prot · G10912 · 1977-12-31 00:00:00 — SIA-reformeninnebär elt lokalt ansvarstagande och därmed också inflytande överskolverksamhetens utformning. För all detta skall komma till sin rätt krävs endemokratisering av beslutsprocesserna inom skolan, inte minst för atl fåeleverna med i denna process. Vidriksdagsbeslutet om skolans inre arbete fanns inte tillräckligtunderlag för alt ta ställning till formerna för olika gruppers medverkan iskolans beslutsprocesser. Vi utgick dock ifrån att frågan skulle vara löst såalt något slags lokalt beslutsorgan skulle finnas under det läsår som pågår,dvs. del år då så mycket av förberedelsearbetet för SIA-reformensförverkligande sker. Tyvärr har det inte varit möjligl att klara della. Fördrygt sade statsrådet i etl frågesvar lill mig:"Elt förslag om lokala ledningsorgan kommer alt presenteras senare undervåren." Av det blev alltså ingel. Jag hoppas att svaret är bätlreunderbyggt än svarel från . Detoroar mig vidare alt när den borgeriiga regeringen talar om del lokalainflytandet så begränsas delta till vissa grupper. I regeringsdeklarationentalas det bara om elever och lärare. Jag hoppas verkligen att den borgerligaregeringen är medveten om alt det finns fler arbetstagargrupper i skolan änlärarna. Dessuiomvill jag framhålla att det lokala politiska förtroendeman-nainflyiandel i skolanockså är myckel vikligl, men del är tydligen inte alls med i regeringensarbele. Jaghar förståelse för atl hela denna fråga är komplicerad, men jag kan inteacceptera regeringens oförmåga alt komma till ett ställningstagande. Att nutala om snabb forcering verkar ganska löjligt. Denna fråga måste ändå ha legatpå bord ända sedan regeringstillträdet. Del har inte hellersaknats påminnelser om atl frågan måste lösas. Vi diskuterade den, som jagnämnde tidigare, för drygt etl halvår sedan. Det är olyckligt för SIA-reformens lokala genomförande atl arbeiei meddemokratiserade beslutsprocesser i skolan har fått dra ut så som härhar skett. Jag har upprepade gånger sagl, och jag ulgår från all den uppfallningen, all SIA-skolan skall bygga på samverkan mellan olikakalegorier, mellan personal och elever, mellan skola och föräldrar samt mellanskola och samhälle. I det här sammanhanget kan alltså bortsefrån regeringsdeklarationens alltför torftiga beskrivning av vad del handlarom. och jag torde också vara ense om alt samverkan tyvärr inte kanforceras fram. Den måste växa fram utifrån ell behov som alla berörda känner.Uppenbarligen har del tagit avsevärd lid innan man upplevt del behovet. Nusträvar emellertid alla parter efter alt komma fram till en lösning, och, somjag sade, förslag kommer all framläggas för remissbehandling. Avförklarliga skäl kan jag inle nu närmare gå in på vilka konfliktpunkternavaril, men medbestämmandelagen har självfallet spelat en betydande roll. Jagstår gärna här med skammen. , att ha sagl en sak ochen sak , om vi bara får etl organ där alla parter med förtroende kan samverkamed varandra. Och dit har vi ganska snarl nått. Ominformation till skolelever rörande gällande rättsregler på arbetsmarknaden Etl ganska inlressanl fenomen i debatterna med är atl detofta las avstånd från regeringsdeklarationen. Jag minns en lidigare fråga - dengällde små klasser - då också sade att det står fel iregeringsdeklarationen. är del en torftig beskrivning som gjorts iregeringsdeklarationen av del lokala inflytandet. Jagär glad om sakfrågan kan lösas i enighet och lösas snart. Men vad jag velatpåpeka är all del dröjt alltför innan regeringen tog lag i dennafråga. Jag kan förslå all när samtalen väl är i gång behöver de la ganska långlid. Men del har dröjt ell hell år innan man över huvud taget satte i gångsamtalen med berörda mtressenter, och del är jag starkt kritisk emot. Överläggningenvar härmed slutad. § 9 Om informationtill skolelever rörande gällande rättsregler på arbetsmarknaden SlatsrådetBRITT MOGÅRD erhöll ordet för att besvara () den 13 okioberanmälda fråga, 1977/78:72, och anförde: har frågat mig om jag avser att ta inilialiv som syflarlill atl förbättra skolans information lill eleverna om gällande rättsregler påarbetsmarknaden. Grundläggandekunskaper om dessa frågor förmedlas främst inom ämnet samhällskunskap och igymnasieskolan dessuiom i ämnet arbels-livsorientering sami under timmar lillförfogande. Ominformation till skolelever rörande gällande rättsregler på arbetsmarknaden engageras i ökadutsträckning företrädare för det lokala näringslivet och de fackligaorganisationerna som föreläsare och diskussionsledare. Informalionom arbetslivet och trygghelslagsliftningen ges i övrigt lill eleverna igrundskolan och gymnasieskolan inom ramen för studie- och yrkesorienteringen.Häri ingår den praktiska arbetslivsorienieringen, som ger eleverna ökadekunskaper om arbetsliv och yrken som de ges möjlighet all pröva sinaegna förutsättningar för etl kommande yrkesval. SIA-reformenmedför all studie- och yrkesorienteringen förstärks, bl. a. genom den utökadesamverkan mellan skola och arbetsliv som uppbyggnaden av lokala och regionalaSSA-råd innebär. Vidareinnebär SIA-reformen att den praktiska yrkesorienteringen på grundskolanshögstadium mera inriktas mot arbeislivsorienlering. Regeringenhar uppdragit åt all i samarbete med arbetsmarknadsstyrelsenoch parterna på arbetsmarknaden se över den praktiska arbetslivsorienieringen igrundskolan. Som elt led i della arbele har regeringen bemyndigatskolöverstyrelsen atl , med början /78, kommuner pröva en avsevärd utökning av den praktiskaarbetslivsorienteringen på högstadium. Iriktlinjerna för läroplansöversyn ingår också atl överväga enindividuellt anpassad praktisk orientering om yrkesliv, arbetsliv och samhälle. Idella sammanhang diskuteras också hur lärarna skall ges en förbättrad kännedomom förhållanden i arbetslivet och i samhällel i övrigt för att kunnaförmedla-sådan kunskap till eleverna. Vissa kommuner har inlett enförsöksverksamhet där lärarna under ell par veckor får "prya" inom näringslivoch förvaltning 'i kommunen. Dessaålgärder syftar således i hög grad lill atl förbälira elevernas kännedom omförhållandena i arbetslivet. Ytteriigare insaiser får aklualiseras i sambandmed atl förslag till ändringar i läroplan och riktlinjer förstudie- och yrkesorienteringen i och gymnasieskolan föreläggsriksdagen. Under detla anförande övertog talmannen ledningenav kammarens förhandlingar. FRIDABERGLUND (s): Jag vill tacka för svarel. Av delsamma framgår att myckel är på gång.Men vi kan ändå konsialera alt situationen inte är tillfredsställande. Anledningentill min fråga var all del har sagls all Åmanlagarna hindrar ungdomarna frånall komma ul på arbelsmarknaden; de lagarna skulle alltså vara orsaken lill denhöga ungdomsarbetslösheten. Många ungdomar som inle har haft tillräckligainsikter i lagarnas innebörd har hört sådana påståenden fällas, och då har defått den uppfattningen all del är lagarna som spärrar deras möjligheler allerhålla arbele. Enarbetslös pojke sade t. ex.: "Del är bara all ändra på Åmanlagarna, så fårjag arbete." Det är ju en enkel lösning. Den pojken hade inte en tanke päall en minskning av anställningstryggheten är etl brutalt och ineffekiivlrecepl, om man söker bot för ungdomsarbetslösheten. Densaken har också berörts av TCO:s ordförande , som i ett talframhöll att otaliga ungdomar som sökt feriearbele har fått höra alt de intekan anställas på grund av Åmanlagarna. Han sade vidare all oavsell om sådanapåslåenden görs i god tro eller inte, sä har de missvisande uppgifterna nu fåttsådan utbredning all del är rimligl alt i skolundervisningen lägga in merinformalion om syftel med och innehållel i de rätlsregler som gäller påarbelsmarknaden. Närförsvaret för någon lid sedan framförde synpunkter på atl man i skolan inteinformerade lillräckligl om försvarel gick man ut och undersökte de fakiiskaförhållandena i olika skolor. Det var en riklig åtgärd. Och rättsreglerna påarbelsmarknaden upplever jag som etl parallellfall. De regler som gäller bör hahög prioritet, eftersom de är av vital belydelse för varje enskild individsmöjligheler atl möta och bemästra olika livssituationer. Jagvill ställa en fråga till slalsrådel Mogård: Gäller del uppdrag som regeringenhar givit den s. k. pryoverksamheien, och är slalsrådel i såfall villig all medverka lill en undersökning, där man klarlägger hur denteoretiska delen av undervisningen fungerar i dagens skola? Ominformation till skolelever rörande gällande rättsregler på arbetsmarknaden Ja, som jag sade i' mitl svar gäller uppdragei lill skol-överslyrelsenden prakliska arbetslivsorienteringen. Mycketär på gång, men allt är inle bra, sade . Nej, självfallet inte.Myckel av del som jag har redovisal är ju sådana verk-samheier som harsiartal eller kommer all starta först nästa är. Del kan vi rimligen inte hasell några effekler av . Jag iror all del kommer all innebära en avsevärdförbäliring av våra ungdomars kunskaper om arbetslivet. En debatt om översynen av trygghetslagarna, vilkasom bekant har varil föremål för överläggningar mellan arbetsmarknadens parteroch regeringen och som även namngivaren har välkomnat, fårfakiiskl föra med arbetsmarknadsministern. Jag hade inte för avsikl all debaliera Åmanlagarna, men om man skallkunna förändra silualionen i skolan - och silualionen behöver enligl minmening ändras - måsie man kunna lämna en molivering. Skolans mål är ju alteleverna skall lära sig au skilja mellan fakta och värderingar. Eleverna skallockså göras skickade au bemästra mötande livssituationer. Jag upplever altdagens ungdom inle kan klara delta, när den kommer ut på arbelsmarknaden ochfår beskedet au Åman- lagarna är anledningenlill all del inle går au få arbele. Närman försöker förespegla alt man med så enkla lösningar kan klara myckelbesvärliga problem, sår man bland ungdomarna en misstro mol lagsliftarna. Dellagör också au del kan uppstå en konflikt mellan äldre och yngre. Det är skolansuppgift atl även på del här området lämna information. Om skolan skall kunnainformera, måsle den också vara medvelen om bristerna. Jag har försökt altaktualisera en brisl som jag personligen har upplevt, men som jag inle är ensamom all ha upplevt. Därför har jag velal ställa den här frågan till . Alla de ålgärder som jag redovisade i mill svar har nalurliglvisvidlagils för all förbälira ungdomarnas kännedom om arbels-livei. Men del ärinle bara skolan som skall ta på sig den här uppgiften. Jag tycker fortfarandeall föräldrarna - som jag nämnde i ell tidigare svar- bör flnnas med i bilden.Dessuiom har vi arbelsförmedlingsljäns-temän, som bör hjälpa lill alt geungdomarna en realistisk bild av arbelsmarknaden och tala om vilka möjligheteroch vilka hinder som finns. FRIDABERGLUND (s): Jag är väl medveten om att det är många som skall informera eleverna,men eftersom skolan kommer i konlaki med de flesia ungdomarna och då skolandessuiom har så goda möjligheler, lycker jag atl en av skolans vikligasieuppgifter är all förbereda de unga på möiei med de problem som uppslår, då mankommer ut på en arbetsmarknad. Ungdomarna skall kunna bedöma om det är faktaeller värderingar som de möter vid sin första kontakt med arbetsmarknaden. Överläggningen varhärmed slutad. § 10 Om åtgärder motlärarbrisien Slalsrådel erhöll ordel för altbesvara () den 4 okiober anmälda fråga, 1977/78:14, ochanförde: har frågal mig vilka ålgärder regeringen avser alt vidlaför all häva den akuia lärarbrisien och om jag delar uppfallningen alt ensiörre lärarbrist kan befaras . Enliglarbetsmarknadsstyrelsens statistik visar lärararbeismarknaden i stort sammabild som . Jämfört med föregående år har dock en siörreandel lärarljänsier i leoreliska ämnen lillsalls med personer ulan föreskrivenulbildning. Inom grupperna lärare i esleliskl-praktiska ämnen resp. lärare iyrkesinrikiade ämnen föreligger fortfarande brist. Eventuella förändringar idimensioneringen av lärarutbildningarna kommer atl behandlas i denbudgeiproposilion som regeringen lägger fram . Pålängre sikl finns risk för ell läraröverskoll eftersom födelselalen ligger kvarpå en låg nivå. Elt tillfälligt ökal behov av lärare pä högstadiel och igymnasieskolan uppslår emellertid de närmasle åren då anlalel l6-l9-åringarökar. Del ökade behovel av lärare gäller som framgått av vad jag nu har anförtendasi en relativt kort lid. Slor försiktighet bör därför iakttas vad gäller eneventuell ökning av utbildningskapaciteten för lärare. Jag lackar statsrådet för svaret på min fråga. Frågan har sinbakgrund i del förhållande au massmedia i minen på augusti redovisadesynpunkter från skolledare inför skolstarten . En del av dessaframhöll atl man konkret upplevde en brist på lärare inför lerminsstarlen, ochdel måsle väl ha moisvarai det verkliga förhållandet på vissa orter. Jag ärsjälv tjänstledig skolledare men har givelvis kontakt med min hemkommun inteminst när del gäller skolfrågorna. Där har man inle märkt någon påtagliglärarbrist , och vi har heller inle gjort del de sista tre fyra läsåren.Av den anledningen blev jag något överraskad av de farhågor som kom tillullryck i de in-lervjuer jag här tänker på. Omnu farhågorna för framtida lärarbrist var överdrivna, borde någon form avberikligande ha kommil från ansvarig myndighel eller från de-parlementei, menjag uppmärksammade inle någol i den vägen. Föräldrar kan ju onödigtvis oroas isådana här situationer. Visserligenär bristen på l. ex. musiklärare och gymnasiiklärare relaiivi slor sedan fleraår. Men min fråga avsåg närmasl hur många obehöriga klasslärare - alliså lärarepå låg- och mellansiadiel - del kan vara som innehar hellerminsljänslhösilerminen 1977. Uppgifter härom ger ju etl ganska bra mått på hur denfakiiska lärarlillgången är på dessa stadier. Andelenobehöriga klasslärare på hellerminsljänsl 1. ex. läsårel 1973/74 var såvitt jagkan erinra mig mycket låg - , tror jag - men läsårei ]916/11betydligt högre. Det är kanske svårl att just nu ge besked om nuläget, menuppgift härom kan måhända lämnas i samband med den redovisning som vi brukar fåi november eller december. Närdet sedan gäller prognoserna måste man ta hänsyn lill de mycket låga födelsetalsom vi haft under de senasle åren och som ganska snabbi kommer all leda tillell betydligt minskat anlal lärartjänster på låg- och mellanstadiet, såvidadelningslalen ej justeras nedåt, och någol sådani kan vi väl knappast förväntaoss. Andra, mera osäkra faktorer är givetvis om benägenheten att begäradeltidstjänster ökar liksom om anspråken på heltidsledighet ökar, så au lärarehell enkell slutar utöva sitt yrke och går över lill annan tjänst. Dehär nämnda faktorerna och orlsbundenheien är givetvis redan nu väsentligaorsaker lill all man vid lerminsslart får anledning tala om påtaglig lärarbristpå vissa håll i landel. I del komplex av faktorer som reglerar den fakiiskalillgången på lärarpersonal i t. ex. be- höver man kanske särskilluppmärksamma av vilka anledningar lärare önskar deltidstjänster eller hellenkelt avslular sin läraranslällning. Skolan och samhällel går på della sällmisie om väl uibildad personal och lärare med erfarenhei. Jag föruisälier atlman bevakar de här frågorna i ut-bildningsdeparlemenlet och i skolöverstyrelsenliksom regionall och lokall. Jag ber än en gång, herr lalman, att få lacka försvaret på min fråga. Ja, del är riktigt all man om man skall få en litet mera nyanserad bildav lärarlillgången bör se på hur siffrorna har utvecklats och ocksåundersöka hur många behöriga lärare som har sökt heltidstjänster men inte.fåttnågon sådan. Jag har fakliskt siffrorna med mig. Andelenklasslärarijänsler tillsatta med personer ulan föreskriven ulbildning var 56 %år 1975, och . Den höga procentsatsen för klasslärareöver huvud tagel förklaras av atl däri ingår också speciallärare. I gruppenesteliskt-praktiska ämnen är det främst brislen på musiklärare ochteckningslärare som ger en hög procentsats. Den situationen bör förbättras videtl genomförande av OMUS förslag. Teck-ningslärarulbildningen har byggt§ ut föralt på sikl bättre motsvara behovel. Närman sedan tittar på antalet behöriga lärare som har sökt heltidstjänst meninle fått sådan, så finner man beträffande t. ex. klasslärare all det var 455år 1977, varav 435 var lokall bundna. Den lokala bundenheten för ämneslärareär mest uttalad i C-, E-, M- och AC-län och för klasslärare i M-, AC- ochBDlän. DäriiMkommer all anlalel lärare med hel ledighel eller med dellids-ijänslgöring harökal ijH 1976, för klasslärare med 46 96 resp. 43 96. Ökningen kanlill viss del förklaras av all lärarkåren generelll är ung och atl antaletbarnledigheier sannoliki därför är slorl. Denärmare orsakerna till del ökade antalet ledigheler bland lärarna undersöks fn. av , Verket beräknar all avge en rapport ifrågan. Påutbildningsdepartementet ayser vi all analysera motsvarande frånvaro inomnågol eller några andra yrkesområden. BÖRJESTENSSON (fp): Jag ber att få tacKa statsrådet för de här kompletterande uppgifterna.Jag har jngen kommentar lill dem, men jag är myckel tacksam för dem. Överläggningenvar härmed slutad. § 11 Om kapitalförstärkning till statsägda företag i Indusiriminisiern erhöll ordel för altbesvara () den 4 okiober anmälda fråga, 1977/78:2, ochanförde: har frågal mig om jag är beredd atl medverka lill allde statsägda företagen i får tillgång till behövligt kapitalför att nu kunna förverkliga sina planerade investeringar. Destatliga företagen i län, i förslå hand , och , är hårldrabbade av den pågående konjunkluren. I fråga om och lillkommerlångsiktiga strukturella problem. När dessa tre företag som dominerarsysselsättning och investeringsverksamhet inom induslrin i länel samiidigldrabbas av besvärliga problem ser jag delta som myckel allvarligt. Förall dämpa sysselsättningseffekterna av krisen i har jag bettföretagsledningen presentera de investeringsprojekt som kan tidigareläg-gas ochgenomföras med statlig finansiell medverkan. har gått igenom de projektsom kan komma i fråga. Regeringen är beredd all i positiv anda pröva sådanainvesteringar inom företagel som är företagsekonomisk! motiverade och sommedför gynnsam sysselsättningseffekt. Statsföretaghar hemställt om statlig finansiell medverkan lill en om-och tillbyggnad avfiberfabriken vid ASSLs anläggningar vid Karisborgs bruk. Denna investeringanses av nödvändig för forlsall drift vid bruk, där ca 700personer nu arbetar inom den berörda verksamheten. Investeringen har bedömtsge etl värdefullt sysselsätinings-tillskott under uppbyggnadsliden och habelydelse för underleverantörer såväl i länel som i andra delar av landel.Frågan om finansiell medverkan lill investeringen övervägs inom regeringen. F.n. övervägs etl samgående mellan de tre slora handelsslålverken i ,nämligen NJA, och Domnarvets järnverk. En föruisälining församgåendet är myckel slora kapitalinsatser från slalens sida. En betydande delav dessa insatser kan väntas komma NJA till del. De åtgärder som kan väntas blividtagna inom ramen för del nya handelsstålbolaget är av avgörande belydelseför de berörda siål-förelagens framlid och därmed också för NJA. Torsdagen den 20 oktober1977 Omkapitalförstärkning till statsägda företag i Jag ber all få lacka industriministern för hans positiva svar på minfråga. Jag förutsätter då all jag kan tolka industriminisierns svar så, alt hannu verkligen avser atl ändra politik och gå in för en målmedveten satsning påde statliga basindustrierna i Norrbolleri som en grund för hela länelsutveckling. Norrbottenslän har på ell alldeles specielll säll drabbals av nedgången i sysselsällning.Under del senasle årel har mer än 5 000 människor i länel flyllals över frånall ha varil ordinarie sysselsatta på olika håll Omkapitalförstärkning till statsägda företag i inom industrin till allbli sysselsalla genom särskilda ulbildningsanslag, arbetsmarknadsålgärder,beredskapsarbelen m. m., eller också är de varslade om uppsägning, som kommerunder del närmasle halvåret. Dennachockartade försämring av länets arbetsmarknad har medfört en stark pessimismoch en känsla av hopplöshet i hela länel. Särskill hårt drabbad är ungdomen,eftersom de flesia nerdragningar har skell genom s. k. nalurlig avgång - eilullryck som innebär inte endasi alt en anställd avgår med l. ex. förtidspension,ulan också alt hans jobb försvinner för all framlid. Några arbeten förungdomarna atl söka sig till blir då inte kvar. 1 ell sådani läge måsle delvara veitigare au sikla på en uibyggnad av de slora basinduslrierna med lankepå framliden än all bara klara av silualionen för dagen medarbetsmarknadsåtgärder, hur värdefulla de än är. Jagföruisälier därför all indusiriminisiern och hela regeringen nu på allvar gårin för all skaffa fram invesieririgskapilal lill , NJA och , för allförelagen skall kunna fullfölja de invesieringar de planerar så all de kan slåruslade för alt klara konkurrensen när konjunkluren vänder. Endasi på så sällkan framtidstron och optimismen ålervända efter alla de nedläggningar, negativabesked och dystra framtidsutsägelser som så rikligt har drabbat Norrbollen delsenasle året. Tror man på Norrbollens framlid måsle man säga ja till en sådanpolitik; inte bara lill arbetsmarknadsåtgärder och fortsatta dystra spådomar. Tack än en gång försvarel, som jag upplever som positivt! Jag är glad atl kunna konstatera all har uppfattat mitlsvar rätt, nämligen all del är en positiv viljeyttring lill fortsatta insaiseri Norrbollen. Jag vill bara renl parentetiskt notera all närIngvar förmodar alt del innebär en ändrad poliiik är del fel i vadavser den nya regeringen. av mina förslå ämbelsåligganden var all föreslåen rekonslruklion av NJA, vilkei innebar en koslnad på 1,8 miljarder kronor.Det var ell avgörande principiellt ställningslagande av den nuvaranderegeringen, och del är elt principiellt ställningslagande som är vägledande förfortsättningen. Jag kan alltså försäkra att han har uppfattatmill svar på elt rikligt säll. vittnar om att vi tänker fortsätta med dekraftfulla insatserna i Norrbollen för all säkra sysselsällningen i denlandsändan. Del finns väl ingen anledning för indusiriminisiern och mig all försökabli ovänner, eftersom vi i långa stycken är ense här. Jag vill bara protesleralilel mol industriministern när han säger atl de 1,8 miljarderna lill NJA varen insats för framliden. Del var en insats som vilken regering som än hadesuttit vid makten skulle ha funnit nödvändig au genomföra, hell enkell av denanledningen atl det gällde alt med denkapitalinsatsen betala de invesieringar som redan var gjorda. Alt del sedan komall bli elt så stort belopp berodde ju på den konjunktur som just nu råder. Jagtror emellertid inte atl industriministern därför bör poänglera della såsom ellullryck för den poliiik han har velal föra - jag lycker den poliiiken har varillokig från början! - men jag uppskaiiar den väldigi positiva ändring i den somnu föreslås här i industriministerns svar. Omåtgärder för att garantera sysselsättningen i Överiäggningen var härmedslutad. § 12 Om åtgärder föratt garantera sysselsättningen i Indusiriminisiern erhöll ordel för altbesvara (vpk) den 4 okiober anmälda fråga, 1977/78:11, ochanförde: har frågal mig vilka ålgärder jag avser all vidla för allförhindra yllerligare nedläggningar vid SKF , saml för all garanterasysselsällningen i kommunen, Hoforshar besvärals av sysselsällningsproblem , Sysselsällningen ikommunen är ensidigl beroende av verksamheten vid en enda indusiri. SvenskaKullagerfabrikens slåldivision, Hoforsverken. Jaghar lidigare framhållii all del i första hand är förelagel som har ansvaret förde anställda. Detta gäller inie minsi ell siörre förelag som har en dominerandeslällning i en mindre ort. F.n. övervägs förändringar av stålindustrins struktur. Jag förutsätter atl SKFinle kommer all föregripa dessa överväganden. Samhällelmåsle nalurliglvis alltid vara berell atl ta del yilersta ansvaret för sysselsällningen.Eftersom ingår i gränsområdet lill del allmänna stödområdet, kanstatligt regionalpolitiskt stöd ge nödvändig stimulans för förelag somöverväger att etablera sig i . BERTILMÅBRINK (vpk): Jag lackarindustriministern för svarel.