prot · G109148 · 1977-12-31 00:00:00 — Jaghar begärl ordel särskilt för alt understryka del allvariiga i alt man inte harordentliga mätmetoder och atl de är särskill dåliga för luftutsläppen, där mannästan inte har några mätmetoder alls. Det man vel hiitills inger slor oro, menändå säger man i denna lägesrapport all man vel för litet. Jagsade i den tidigare debatten, och jag vill upprepadel , atl del inte får bliså att del kan sägas alt vi som har ansvarel i samhället inte gjort alll mankunde göra för att få reda på hur det ligger till. Det är först när man fåttdiagnosen ordentligt fastställd som man kan vidta åtgärder. Nuhar vi fåll ytterligare en rapport. Den publicerades i tidningen ochstryker under denna oro. Där anges atl fartyg lossar stora mängder giftigtmaterial bl. a. i och , att del inte finns säkramoltagningsförhållanden i hamnarna och dessutom atl fartygen sedan rensar sinatankar genom att släppa ut detta gift i havet. Man frågar sig med indignation:Hur länge skall fartygen få hålla på att släppa ut sådant - i många tall gällerdet olja, men här kommer detta gift in - ulan att vi reagerar ordentligt frånsamhällets sida och får någonting gjort? Del får naturligtvis inte vara på dethär viset. Det sägs i rapporten att mottagningsförhållandena inte har ordnatsordentligt, och då måste vi se till all göra del. Jagframhöll i inlägg tidigare-och det var också medtaget i vår moiion-att delärsjälvklartattsamhällelmåste la första handsansvaret fördel härarbetet. Del måste ske på samhälletsvillkor och inte pä industrins, och därför måste samhällel la ledningen. Meninduslrin har myckel god expertis och har självklart också skyldighet alt ställaekonomiska medel till förfogande. Här är det fråga om stora totalainvesteringar, för en enda anställd 5-6 miljoner och totalt flera hundramiljoner. Det rör sig om giftig, miljöstörande industri, och dä ärdetsjälvklart att vi från samhällets och från allmänhetens sida kräver att man sälångt det är möjligl ordnar detta som rör de miljöstörande utsläppen. Jaghar velat la till orda i den här debatten för att framhålla den oro som vikänner. Konjunklurförhållandenahar gjorl att en del av utvecklingen i har hållits lillbaka avnaturliga skäl. Då säger -och jag vill understryka det - att vibör använda den liden för att undersöka ylleriigare. Tillslut skall del också sägas atl även om är särskill utsatt på grund avsin koncentration är det inte så - vilket också Lars-lngvar framhöll -all är unikt, inte på annal sätt än att den petrokemiska industrinär koncentrerad där. Om man mäter utsläppen i bara fyra femmil söderut, tror jag man skulle få värre mätutslag där. Dethär är alltså en mycket allmängiltig fråga, men låt oss i det här ögonblicketkoncentrera oss på och se vad som kan göras där. lar upp etl helt nytt ämnesområde som jag inte haranledning att kommentera i samband med detta interpellationssvar. Vi kan varaöverens om alla de risker som finns med den här typen av induslrier. Detförvånar mig att slutade sitt inlägg med atl påpeka atl dessainte hade någonting med koncentrationen av industrier lill attgöra. Det är en fråga som vi kanske får anledning att återkomma till när allautvärderingarna är avslutade. För mig är det hell uppenbart att om man har ensådan koncentration av industrier till elt område som lallei är i Stenungsundblir riskerna större än om industrilokaliseringen sker pä ett annat sätt. Färjag sedan säga lill Lars-lngvar all jag tyvärr inte kan besvarade följdfrågor som han slällde med anledningav inlerpellalionssva- Jusl de frågornabereder vi nämligen nu inom departementet, och det vore oriktigt av mig all geett svar som inte kunde bli fullständigt och som skulle handla om förhållandendär jag inte ens själv vet hur det definitiva beslutet kommer atl utformas. EVERTSVENSSON (s): Jag vel inte, herr jordbruksminister, om vi har olika synpunkter påkoncentrationen av den petrokemiska industrin och oljekraft-verkei iStenungsund. Jag iroratt del framgår ganska tydligt av mitt inlägg här och avvår motion attjag ser med särskild oro på denna koncentration. Vad jag villesäga i milt inlägg var-och del var . :son också inne på -all trotsdenna koncentration förekommer del miljöstörande induslrier också på andraplatser i regionen; jag pekade på . Del skulle betyda att om man hadeföriagt alla induslrier som finns i till hade man inteförbättrat förhållandena ulan snarare försämrat dem. Jagtog upp ett nytt område, utsläppen frän fartyg, därför all jag ytterligareville understryka att vi även på sjöfartens område har atl göra med en farligverksamhet där vi måste vara väldigl observanta. Jaghoppas alt vi i samband med budgetarbetet kommer att få erfara attlänsstyrelsen har fält en förstärkning. Och jag hoppas att vi ganska snartskall få till stånd den utredning som har begärt. Denna begäranhar framställts av förtroendenämnden. Del skall väl inte kunna sägasatt vi hade en cenlerparlistisk jordbruksminister som inie gjorde allt vad hankunde. Vi kan nu tyvärr säga atl vi har en cenlerpariistiskt styrd kommun somheter och vars hälsovårdsnämnd är myckel underbeman-nad. Del är riktigt, som antydde i sammanhanget, att denlägesrapport som har utarbetat har överlämnats som någon sortshel potatis till regeringen, eftersom man fann att materialet med hänsyn tillde tillgängliga personella resurserna växte naturvårdsenhetöver huvudet. Lägesrapporten upptarockså kunskaperom att det. som EvertSvensson sade, inte bara är som är drabbad. Det finns jupetrokemiska industrier också i och i norra . Men vad som ärintressant i sammanhanget och som delvis sammanfaller medvadjordbruksministernär innepå är atl vill göra en studie iStenungsund av del skälet att man där frän början hade en unik naturresurs.Fram till etableringen av dessa industrier hade man här orörd mark. kan manalltså gå in i etl material beträffande något som från början har varit orördmark och se vilken effekt industrierna - mycket starkt koncentrerade lill denpetrokemiska branschen och processtekniken - har haft pä det här orördaområdel, som är orört i fortsättningen också i den bemärkelsen att det inteupptar några egentliga andra större föroreningskällor. Jag förslår del hela såatl del är den delen som jordbruksministern är intresserad av. Det utesluterinte alt om man fär fram ett bra och värdefullt material genom den härforskningen kan del - vilkei jag förstår att är ute efter-användas i samband med andra induslrilokaliseringar av den här typen eller merkomplexa lokaliseringar i andra sammanhang. Jagvill särskill understryka att jag inte ser mig som någon moderngrönavågfanatiker eller kataslrofpolitiker på del här området, utan jag utgårfrän alt det är industrisamhället som måste försvaras. Jag utgår också från,som jag tidigare sade, atl det främsta hindret för att utveckla industrisamhälletf n. ligger på del miljötekniska området. Detärdärvi vet för litet föran viskall kunna gå vidare och känna ansvar för samhället i sin helhet. Därkommer också en annan aspekt in, som jordbruksministern berörde något i sittsvar lill mig. Han talar vid etl tillfälle om att om del visar sig riktigt allkoncentrationen är för hög, atl man lagt för många ägg i samma korg, kan detbli nödvändigt atl lokalisera eventuella utvidgningar till andra områden. Denandra sidan av den problemaliken är alltså den regionalpoliliska och ekonomiskadelen, som man kan se på ett annat sätt. Stenungsundhar nu fått en slällning som industrisamhälle, där människor skall försörja sigmed hjälp av industriell teknik. Om man då utlokaliserar eventuellautvidgningar kan del mycket väl länkas alt de ekonomiska effekterna för det samhällelblir sådana atl vi måsle gå in och hjälpa till genom alt lägga andra ägg i denhär korgen än bara av det slag som ligger där. De andra äggen skulle då, omforskningsresultaten pekar i den riktningen, kunna vara de som har att göra medmiljöhanleringen. Den miljösparande teknologin skulle då pä ett lämpligt sättkunna etableras i och ge en mer mångfasetterad industriell karaktäråt området. Jaghar velat säga detta därför alt jag har inte bara den miljöpolitiska aspektenutan även de ekonomiska och regionalpolitiska aspekterna med i bilden när jagframställer problemen på del här sättet. Jag hoppas att jordbruksministernockså ser frågorna så. Överläggningen varhärmed slutad. § 4 Omframtidsutsikterna för i Industriministern erhöll ordel för allbesvara (vpk) anmälda fråga, 1977/78:441, ochanförde: har frågat om det existerar planer på en nedläggningav Berol Kemi i och vad min uppfattning är om företagets framtid. BerolKemi arrenderar av MoDo enligt ett långtidskontrakt anläggningar och utrustningi , . Personalen, ca 220 personer, är formellt anställd hosMoDo. I tillverkas bl. a. oxoprodukter och cellulosaderivat. BerolKemis resulial har under de ivå senasle åren kraftigt försämrats. Detta harinneburit stora påfrestningar på företagels finansiella ställning. syfte alt komma till rättamed problemen har man inom företagel startat etl rekonslruktionsprogram. Deolika verksamhetsgrenarna gås igenom, och underiag för beslut om förelagetslångsiktiga inriktning och struktur tas fram. Avsikten är att en sammanhållenplan skall vara klar . I avvaktan på denna plan råderinvesteringsstopp inom Berol Kemi. Riksdagenhar fattat beslut om statlig medverkan i finansieringen av uppförandetav en oxoanläggning i . Denna anläggning beräknas komma ausäkerställa råvaruförsörjningen för . Delfinns enligt företagsledningen inga planer på alt lägga nedtillverkningen i . GUSTAVLORENTZON (vpk): Jag lackarför svarel på min fråga. Svarelkan vid en snabb läsning verka positivt. Där sägs au det inte föreliggernågra planer atl lägga ned tillverkningen i . Men då inställer sigomedelbart frågan; Varför stoppades förhandlingarna mellan och ochBerol Kemi om långtidskontraktet och köp av mark och annat? Detinleddes nämligen förhandlingar mellan Berol Kemi och Mo och om all detosäkra arrendeavtalet skulle sägas upp och ersättas av femtonårsavtalfrån . Dessa förhandlingar gällde också ansvaret förpersonalen -denna skulle övertas av Berol Kemi - och köp av marken. Men ifebruari kom order från VD om stopp för investeringar, och dåstoppades också förhandlingarna om långtidsavtalet för fabriken i . Käntär i detta sammanhang atl den nye verkställande direktören, , inteär särskilt entusiastisk för Berol Kemi. En tidning i som jaggärna skulle vilja citera i delta sammanhang säger: "Edebovar tidigare marknadsdirektör i Statsförelag. Han avrådde 1973 Statsföretagfrån att köpa Kemiska Fabriker. Isin egenskap av styrelseledamot i har han från första sammanträdet gåttemot den jätteinvestering i , oxoprojekiel, som skulle tryggaråvaruförsörjningen till ." ; "På talar man föraktfullt om vilket vansinneoxoprojekiel är." Man kan då slälla frågan: Vilken framtid har endylik investering, om hela företagsledningen ogillar den? Jag skulle viljafråga industriministern: framlid har egentligen förelaget iÖrnsköldsvik, när företagsledningen enligt tidningen ogillar de investeringarsom regeringen har beslutat om? Vilket intresse har Berol Kemis ledning överhuvud laget fören fortsatt verksamhet i Ö-vik? Svarel där är avgörande för omoron bland de över 200 anställda skall kunna stillas. Jag vill erinra om vad jag sade i mitt svar; Förelagetär inne i ett rekonstruktionsprogram och förelagels ledning måste Omsysselsättningen inom den glasindustrin rimligen få arbetsro sålänge del programmet är under utarbetande. Man kan heller knappast avkrävaföretaget några besked beträffande den mera långsiktiga inriktningen. Detvar efter noggrann analys av projektet som regeringen för framladeförslaget om atl i särskild ordning finansiera oxoprojekiel i , somockså är en förutsättning för fortsalt drift i . Det kan vitsordasatl den företagsekonomiska lönsamheten för projektet på kort sikt inte är vadman skulle önska. Men vår bedömning är all della projekt på lång sikl ärnödvändigi för alt trygga en rimlig utveckling av petrokemin här i landel.Dessutom har projektet också långsiktigt sina företagsekonomiska förtjänster.Della gjorde det angeläget att genomföra investeringarna. GUSTAVLORENTZON (vpk): Jag vill hoppas all det inlägg som industriministern nu gjorde skallvara ylleriigare en bekräftelse pä vad han sagl i sitt svar, nämligen alt produktioneni skall kunna fortsätta även om man inte kan ge någralångsikliga löften. är inte bara frän sysselsättningssynpunkt som det har betydelse all BerolKemi i kan forlsätla sin verksamhet. Även när det gäller atlutveckla den kemisk-tekniska forskningen i värt land skulle denna fabrik kunnaspela en väsentlig roll. Överläggningen varhärmed slutad. § 5 Om sysselsättningeninom den glasindustrin Industriministern erhöll ordel föratthesvara () anmälda inierpellation, 1977/78:162,och anförde: har frågat mig dels om regeringen nu vill medverka tillatt de anställda vid glashyttan i Björkshult ges fortsatt anställning vidhyttan, dels om regeringen är beredd att snabbt lägga fram en realistiskutvecklingsplan som anger hurden glasinduslrins framlid skall säkras. Bakgrundentill frågor är bl. a. den riksdagsdebatt rörande den manuellaglasindustrin som ägde rum . Viddetta tillfälle hade jag atl besvara frågan huruvida regeringen var villigmedverka till att de anställda vid glashyttan i Björkshull kunde ges fortsattsysselsättning vid hyttan. Regeringen hade vid denna lidpunkt att ta slällninglill en ansökan om statligt stöd i olika former för fortsall drift vidBjörkshulls glasbruk. Mitt besked till var atl jag kommit tillden uppfattningen att de marknadsmässiga och företagsekonomiska förutsättningarnainte kunde anses vara sädana all en statlig salsning var försvarbar och atlmitt förslag till regeringen därför skulle bli alt stöd inte skulle utgå. ansökan om statligt stöd för fortsatt drift av Björkshulls glasbruk harinkommit. Denna skiljer sig inte i några väsentliga avseenden från den lidigarebehandlade. Regeringen har behandlat den nya ansökan och därvid funnit all deni ansökan angivna ulvecklingen för den nya verksamheten vid glasbruket inte kananses vara realistisk. Den analys av förutsättningarna för företaget sombarsken, bl. a. med hjälp av branschexpertis, visar alt företaget för fortsattdrift är i behov av kontinuerligt statligt stöd. Jagvill framhålla all stöd i form av bl. a. IG-län och lokaliseringsstödförutsätter atl långsiktig lönsamhet kan bedömas uppnäs i de företag somerhåller stöd. Det underlag som föreligger visar atl denna förulsältninginte är uppfylld för glashyttan i Björkshull. besked lill ärsåledes atl regeringen beslutat lämna den nu aktuella ansökan om statligt stödulan bifall. efteriyser en "realistisk utvecklingsplan" för den manuellaglasindusirin. Låt mig erinra om att regeringen i börjanavår 1977 i en särskildproposition (prop. 1976/77:61, NU 1976/77:37, rskr 197(5/77:283) föreslogkraftigt ökade statliga insatser för branschen . Ipropositionen har regeringen redovisat sin syn på formerna för samhällets medverkanför branschens utveckling samt på vilka områden och med vilka belopp insatsernabör sättas in. Vidare framgår av propositionen atl de statliga insatserna måsteses som elt komplemenl lill företagens egna ansträngningar. Regeringen har meddelta anvisat en arbetsmetodik för branschens vidare utveckling. Om man kallardetta för en utvecklingsplan eller något annat är av underordnad belydelse. Detväsentliga är all ändamålsenliga ålgärder vidtas, och sä har också skett. Jagvill framhålla all behovet av industripoliliska insatser för olikabranscher successivt måsle omprövas. Delta gäller självfallet även den manuellaglasindustrin. Regeringen har gett industriverket i uppdrag att utredaverksamheten med de s. k. branschprogrammen. Utgångspunkten för uppdraget äratt branschprogrammen skall vara tidsbegränsade. Mot den bakgrunden skallverket dels överväga när programmen för de olika branscherna lämpligen kanavslutas, dels lägga fram förslag till åtgärder som föranleds av övervägandena.Övervägandena skall innefatta bl. a. en bedömning av dels uppnåddaresultat, dels den utveckling som kan förutses för berörda branscher. Enligtvad jag har inhämtat avser industriverket alt i detta arbete särskilluppmärksamma bl. a. glasinduslrins problem. kommer med sinavrapportering i anslutning lill anslagsframställningen för budgetåret1979/80. Närindustriverkels utredningsmaterial föreligger får det övervägas om ytterligareslalliga insalser för den glasindustrin är nödvändiga. Omsysselsättningen inom den glasindustrin Jag ber atl få tacka industriministern för svarel. Del är självklartattjag är besviken pä det, t. o. m. myckel besviken. Både jag och i synnerhetde glasarbelare som är berörda är ledsna och kanske i viss mån litetkonfunderade. 7 prolokoll 1977/78:147-148 Omsysselsättningen inom den glasindustrin Industriministerntillhör ell parti som under valrörelsen lovade decentralisering så långt sommöjligt, elt parli som gick ut och lovade 400 000 nya jobb, varav 270 000 inomindustrin. I län skulle vi.enligt det partiets löften, under entioårsperiod få 2 000 nya jobb . Jag tror också alt regeringen hargivit människorna i , där Björkshull ligger, förhoppningar genomatt man införde i den s. k. grå zonen. Vadhänder sedan när stöd verkligen behövs? Jo, då säger industriministern ochregeringen att de marknadsmässiga och förelagsekonomiska förutsättningarna inteföreligger i det här fallet. Borta är då löftena om decentralisering. Manklarar inte ens av att behålla de jobb som finns utdecentraliserade. Jag kanförsäkra industriministern att Björkshults glasbruk verkligen ärdecentraliserat eftersom det är den enda sysselsättning som över huvud tagetfinns pä den orten. Istället för ett infriande av löftena om 270 000 nya jobb inom industrin, har vifält en minskning med närmare 100 000 jobb under de två är som den borgerligaregeringen har styrt det här landet. Mankan i det här sammanhanget ställa sig frågan: Vad är det för mening med attinlemma en kommun i den grå zonen när man ändå inte gör någonling där när detverkligen behövs? Vidden debatt som vi hade i samma fråga lovade industriministern allregeringen var beredd att stödja projekl om det framkom förslag som hade enrealistisk nivå. åberopar industriministern branschexpertis. Jag vet intevem som åsyftas i det sammanhanget men det kunde vara intressant all fä veladel. Är del disponenten pä , riksdagsmannen , eller vem ärdet som har varit branschexpertis och sagl att demarknadsmässiga och förelagsekonomiska förhållandena inte föreligger? Man haranledning misstänka atl det kanske är expertis som är involverad iglasindustrin i övrigt. Länsstyrelseni län har gjort en undersökning som anger atl det är samhällsekonomisktlönsamt och försvarbart alt satsa på Björkshult, och jag utgår från altindustriministern har läsl det här aktstycket. Del blir visserligen en mindreförlust , men pä sikt är det ändå lönsamt för samhället attsatsa på glasbruket. Man räknar med atl samhället skulle vinna 6-7 milj. kr. omman inte lägger ned glasbruket i stället för alt vid en nedläggning tvingasvidta vissa kostnadskrävande åtgärder som självfallet följer med en sådan. Jagtycker att del är ofattbart att en decentraliserande regering ochindustriminister inte nämner någonting om detta utan nonchalerar del. Vore deländå inte, med hänsyn till de fakta som har tagit fram, idé att omprövanedläggningsbeslutet? Jag vill å det livligaste rekommendera atl det sker enomprövning. Man kan i annat fall fråga: Hur har industriministern länkl sig allglasarbetarna i Björkshult i fortsättningen skall försörja sig? Några jobb inomen mycket stor räjong finns inte. Hur skall hela samhället kunnaleva vidare? Några andra utkomstmöjligheter finns som sagl var inte. Om nu nedläggningsbeslutettrots allt står fast, är regeringen dä beredd att aktivt medverka till atldel kommer en ersätlningsinduslri till den här orten? Del är en följdfråga somjag vill ställa i sammanhanget. Industriministerntror inte på planer, i synnerhet inte inom glasindusirin; del markerade hanförra gången vi diskuterade den här frågan. Det är de fria marknadskrafternasom skall verka,detärdesom skall ordna allt lill del bäsla och styrahändelseförloppet. Ianslutning lill min fråga om en realistisk utvecklingsplan för den manuellaglasindustrin hänvisar industriministern lill propositionen 1976/ 77:61; genomden skulle enligt industriministern ändamålsenliga ålgärder ha vidtagits.Proposilionen gav visserligen litet mera pengar till branschen, men någonutvecklingsplan innebar den sannerligen inte. Tycker industriministern andelär bra, när de ändamålsenliga åtgärdersom han åberopar leder till att det enaglasbruket efter det andra läggs ned? Är del en ändamålsenlig utveckling somsker då? Är det ändamålsenligt atl anlalel anställda inom branschen minskarmycket snabbi sä som har skett pä senare är? Nuhar industriverket fäll i uppdrag all ulreda den glasindustrinsproblem och avrapportera sitt arbete lill budgetpropositionen 1979/80.Därefter,säger industriministern, skall del övervägas om ytterligare insatserblir nödvändiga. Det innebär atl den nuvarande ulvecklingen kommer atl fortgåett antal år ulan att det händer någonting. Manbehöver inte vara expert för all begripaattdet måste till andra insatser förden glasindusirin, om den skall överleva i den omfattning som den f n.har. Och de insatserna behövs , innan fiertalet av glasbruken är nedlagda. Avpropositionen 61 framgår det klart all det är förelagens egna åtgärder somkommer atl styra utvecklingen. Eftersom dessa förelag inte har förmåga altkomma överens sinsemellan kommer utslagningen all fortgå, och del ena företagetefter del andra kommer alt bli konkursmässigl. Indusiriminisiernoch regeringen åser della helt passivt och låter det forlsätla. Kanske är detett led i regeringens ställningslagande atl strukturomvandlingen inom denmanuella glasindustrin skall tillgå på det här sättet, trots alla vackra löftenom motsatsen, om decentralisering osv. Varför lar inte regeringen ell merahandfast lag iden här frågan och påverkar den på etl mera aktivt sätt? Varföruppställs det i samband med de statliga ekonomiska insatserna inte vissavillkor, som förelagen bör se till all uppfylla? Härhar tidigare pekats på - och jag vill också göra det nu - att man utan tvivelskulle kunna samordna sig på etl belydligt bättre sätt inom branschen i vadgäller marknadsföringen och exportanslrängningarna, men man kan inte kommaöverens. Regeringen sitter bara och låter del hela rulla och säger alt det ärföretagen själva som skall styra utvecklingen. De får visserligen litet pengar,men del är de som skall ta initiativen. Varför inte ställa villkor om gemensamforskning, om gemensam produktutveckling? Varför skulle man inte kunna länkasig alt glasindustrin 1. o. m. skulle kunna ha gemensam administration, i varjefall lill väsentlig del? Jagtror att det finns en rad områden där man skulle kunna samordna i stället föratt motarbeta varandra, som man gör , när man bara sitter och Omsysselsättningen inom den glasindustrin Omsysselsättningen inom den glasindustrin väntar på att denandreskall dö föratt man skall kunna la handom hans bitar. Företagen klararinte del här, men staten skulle kunna påverka och styra utvecklingen, om man nuville det. Jagvel atl industriministern sliter hårt med varvsfrågorna, som naluriiglvis ärstora. Visseriigen är det inte så många berörda inom den manuellaglasindusirin, men alternativ sysselsättning saknas på flertalet av de orterdär vi har glasbruk. Detta har myckel slor belydelse för de orternasförhållanden -kanske t. o. m. större än när det gäller varvsorterna, totaltselt. Skulle man inte kunna tänka sig alt industriministern försökte ta tag ide här frågorna och slita litet med dem också? Det gäller att snabbt ta fram enutvecklingsplan i stället för den ulredning som industriverket gör och sominte blir färdig förrän . kommer som sagl ytterligarenedläggningar förmodligen att aktualiseras. Planen borde gå ut på att manskulle kunna bibehålla samtliga glasbruk som f n. finns inom landel.