all seoperaföreslällningar i samband med Operans lurnéer, och jag är väl medvelen omall mänga föreställningar inte går atl sälla upp ulanför Slockholmsscenen. är önskvärt atl Operan i siörre utsträckning än vad som är falletöverväger all dra in på anlalel nyuppsäliningar och i siällei framför dem sämänga gånger au åiminsione slockholmarna och de mänga människor som är villigaall resa lill Slockholm för all se en operaföresiällning får en chans alt sevad som ges på slora scenen. Jag har hört gräsliga berättelser om de köer folkivingas slå i för alt över huvud laget få en möjlighel all se de nyaföreställningarna. Jag vill försl säga lill alt också jag finner delbeklagligt all del är så många som skulle vilja gä på föreställningarmen som inie kan få biljeiler. Jag har informeral mig om all Operan successiviavser atl minska antalet abonnemang och alltså därmed ökar antalet biljettersom är fria för inköp av dem som köar i en eller annan form för all få sädana. KarinAhriand log upp frågan om Mästersängarna. Den föreställningen kommer underinnevarande budgetär au spelas minsi 14 gånger. Den kommer all ges i TV påjuldagen. Premiären direklsändes i ljudradion. Man räknar dessuiom med all denuppsältning man nu har gjorl kommer all vara akluell under de närmasle tioåren. Man sätter inte upp en föreställning av den här lypen bara för ellspelar, utan man avser atl återkomma med den under en ganska . Jagkanske också skall lillägga alt storieken på Mästersängarna - det gäller enföreslällningsiid på ca sex limmar - gör all man inte kan ge ell sådani verkalllför ofta. Del skulle innebära en alledeles för slor ansträngning, inieminst för orkestern. I det fallel skiljer sig Mästersängarna frän de flesiaandra typer av föreställningar. Slutligenvill jag säga all jag för min del skulle beklaga om Operan inte kunde göra likamånga nyuppsättningar som man gör . Lika vikligl som del är all många kanberedas lillfälle all se fdreslällningarna är del naluriigtvis alt mankan ge ett representativt urval ur operare-perloaren. Överläggningenvar härmed sluiad. 1977/78:15 tillcivilulskotlel 1977/78:30 och 32 lillarbetsmarknadsulskollel Ommålsättningen för Operans verksamhet S 10 Föredrogs och biföllsinterpellalionsframsiällningen 1977/78:57. §11 Anmäldes och bordlades 1977/78:17 om samarbele mellan staten ochSaab-Scania AB på dataområdet m. m. 1977/78:26 om inskränkt skattskyldighet förSliftelsen Industriellt Utvecklingscentrum i övre Norriand, m. m. 1977/78:28 om särskildabestämmelser om insättning på skogskonto 1977/78:33 om fortsalt giltighet av lagen(1974:922) om kredilpoliliska medel 1977/78:54 om nedsättningav den allmänna arbetsgivaravgiften §12 Anmäldes och bordlades Justiiieuiskolteis belänkanden /78:1 medanledning av motion angående del mililära räitsregel- sysiemel1977/78:2 med anledning av moiioner angående påföljd för vapenvägran 1977/78:1 med anledning av motioner om bestämmelserrörande transport av fariigt gods 1977/78:2 med anledning av moiioner omirafiksäkerhel och irafikfö-reskrifter, m. m. 1977/78:4 med anledning av propositionen 1977/78:4om godkännande av avtal mellan och Telefonakliebolagel 1977/78:5 med anledning av propositionen1976/77:153 om godkännande av överenskommelse mellan gemenskapen (EG) om fiske § 13 Anmälan avinterpellationer Fredagen den 28 oktober1977 Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivils lill kammarkansliet 1977/78:58av () lill bosladsministern om skogsbrukels anpassning lillrekreaiionsintressena: En debatt har uppstått omkring förhållandelskogsbruk - rekreation som elt resullal av en rapport från skogshögskolan, utarbetad av JanEric .