prot · G10956 · 1977-12-31 00:00:00 — Regeringens förslag i propositionen 68 om ändrade regler förbeskattning av en- och tvåfamiljsfastigheter angriper inte på något sätt dekrafter som driver upp boendekostnaderna såväl för sådana som bor i en- ochtvåfamiljsfasligheter som för sådana som bor i flerfamiljs-fasiigheter. Och detgör inte regeringens politik i övrigt heller. Den gynnar tvärtom spekulationeni mark och fastigheter, de stora monopolen inom byggande ochbosladsförvaltning, de stora kapitalägarna och bankkapitalet. Denavgörande målsättningen i bostadspolitiken måste enligt vad vpk menar vara attgöra slut på spekulationen, göra slut på de kommersiella profitjagandekrafternas spel på bostadsmarknaden. Därför kräver vänsterpartietkommunisterna stopp för hyror och andra bostadskostnader som vikräver att man skall övergå till en bostadspolitik som bara har socialamålsättningar. Urdenna synpunkt, herr talman, borde vi egentligen motsätta oss förslagen ipropositionen 68, eftersom dessa formellt bryter mol linjen om stopp för hyroroch andra bostadskostnader. Den föreslagna höjningen av intäklsprocenten från 2lill 3 för taxeringsvärden som inte överstiger . innebär bara ellåterställande av det skattetryck som tidigare beslutats, med hänsyn lill atttaxeringsvärdena nu ligger så lågt i förhållande till marknadsvärdena. Förändringarnamedför i alla fall en viss utjäming av de olikartade förhållanden som rådermellan olika boendeformer och där boendet i fier-familjsfastigheler med hyres-och bostadsrätt utan tvivel är missgynnat jämfört med boendel i en- ochtvåfamiljsfasligheter med äganderätt. Vi vill starkt betona alt denna fördyringav boendet i en- och ivåfamiljs-fasiigheterna inle är den väg till neutraliteti fråga om ekonomiska villkor för olika boendeformer som vi vill gå. Detriktiga måste i stället vara att på olika sätt, genom räntesänkning och andrametoder, förbilliga boendet i flerfamiljsfastigheter. Regeringensförslag innebär en utgiftsökning med maximalt . Det gäller förhöginkomsttagare med villor med taxeringsvärden på . och mer, och deär inle många. För flertalet småhusägare blir ökningen . Pensionärer och låginkomsttagare med lågt belånade hus får en ökningmed några tior . Genom avdragen får de flesta småhusägare underskollpå sina hus, och det minskarförstås i sin tur skatten. Denhöjning som regeringen nu föreslår skall jämföras med den hyreshöjning som iår blir rekordhög för dem som bor i flerfamiljshus. meri månaden får många hyresgäster i betala för sin bostadom man räknar in el- och val-tentaxehöjningar. Omman i enlighet med förslaget i proposition 68 höjer intäklsprocenten från 2till 3, dvs. med 50 96, för taxeringsvärden som inte överstiger 200 000 kr.måste motsvarande höjning av intäklsprocenten enligt vår mening ske också i dedärpå följande skikten. Gör man inle della ändrar man den nuvarandeprogressivitelen i skalan. Det är detta som regeringens förslag gör. Den iproposition 68 föreslagna skalan innebär en kraftig minskning avprogressivitelen i villabeskattningen. Och det kan inte accepteras. Vpkföreslår alt samma progressivitet som tidigare skall gälla, vilket innebär attden tidigare intäktsprocenten i varje skikt skall höjas . Skalan får dåföljande utseende: . blir det 3 96, för 200 000-250 000 kr.blir det 6 96, för . blir del 12 96 och för över 300 000 kr.blir del 15 96. Dessaförändringar i villabeskaltningen, som alltså innebär ett fullföljande avtidigare beslutade regler, avskaffar emellertid inte det allvarligasteinslaget i ojämlikheten i boendet, nämligen avdragsrätten för räntekostnaderna.Den möjligheten gynnar nu på ett upprörande sätt de stora inkomsttagarna. Vpkmenar alt en förändring måste komma lill stånd, som vpk redan tidigareföreslagit, genom att ett maxi-mitak införs för ränteavdragen och att avdragengöres från skatten, inte från inkomsten. Ett säkert sätt att tjäna pengar i är att undvika altbetala skatt. Och det bästa sättet att slippa del, om man vill hålla sig inomlagens ramar, är att låna pengar och skaffa sig ränteavdrag. Avdrag blirlönsammare Ju högre inkomst man har. Höginkomsttagarnalånar pengar och investerar dem i hus och mark, som stiger i värde. Lånendäremot sjunker i värde i takt med inflationen. kan man dra avräntorna för lånen och därmed sänka sin skall. Kapitalägare ochhöginkomsttagare kan göra stora vinster tack vare den rekordhöga inflationenoch de orättvisa avdragsmöjligheterna. Avdragengynnar alltså höginkomsttagare. och drar av 10 000 så. minskarman sin skatt med . Men tjänar man . och gör samma avdragtjänar man nästan dubbelt så mycket, . Attinföra ett tak för ränteavdragen är inget hot mot småhusägarna. Det finns 1,4miljoner småhusägare i . Och enligt en bostadsundersökning somgenomfördes för någon tid sedan drar den genomsnittliga småhusägaren av 4 000kr. Enligt samma uiredning hade en halv miljon småhusägareinga ränteavdrag alls. Vpk menar att ett räntetakmåste sällas så alt man inte kan dra av Beskattningenav inkomst av en- och tvåfamiljsjastighe-ter Beskattningenav inkomsi av en- och tvåfämiljsjastighe-ter mer räntor än för ettskuldbelopp på . Med en ränta på innebär det all avdrag fårgöras med högst . Delta avdrag bör sedan ske med en viss procentuellandel ifrån skatten. som ränletak, medanLO precis som vpk vill att det skall stanna vid . Med tanke på trycket från ledamöterna vill jag nu bara yrka bifall tillmotionen 206. ALLANÅKERLIND (m): Det förslag till ändrade regler för beskattning av inkomst av en- ochtvåfamiljsfastigheter som vi nu skall la beslut om är ett dåligt förslag. Deninläkisprocent som beskattas fastställdes från början till 3 96 närschablonmeloden infördes. Avsikten var att på ett rättvist sätt beskatta detegna kapitalet som var nedlagt i fasligheten. Man kan naturiiglvis fråga sigvari denna rättvisa består - rättvist gentemot vad? Detfinns många sätt att placera pengar. Den som köper en fin bål behöver intebetala skatt på den beräknade ränta som han skulle ha fått om han i ställetsatt in pengarna på bank. Den som råkar inneha aktier som inle ger någonutdelning behöver inte därför betala skatt på den beräknaderäntan på aktiernas värde. Han har inte fått någon ränta och behöver hellerinle betala skall för en ränta som han inte fått. Självklart, tycker väl deflesta. Men en småhusägare, som inte heller har någon ränta på sitt kapital,måste betala skatt på en ränta som han inte har fått. Vad är det för rättvisa? Ivillaägarens fall gäller det dessutom en bostad som han måste ha för sig ochsin familj. En villaägare måste dessutom betala skatt på beräknadinlåningsränla, inte bara på sitt eget kapital i huset utan även på det kapitalsom han lånat i bank till den del det ligger inom taxeringsvärdet. Det tyckerjag är minst sagt orättvist. Eftersomdet är fråga om kapitalbeskattning är det helt fel all motivera beskattningenmed hänsyn tagen lill den låneränta som fastighetsägaren får betala. Det är jui stället bankernas inlåningsräntor som skall vara utgångspunkten, dvs. hurmycket ränta som småhusägaren kunnat få om han haft motsvarande belopp insatt ibank, och med avdrag för de kostnader som han inte har möjlighet att få avdragför vid beskattningen på samma sätt som gäller för hyreshus. Om man gjordedenna rättvisa värdering så skulle slutresultatet snarare ligga under än övernuvarande 2 96. Närdet gäller talet om höga försäljningspriser på grund av inflation, så finns detockså anledning peka på det faktum att t. ex. en villa som byggdes för . årlig ränta på kapitalet kan säljas för 300 000 kr.Endast den del av försäljningssumman som då ligger . kan i dettafall i viss mån betecknas som "övervinst". De överpriser på villorsom i vissa fall förekommer beror främst på att tillgången på småhus under desenare åren inte motsvarat efter- Det beror i sintur på en felaktig bostadspolitik och början av 1970-talel,och della skall väl inte småhusägarna lastas för. Delfinns också anledning alt peka på alt f n. betydligt mer än hälften avsamhällets intäkter av fastighetsbeskattningen kommer från småhus ochfritidshus. Att då öka beskattningen för denna grupp från av värdenunder . är inte rättvist. Närdel gäller fritidshusen tillkommer också andra argument mot en höjning. Somligasvenskar väljer att tillbringa sin semester utomlands. Förutom att de då för utvaluta ur landet behöver de inte betala någon extra skatt för detta. Detbehöver inle heller de som väljer all tillbringa sin semester i husvagn eller ien båt som kanske kostal stora pengar. Men den som väljer alternativet atttillbringa sin semester i en egen frilidssluga hotas nu av skärpt beskattningför delta, och det aren orättvisa. Denföreslagna skattehöjningen kommer som många andra kostnader förvillaboendet ökat starkt. Kostnader för t. ex. uppvärmning, sotning,reparationer och sophämtning har ökat mycket mer än vad den allmänna prisnivångjort . Det har drabbat alla boende men allra mesl dem somhar småhus. Verkningarna av den nu föreslagna höjningen av beskattningen blirsärskilt allvariiga om de nu föreslagna reglerna för villabeskattningenbibehålls efter nästa fastighetstaxering. Om taxeringsvärdena då skullefördubblas skulle skattehöjningen jämfört med vid 60 96 marginalskatt bli2 . för den som har ett hus som är taxerat lill 100 000 kr.Skattehöjningen skulle bli . för ett hus som är taxerat till 150 000kr., . för ett hus som är taxerat till . och inte mindreän . för ett hus som är taxerat lill . Även om della baraär ett räkneexempel och del inle är troligt att del skall gå så illa kanskattehöjningarna ändå bli stora. Frånbudgetdepartementet har meddelats att alla de problem som uppstår i sambandmed nästa fastighetstaxering kommer all ses över i anslutning lill det arbetesom pågår inom 1976 års fastighetstaxeringskommitté. Vidare sägs ibudgeldepartemenlets uttalande alt en utgångspunkt för översynen skall vara altsöka förhindra att den kommande faslig-hetstaxeringen medför en så kraftig ochsnabb skärpning av villabeskattningen all den får ekonomiskt eller socialtallvarliga konsekvenser. Även om skattehöjningen inle blir så kraftig och snabb att denleder lill ekonomiskt och socialt allvarliga konsekvenser, så kan den ändå blimyckel kännbar - och jämfört med andra boendeformer orättvis. Det är därförnödvändigt att fastighetstaxeringskommittén får direktiv försitt arbete sominnebär alt fastighetstaxeringen blir rättvis gentemot andra laxeringsobjekt.Taxeringen måste vila på en rättvis grund i enlighet med vad jag anfört i detföregående. Attredan den föreslagna skaltehöjningen medför allvarliga konsekvenser, bådeekonomiskt och socialt, torde stå utom allt tvivel. Den som har en låg inkomsioch råkar ha byggt sitt hus i ell område där det Beskattningenav inkomst av en- och tvåfamiljsfastigheter Beskattningenav inkomst av en- och tvåfamiljsfastigheter utan hans åtgärder blirallt högre taxerat kommer i en allt svårare situation. Mångavillaägare i små omständigheter måste nu dra in på allt som går att dra in påför att kunna bo kvar i sitt hus. Del finns t. o. m. flera rapporter om attsmåhusägare sagt upp eller dragit ner sina hemförsäkringar till lägre beloppför att inte behöva betala så höga försäkringspremier. Då börjar det redan nubli både ekonomiska och sociala konsekvenser. När man börjar dra in påförsäkringar är det allvariigt. Men vad skall man göra i en pressad situation?Det går Ju inte att äta på huset. Detfinns i detla sammanhang ell förslag från vpk om en ytterligare kraftig ökningav villabeskaltningen. Vpk-förslagei innebär, om det skulle gå igenom, attskatteskärpningen blir så kraftig efter nästa fastighetstaxering att - omingenting görs för att dämpa effekten - väldigt många småhusägare, kanske enmajoritet av dem, blir tvungna att gå ifrån sitt hus. Vpk-förslaget innebär altden arbetare som byggde sitt hus för . och som med en rimligbankränta på nu skulle ha ett hus värt . ulan någonhöjning av taxeringen skulle få betala ytterligare . i skatt utöver vadregeringspropositionen föreslår. Och eftersom han efter nästa taxering kommerupp i en högre skalteklass ökar skatten då med väldiga summor. Vpk-förslagetleder till ökad statlig profit på villaägarna och del leder till att mångafattiga människor måste gå ifrån sina hus. Delta är kommunismen - utarmning ochutsugning av människor som med mycken uppoffring har försökt skaffa sig någoteget att bo i. Må folk bli bevarat för kommunisternas förslag. Regeringens förslag borde avslås av trots att del inte gårtillnärmelsevis lika långt som vpk:s förslag. Jag har motionerat om avslag påproposilionen. Del är med stort beklagande Jag konstaterar att ulskollet harenhälligt tillstyrkt propositionen. En votering om avslag skulle i det lägetbara vara en demonstration, och det är skälet till att jag avstår från attställa något yrkande vid den här tidpunkten. Men jag kan lova att vi frånvillaägarhåll skall hålla regeringen varm i de här frågorna i fortsättningen.Det måste bli en ändring inför nästa fastighetstaxering. ERIKWÄRNBERG (s): Med hänvisning till den motivering som finns i det enhälligaulskottsbetänkandet ber jag att få yrka bifall lill utskottets hemställan. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall lill dels ulskoiielshemställan, dels molionen nr 206 av m. fi., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller skalteutskottets hemställan i betänkandet nr 18 röstar Ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit motionen nr 206 av LarsWerner m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då Inga Lantzbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: 1977/78:13 angående tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /78 §9 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits lill kammarkansliet 1977/78:103 av EricRejdnell (fp) till kommunikationsministern om utbyggnad av färjhamn: Vattendjupet i hamn är 6 m vid normalvallenmen minskar vid lågvatten med . Eftersomfärjorna har ett djupgående på ca 5 m är marginalen liten och risken förbottenslag stor. Detta gäller speciellt vid lågvatten. Även vid högvallen, somrått , har färjorna vid vissa lillfällen tvingats gå tillreservhamn. Storm och lågvatten är de främsta orsakerna lill att färjorna inlekan komma in i hamnen. Vid några lillfällen har fartygen slagit i hamnbotten,vilket visar att riskerna är stora. Hamnen som sådan och även hamnbassängen,som är delad av den s. k. Holmen, är för liten och kunde disponeras bättre.Kajerna och markområdet däromkring har för liten omfattning för uppställningav exempelvis bilar. Föratt eliminera här påtalade risker och förbättra hamn behövs en utbyggnadav färjhamnen med nya färjlägen, större uppställningsområden och en nyvågbrytare, som ger bättre skydd åt infarten och hamnen. Medhänvisning till vad som här anförts ber Jag alt till kommunikationsministernfå ställa följande fråga: Ärkommunikationsministern beredd all medverka lill alt en om- och tillbyggnad,bl. a. nya färjlägen och ny vågbrytare, kommer lill stånd? 1977/78:104 av () till utrikesministern om förhållandena i södra : På olika vägar nås vi av underrättelser om hurvedervärdiga förhållanden människorna i södra lever under.Frontslalerna tar på sig stora uppoffringar för att stödja frigörelsekampeninom området. Mozambiquesstöd till befrielsen i södra har blivit en tung börda för landet.Deltagandet i FN:s sanktioner mot Smithregimen betyder för myckelstora inkomstbortfall. Landets egen återhämtning efter ett extremt hårtkolonialstyre fördröjes därigenom. Delfria utvecklingspolitik är inriktad på att befästa det nationellaoberoendet och alt främja ell ökat folkligt deltagande och inflytande ilandet. Mansöker tillfredsställa de grundläggande behoven av mat, kläder, bostad ochläskunnighet hos folket samt förbättra levnadsvillkoren för tidigare eftersattagrupper. Förutsättningenför detta är en ökad produktivitet i industrin och en ökad avkastning avjordbruket Man lider emellerlid brisl på väsenlliga resurser för all inomrimlig lid nå de uppställda målen. Knapphet på utbildad arbetskraft och ettmycket svagt transportsystem är allvarliga hinder för utvecklingen. I början av1977 drabbades dessutom av en översvämningskatastrof som gjordeförsörjningsläget krisartat. Till detta kommer Smithregimens attacker motlandet, vilka förorsakat omfattande skador och tvingat storabefolkningsgrupper på flykt. Delär en fruktansvärd grymhet som Smilhregimen utvecklar vid attackerna molfolkel i . De som var vittnen till bombningarna mot flyktinglägrelvid Chimoio talar om angrepp på skolor och sjukhus och att kvinnor ochbarn blivit offer för bestialiska övergrepp. Denförväntan man möjligen haft på en fredlig övergång till majo-ritelsslyre iZimbabwe synes bli alltmer ogrundad. Tillbilden av som en av frontstaterna hör de stora lägren av flyktingarfrån och flyktingar som ingår i Zanus gerillaläger inkl. familjer. Ioktober 1977 uppskattades antalet flyktingar i lägren till mer än 50 000, ochantalet växer . Lägren administreras av , och hjälp harlämnats från FN, vissa länder och hjälporganisationer. Även har bidragit. Lägerledningenhar berett tillfälle för svensk biståndspersonal i all nyligenbesöka två av lägren, och har därigenom fått en unik kunskap omförhållandena där. Försörjningen av lägren ärsvag. Från ett av lägren rapporteras att födan är synneriigenensidig och leder till under- och felnäring. hade man haft renahungerproblem. Transport-och lagringsförhållandena försvårade situationen. Man hade myckel sällan besökav någon kvalificerad läkare. Bristen på mediciner var akut. I lägret fannsdrygt 2 800 barn som gick i skola, men nästan all sorls skolmateriel saknades.Lägret bedömdes som välordnat trots alla brister. Idet andra lägret rådde sämre förhållanden. Födan var nästan uteslutandemajsgröt. Vattentillgången var mycket knapp. Omkring 80 96 av flyktingarna varsjuka på något sätt. I detta läger på 17 500 personer fanns det en läkare ochtvå kvalificerade sjuksköterskor, som tillsammans med ell antal"hjälpare" gjorde ett jättearbete under omöjliga arbetsförhållanden.Undervisning bedrivs för 3 000 elever men nästan ulan materiel. Mozambiqueklarar inte av att sörja för denna flyktingbefolkning, när man har såmånga egna problem. Sverigehar i olika omgångar anslagit medel för att bistå flyktingarbetet. Men med denvetskap vi har om den faktiska situationen måste man ställa frågan, om vi görallt vi kan för att fästa uppmärksamheten på det elände som människorna liderunder. Och gör allt vi kan begära för all rikta världssamhälletsuppmärksamhet på de grymheter som Smithregimen utvecklar? Moldenna bild av förhållandena i som bakgrund hemställer jag alt lillutrikesministern få ställa följande frågor: Hurvill utrikesministern medverka för att förmedla upplysning om de övergreppSmilhregimen utsätter folket i för? Hurser utrikesministern på dessa våldshandlingars inverkan på utsikterna lill enförhandlingslösning i ? Villutrikesministern ta initiativ för att påskynda och förstärka insatserna tillhjälp åt flyktingarna i lägren? §10 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 17december 1977/78:224 av Sten-OveSundström (s) till kommunikationsministern om malmexporlen över hamn: De stora ekonomiska problem som brottasmed blir enligt uppgifter i pressen alltmer omfattande. Dessa problem kan lillstor del kopplas lill de höga fraktkostnaderna på . Fraktprisets inverkanpå företagels kostnader utgör ett allvarligt hot mol möjligheten alt även iframliden exportera malm över hamn. Meddelandeom statistik rörande riksdagsarbetet, m. m. åtgärder är nödvändiga föratt inte företagets problem skall resultera i en omfattande arbetslöshet för deanställda som har sill arbete knutet till och malmanläggningarna iLuleå. Med anledning härav vill Jag lill kommunikationsministern ställaföljande fråga: Näravser statsrådet vidta de ålgärder som skapar konkurrenskraftiga fraktpriser påmalmbanan och säkrar malmexporten över hamn? 1977/78:225av () till kommunikationsministern om järnvägsnätet i Kalmarlän: fann 1974 att vägande skäl taladeför en breddning av resterande del av bansträckan . Utskottetföreslog att regeringen skulle pröva möjligheterna att genomarbetsmarknadsverkets försorg låta utföra arbetet i syfte att få lill stånd ettsammanhängande Järnvägsnät inom regionen. Det framstod som angelägel såväl förnäringslivet som i övrigt. beslöt ienlighet med trafikutskollels förslag. Genombreddningen blir station en grenstation. Tåg med skilda destinalionerkommer därefter att behöva växlas vid stationen. Breddningen av bandelenberäknas vara färdig . SJhar aviserat sin avsikt att nu göra stationen obevakad. Därigenom skulle uppståstora svårigheter att få det sammanhängande nät som uttalat sig för. Med stöd av del anfördavill Jag fråga kommunikationsministern: Ärkommunikationsministern beredd att medverka till alt beslut om ettsammanhängande Järnvägsnät i denna del av län också blir etttillfredsställande, fungerande järnvägsnät? § 11 Meddelande omstatistik rörande riksdagsarbetet, m. m. Tillledamöterna har utdelats statistik rörande riksdagsarbetel under höstarna1971-1977. Avden preliminära tidsplan som utdelades i går framgår bl. a. att kammaren återsamlas . Jagönskar kammarens ärade ledamöter och vår personal god jul och gott nytt år. §12 Kammaren åtskildes . Förteckning för talare 1977/78:56 (Siffrornaavser sida i protokollet) Talmannen 3, 128 , ()74, 92, 93 , , i (fp) 54, 83, 84 , () 116 Bergqvisl, () 84 Börjesosn, () 86 , () 90 , ()94 , (vpk) 33, 36, 37, 47, 49 Hovhammar, () 49, 54 , , i (s) 23, 30, 31 , () 96 Josefson, () 62, 67,68 , () 69,73 , Axel (c) 87 , Inga (vpk) 120 , () 95 , () 100 , () 97 , () 101 Ollen, () 77 , () 78, 83 , () 91, 93 , Bengl (c) 41, 48,49 , ()99 Svanslröm, () 78 , () 70,73, 74 , () 112 Wååg, () 38,46, 53, 58, 82 , () 58, 66,67, 72, 74, 124 Åkeriind, () 122 Åsling, ,industriminister 18, 28, 31, 32, 35, 37, 38