prot · G109156 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:156 Förhandlingarnaleddes lill en böOan av förste vice talmannen. Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. § 1 Reglering avpriserna på jordbruksprodukter, m. m. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1977/78:34med anledning av propositionen 1977/78:154 om reglering av priserna påjordbruksprodukter, m. m. jämte motioner. Ipropositionen 1977/78:154 hade regeringen ) föreslagilriksdagen dels att anta förslag lill 1. lagom ändring i lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukels område, 2. godkänna de i proposilionenförordade grunderna för reglering av priser m. m. på vissa jordbruksprodukterför liden den 30 juni 1981, 3. godkänna de i propositionenförordade grunderna för reglering av sockernäringen för liden den I juli1978-den 30 juni 1979, 4. godkänna vad i propositionenförordals i fråga om användningen av avgiftsmedel, som inflöt under regleringsåret1978/79 eller hade influtit under tidigare regleringsår, 5. medge att den röriiga kredit påhögst 120milj. som ställdes till statens jordbruksnämnds förfogandei för ändamål utanför fördelningsplanen för införselavgiftsmedelfick under /79 användas av regeringen eller, efterregeringens bestämmande, siatens jordbruksnämnd, förändamål inomjordbruksprisregleringen och regleringen av soekernäringen, 6. godkänna de i propositionenförordade grunderna för ändrat stöd till vallfröodlingen, 7. godkänna vad i proposilionenförordals om avveckling av del särskilda övergångsbidraget åt jordbrukare, 8. godkänna de i propositionenförordade grunderna för förelagshälsovården och socialförsäkringsskyddel förlantbrukarna, 9. godkänna de i proposilionenförordade grunderna för utbyggd avbyiar-verksamhet inom jordbruket, 10. tillPrisreglerande åtgärder påjordbrukels område för budgelårel 1978/ 79 anvisa elt förslagsanslag av 3 . Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. 11. till Särskilt övergångsbidragåt jordbrukare, m. m. för / 79 anvisa ett förslagsanslag av , 12. medge atl de för budgetåren1970/71 och 1977/78 anvisade medlen till invesieringsanslaget Lagring avjordbruksprodukter under / 79 fick användas för det med anslagetavsedda ändamålet, 13. till Lagring avjordbruksprodukter för /79 anvisa etl invesleringsanslag av . Idetta sammanhang hade behandlats delsde under allmänna motionstiden vid 1977/väckta molionerna 1977/78:472 av EllaJohnsson (c) och (), 1977/78:586 avPär m. fl. (c), 1977/78:633av (), vari hemställts all. skulle -bl. a. såsom eltled i strävan att medverka lill en ny ekonomisk väridsordning- hosregeringen begära förslag syftande lill ändrade kostvanor i och bättreulnyujande av den svenska åkeOorden för produklion av vegetabiliskt protein ochomfattande bl. a. ändrad inriklning av de statliga livsmedelssubventionernagenom ökal stöd ål odling av proteinrika vegeta-bilier och minskat stöd åtfläskproduklion o. d. enligt vad som föreslagils i motionen 1977/78:631, 1977/78:792 av Per-OlofStrindberg m. fl. (m), 1977/78:1271av Grelhe m. fl. (s), vari hemställts atl skulle beslula geregeringen lill känna vad som i motionen anförts om åtgärder för bättrekostvanor, 1977/78:1613av () och (), vari hemställts alt riksdagenbeslutade anhålla om atl regeringen prövade frågan om prisstöd tillOäderskölseln i norra , och 1977/78:1621 av Jan-IvanNilsson m. fl. (c), dels den med anledning av propositionen väcktamotionen 1977/78:1956 av m. fl. (vpk), vari föreslagils 1. atlriksdagen med ändring av propositionen 1977/78:154 hos regeringen hemslällde omutredning av inkomst- och förmögenheisuivecklingen inom jordbruket, 2. altriksdagen skulle uiiala sig för slopande av hela momseffeklen på livsmedel ochhos regeringen begära atl förslag härom förelades , 3. atlriksdagen skulle beslula atl momsen på baslivsmedel avskaffades fr. o. m. 1juli 1978 samt hos regeringen begära all en översyn och breddning av delvarusortiment som ingick i begreppet baslivsmedel genomfördes. Utskottet hemslällde attriksdagen skulle dels anta förslagel lill 1.lag om ändring i lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukels område. 2. godkänna de i proposilionenförordade grunderna för reglering av priser m. m. på vissa jordbruksprodukterför liden 30 juni 1981, 3. avslå motionen 1977/78:1956, 4. godkänna de i proposilionenförordade grunderna för reglering av sockernäringen för liden den 1 juli1978-den 30 juni 1979, 5. avslå motionen 1977/78:792 omsockerbetsodling i , 6. anse motionen 1977/78:1613besvarad med vad ulskollel anfört om prisstöd till Oäderfäskötseln i norraSverige, 7. godkänna vad i propositionenförordats i fråga om användningen av avgiftsmedel, som inflöt underregleringsårel 1978/79 eller hade influtit under lidigare regleringsår, 8. medge atl den rörliga kredit påhögst 120 milj. kr. som ställdes lill siatens jordbruksnämndsförfogande i riksgäldskontorel för ändamål uianför fördelningsplanen förinförselavgiftsmedel fick under regleringsårel 1978/79 användas av regeringeneller, efter regeringens bestämmande, statens jordbruksnämnd, för ändamål inomjordbruksprisregleringen och regleringen av sockernäringen, 9. lämna motionen 1977/78:1621 omexportstöd för potatisutsäde ulan åigärd, 10. ifråga om åtgärder i syfte att öka den inhemska produktionen av proleinfoder, m. m. lämna ulan åtgärd motionerna 1977/78:472, 1977/78:586 och 1977/78:633 iförevarande del, 11. i fråga om åtgärdersyftande lill bättre kostvanor a. avslåmotionen 1977/78:1271, såvitl avsåg inrättande av ett centralt råd för näringsfrågor, b. ansemotionen 1977/78:1271 i återstående del samt moiionen 1977/ 78:633 såvitt den ej behandlats i det föregående besvarade med vad utskottet anfört, 12. godkänna de i proposilionenförordade grunderna för ändrat stöd till vallfröodlingen, 13. godkänna vad i propositionenförordats om avveckling av del särskilda övergångsbidraget åt jordbrukare, 14. godkänna de i propositionenförordade grunderna för företagshälsovården och .socialförsäkringsskyddel förlantbrukarna, 15. godkänna de i proposilionenförordade grunderna för utbyggd avby-larverksamhet inom jordbruket, 16. lill Prisreglerande ålgärderpåjordbrukels område för / 79 anvisa etl förslagsanslag av , 17. till Särskilt övergångsbidragål jordbrukare, m. m. för budgelårel 1978/ 79 anvisa elt förslagsanslag av , 18. medge att de för budgetåren1970/71 och 1977/78 anvisade medlen lill invesieringsanslaget Lagring avjordbruksprodukter under / Regleringav priserna pd Jordbruksprodukter, m. m. Regleringav priserna pd jordbruksprodukter, m. m. 79 fick användas för detmed anslaget avsedda ändamålet, 19.till Lagring av jordbruksprodukter för /79 anvisa etlinvesteringsanslag av . Reservation hade avgivils av , MajBritt , Grelhe , , , (samtliga s) som ansett alt utskottet under 11 a borthemställa attriksdagen med anledning av moiionen 1977/78:1271, såvitt avsåg inrättande avett centralt råd för näringsfrågor, som sin mening gav regeringen till kännavad reservanterna anfört. Vår dagliga kostär livets bränsle och en viktig utvecklings-faktor för kropp och själ. Detärkanske därför som del under senaste årel har diskuterats mycket i tidskrifteroch tidningar och har väckt åtskillig debatt hur kostens innehåll skall se utoch vad priset förden skall vara. Del är jusl de frågorna som behandlas ijordbruksutskottets betänkande nr 34. Fårjag som en lilen parentes lov atl berätta vad en framstående statlig Oänstemannyligen sade till mig; Jag lycker all har underiiga debattformer. Närman diskuterar moral, är det fullt i kammaren. När man diskuterar radionsbyråorganisation, som egentligen endasl berör elt relativt litet anlalmänniskor, diskuterar man della problem en hel dag. Men när vi skall diskuteravår dagliga kost, något som berör oss alla varenda dag och som kosiar samhälleloch människorna om årel, då gör vi det inför mycket fååhörare. Vi får väl hoppas alt allmänheten är mer intresserad av frågorna. Förnågra månader sedan har det - inte utan vånda - diskuterats och förhandlatsfram elt principavtal inför jordbruksnämnden mellan jordbruketsförhandlingsdelegation och konsumentdelegationen. Delta avtal läggs nu fram förriksdagens godkännande. I sina huvuddrag företer det myckel stora likheter med1974 års avtal. Del är liksom del tidigare avtalet treårigt och bygger i sinagrunddrag på följande bedömningar: Jordbrukarna skall haersättning för redovisade kostnadsökningar på sina produktionsmedel, däriinberäknat vissa investerings- och kapitalkostnader. Produktionen i denförädlingsindustri som slår myckel nära råvaruproduktionen, dvs. mejerier,slakterier, kvarnar m.m., skall också ha kompensation för ökningen av sinaproduktionskostnader, därför atl del är varans pris efter förädlingsledet somregleras i prisregleringsavialet. Jordbrukarna skall ha sådanersättning för sitt eget arbete och del satsade kapitalet atl deras inkomsterutvecklas i samma takt som jämförbara gruppers. Mentrots att detla avtal är myckel likl del förra finns del fiera nya inslag ochändringar i årets avtal. När det gäller ersättningen för kapitalkostnader, dvs.jordbrukarnas koslnader för bl. a. maskiner och byggnader, har man lidigareanvänt återanskaffningsvärdel som avskrivningsunderlag. på grund av de senasleårens skenande inflation givit kraftigt ökande avskrivningskostnader, som intealllid har motsvarats av så stora utgifter. För de kapitalinvesteringar iförelaget som finansierats genom lån kommer i fortsättningen baraanskaffningsvärdet i fråga som underiag för avskrivningar, dvs. 1 årets avtal bedöms del medföra en minskning i ersättningen tilljordbrukarna. Dessutomkommer endast den del av produktionskostnaderna alt räknas med som beror påprodukter sålda inom landel plus en viss begränsad ulbyteshandel. Jordbrukarnaskoslnader föratt producera ell snabbt ökande spannmålsöverskott t. ex., skall iframtiden inte belasta de priser svenska konsumenter får betala för sinabaslivsmedel, utom till den del överskottet används inom landet. Ocksåkoslnaderna i förädlingsindustrin kommer i fortsättningen alt mera nöjaktigtbestämmas. Om möjligt skall man försöka utarbeta ell indexsystem för alt mätade olika produktionsfaktorernas kostnadsändringar. Delviktigaste, sell från samhällsekonomisk synpunkl och konsumentsynpunkt, ärattman nu kommeratt kräva samma produktivitetsutveckling i förädlingsindustrin,dvs. samma rationaliseringstakt, som i annan livsmedelsindustri. Det ärytterst vikligl, eftersom en del av denna industri har nära nog monopol inomsin bransch. Dessaförändringar bör, tycker jag, hälsas med tillfredsställelse frånkonsumentsynpunkt. Däremotär del myckel svårare all redovisa vad resullalel av avtalets regler förinkomstföljsamheten kommer all bli på sikl. Mansläpper den aulomaliska kopplingen till resullalel av löneförhandlingarnamellan LO och SAF och anger därmed en breddning av bedöm-ningsunderiaget lillbl. a. vissa småföreiagargrupper, även om det blir löneutvecklingen för destora kollektiven som i första hand skall beaktas. Därmed uppfylls ell önskemålfrån bl. a. de stora löntagarorganisationernas sida. Man har länge känttveksamhet inför att företagare utan vidare skulle jämställas med löntagare. Idessa stycken har proposilionen fullkomligt följt avtalstexten. Intressantär att del nu blir möjligt att ta hänsyn till olika förhållanden som påverkarden ekonomiska och sociala standarden inom Jordbruket. Delskall inte slickas under stol med atl en stötesten i förhandlingarna har varitde stora kapitalvinster jordbrukarna de senasle åren fått bl. a. på grund avökande värden på byggnader, besättningar och maskiner. Även om dessakapitalvinster inte ,eller ens snart, omsätts i kontanter,så innebärde en motpost till de tidigare nämnda hänsynstagandena till kapitalkostnadernai produklionen. Vid försäljning och belåning får man fördel av kapitalvärdet. Personligenser jag den omständigheten atl man har lagit viss hänsyn lill kapitalvinstervid bedömning av inkomstföljsamheten som prejudice-rande för framtiden. Jaganser atl kapitalökningarna hör till de ekonomiska förhållanden som påverkarjordbrukarnas standard på sikl. Del finns frånkonsumentsynpunkt anledning alt med tillfredsställelse Regleringav priserna på Jordbruksprodukter, m. m. Regleringav priserna på Jordbruksprodukter, m. m. hälsaatl det nya principavtalel för förhandling om matpriserna blir så passförmånligt trols all konsumentsynpunkterna kom i andra hand vid bestämmande avjordbrukspolitiken. Jaghade hoppats att här kunna redovisa resultatet av uppgörelsen per den 1juli . var man nära alt avsluta den förhandlingen, men deltorde bli klarl försl under morgondagen. Denna uppgörelse kommer trots alll altmedföra prisstegringar på grund av atl priserna på maskiner fortfarande drivs ihöjden med infiationsmolorn. Detbetänkande vi här behandlar, skrivet kring proposilionen om prisregleringen,följer till nästan övervägande del avtalstexten. Det bör hälsas medtillfredsställelse, därför att delta avtal har förhandlats fram mellan de tvåparterna. Jagtycker också man skall hälsa med tillfredsställelse au del nya avtalet innebärvissa sociala framgångar för jordbrukarna. Man skall försöka utarbeta eltsyslem för företagshälsovård och för socialförsäkringsskydd, och man tar ocksånya steg när del gäller avbytarverksamhelen. Även om inte alla problem är löstapå detla område, så irorjag atl man i många jordbrukarhem kommer att medtillfredsställelse hälsa de framgångar som här har vunnits. Frånkonsumenternas sida sett är del viktigt vad vi far betala för vår basmat. Detkänner säkerligen specielll många låginkomsttagare och fier-barnsfamiljer vaOedag, när pannan läggs i djupa veck inför morgondagens inköp och den rätt såmagra plånboken snabbt töms på grund av alla ökade priser. Men lika viktigt ärvad vi får för pengarna och atl vi använder dem till inköp av livsmedel somjusl befrämjar hälsa och välbefinnande. Om delta har många spaltmeter skrivitsi såväl dagstidningar som tidskrifter del . Reklamen för olikaprodukter strömmar emot oss från lidningssidorna, medan samhällets objektivakostinformation hörs och syns alldeles för litet. Viär några socialdemokrater som för att göra kosiupplysning och näringssynpunklerpå kost till mera slagkraftig informalion i en motion till årels riksdag begärtfiera insatser och mera samordnade insalser av samhället för alt skapa bättrekostvanor hos befolkningen. Vad vel befolkning om kostensnäringsinnehåll och om kostens lämpliga sammansättning? Skall vi döma avinköpens fördelning på varugrupper, så är kunskaperna ofta bristfälliga. Avtillgänglig statistik framgår att vi täcker vårt behov av energi- ochutvecklingsbefrämjande näringsämnen genom alltför fettrika livsmedel. 1960-1976utgjorde de animaliska felterna större delen av vår fetlillförsel, trols alt vivel alt fett från växtriket har klara fördelar från hälsosynpunkt. Imoiionen påvisar vi också att det behövs etl mera samlat grepp om vårkostupplysning, näringsforskning, livsmedelsproduktion, livsmedelslagstiftningoch prispolitik. I är dessa aktiviteter starkt uppsliurade, medan mant. ex. i har försökt samordna samhällets åtgärder och försökt låtanäringssynpunkterna få en självklar plats. är det faktiskt så att näringsforskningenoch de få näringsprofessorer vi har nästan känner sig satta på undanlag. Delfinns fyra universitetsinstitutioner för näringslära, men de har relativt småmöjligheler lill forskning och informalion. Vitycker att en mera näringsriktig, giftfri och allsidig kost är en vikligmålsättning för den svenska befolkningen. Del är stora pengar som går ål -storamisstag kan göras. Vi använde lill livsmedel 1976. Vadvi har velat föra fram i vår motion 1271 är inte bara konsumentsynpunkter i inskränktbemärkelse, utan vi har över huvud laget velat få en belysning av frågan omkostens sammansättning, sett från hälsosynpunkt, sett från ekonomisk synpunkt.Därför har moiionen också rönt inlresse från handeln och visslivsmedelsindustri. Man har i fiera tidskrifter - t. ex. Fri Köpenskap,Köpmannen och - stött de tankar som vi motionärer framfört. Imotionen har del framställts fyra krav, varav två vunnit ulskoilets gillande.Det gäller den punkt där vi säger att kost upplysning i samhällels regi börvara fri från kommersiella inslag och präglas av allsidighet och balans mellanolika branschintressen samt den punkt där vi önskar att det skall göras flerakosiundersökningar, så att man bättre kan la slällning till var informationenbehöver sältas in. Punkten1 har inte ulskottet velal ta slällning till. Del är möjligl att vad vi där harskrivit, nämligen att "Regeringen bör förelägga etl samlatprogram för hur produktion, marknadsföring, prisreglering och prissubventionerav livsmedel samt kostupplysning och livsmedelskontroll bättre kan samordnas för att ökanäringsinnehållet i koslen ", är framtidsmusik. Men vi hoppas att del inteär ett avskrivet krav ulan elt krav som skall växa sig så starktall vi även i kan la ell sådanl program som man har försökt altböOa förverkliga i . Densista punkten i förslagskraven i motionen, nämligen alt det borde skapas etlcentralt råd för näringsfrågor som kunde få en rådgivande och förslagsgivandefunktion lill regeringen och till olika verk och institutioner, har inteutskottets majoritet ansett sig kunna ställa sig bakom. Del beklagar vimotionärer, men vi är lacksamma för att den socialdemokraliska minoriteten iutskottet har reserverat sig till förmån jusl för ell sådant råd. Jagvill, herr lalman, med det anförda yrka bifall till denna reservalionbelräffande motionen 1271 samt i övrigt till utskottets hemställan. Regleringav priserna på Jordbruksprodukter, m. m. (vpk): Den moiion som har väckts av vpk i anslutning till propositionen omprisreglering av jordbruksprodukter lar upp två viktiga problem som partietanser borde få en annan lösning än vad regeringsförslagei innebär. Delär för del första hur del s. k. inkomslmålel för jordbrukare skall beräknas,del harju stor betydelse för prissättningen på jordbruksprodukter, och för detandra vpk:s gamla krav all den orättfärdiga skatten på matvaror skallavskaffas. 9Riksdagens protokoll 1977/78:155-156 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Vadgäller det första problemet har vi i vår motion framhållit alt alla jämförelsermellan inkomster som baseras på en ren penningersättning, konlantlön i gängsebemärkelse, och inkomster som baseras på inkomst av rörelse alllid kommer attgynna den som har det sistnämnda slaget av inkomst. är det ju som vi allavet inte på del sättet atl del sker direkta jämförelser, det ärju ocksåomöjligt, utan jämförelserna har gjorls genom etl komplicerat system med hjälpav produktionsmedelsindex, deklarationsundersökningar och annat material.Trots detla vill vi påstå all dessa inkomstjämförelser ensidigt har gynnatjordbrukarna. Vi vet vilka gynnsamma effekter som avdragssystemei ger med denskattelagstiftning vi har. Vi vet också alt vi har mycket gynnsammaavskrivningsregler för egenföretagare, mergynnsammaäni många andra jämförbarastater. Det problemet harockså berörts av Grelhe i hennes anförandealldeles . Läggdärtill den omfattande av stödåtgärder som jordbruket beviljas avskattemedel, så framstår olikheterna med lönearbetarna i ännu tydligare dager.Alla som har haft möjligheten all personligen jämföra vad en jordbrukarfamilj -även med en medelstor eller mindre gård - och en lönlagarfamilj har haft rådalt unna sig efter det att fasta utgifter av olika slag har betalats, kan inteha undgått alt märka skillnaden. Indirekt har vi också elt erkännande av dettafakium, både i den här föreliggande propositionen och i den stora proposilionenfrån föregående år om nya riktlinjer fÖr jordbrukspolitiken. Detfinns i Oolårels proposition ell intressant avsnitt om jusi inkomsOäm-fÖrelsen.Del heter där: "Sådana jämförelser kompliceras av svårigheterna attjämföra en företagargrupp med en löntagargrupp." Därefter följer enbeskrivning av inkomsiutvecklingen som går ut på alt jordbrukarna i stort seltsladdat efter, framförallt under slutet av 1960-talel -något som starkt kanifrågasättas mot bakgrund av vad jag framfört. Isamma proposition på samma sida har vi en annan intressant uppgift. Del gäller de kapitalvinster som jordbrukarna gjorl lill följd av infialionen. Vad dessa gett framgår av följande citat: "beräknas kapital vinsterna - i medeltal ha uppgåit lill . för 25 ha-gårdar, för 40ha-gårdar och . för 70 ha-gårdar." Sådana kapitalvinster kangivelvis inte de som är arrendatorer tillgodoräkna sig. Vpk har i annatsammanhang påpekat deras svårigheter. Men också de kan nyttiggöra siginflaiionsvinster på ett helt annal sätt än vad en vanlig löntagare kan. Vadsom är hell klart äratt vanliga löntagare, arbetare eller Oänsteman inte harsamma möjligheler all tillgodogöra sig sådana inflationsvinster - vare sig påfasl egendom eller på skuldräntor - vilket även berörts av socialdemokraternasrepresentant. Ocksåi proposilionen 154 finns sådana indirekta medgivanden. sägeratt del är svårt att i del rådande ekonomiska lägel precisera ell system förinkomsiföljsamhel. Därför föreslår man att den direkta kopplingen med avtalenpå LO-SAF-sidan släpps. Manerkännerallisåatt den inte fungerat rältvisl. Mansäger vidare all det med hänsyn lill de kapitalvinster i fastigheter och lånatkapital, som gjorts inom jordbruket , är olämpligt att genomförade prisjusleringar som egenlligen skulle kunna göras med stöd av reglerna. Iklartext innebär del att jordbrukarna redan har fått tillräckligt. Herrlalman!Allt detla lillsammantaget moliveraralldeles tillräckligt vpk:s förslag atl enutredning om inkomst- och förmögenheisuivecklingen inom jordbrukel börgenomföras. Såtill del andra problemel som gäller livsmedelspriserna. Det är etl gammalt ochvälkänt vpk-krav atl mervärdeskallen på mal skall tas bort. Det finns få reformersom så direkt skulle gynna dem som bäsl behöver slöd -barnfamiljerna,låginkomsttagarna i allmänhet samt pensionärer och andra, som måsle använda enslor del av sin disponibla inkomst till de dagliga malvaruinköpen. Delta kravhar alltid avslagils, och jag förväntar mig inte något bättre resultat av vårmoiion . Men del borde väcka till eftertanke alt malvarupriserna överhuvud laget ökade mer än den allmänna prisnivån . Delframhålls ofta att vi har fått subventioner av viktiga baslivsmedel och atl detär av minst lika stor belydelse som ett borttagande av momsen - ja, t. o. m. avslörre betydelse, för då kan man rikta dem mot livsmedel som är viktiga ochundanta sådana av lyxkaraktär. Javisst, vpk har ingenting emot subventioner av livsmedel.Tvärtom. Det är också bra om insatserna kan riklas. Men fortfarande har vi detförhållandet alt subventionerna inte uppgår till samma belopp som del som tasin i moms. Del har vi klara belägg för i utskottets eget betänkande, s. 7. Subventionernaplus prisslopp på vissa livsmedel kosiar oss 3 200 milj. kr. lar vi in 4 000 milj. kr. i moms på mal. Del återståralltså fortfarande 800 milj. kr. som staten genom matmomsen snuvarkonsumenterna på. Närvi studerar den i det här sammanhangel intressanta tabell, som finns iproposilionen s. 30, där jordbruksnämnden försökt beräkna effekterna avlivsmedelssubventionerna, så ser vi att inte för något livsmedel - med undantagav mjölk - når subventionerna upp till det procenttal som las ul imervärdeskall. Den ligger nu på 20 96, och de högst beräknadesubventions-effekterna - med undanlag av mjölken - slannar vid 15-16 96. Detfinns således mer att ge innan vi kan påstå atl den orättvisa malmomsenförsvunnit eller uppvägts. Del är särskilt viktigt all baslivsmedlen snarastbefrias från denna pålaga. Vpk har därför föreslagil alt momsen på baslivsmedelavskaffas redan från och atl vårt gamla krav all momsen i sinhelhet skall bort eller uppvägas genomförs. Jag yrkar härmed bifall till vpk:s motion 1977/78:1956 p. 1 och 2 samttill det särskilda yrkande som framlagts här i kammaren och som är av följandelydelse: Regleringav priserna på Jordbruksprodukter, m. m. Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. Lag om ändring i lagen(1968:430) om mervärdeskatt