prot · G109150 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag skulle därför vilja fråga statsrådet : BörSveriges Radio av dessa 50 reformmiOoner redan niista budgetår avdela medel fören ökning av dislriktsproduktionen - med förslagsvis de rekommenderade 52timmarna - eller har full frihet atl använda reformmiljonernatill vilka ändamål som helsl? Avslutningsvisvill jag kort beröra regional-TV-utbyggnaden. I partimolionen frånsocialdemokraterna yrkas atl inte bör besluta atlregional-TV-sändningarna skall vara fulll utbyggda vid slutet av den kommandeavtalsperioden. skulle i stället få avgöra takten i utbyggnaden.Ulskottet säger alt det inte finns någon anledning för att göra etlultalande i motionens anda, eftersom propositionens formuleringar böruppfattas mer som rekommendationer än som innebärande en Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. låsning i fråga om dentidpunkt då utbyggnaden skall vara färdig. Detskulle också på denna punkt vara av värde att få en kommentar från Jan-ErikWikström. Skall det beslul som kommeratt fatta tolkas så attSveriges Radio nu kan planera för en parallell utbyggnad avregionaltelevisionen och av riks-TV-produktionen ute i distrikten i syfte attuppnå största möjliga effektivitet? Många av de resurser som behövs - såväl påpersonalsidan som när del gäller teknisk ulrusining - kan ju med fördelanvändas både för riks-TV-produklion och för regional-TV-produktion. Det ärdärför viktigt att man kan låta uppbyggnaden ske för att därmed göraekonomiska och andra vinster. Enligtmin mening skapas genom regeringens proposition goda föruisätl-ningar för ensnabb regional-TV-utbyggnad. För all klara ambiiionen måste utbyggnadstaktenvara minst en färdig regionuibyggnad , om vi skall ha elva färdigulbyggdaregioner vid avtalsperiodens slut. Med lanke pä dagens sneda fördelning avproduktionsorter mellan norr och söder måste det förutsättas allregional-TV-utbyggnaden i distrikten i nomi placeras högt päprioriteringslistan. Jag önskar nya styrelse framgång i sill arbete med altgenomföra beslut. () kortgenmäle: gjorde etl minst sagl märkligt ultalande i början avsitt anförande. Ställ på din egen tidning samma objekiivitelskrav som duställer på radion, var innebörden i hans maning. Man skulle ställa krav påobjektivitet i ledarspalterna. Det är verkligen att ställa stora krav, är den tidning som jag arbetar på. , en stortidning, men jag visste inte atl vi hade monopol. För del måste väl varaförutsättningen föratt man skall kunna kräva objekiiviiet på ledarplats. Annarsärju ledaravdel ningen ett forum för åsikter, hur subjektiva som helst. HerrWeinehall kanske inte har hön debalten om pres.sen och presstödet samt de kravsom där ställs på ett brett spektrum av fora för divergerande åsikter. Anledningentill att är stor - det var som nämndeden tidning som jag arbetar på - och behåller sina liisare samt är en affär somgår ihop utan presstöd är just alt tidningen förmedlar nyheter på etl objektivtoch riktigt sän - rak journalislik, den form av journalistik som också TT,Tidningarnas telegrambyrå, förmedlar i landel men som dess värre inte anammatsav tillräckligt många medarbetare på . Där bryter man mot denprincipen. Del är möjligt att ultalande var en felsägning, menjag är rädd för alt det närmast berodde på stupiditet. () kortgenmäle: Det är riktigt alt vi inte kan ställa krav på ledaravdelningarna all deär fullständigt objektiva, men del var inte någon tillfällighet attjag tog detexempel jag nämnde. Jag för väl kort och gott säga atl det skulle vara mycketvärdefullt om de andra kriterierna som ställde, om saklighet ochbalans, kunde tillämpas på det avsnitt av tidningen som . GÖTHEKNUTSON (m) kort genmäle: har tagit tillbaka vad han påstod. Han medger altledarna i en tidning inte behöver vara objektiva. Nej, det får vi verkligenhoppas. Det är nog bäst att går hela vägen tillbaka tillsanningen. Hankom emellertid att ytterligare förstärka sin beskyllning om att det på entidning i landet inte skulle vara en .saklig nyhetsförmedling. kommit väldigt snett i den här debatten, och jag kanske bör ha förbarmandemed honom och bara uppmana honom att titta litet grand på hur dagspressenfungerar. Vadär det som gör att somliga tidningar växer sig starka och blir stora ochsjälvbärande? Jo, de gör det därför att de förmedlar nyheter på ett sätt somskapar trovärdighet åt tidningen och produkten. Det är detta som gör atlmänniskorna blir kvar vid sin tidning. Det krävs just saklighet, LarsWeinehall. Jagtror att det finns anledning att lära sig tidningsbranschen innan man görinhopi) i en sådan här debatt. Med anledning av frågor till mig vill jag gärna sägaall i ljuset av proposilionen och vad kulturutskoltel nu har sagt -ochnaturligtvis i takt med de ekonomiska resurserna - har styrelsefull frihet att genomföra de åtgärder som förutsätts i propositionen. Det finnsalltså inte någon tidsplan eller genomförandeplan, utan det hör lill SverigesRadios frihet att man har rätt att själv fatta beslut på de punkterna. LARSWEINEHALL (c) kort genmäle: Herr talman! Jag tackar statsrådet försvarel. Jag tolkar utskottsbetänkandet och utbildningsministerns uttalande somatl vi nu lar slällning för en snabb regionalisering, en snabb ulbyggnad av iförslå hand de mindre kontoren och all della skall prioriteras i de kommandeårens arbele. Jag tolkar det alltså så att kommeratt ställa sig bakomen klar decentralisering, och detta är enligt min mening mycket tillfredsställande. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. HANS NYHAGE (m): I såväl motionen 1788 av m.fl. som moiionen 1793avmigsjälv m. fl. har yrkats,all Boråsområdel skall utgöraett egetlokalradioområde i enlighet med vad som föreslogs av radioutredning. Detär en gammal bekanting som återkommer, och jag kan garantera att så kommeralt ske så länge inte tillmötesgår della mycket rimliga ochsjälvklara krav. Argumenten för alt Boråsområdel skall utgöra etl egetlokalradioområde har framförts redan här i kammaren. Del framgårockså av de båda molionerna. Jag finner därför ingen större anledning att häråter göra någon omfattande redovisning av de ifrågavarande skälen utan nöjermig med en kort sammanfattning. Älvsborgslän är det enda län i landet som inte har eget lokalradioområde, stick i stävmed vad radioulredningen föreslog. Del nuvarande är med sina700 000 invånare alldeles för stort för all utgöra etl lokalradioområde.Boråsområdet är mycket enhetligt och väl sammansatt. Det är ocksånäringsgeografiskt mycket enhetligt. Det har ell för etl lokalradioområdelämpligt befolkningsunderlag. Det är vad gäller såväl landsting somlänsstyrelse skilt från . Det har redan egen redaktion och egensändare. Närriksdagen 1975 fattade beslut om lokalradioorganisaiionen bestämdes altBoråsområdet skulle få vissa egna försökssändningar. Erfarenheterna av denverksamhet som bedrivits lalar klarl för att det är dags att sluta meddenna försöksverksamhet och låta den justering i fråga om indelning ilokalradioområden, som kulturutskotiet uttalade sig om 1975, nu gå i verkställighet.Den nuvarande ordningen med Radio underställd , med alll vaddet innebär av begränsningar i sändningstider och bevakningsmöjligheier, ärinte tillfredsställande. Det borde vara en självklarhet att tillföramänniskorna i den ökade och förbättrade service som blir endirekt följd av tillskapandet av etl egel lokalradioområde. Tyvärr harkullurutskoltet ännu inte funnit anledning att tillmötesgå önskemålet häromutan hänvisar åter till att Lokalradio bör överväga möjligheten ochlämpligheten av den i moiionen önskade förändringen sedan ylleriigareerfarenhet vunnits. Somjag redan framhållit, herr lalman, finns nu tillräcklig erfarenhet som lalartill förmån förden föreslagna förändringen, och jag ber därför att få yrkabifall till motionerna 1788 och 1793. Det kanske vore lockande att ge sig in i den tidningspolitiska debattsom utspelats här mellan herrar och . Jag skall motstå denfrestelsen och bara begagna tillfället alt sända en varm lyckönskan lillvärmlänningarna, som har tillgång till i den kompaktamonopolsituation som där annars råder. Och eftersom just nufirar 60-årsjubileum passar jag också på alt sända en lika varm hälsning lillVärmlands . Delvore också fresiande, herr lalman, all la upp mera principiella resonemang omSveriges Radios programverksarnhel. Men jag skall avslå från del också i delhär sammanhangel, när liden är så långl liden. Del finns mycket att sägaexempelvis om den, som jag tycker, något mjäkiga inställning tillunderhållningsvåldet som såväl departementschefen som den borgerliga majoriteteni ulskottet ger uttryck för. Men jag skall begränsa mig tillorganisalionsfrågan. SverigesRadio direktsände ju i går evenemanget här i kammaren. Del skedde underrubriken ? Rubriken är f ö. hämtad dels från Sias,dels från ett föredrag somjag höll för en del år sedan, inspirerad av Sias. Ochdetta kan man ju fråga sig. Men rubriken för den här debatten borde väl snararevara Vem älskar regeringens proposition beträffande förändringar i SverigesRadios organisalion? Det är nog dåligt med det. I dess digra betänkande kan man inte återfinna denna modellför organisation- inte hos majoriteten, inte hosreservanterna. Remissinstanserna som yttrade sig över radioutredningens förslaggav inte uttryck för tankar av det härslaget. Nästan ingen av alla dessaremissinstanser förordar några större avsteg från företagets nuvarandeuppbyggnad - del skall i så fall möjligen vara . Folkrörelsernaär viktiga delägare i . De älskar icke regeringens förslag - dehar bestämt avvisat det. Detsamma gäller kulturarbetarna. harrefererat de myckel fräna uttalanden som kulturarbetarnas organisiitioner gjortom regeringsförslaget, och beträffande alla de kulturpolitiska aspekterna fårjag för min del hänvisa till de utomordentliga anföranden som andra socialdemokrater höll i går. Personalenpå har gjort ett kraftfullt motstånd mot regeringens förslaglill omorganisation. Del är förståeligt. Där vill man ha arbetsro och göraprogram i stället för an förändra organisationen. Det är en felsyn, om man iroralt är till för atl producera organisalion. ärtill för alt producera program, och helst bättre program. Nuförsökte utbildningsministern i går göra gällande att radiolyssnarna ochTV-tittarna skulle kunna tänkas vara till ytterlighet nöjda med omorganisationen.Han talade niistan i pluralis majeslatis. när han kom in på del där-Folketskäriek min belöning. Menvad vet egenlligen utbildningsministern om detta? Är del särskilt troligt atllyssnare och liliare lycker om en organisiition, som skapar mer byråkrali ochsom lar 20-25 miljoner av deras licenspengar för en dålig organisalion, isiällel föratt dessa pengaranvänds till angöra bättre program? Jag tror att detframför allt är del som lyssnarna är intresserade av. Nä,men den borgerliga riksdagsmajorileten då? Den som lyssnade lill exempelvis PerOlof i går fick verkligen höra en yllerligl plikiskyldig man. Del fannsinie myckel av hell engagemang i den uppslutningen bakom majoriteten. Sanningenär ju denna: Tre borgerliga partier i regeringsställning med delvis vitt skildaåsikter om kulturpolitik i Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. allmänhet och radiopoliliki synnerhet har i slor möda skapal en sakligt sen dålig kompromiss somegenlligen bara har den fördelen att den håller samman regeringen. Slutsatsenblir således alt det egentligen inte finns någon som älskar regeringens förslaglill förändrad organisiition för . Skallman tala om kärlek i del här sammanhanget är del väl snarare kärleken lilltaburetterna som gått ut över , dess organisalion och desspersonal. Del är kanske synd om , som jag tror om bättre, mendet kan inte vara lätt att sitta och forma förslag med herrar ochKnutson å ena sidan och de s. k. gröna khmererna å den andra flåsande i nackenpå sig. Men han har ju vall den här uppgiften alldeles fri villigt, så han fårsky sig själ v. Men sakligt sell är del verkligen synd. För det förstadärför att man driver igenom elt sakligt dåligt förslag. Fördel andra därföralt man driver igenom detta förslag på blockpolitikens grund med en ytleriiglknapp majoritet. Detta är någonling alldeles nytl i svensk polilik när detgäller radiofrågor. Visocialdemokrater lyckades alllid träffa uppgörelser över partigränserna ochöver blockgränserna i radiofrågorna och därmed skapa mycket breda majoriteter iSveriges riksdag. Det är viktigt med hänsyn till särskildaställning i det svenska samhället. Den borgerliga politiken har i stället fållinrikta sig hell på alt försöka komma överens sinsemellan inom blockets ram motarbetarrörelsen, folkrörelserna och socialdemokraterna. Men,herr talman, i och med atl den borgerliga majoriteten nu går blockpolitikensväg i denna fråga vill jag för klarhetens skull deklarera att visocialdemokrater anser oss ha fullt fria händer atl föreslå en förändring avSveriges Radios organisation, om vi skulle fin na detta ändamålsenligt efterett eventuellt regeringsskifte. Vem älskar propositionen? Ja, jag har inte riktigt formulerat frågan så,men en sak är alldeles klar och det är att älskar Radiosnuvarande organisation. Svenska folket är nog skäligen likgiltigt för hurSveriges Radio är organiserat. Dess intresse är att fö bra och varieradeprogram. Men programproduktion kräver fakliskl organisalion, Jag tror inte attdet är så enkelt som atl känner sig bunden av det förslag som hansjälv en gång var med om alt lansera. Jag tror atl hans intellektuellaröriighet är beiydligl slörre än så. Dåmåsle ju frågan vara: Vad är del som har hänl och somgören omorganisalion motiverad? Det förslag lill organisation av radio-ochTV-verksamheten, som regeringen har lagt fram, är inte ett uttryck förklåfingrighet, utan vi vill med den nya organisationen lösa verkliga problem.Det har under den gångna avtalsperioden hänt saker på radio- och TV-områdel somvi måste ta hänsyn lill. Vi har fållen lokalradio genom beslut för några årsedan. Vi var alla medvetna om au dess inplacering i organisationen var provisorisk.Vi måste nu ge den en definitiv plats. Vi har fått ett särskiltföretag för utbildningsradio. Även dess placering var Regeringensuppfattning äran de nya företagens självständighet och integritet bäst främjasav att de fåren ställning som är jämbördig med den övriga radio- ochTV-verksamheten. Vi har därför utformat förslaget så att lokalradion ochutbildningsradion skall få denna jämbördighet. De behåller sin nuvarandeställning som dotterföretag i en koncern men slipper all som moderföretag haell bolag som självt bedriver programverksamhet. Det nya moderförelaget haringen annan funktion än att åstadkomma en ekonomisk och en viss administrativsamordning mellan dotterföretagen samt att Oäna som den samlade radio- ochTV-verksamhetens kontaktyta med statsmakterna. Ocksåriksradion och televisionen kommer all skötas av dotterbolag i den nyakoncernen. är en logisk och symmelrisk organisalion; etl moderföretag medfyra dotterbolag som självständigt och på jämbördig fot svarar för olika delarav programverksamheten. Vikan inte ha kvarden nuvarande konstruktionen därSveriges Radio både skall svaraför merparten av den samlade programverksamheten och varamoderförelag till lokalradion och utbildningsradion. Vem kan tro alt företagetSveriges Radio har förmåga atl vara opartiskt och .sakligt, när det uppstårkonflikter som rör programverksamheten mellan t. ex. riksradion och lokalradioneller mellan televisionen och utbildningsradion? För alt moderbolaget skallkunna hjälpa till all lösa sådana konflikter måste det ha en neutral slällning.Del bör inie vara pari i målei. Del borde vara självklarl. Densocialdemokraliska parlimotionen vittnar i själva verket om hur svårl det äratt lösa problemen på annal sätt än regeringen hargjort i sin proposition.Socialdemokraterna vill att lokalradion skall stanna som dotterbolag lillSveriges Radio, men all regeringen skall utse majoriteten i lokalradionsstyrelse och atl skall besluta om hur myckel pengar lokalradion skallfå. Däremot skall enligt socialdemokraterna lokalradion inte få någon egensändningsrätt. någol som den har , utan all sändningsrält skall tillkommaSveriges Radio, som skall fördela sändningstiderna. Dådel gäller utbildningsradion vill socialdemokraterna åstadkomma en störreförändring än regeringen. Utbildningsradion skall bli ett helt självständigtförelag uianför den övriga koncernen. Del är i överenssiämmeLse medradioledningens önskemål men iväriemol de anslälldas på utbildningsradionönskemål. Etlproblem har socialdemokraterna inte någon lösning på: Vem skall ägautbildningsradion? Vem skall utse företagets styrelse? Del är frågor som ärytterst vikliga för utbildningsradions integritet. Vårtförslag gör del också möjligt för ljudradion alt stärka sin självständighetoch alt utveckla sina mediemässiga förutsättningar. Ljudradion lever itelevisionens skugga. Vi vill ge den chansen lill frigörelse, och deorganisatoriska ändringar vi föreslär är ell krafligl slöd för sådanaslrävan-den. Vårtförslag möjligl för ljudradion all skaffa en egen dislriklsorga-nisaiionmen också alt bli fri att välja sina samarbetsparlners efter vad ljudradionsjälv flnner lämpligt. Ljudradion kan plats för plats, län för län. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. väljaom man skall upprätta egna redaktioner eller om man vill samarbeta medlokalradion eller med televisionen. Om ljudradion på en ort väljer alt sökasamarbete med lokalradion innebär del självfallet inte alt man minskarlokalradions möjligheteratt göra bra lokalradioprogram. Man lar naturligtvisinte lokalradions resurser i anspråk, utan man slår samman riksradions ochlokalradions resurser för att åstadkomma bästa möjliga riksradio ochlokalradio. Och självfallet kommer företagen inte alt samarbeta annal än isådana fall då de själva bedömer atl samarbete ger bästa resultatet. Vihar alltså goda skäl för våra organisationsförslag. Vi ökar radions ochtelevisionens möjligheter att utan pekpinnar från staten själva finna delämpligaste formerna för hurde skall verka i vårt samhälle förattvi skall få så bra program som möjligt. Förhållandetmellan medborgama och skall, herr talman, inte vara någotokomplicerat kärleksförhållande. Det skall faktiskt inte vara som ellförhållande mellan lurlurduvor. Del måsle råda en spänningsförhållande mellanell frill och oberoende och sialsmaklerna, myndigheterna ochmaklhavarna. har som en väsenllig uppgift all ulmana och lockalill debalt samt all ge information, kunskap, underhållning och förströelse. Jagsade i går att i en debatl som denna riktas lätt uppmärksamheten på de punkterdär vi inte är överens. Jag redovisade då alla de punkter där vi är överens.Den listan blev naturligtvis åtskilligt längre än listan över de punkter där viär oense. 1internationelli perspektiv hävdar sig väl. Del bör sägas efteren debatt där det har förts fram många kritiska synpunkter. Radiohävdar sig väl både närdel gäller mångfald och kvalitet. Del tror jag atl allasom har sett television och lyssnat på ljudradio i andra länder kan betyga.Sveriges Radios verksamhet i sin helhet kännetecknas av hävd av integritet,publicistisk frihet och en styrka mot yttre påtryckningar. Nugår vi snart att fatta beslut i . har sagt att hansparti vill känna sig obundet när del gäller atl föreslåförändringar om man på nytl kommer i regeringsslällning. Självfallel harsocialdemokraterna den rätten. Delär naturligtvis så atl det efter riksdagsbeslutet ankommer på och ledning att genomföra omorganisationen och atl leda verksamhetenefter de riktlinjer som är preciserade i beslutet. På en punkt är jag övertygadom atl och jag är överens: skall föOa de riktlinjersom fattar beslut om till dess det eventuellt blir en ny debatt ochett nytl beslut i den svenska . Jag vill bara säga atl del i allaorganisationer finns en inneboende tröghet beträffande organisiitionensuppbyggnad, vilket vi har känt av i de anställdas reaktioner och i debatten häri kammaren - och som naluriigtvis kommer an prägla verksamheläven i framliden. () kortgenmäle: Pä en punkl har alldeles rält -jag känner mig intealls speciellt bunden lill den nuvarande organisationen för . Kanman hitta på någonting bättre ärdet alldeles utomordentligt. Men det tycker jaginte atl man har gjort. Pågrund av den korta repliklid som jag har får jag hänvisa till vadsocialdemokratins företrädare sade i går belräffande organisationsförslagel.Men om förslaget är så ohyggligt logiskt och symmetriskt, med all respekt föratt det inte skall vara elt okomplicerat kärleksförhållande, etl förhållandemellan turturduvor, lycker jag alt utbildningsministern ändå skulle ha kunnatmobilisera något enda ynka litet kutter från något håll inför della förslag.Men folkrörelserna var a v vLsande, personalen var avvisande, och alla demänniskor som har sysslat med har inte kommitfram med delta förslag. Man skall inte underkänna sina medmänniskor, så omförslaget är så logiskt och symmetriskt borde någon ha kommit fram till etllika genialt förslag. Jag har bara en känsla av atl dessa människor i en delfall tycker alt det är en skadlig organisation och i väldigt många fall tyckerall del är en onödig omorganisation, atl man sätter i gång en väldig apparatsom leder lill ökade koslnader pä 20-25 milj. kr. utan alt man får ul någolväsentligt av del. Jagär lojal samhällsmedborgare, så jag är naluriigtvis överens med alt har fattat beslut, skall man följa de besluten. Men sedanfortsätter med att säga all del alltid är väldigt trögt att ändraen organisation. Jag vet inte om han menar att del inte hinner bli enomorganisation, men jag menar att det skall ageras på grundval av riksdagensbeslut. Just därför att det är trögt skall man inte ge sig på storaomstöpningar ora man inte är väldigt säker, om man inte är överens om tagen.Det är det stora felet med denna omorganisation, och därför måsle vi förbehållaoss den här friheten att ändra beslutet. Omjag skall säga något vänligt, tyder det allmänna som om på att han och jag står väsentligt närmare varandra änvad han står i förhållande till , med tanke på hans utläggningar omSveriges Radio. Det är i alla fall en strimma av ljus i detta mörker. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. Här är inte rält plats alt gå in i någon delaljdiskussion, men det äranmärkningsvärt att ingen socialdemokratisk lalare i debalten egentligen harlyckats klargöra hur man skall lösa frågan om lokalradions ochutbildningsradions plais i elermediesyslernet på etl säll som ger dem denjämställdhet som vi tycker är nalurlig. Visstslår del och socialdemokraterna friu atl göra del beslut somriksdagen nu skall fatta till ett centralt ämne i nästa års valrörelse. Jag hardock en känsla av att det i den poliliska debatten kan finnas andra klyvbaraämnen som är mer centrala. Radions och televisionens fortsatta verksamhet, m. m. () kort genmäle: Visst kan man på ett hyfsat sätt klaralokalradions och utbildningsradions självständighet inom ramen förden nuvarandeorganisationen - det tycker de anställda .själva. De 20-25 miljonerna är inte heller oväsenlliga om manlänker på vad man kunde få ul av de (xngarna i form av satsningar påprogramkvalilelen i siällel. Jag kan möjligen dela mening all det kommeratt finnas andra frågor i valrörelsen än denna, men del belyder inte att denskulle vara alldeles oviktig. Och den speglar någonting som jag beklagar; Ävenpå detta omräde - trots all utbildningsministern personligen nog var beredd attsträcka sig rätt långt - var de borgerliga partierna fängna i en, somjag serdet, sterilt blocktänkande. Det gick inte ens alt i denna fråga bryla igenomblockgränserna. Del har kommit att gå ut över personal ochorganisalion. Jag beklagar det därför att det finns vissa frågor som man börförsöka förankra brett i riksdag för atl man skall kunna få arbetsro.Till dessa hör organisation, grundlagsfrågor och vi.ssa andrafrågor.