prot · G109101 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:101 §1 Fyllnadsval till utskott TALMANNEN: partigrupp har somsuppleant i justitieutskottet efter anmält partigrupp har som suppleant i socialförsäkringsutskottet underGösta ledighet anmält hans ersättare . Talmannenförklarade därefter valda till suppleanti juslitieulskottei () suppleanti socialforsäkrlngsutskottet () §2 Justerades protokollen för den 10, 13, 14, 15, 16 och 17 innevarande månad. Om den miljömässiga ambitionsnivån vid planeringen av nya bostadsområden §3 Om den miljömässiga ambitionsnivån vid planeringen av nya bostadsområden Bostadsministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1977/78:337, och anförde: har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta föratt underlätta kommuners strävanden att höja den miljömässiga ambitionsnivånvid planering av nya bostadsområden. har, som bakgrund för sinfråga, framhållit att vissa statliga bestämmelser kan försvåra genomförandet avokonventionella plan- och byggnadslösningar. Bestämmelsersom berör bostaden och dess grannskap har till kommit bl. a. för att bevaka deboendes intressen vid planläggning och byggnadslovsprövning. Bestämmelsernasyftar också till att uppnå en enhetlig behandling av dessa frågor. Självfalletbör de inte medföra en styrning till vissa hustyper och inte heller leda ordning som innebär likformighet beträffande hus och bebyggelse. Eftersom engod boendemiljö bör innehålla moment som ger området en egen identitet ochsärprägel, är det tvärtom mycket angeläget att bestämmelserna inte motverkarutan snarare stimulerar till en varierad utformning av planer och byggnader ochuppmuntrar sökandet efter nya och bättre lösningar. Ofnden miljömässiga ambitionsnivån vid planeringen av nya bostadsområden 1blivande förslag till ny byggnadslagstiftning skall denna grundinställningkomma till uttryck. avser att under det närmaste året presentera förslag till ny byggnorm,SBN 78. Efter sedvanligt remissförfarande kommer regeringenatt fastställa dennya byggnormen. Den berörda frågan, som har stor betydelse frånkvalitetssynpunkt, kommer att beaktas i detta arbete. Vadgäller finansieringsförutsättningarna har regeringen i propositionen angåenderiktlinjer för ansvarsfördelning inom bostadsförsörjningen aviserat attbostadsstyrelsen kommer att ges befogenheter att medge avsteg från de grundersom fastställts för pantvärdemetoden. Syftet härmed är att underlätta lösningarsom avviker från de gängse och som därför kan ha svårt att fä en rättvisandebelåning inom pantvärdemetodens ram. Även denna åtgärd kan alltså förväntasmedverka till en i vid mening förbättrad boendemiljö. PÄRGRANSTEDT (c): Jag ber att få tacka bostadsministern för svaret på min fråga. Denhär frågan har ju en ganska stor räckvidd. Hur vi utformar våra bostäder,vilken arkitektur som tillämpas, hur bostadsområdena som helhet flr sinkaraktär har en mycket stor betydelse för de människor som berörs. Det gårnatuHigtvis inte att helt klarlägga sambandet mellan bostadsområdenasutformning och olika typer av sociala problem eller socialt välbefinnande, menjag tror att det är ganska uppenbart för var och en att trivseln i det områdedär man bor över huvud taget är en mycket viktig faktor vid anpassningen itillvaron. Vihar fått uppleva, inte minst i storstadsområdena och i andra snabbtexpanderande orter, att det har tillkommit bostadsområden som har erbjudit enmycket tråkig och steril miljö. Det har gällt flerfamiljshusområden men det kanockså sägas om småhusområden. Vi kan konstatera, i när man i mångakommuner nu går över från flerfamiljshusbyggande till småhusbyggande, att detfaktiskt går att göra småhusområdena precis lika tråkiga, sterila ochfantasilösa som de Herfamiljshusområden som vi har ondgiort oss över. Detär viktigt att vi släpper fram nya, okonventionella lösningar. Det kan gällabeträffande arkitekturen, utformningen av det enskilda huset, och ävenbeträffande planlösningar förde nya områdena. Det finns också en betydandevilja att söka sig fram till sådana här nya arkitektoniska lösningar. Många avoss har följt den debatt som har förts inom t. ex. HSB-rörelsen, där man harsökt sig fram till nya lösningar på Herfamiljshus, och vi har sett hur olikakommuner försöker hitta nya lösningar både på fierfamiljshusområden och påsmåhusområden. Men problemen som man stöter på är betydande. De är i hög gradav ekonomisk art, och i inte så liten grad beror de på de statliga regler ochnormer som finns. Nuframgår det av bostadsministerns svar att man i regeringen är starkt medvetenom detta och har en klar vilja att komma till rätta med de problem som finns.Det tycker jag är mycket positivt, och jag ser fram mot positiva resultat av de åtgärdersom bostadsministern har angivit. Inte minst viktigt är Nr 101 det naturiigtvis att detdispensförfarande som anges i svaret verkligen TicHagen den tillämpasoch att det sker på ett så generöst sätt som möjligt. Överläggningen var härmedslutad. §4 Om riktlinjer för köp av trafiktjänster hos SJ, m. m. Omriktlinjer för köp av trafiktjänster hos SJ, m. m. Kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara Ber/il () anmälda fråga, 1977/78:347,och anförde: har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd attvidta för att få fram riktlinjer för beräkning av ersättningsbelopp som kanligga till grund för överenskommelser med SJ vid köp av trafiktjänster och vidinvesteringar i anläggningar. Somjag framhållit i propositionen om åtgärder för att förbättra lokal och regionalkollektiv trafik finner jag det angeläget att sådana taxesystem som kankomma att etableras i de olika länen också skall kunna omfatta trafik påjärnväg. Det i propositionen föreslagna bidragssystemet omfattar också olikaslag av spårbunden trafik. När det gäller ersättningsbeloppets storlek till SJanser jag att det bör fastställas genom förhandlingar mellan SJ ochhuvudmannen. Jag har emellertid funnit det vanskligt att redan nu fastställaallmängiltiga riktlinjer för hur huvudmannens ersättning till järnvägsföretagetskall beräknas. Svårigheterna beror främst på att förhållandena och därmedförutsättningarna kan förväntas komma att vara mycket olika från fall tillfall. Om behov uppstår är jag emellertid beredd att ta upp frågan till förnyadprövning. 1fråga om ersättning för investering i fasta anläggningar, varom diskussioneroch förhandlingar förts i några uppmärksammade fall, vill jag hänvisa till minatidigare svar på liknande frågor här i kammaren. 1 dessa har jag framhållit attdet i första hand är avtalsparterna som själva skall söka nå överenskommelse omtrafikens utbyggnad och utformning. 1 vissa fall kan det, om parterna inte kankomma överens, bli aktuellt med åtgärder från regeringens sida. Jag ber att tå tacka kommunikationsministern försvaret. Sedanlänge pågår på olika håll i landet förhandlingar mellan kommunalatrafikanordnare och om former och ersättning för samverkan itrafikarbetet. Svårigheterna att komma överens har varit betydande, och i någramer fiagranta fall har de utdragna förhandlingarna väckt stor irritation hosbåde kommunalt ansvariga och den resande allmänheten. SJ har fått klä skott förkritiken, trots att den grundläggande svårigheten i huvudsak är att söka ibristen på riktlinjer för trafikpolitiken. Det ansvaret faller främst påpolitiskt ansvariga i regering och riksdag. Omriktlinjer Jor köp av trafiktjänster hos SJ, m. m. Ambitionen på kommunalt håll att tillmötesgå deväxande anspråken på kollektivtrafik är stor, särskilt i de storatätortsregionerna. Där har ofta också SJ väsentliga intressen att bevaka.Kommuner och landsting har både ekonomiskt och planmässigt kommit att ta ettallt större ansvar för kollektivtrafiken. Den utvecklingen är bra. proposition om den lokala och regionala kollektiva persontrafiken skapas nuockså bättre juridiska förutsättningar för ett sådant kommunalt ansvar. Det ärockså bra. Jag noterar tacksamt att regeringen har tagit fasta på våra förslagatt lägga fram den propositionen även om vi tyvärr ännu måste vänta på en merövergripande trafikreform. Men i den propositionen saknas fortfarande enlösning på ett problem som kommunerna är mycket intresserade av, nämligenprinciperna för kostnadsfördelning mellan stat och kommun, när SJ har att svaraför trafik som är regionalt motiverad. Det är en mycket stor svaghet i en iövrigt bra proposition att denna fråga förbigås. Denhär bristen kan bli mycket ödesdiger både för kommunerna och för SJ. Det harockså insett och har därför begärt att regeringen skallmedverka till att det kommer förslag om riktlinjer för beräkning aversättningsbelopp, som kan ligga till grund för överenskommelse med SJ vid köpav trafiktjänster. Efter lång tids sega förhandlingar begär nu Kommunförbundethjälp av regeringen. Det är därför förvånansvärt att kommunikationsministernger ett så passivt svar på min fråga. Det är klart att det är bra attregeringen vill gripa in när det uppstår bekymmer osv., men vi har dem ju redanhär. Det är helt enkelt inte lönt att förhandla längre, säger kommunalmännen,därför att den principfråga det gäller kan man inte komma till någon lösning påom inte regeringen ger ett besked. Regeringenvill ha mer tid för beslut. Kommunerna skall tydligen ytterligare seghalas. Mennär nu dessa förhandlingar skall utvidgas till ännu fier landsting, kommer detatt skapa ytterligare svårigheter. Detär klart att de lokala förutsättningarna varierar, men den grundläggandefrågan är en principfråga, och där vill nu ha ett snabbtbesked. Vad kommer kommunikationsministern att svara ? ett lika passivt svar som det jag har fått här ? Att barahänvisa till nya årslånga förhandlingar är inte att ge ett särskiltkonstruktivt bidrag för att lösa ett mycket besvärligt problem. Låt mig först konstatera det positiva i anförande,nämligen att han tacksamt har noterat att propositionen om förbättrad lokal ochregional kollektiv trafik läggs fram. Det var roligt att höra. Jagkan självfallet inte här och svara på den direkta fråga som , nämligen vad jag kommer att svara . Det får manväl bli varse när frågan är färdigbehandlad i departementet. Men att förbundetskall få ett svar, och ett konstruktivt svar, kan jag uttala. Jag blev litet förvånadöver att sade att SJ har fatt klä skott för svårigheterna attkomma överens - när det i själva verket enligt uppfattningär politikerna, främst kommunikationsministern, som har ansvaret för att maninte har lagt framförslagom några förändringar trafikpolitiskabeslut. Detuttalandet förvånar mig som sagt en smula. Som bekant föresloglänskortsutredningen att man skulle fastställa riktlinjer för hur en huvudmansersättning till SJ skall beräknas i sådana fall där huvudmannen köper trafik avSJ. Förslaget är så utformat att SJ skulle erhålla en i princip oförändradintäktsnivå. Ett sådant system skulle naturligtvis kunna fungera ett ellerannat år. Men hur skall man sedan kunna precisera vad som är oförändradintäktsnivå? Man kan då inte isolera olika faktorers inverkan för att få framdet teoretiska normalläge mot vilket ersättningen enligt förslaget skallberäknas. Därför är detta ett mycket svårt problem, som det tål att ytteriigarefundera en smula på. Omriktlinjer för köp av trafiktjänster hos SJ, m. m. BERTILZACHRISSON (s): Det är klart att det är ett svårt problem - och detta har naturligtvislandstingen och kommunerna kommit underfund med vid sina förhandlingar - menjag menar att man inte kan låta sig nöja med det konstaterandet. Man kan inteheller, som kommunikationsministern delvis gör i svaret, krypa bakom det faktumatt de lokala förutsättningarna varierar. Därför måste man i botten få enreglering av kostnadsfördelningen. Låtmig ta ett konkret exempel -även om jag inte har något intresse av attdiskutera det i och för sig, utan bara tar upp det som en exemplifiering-nämligen ombyggnaden av . Där har man tragglat med detärendet och gjort uppvaktningar för att få en förbättring avtrafikmiljön. Det gäller framför allt att ge de handikappade en bättre miljö,och vidare vill man också ha en ny station. SJ och är helt överensom de lokala problemen, om markdisposition osv., och har t. o. m.förklarat sig berett att betala hela kalaset. Men det hjälper inte, eftersom SJanser att företaget dessutom skall ha betalt för vissa centrala kostnader. Delbekymret har inte med några lokala svårigheter att göra, utan det är en renprincipfråga som måste knäckas genom ett centralt beslut av regering ochriksdag. Jagtycker inte att man skall avvisa problemet genom att, så enkelt som herrTuresson gör, säga att parterna själva flr lösa det, men att regeringen skallingripa om de inte kan komma överens. Det är ju precis vad som har skett! Vadbegär mer än att kräver ett ingripande, integenom någon tillfällig improvisation, utan med rejäla riktlinjer? Sådanarikllinjergårdet braatt utarbeta för bussar och spårvagnar-det har vi ettutmärkt exempel på i den proposition som vi har fått. Därför tycker jag att detockså bör kunna gå när det gäller SJ. Problemet borde kunna lösas idepartementet, men om detta inte går, tycker jag att man bör ompröva detförslag som har tagit upp i sin skrivelse till ,nämligen att principerna för en kostnadsfördelning mellan stat och kommunsnabbi skall utredas. Omplanerade tågindragningar på järnvägslinjen -torp-Vara Detvore intressant att lä veta om kommunikationsministern är beredd att medverkatill ett sådant initiativ. säger att den fråga, om , som hantar upp specifikt bör kunna lösas genom att till SJ, men jag vill säga att problemet kan lösas inom ramarna för debeslutsmöjligheter som SJ redan har. BERTILZACHRISSON (s): Det är faktiskt inte särskilt trösterikt, eftersom man förgäves har försökt att komma fram på den vägen. Riskenär att man, om man bara hänvisar till de förutsättningar som de lokalagrupperna har, framför allt på driftsidan, i stället väljer lösningar som kanbli mycket ödesdigra. De kan fä ödesdigra konsekvenser för SJ genom attkommunerna frestas att finna lösningar vid sidan av SJ, och det är ocksåriskabelt för SJ ur personalsynpunkt, eftersom sådana lösningar kan bli ett hotmot sysselsättningen för SJ:s personal. Också sett från dessa utgångspunktervore det därför önskvärt att regeringen utfärdade vissa bestämda regler. Jagtycker inte att man skall vara passiv och uppgiven. är juföredömligt aktiv ute i bygderna, där han presenterar diverse lösningar påolika trafikproblem. Den aktiviteten borde också få ett uttryck i det härsammanhanget och gärna i . Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Om planerade tågindragningar på järnvägslinjen KommunikationsministernBO erhöll ordet för att besvara () den 13 marsanmälda fråga, 1977/78:349, och anförde: har frågat mig om jag är beredd medverka till altundanröja SJ:s beslut om tågindragningar från nästa tidiabellsskifte på linjenGårdsjö-Håkanlorp-Vara. Regeringenföreskrev genom beslut all SJ skall iaktta återhållsamhetnär del gäller all vid lidtabellsskiftet minska antalet persontåg. Eftersamråd med länsstyrelser och kommuner har SJ i linje med regeringens beslutdärefter omarbetat tidtabellerna. Jag har tidigare här i kammaren redovisat altSJ som en följd av beslutet åierinlagl tåg i tidtabellerna på ett drygt 20-tallinjer i landet. Indragningshotei har därmed undanröjts för ett stort antaltåg, bl. a. Rera skollag. SJ:slidiabellsarbele är synnerligen komplicerat. Givelvis innebar regeringsingripandetden stora problem för SJ i della arbete. Inte minst var det viktigtalt trols kravet på återhållsamhet vid lågindragningar genomföra deförbättringar i tidtabellerna på huvudlinjerna som ursprung- Det ärdärför med tillfredsställelse jag konstaterar att SJ - så långt jag kanöverblicka läget - har bemästrat problemen att sammanjämka de olika krav somställs på tidtabellerna. Totalt sett kommer den nya tidtabellen att geväsentliga förbättringar för det helt övervägande antalet resenärer, samtidigtsom en rimlig trafiknivå tryggas. Regeringsbeslutetom återhållsamhet vid tågindragningar var ett principbeslut. Med hänsyn tillkomplexiteten i SJ:s tidtabell är det givetvis inte möjligt för regeringen detaljerat föreskriva vilka tåg som bör bibehållas resp. dras in.Regeringen kan ju inte ta över SJ:s tidtabellsarbete. Av dessa skäl är detdärför inte möjligt för regeringen att ingripa i de speciella tidtabellsfrågorsom frågeställaren tar upp. Omplanerade tågindragningar på järnvägslinjen -torp- Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret. Tyvärr måstejag säga att jag inte kan vara glad för det. Det kan inte heller den bygd ochde människor som jag representerar. Vadsom nu sker när det gäller bandelen Gårdsjö-Vara är av avgörande betydelse förberörda kommuner, kanske inte minst för . För kommunerna ochlänet i övrigt ärdet angeläget att slå vakt om denna bandel. De av SJföreslagna åtgärderna kommer att innebära en allvarligt försämrad trafikförsörjningi den västra delen av länet. Det medför bl. a. att trafikutbudet mellanMariestad och under vardagar minskar från tre turer till två.Möjligheterna till arbetsresor till och från resp. kommerhelt att försvinna. Till detta kommer att besöksresor av olika slag blir alltsvårare att företa. Liksomlänsstyrelsen anser jag att risken är stor att trafikunderiaget på sträckanhelt undanrycks. Därmed kommer också det ekonomiska resultatet av trafikarbetetatt ytterligare försämras och motivera fortsatta indragningar, som förmodligenpå sikt leder till nedläggning av persontrafiken på järnvägen mellan Lidköpingoch . Detsammagäller självfallet även för sträckan , där nuvarandearbetsresemöjligheter med tåg helt kommer att försvinna. Här vill jag peka påatt arbetslaget samkörs med skoliransportersom sker på uppdrag avLidköpings kommun. Just skollagen har en god beläggning, och jag delar därförkommunens uppfattning att del är motiverat att behålla skoltransporterna på tågför att kunna ge en god grundbeläggning på förbindelsen. De föreslagnaindragningarna kommer i varje fall inte att leda till en förbättring av detekonomiska resultatet. Nusäger kommunikationsministern alt han kan glädja sig åt att SJ genom deåtgärder som vidtagits har kunnat återinlägga tåg i tidtabellerna på ett drygt20-tal linjer. Kommunikationsministern understryker också att de insatser somäjorts har medfört väsentliga förbättringar för del helt övervägande antalet resenärer.Samtidigt hävdar han att man på del sättet har kunnat garantera en rimligtrafiknivå. Närdet gäller den bygd som jag här talar om kan jag försäkra att människorna därinte kommer att dela kommunikationsministerns uppfatt- Om planerade tågindragningar på järnvägslinjen Jag skulle viljavädja till kommunikationsministern att än en gång ta sig en funderare påproblemen och hjälpa till, så att denna bygd får behålla de tågtider som f. n.tillämpas. Det är naturiigtvis beklagligt att det inte gått att få ett sådantutfall av de justeringar av de nya tidtabellerna som föranletls av regeringensbeslut att alla trafikanter blivit belåtna. Men det beror på,som jag sade i mitt svar, att tidtabellsarbetet är mycket komplicerat. Jagskall försöka att ge en bild av detta när det gäller fallet Gärdsjö-Håkantorp,som har tagit upp. Linjenhar två anknytningspunkter med västra stambanan, dels i , dels iHåkantorp på linjen . Tidtabellen på västra stambanan ärsystematiserad, dvs. infördes en strikt entim-mestrafik. Det ären modern form av tidtabellskonstruktion som är mycket uppskattad avallmänheten och som verksamt bidragit till att tillföra SJ många nya resenärer.Tågen på linjen framförs även på sträckan måste där anpassas till entimmestrafiken och anslutningarna i . Iandra änden av linjen framförs tågen till och från , eller till ochfrån i några fall, vilket också ställer speciella krav på anpassningentill den systematiserade tidtabellen med entimmes-trafik på västra stambanan.Till detta kommer att SJ enligt den nya tidtabellen fortsatt att systematiseratrafiken på linjen , och det tycker jag är positivt. Men detpåverkar tidtabellens uppläggning på linjen . Avdessa skäl som jag nu försökt att beskriva -det skulle ha varit lättare om vihade haft en karta framför oss - är det utomordentligt komplicerat atttillmötesgå önskemål. Kommunikationsministern har i sitt svar understrukit att detta är ettmycket komplicerat arbete för SJ. Å andra sidan kan jag sägakommunikationsministern att berörda kommuner- inte minst Lidköping-har hafifiera förhandlingar med SJ, varvid man understrukit betydelsen av att bibehållade nuvarande tågforbindelserna. Till detta kommer att även meddet ansvar som den har för kommunikationerna i denna bygd också har ansett attde åtgärder som SJ nu avser att vidta kommer att skapa svåra problem förkollektivtrafiken i berörda kommuner. Nuhar kommunikationsministern mer konkretiserat de problem som kommer alt uppståför SJ. Jag vill då bara peka på problemen för de människor som är berörda avSJ:s åtgärder. Fördel första är ett bibehållande av den nuvarande persontågtrafiken på bananGårdsjö-Håkantorp det bästa alternativet. Det är förmånligare bådeför pensionärer och för studerande än alternativet med de tågtider som SJ avseralt tillämpa i fortsättningen. För det andra vill jagunderstryka det som jag har sagt tidigare, att på detta sätt kommer man inte attha möjligheter att utnyttja tågen till arbetsresor. Människor som haranvänt dessa förbindelser kan i fortsättningen inte utnyttja dem därför att mantagit bort de turer som är anpassade till arbetstiderna. Enrad andra svårigheter kommer att uppkomma för allmänheten, och jag vill än engång vädja till kommunikationsministern att han tillsammans med sinamedarbetare verkligen beaktar del negativa resultatet av de åtgärder som SJavser att vidta. Det är klart att indragningarna av tågförbindelser medför problem förde enskilda människor som har utnyttjat de indragna förbindelserna ochindirekt också för bygden, men jag kan försäkra att detåglägenheter som med största sannolikhet kommer att dras in från ärde sämst utnyttjade på den här bandelen. Dessa indragningar drabbar alltsåminst hårt. Jagvill framhålla att del här jobbet - inte milt, utan lidstabellsarbetel - är såkomplicerat att varken eller jag med absolut säkerhet kan bedömamöjligheterna för SJ att bibehålla turerna och tillmötesgå de krav som ArneBlomkvist och kommunerna ställer. Utöver de konkreta fakta som jag redovisade imitt föregående inlägg vill jag tala om att SJ skall lägga om godstågskörningeni området för att få större effektivitet och bättre service. Det påverkar ocksåpersontågstidiabellen. Vidare måste naturligtvis tidtabellen också anpassastill sådana faktorer som tillgången på mölesstationer, mötesspårens längd,stignings- och lutningsförhållanden, dragkraft, fordonsomlopp, vagnvikt,placeringsorter, tjänstgöringsföreskrifter för åkande personal etc. Det är enmängd faktorer som vävs in i bilden, och jag kan inte för dagen bedöma hurmycket hänsyn man måste la till dem, men jag utgår från att man i det här falletkan lita på de bedömningar som SJ:s experter gör. Jaghoppas att jag med de här ganska detaljerade faktaredovisningarna har klarlagtatt det inte är möjligt för en regering, hur gärna den än skulle vilja göra detbra för alla människor, att falla beslut som går längre än principbeslutet den26januari. Del varett kraftigt ingrepp i statens järnvägars beslutanderätt. Om planerade tågindragningar på järnvägslinjen -torp- Jag skall lova kommunikationsministern alt föra della budskap vidaretill invånarna i berörda kommuner. Men jag är övertygad om,kommunikationsministern, att de får svårigheter alt acceptera de synpunkter somkommunikationsministern och SJ företräder i det här sammanhanget. Närdet sedan gäller antalet tågresenärer har jagen uppgift från kommunom att det mellan och är en beläggning med tio resenärerper tur. På skollagen och arbetsresetågen mellan och lär det,enligt uppgifter jag har fått, vara en genomsnittsbeläggning av Om planerade tågindragningar på järnvägslinjen mellan 50 och 60. Jag villunderstryka att det här är uppgifter som jag har fått genom min kommun. Jag haralltså inte kontrollerat dem. Men detta säger väl ändå att det finns ettunderlag.