prot · G109118 · 1977-12-31 00:00:00 — I övrigt är vi överens om alla de andra punktersom hänvisade till. Låtmig slutligen säga att och i går förnöjsamhetstår i bjärt kontrast till den bedömning som idrottens främste företrädare,, har gett uttryck åt på följande sätt: "under 1970-talethar en kraftig reell höjning av statsanslaget möjliggjort att idrotten kunnatbyggas ut till stor nytta för individ och samhälle. bryts dennautveckling." (vpk)kort genmäle: anförande är etl kraftfullt försök till försvar av deringa medel som idrotten för. Han börjar med att tala om målsättningen: idrottåt alla. Så övergår han till medelsanvisningen, och då kommer verkligheten in.Del visar sig att det är de villkor som det här samhället grundar sig på,kapitalet, som får styra medelstillskottet till idrotten. Man kan ju fråga signär idrotten skall få de pengar som erfordras, och var man skall ta dem ifrån.Kan förklara del för och allmänheten? När får idrottenpengar, så att man dels kommer ifrån de kommersiella intressena i elitidrotten,dels får en riktig breddidrotl? Breddidrotteni dag är helt eftersatt. Den borde utvecklas mycket snabbare. Och kommer jagin på del magra försvar som en regeringstalesman har för kvinnoidrotten. Denskall särskilt uppmärksammas, man skall utbilda ledare och man skall titta påvad massmedia gör åt kvinnoidrotten, flck vi höra. Men hur skall man kunnaförändra förhållandena, om man inte förändrar grundvalarna för kvinnornasmöjligheter att idrotta? Jaghar roat mig med att titta på hur kvinnoidrotlen refereras i massmedia. 1 gårvann Bortänges kvinnliga handbollsklubb . Jag letade länge i en avrikstidningarna och hittade slutligen på resultatbörsen ett omnämnande avresultatet. Men när det gäller samma sak på herrsidan har man stora uppslag ialla tidningar. Hur vill ändra på denna inställning? Är det inteså alt de kommersiella intressena när det gäller elitidrotten till slor delbestämmer vad massmedia tycker är intressant eller inte? Är det inte deinsatser som är intressanta för dem som satsar pengar på idrotten som ocksåkommer att bestämma under vilka villkor hela vårt folk har att idrotta? Såbestäms även vilka normer, vilka idolbilder vi skall ha - framför allt för Jagvill deklarera att jag inte är emot elitidrott, men jag är emot den elitidrottsom ständigt befinner sig i centrum av kommersialiseringen och utövas på dessvillkor. Med den erfarenhet jag har av idrotten finner jag, då jag ser på denutveckling som pågår och de medel som anslås, att vi kommeratt fö en ännu värresituation på idrottsfronten. Ungdomar som växer upp och idrottar kommeratt fö de idolbilder som bestäms av vilka anslag som ges och till vilkaidrottsgrenar. Vi vet att kvinnoidrotten därvidlag är på undantag. Hur skallden då kunna bli bättre? (apk) kortgenmäle: Jag måste erkänna att jag hade förväntat mig något utförligareargumentation från kring problemet hur man skall bemötakommersialismen inom idrottsrörelsen. Det som anfördes var något tunt. Jag harockså ägnat mig åt alt läsa det utskottsbetänkande som man hänvisar till i detbetänkande vi behandlar. Det säger inte heller särskilt mycket om hurproblemen skall bekämpas. Jag skall försöka plocka fram något av det herrRämgård försökte berätta. Han förde samman alla anslag från samhället, inkl. dekommunala aktivitetsstöden osv. Gör vi det för vi väldigt konstiga summor idiskussionen, och vi vet inte riktigt vilka begrepp vi har att röra oss med. Vihar lagt fram ett förslag som innebär ungefär 100 milj. kr. mer än regeringensförslag, som utskottet ställer sig bakom. Det är realiteten, men med herrRämgårds matematik skulle vi vara på ungefår samma nivå, och det stämmer inte.Om vi kan röra oss med samma begrepp är det bra. Sedantill frågan om anläggningsstödet, som jag också tog upp utifrån aspekten omarbetslöshet. När talar om återhållsamhet även pä den offentligasektorn kommer det också att innebära att arbetslösheten kommer att bestå.Eftersläpningen på vardagsanläggningar kommer också att bestå, och detförefaller både mig och många andra underiigt att människor skall behöva gåarbetslösa när det finns arbetsuppgifter att utföra i det här samhället. Sedansäger beträffande kvinnoidrotlen att vi skall sträva efter attkvinnorna skall ges samma uppmärksamhet som männen. Någon annan har talat omelitidrottsmännen som får mycket uppmärksamhet och kvinnorna som för väldigtlitet. Jag är helt ense med dessa talare om att kvinnorna generellt sett fårlitet uppmärksamhet i press och andra massmedia. Men man kan inte säga att denmanliga elitidrotten som helhet för den största uppmärksamheten i massmedia.Det är nämligen en mycket liten del av den manliga elitidrotten somuppmärksammas. Vi har i det här landet väridsmäsiare som är nästan heltobp''"*' ' människor därför alt de inte är kommersiellt intressanta. Vadskall man göra för au lösa problemet hur man skall kunna uppmuntrakvinnoidrotten? Det kan inte göras på annat sätt än genom att man bryterkommersialismen och de värderingar som avgör vad som är intressant att visa.Jag försökte att i mitt första inlägg belysa att det helt är fråga om vad somär säljbart och inte. Vi har i vårt land exempelvis myckel god standard på 3 proiokoll 1977/78:118-119 Där är viinternationellt mycket högtstående, men den idrotten ges väldigt litet utrymmeoch får slå tillbaka för andra mer kommersiella idrotter. Jag hade förväntatmig att skulle utveckla synpunkter på hur kommersialismen skallbrytas, men det fanns ingenting av det i hans inlägg, och han belyste inteheller tillräckligt problematiken vad som kan göras för kvinnoidrotten. Det ärväl ändå så, , att om det fattas anläggningar, om anslagen är förknappt tilltagna, då satsar man inte på att skapa nya aktiviteter och bygga bortde brister som finns, t. ex. på kvinnoområdet, utan då satsar man på attupprätthålla dem som redan har startat, och det är faktiskt mestadelsmansidrotter. ROLFRÄMGÅRD (c) kort genmäle: frågade mig om jag ansåg att fåtttäckning för kostnadsutvecklingen. RF har de facto i årets budget fått över 1296. Med den relativt hyggliga avtalsuppgörelse som har träffals innebär detatt man kan räkna med att kostnadsökningarna underdel närmaste budgetårettäcks. Detär självklart att regeringen baserar de totala anslagen på den ekonomiskapolitik man bedriver - baserar ju sina förslag på denekonomiska politik som socialdemokraterna vill bedriva. Eftersomsocialdemokraterna haren annan politik när det gäller arbetsgivaravgifter ochsociala kostnader, som slår hårt på kommuner, landsting och ideellaorganisationer som har heltidsanställd personal, får socialdemokraternanaluriigtvis högre kostnader den vägen. Del är mot denna bakgrund jag har sagtatt den ökning som föreslås i den socialdemokratiska reservationen i realiteteninte innebär någon ökning för -den ökningen skulleuppvägas av de kostnadsökningar som socialdemokraternas ekonomiska politikskulle medföra. Sedanvill jag också något utveckla en saksomjagtidigare var inne på. Det är klartatt administrationen måste ha täckning för sina kostnader och vissframförhållning. Men i det totala perspektivet är det viktigt att man på områdeefter område i samhällsplaneringen underlättar för de fria organisationerna,folkrörelserna, att arbeta på ett sådant sätt att man slipper ifrån krångel ochbyråkrati och ekonomiskt kan dra fördel av olika saker. Jag har redan nämnt folkhögskolorna,Jag kan också nämna högskolorna, som genom högskolereformen fått möjligheteratt komma in på etl hell annat sätt. De har vanliga utbildningsvägar iidrottspedagogik och idrottspsykologi, som gör det möjligt att utbilda ledareockså på den nivån, vilket är viktigt för idrottsrörelsen totalt sett. Jag hinner i det här inlägget inte kommenterakommersialismen, men den tas också upp i paketet. () kortgenmäle: väljer naluriigtvis att använda sig av de mestfördelaktiga siffror han kan hitta. Siffran 12 96, som han nämnde, avserorganisationsstödet. Han borde då nämna att anläggningsstödet i årets budget minskas.Sammantaget uppgår ökningen till knappt 8 96. Denhär sifferteken är litet ointressant. Oavsett vilka siffror man använder sig avmåste man konstatera att idrotten inte fått täckning för sina kostnadsökningar. RolfRämgård hänvisade till den allmänna politiken. Om det är att säga att denborgerliga politiken har kännetecknats av en kraftig inflation. I en sådanpolitik krävs det kraftiga uppräkningar av anslagsbeloppen till folkrörelsersom inle är tillförsäkrade kompensation i efterhand för kostnadsstegringar somsker. En dylik kompensation får ju institutioner av olika slag, i varje fall påkulturområdet. Låtmig kort kommentera en fråga som ställde till mig i sitthuvudanförande och som gällde boxningen. Jag vill bara säga att riksdagensuttalande beträffande amatörboxningen är . Det är alltså inte nytt.Det har upprepats vid (lera tillfällen. Ett enigt kulturutskott har riktatkritik mot jordbruksministerns bristande respekt för riksdagsuUalandet. "För information" meddelar jordbruksministern att han göravvikelser från uttalande. Någon motivering som berör kärnfrågan isammanhanget lämnas inte i propositionen. Frågan underställs inte riksdagensprövning, vilket man naluriigtvis hade haft anledning vänta med hänsyn till vadriksdagen har sagt. Nulämnar en lång redogörelse för vad som har skett, vilkabedömningar man har gjort och vilka utredningar man har företagit. Det ärsådant som vi i betänkandet har efterfrågat, det är detta vi har menat attregeringen måste redovisa för om den vill att skall ändraståndpunkt. Intill dess kvarstår det uttalande som vid upprepadetillfällen har gjort. (vpk)kort genmäle: hade inte tid att kommentera de kommersiella intressena iidrotten. På sätt och vis är det talande. I sitt huvudanförande kunde han intepå något sätt tala om hur vi skall bryta de kommersiella intressena. Detframskymtade att han vill att vi skall göra det, men han kunde inte ange påvilket sätt det skulle ske. Då är det bättre att hålla på med sifferlekar! Vadsom behövs nu är ökade insatser från statsmakterna. I en krisperiod därungdomen slås ut i allt större utsträckning skulle breddidrotten kunna vara avstor betydelse - den kunde förhindra utslagningsmekanismen. Men det finns ingentillstymmelse till en sådan utveckling och en sådan breddning av idrotten. Dettråkiga är också att - kanske på grund av statsmakternastidigare njugghet - har anpassat sig till den nivå som idrotten har . Manbegär inga revolutionerande summor. Man finner sig tydligen i att de kapitalistiskamarknadskrafterna får härja i våra seriesystem, i vår idrott över huvud taget.Man tillåter att vi vid landslagsspel får se isbjörnar på tröjorna och att våraungdomars idolmönster och deras sätt att se på idrotten och samhället skallformas med reklamens hjälp. Det är väl i så fall ett utslag av en heltborgeriig politik. Intressantär också att konstatera hur massmedierna bevakar idrottsevenemangen och hurstatens representanter skall ta itu med . Damidrotten får väldigtlitet utrymme till sitt förfogande. Att de stora borgerliga drakarna beter sigpå detta sätt kan vara förklartigt från deras ideologiska utgångspunkt, men skallvi börja ändra massmediernas sätt att se på damidrolt måsteSveriges Radio komma in på ett helt annat säu. Menden avgörande frågan, som inte kommer ifrån att svara på, är hurvi skall bryta de kommersiella intressena, reklamintressena, i idrotten så attelitidrotten blir en stimulans för ungdomar och andra och ger oss en idrott påbredden. ROLFHAGEL (apk) kort genmäle: avslutade sin inlägg med att säga alt frågan om kommersialismeningår i paketet. Jag är rädd för att den gör det. Jag ser det så att dettafaktiskt är ett paket. Kommersialismen ökar och får ett allt hårdare grepp omsvensk idrott. Det innebär att vissa idrottsgrenar gynnas, andra missgynnas.Vissa idrottsgrenar kan sälja sig billigt till TV och blir på det sättetpublikt intressanta, andra kan inte göra det. HerrRämgård försöker förneka sambandet mellan anslagen och satsningen på bredd-och kvinnoidrotten. Enligt min uppfattning finns del här ett klart samband. eller ett förbund får ett klent anslag, blir den föreningen ellerdet förbundet mottagligare för de kommersiella intressenas erbjudanden ochlättare att köpa. Ett klent anslag betyder också mindre pengar att anslå föratt bygga ut nya verksamheter. Menjag delar uppfattning att delta ingår i paketet. Kommersialism,kvinnoidrott, breddidrotl och handikappidrott hör ihop på något sätt, och deolika frågorna kan inte lösas isolerade utan måste betraktas som en helhet. Jag skulle gärna se att öppnadepaketet och visade vilka lösningar som föreslås för att bringa det hela urvärtden. Jag tycker inte att det räcker med att bara berätta att det här finnsett paket. Öppna del, så får vi se innehållet! () kortgenmäle: Kommersialismen inom idrotten är naturtigtvis ett problem, och del varit . Men å andra sidan har vi i detta samhälle enbiandekonomi. Det får vi acceptera - i varje fall gör jag det och mångamänniskor med mig. Mot den bakgrunden bör det kommersiella utbudet tas med idetta paket om det inle påtagligt styr verksamheten. En alltför påtagligstyrning blir det t. ex. om de som ägnar sig åt elitidrott - och detta gälleräven dem som ägnar sig åt breddidrotl - vid tävlingar är tvungna alt utnyttjade redskap som tillverkas av det företag som ger pengar. Medden poolverksamhet som RF och de olika specialförbunden bedriver finns delvägar att styra det kommersiella utbudet på ett vettigt sätt och se till att depengar som går till elitidrotten blir till fromma även för Att det är möjligt visar den poolverksamhet som hittillsförekommit. Ävenom staten skulle ge aldrig så mycket pengar till idrottsrörelsen harföreningarna och klubbarna så oerhört stora ambitioner att behoven ändå inteskulle kunna täckas enbart genom samhälleliga insatser. Med sin flexibla organisationoch fina uppbyggnad har idrottsorganisationerna kanske större möjligheter änandra institutioner i samhället att utöka de resurser man får genom de oftaringa statliga och kommunala bidragen med tillskott från andra håll ochutnyttja dem på ett riktigt sätt i den ideella verksamhet som bedrivs. Skulleidrottsrörelsen få betydligt större statsanslag finns det risk för att denideella verksamheten försvinner. Jag tror inte att det vore lyckligt om detideella inslaget i den folkrörelse som idrotten är försvann. Jagsade i mitt tidigare inlägg att det för alt man skall kunna motverka ettalltför stort kommersiellt utbud är nödvändigt att samhället i sin planering avbostadsområdena och vid uppläggningen av utbildningen tar hänsyn även tilldenna verksamhet. På det sättet kan man eliminera verkningarna av ett alltförohämmat kommersiellt utbud. Det är samhällets skyldighet att tillgodose ävendessa människors behov av en riktig utbildning. Talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker. Däreftertillkännagav talmannen au anslag utfärdats om sammanträdets Ibrlsäliande . och har upprepade gånger ställt frågor omidrottens kommersialisering, men de har kanske inte fått precis de svar de hadeönskat. Jag vill gärna börja mitt inlägg med aU deklarera au jag har etluppdrag kvar inom svensk idrott; jag sitter i en utredning tillsatt avriksidrotisstyrelsen om idrottens kommersialisering. Jag och , somvar den tidigare regeringens ombud i riksidrotisstyrelsen, tog initiativet tilldenna utredning. Bakgrunden var att vi tyckte att elitspelare i ishockey såg utsom affischpelare. "" agerar f ö. som om de vore försäljareför en husvagnsfirma. Detta är företeelser som idrottsfolket inte kan skattaspeciellt högt. Vihar alltså en utredning som ännu inte är slutförd, i vilken vi har försöktkartlägga kommersialiseringens omfattning. Jag vill inte avslöja någonting avvad vi kan komma fram till, men jag försäkrar och det inte skall dröja särskilt länge förrän vi kan offentliggöra dennautredning. Då får vi fram material som vi kan använda i den fortsattaidrottsdebalten. Mankanske kan säga att kommersialiseringen inte har den väldiga omfattning som manibland kan frestas tro, när man i televisionen ständigt får se idrott påelitnivå och s. k. arenaidrott, där kommersialiseringen naturligtvis spelar enstörre roll än för idrotten i stort. Man kanske inte heller skall Den är ett bra tillskott, som . Heltavgörande försvensk idrott är enligt min mening anslagen från staten,landstingen och kommunerna. Utan dessa bidrag skulle idrottsrörelsen tyna bort.En ökad kommersialisering skulle aldrig kunna ersätta det massiva stöd svenskidrott får från olika samhällsorgan. Detkommersiella inslaget är koncentrerat till del tunna elitskiktet och tillarenaidrotten. För idrotten i stort och för breddidrotten spelar naturtigtviskommersialiseringen en mindre roll. Jaghar med detta inlägg velat ställa i utsikt att en presentation och enkartläggning av de här problemen kommer att ställas till enintresserad allmänhets förfogande. Men jag vill tillägga en sak: ju sämreanslag stat, kommun och landsting kan lämna, desto större blir naturligtvisberoendet från idrottens sida av de kommersiella intressena. Motbakgrund av den, höll jag på att säga, skönmålning och den förnöjsamhet somherrar och har utvecklat skall jag citera en opolitisktjänsteman, , verkställande direktör i . Hansäger beträffande årets idrottsanslag följande: Den anslagshöjning i kronorsom det är fråga om är ingen förstärkning - det är med tanke påprisutvecklingen en minskning mot föregående år. Jag vill också hoppas att denstora prutningen inte är inledningen till sju magra år -jag upplever attidrotten haft sju feta år, ingång. Jagtycker kanske, med tanke på det sätt herrar och argumenterar,att ett uttalande av den här innebörden också hör hemma i debatten - ettuttalande som kommer från i högsta grad sakkunnigt håll. Regeringens förslag och kulturutskottets betänkande om stödet tillidrotten föranleder ingen glädjeyttring från min sida. Det är naturligtvisotillfredsställande att regeringen för fram etl förslag som innebär attidrotten inte ens får kompensation för prisstegringarna. Jag vill erinra har fått de anslag sombegärts. Därom har rått stor politisk enighet. Med dessa ökade bidraghar svensk idrott ständigt fått nya resurser och därigenom en ställning somimponerar även internationellt. Positionerna har ständigt kunnat flyttasframåt. Den anslagsökning som idrottsrörelsen föreslås få är emellertidklart otillräcklig. Det senaste årets kraftiga prisstegringar på 13-14 96 harej kompenserats, och idrottsrörelsen är mycket besviken på regeringens förslagtill idroUsanslag /79. Det är ett faktum att den ökning som en enhälligstyrelse i Riksidrottsförbundel begärt har skurils ner till mindre än hälften.Herr är den som kan intyga riktigheten i detta milt påstående. Omregeringsförslaget antas av får idrottsorganisationerna en realförsämring av anslaget, vilket också har påpekat tidigare. Densocialdemokratiska motionen vittnar om den ansvarskänsla som kännetecknardennuvarande oppositionen. Vi kommer inte med några enkla överbud. Under denallmänna motionstiden föreslog vi en höjning av radpriset på tipsetmed . På den vägen skulle man kunna få in pengar till statskassan somskulle möjliggöra en generösare inställning till idrotten. , ,fick regeringen samma goda idé. Enligt det regeringsförslag som antogsav skall hälften av den ökande vinsten tillfalla vinnarna och hälftenstatskassan. Det blev alltså inte ett öre mer till idrotten, trots attstatskassan och statens inkomster ökar med 60 milj. kr. genom det härriksdagsbeslutet. Jag är i princip inte för någon öronmärkning av pengar, mendet hade varit på sin plats att man i det här sammanhanget gjort något mer föridrotten, som befinner sig i en mycket besvärlig och vansklig situation. Jagtror det är riktigt som man framhöll i : "Detär första gången som idrotten vållar politisk strid i riksdagen.Tidigare har idrotten inte utsatts för några större prutningar i förhållandetill begärda anslag." Tänkom idrottsministern eller hans talesmän i idrottsfrågor ville stå upp och säga:Sedan vi i regeringen nu tagit fasta på det socialdemokratiska förslaget atthöja radpriset på tipset med , så har vi fått ökade ekonomiska resursersom gör att vi kan bifalla det socialdemokratiska förslaget, dvs. ge idrottenyttertigare 8 miljoner av de 60 miljoner som enligt regeringens förslag ochriksdagen beslut går till statskassan. Jagskulle vilja be och att hjälpa oss att övertygaidrottsministern om alt detta är en mycket god idé. Del är inget fel att lyssnapå en så ansvarskännande opposition som den socialdemokratiska, som bara villalt idrottsanslaget inte skall urholkas alltför mycket pä grund av inflationensskadeverkningar. Jagminns f ö. såsom en varm förkämpe för stödet tillidrottsanläggningar. Han måste vara ganska bedrövad, när anslaget till delta,som har verkat att vara hans hjärteangelägenhet, minskar med nära 1 milj. kr.Såsom oppositionspolitiker var aldrig lika förnöjsam som hanär . Vi vill att anslaget till verkligt små idrottsanläggningar skallhöjas, Såsom vet har de små föreningarna, ofta i glesbygden, den lungabördan att hålla egna anläggningar i gång. Glöm inte bort den målsättningen,när ni nu har hamnat i regeringsställning. beklagade på intetsätt att idrotten har kommit i kläm. Han var en bättre talesman för idrotteninnan han blev regeringsadvokat. Jagvill avsluta mitt anförande med att säga att vi socialdemokrater kommer attdriva på. Oavsett om vi befinner oss i opposition eller i regeringsställningkjappar våra hjärtan alltid lika starkt för idrotten. Jag yrkar slutligen bifall till de socialdemokratiska reservationerna. () kortgenmäle: Det är värdefullt att har givit en inblick i vad somförsigår inom när det gäller att kartlägga kommersialismensinverkan på svensk idrott. Det jag känner till om detta stämmer ganska bra medvad nämnde. Kommersialismen, som blåses upp i olika sammanhang,kanske ändå til syvende og sidst inte har den avgörande inverkan som manvill framhäva. EssenLindahl framhöll att hans hjärta i fortsättningen liksom tidigare kommer attklappa för svensk idrott. Han satte också betyg på mitt agerande tidigare ioppositionsställning och talade om den ändring som sker när man kommer alttillhöra ett regeringsparti. Det är rätt intressant att la del av detta,Vissertigen sägs det från oppositionen alt ägnar sig åt ensiffertek. Men han har på ett övertygande sätt bevisat alt vad socialdemokraternai sin motion har försökt kompensera är de merkostnader som svensk idrott harfött genom den höjda arbetsgivaravgiften och andra pålagor som förekommer ideras ekonomiska program. Detta har inte vedertagts under debatten med RolfRämgård. Jag väntar som sagt ännu med spänning på en total redogörelse fördetta. Kvarstår fortfarande det faktum att det förslag som jag påstod varablygsamt men som skall kompensera svensk idrott för kostnadsfördyr-ningarna harsamma innebörd som socialdemokraternas förslag i motionen. Vad jag inte förstårär att , när han har gjort dessa konstateranden och dessutomräknat in det höjda radpriset på tipset, inte tar konsekvenserna av detta sittresonemang och väcker en motion med förslag om höjning av anslaget till svenskidrott. Jagfunderar på om inte har fattat att han befinner sig i oppositionoch alt han har möjligheter alt motionera i . Jag skulle vilja uppmanaEssen , som jag känner som en mycket varm idrotlsvän, att ändå takonsekvenserna av sitt ställningslagande och vid lämpligt tillfälle väcka enmotion i frågan. (apk) kortgenmäle: meddelade att det pågår en utredning, och jag förväntarmig att den skall nå fram till etl bra resultat och belysa kommersialismensgrepp över svensk idrott. Men jag blev litet rädd när sade altkommersialismen inte har den betydelse som vi i allmänhet tror för den gemenaidrotten, alltså vardagsidrotten eller den kommersiellt mindre intressantaidrotten. Nej,men del är ju detta som är det stora problemet. För vardagsidrotten spelar intede kommersiella intressena så stor roll, för de satsar inte så mycket pengar påden sortens idrott.