prot · G10959 · 1977-12-31 00:00:00 — Rättegången var full av oklarheter, och åklagaren deltog i den"under protest". Trots många andra liknande anklagelser som ännu intebehandlats inför rätta befordrades "för förtjänstfulltarbete", och är han chef för den största polisavdelningen i SäoPaolo. hör till ordningen för dagen, och stämdeärkebiskopen i Säo statens president inför högsta domstolen därför attden katolska veckotidningen inle kunnat trycka ett tal avoppositionsledaren i senaten. Ändasedan militärerna log maklen 1964 har de systematiskt gynnat den privatastorföretagsamhelen, både inhemsk och utländsk. Del arbetande folkelsrättigheter har lika systematiskt undertryckts. Det är förbjudet all organiserasig i fackföreningar. Kritik från den politiska oppositionen resulterar ofta isuspenderingar av enskilda deputerade eller, som , altpariamenlet helt enkelt slängs. Svenskaföretag har i stor utsträckning utnyttjat del förelagsvänliga klimatet i . Det är ingen tillfällighet all Säo är den Qärdestörsta "svenska" industristaden. Den roll som svenska företag spelar iBrasilien rimmar illa med del svenska talet om solidaritet med folken i tredje världen. har vi fått elt nytt exempel på detla. I elt dokument från svenska ambassaden som pläderar för att svenska företag bör ges möjlighet till ökade krediter heter del: " kanske minst lika viktigt somövriga framfördaförslag vore- att hos AP-fonderna refinansiera sig för långfristiga krediter lill fast ränta i svenskakronor". Mol bakgmnd av del anförda vill jag fråga utrikesministern: i linje med den utrikespolitik som säger sig vilja föra all tillåla att svenskaarbetares pensionspengar investeras i en diktaturstat av 1977/78:115av (vpk) till handelsministern om förekomsten av svenskvapenexport till , m. m.: 1 ett remissvar till överutredningsbetänkandet "Ökade insatser för svensk export lillu-länder" har Svensk-brasilianska handelskammaren gett eltuppseendeväckande förslag. På s. 6 punkt 8 i remissvaret slår följande:"Övrigt. En mycket stor del av den totala u-landsimporlen består av vapen;en stor potential för en ökad svensk export lill existerar således. OmSverige avstår från denna exportmöjlighet medför det inga olägenheter föru-landet utan enbart en förlorad svensk exportaffär. Den svenska vapenindustrinoch främst flygvapenindustrin (även varvsindustrin) står inför mycket storaproblem varför en ändrad attityd hos myndigheterna, från att bedöma dylikaaffärer utifrån allmänpolitiska gmnder till alt se del mera kommersiellt, kanfå stor inverkan på det svenska sysselsättningsläget." Bestämmelsernaför svensk vapenexport är välkända och behöver inte upprepas här. Från tidigarefall vet vi också att lagens skrivning om "interna strider" integäller och således inle heller förhindrar export av vapen till diktaturregimersom terroriserar och förtrycker del egna folket. Del har gällt under både densocialdemokratiska och den nuvarande regeringens tid. Om lägel i en stat är"stabilt" så är det tillåtet att exportera svenska vapen dit. Hur stabilitetenupprätthålls, även om det sker genom terror, poliliska mord och allmäntförtryck av oliktänkande, har ansetts som en underordnad fråga. Svensk-brasilianskahandelskammaren är en privat intresseorganisation som tillvaratar svenskaföretags intressen. Skrivningen i dessa dokument ger ändå anledning till vissafrågeställningar. Pågår del, under rådande kris, en uppmjukning av regeringensinställning lill vapenexport, "till att se det mera kommersiellt"? Ärdet för den borgeriiga regeringen, liksom del var för den socialdemokratiska,ointressant hur en regim behandlar sina egna medborgare när frågor omvapenexport avgörs? Efter det senaste årets alla högslämda tal om"mänskliga rättigheter" borde så inte vara fallet. Mot bakgrund av delframförda vill jag fråga handelsministern: Vilkaslutsatser har dragits och vilka eventuella åtgärder har vidtagits ihandelsdepartementet med anledning av det refererade remissvaret? Pågårdet någon svensk vapenexport och/eller krigsmaterielexport till , och,om så är fallet, vad består den av? §21 Meddelande om frågor Meddeladesalt följande frågor framställts 1977/78:245av () lill budgetminislern om beskattningen av vissareseförmåner: Ämnar budgetminislern vidta åtgärder för att deungdomar som i god tro utnyttjat AMS friresor ej i efterhand skall blibeskattade för denna förmån? 1977/78:246 av GudrunSundström (s) till bosladsministern om utbyggnad av Pappersbruk: blir del allt viktigare att återvinnapappersavfall. Pappersbruk i Boriänge är ett företag som loginitiativ till all återanvända pappersavfall i tillverkningen. Avtal hartecknats med flera kommuner i och utanför länels gränser om att mottareturpapper som insamlats. F. n. förbrukas relurpapper itillverkningen, och förelagel förespår en tredubbel användning av relurpapperpå . KvarnsvedensPappersbmk har svårigheter att utöka sin verksamhet, om inte regeringen gertillstånd till utbyggnad av anläggningen. Ansökan finns inlämnad, och på grundav den arbetssituation som är rådande i Boriänge är det angelägel att beskedlämnas i denna fråga. Med anledning därav villjag fråga bostadsministern; Närtänker regeringen lämna besked till Pappersbmk om en utbyggnad, såall företaget kan utöka sin verksamhet all tillvarata returpapper? 1977/78:247av () till industriministern om åtgärder för all tryggafortsatt verksamhet inom tekoindustrin: Svensk textil- och konfeklionsindustri har undermånga år tvingats arbeta under svåra konkurrensförhållanden. Detla har medförtall staten vid flera lillfällen tvingats ingripa för alt rädda produktionen ochsysselsättningen. beslutade på förslag frånregeringen om åtgärder som avsåg alt lätta trycket på tekobranschen. Dessaåtgärder synes dock inle vara tillräckliga. Som exempel härpå kan nämnas attStrands konfektionsfabrik i avser att fullfölja utfärdat varsel ochdärmed nedlägga driften . Strands är en lill alla delar hellmodern konfektionsfabrik, som synbariigen har klarat sig bra genom tidigaretekokriser i landet. Detta än angelägnare att åtgärderna nu är av sådanart all även goda företag kan räddas. Med anledning av detanförda vill jag fråga industriministern: åtgärder är induslriminislernberedd alt vidta, utöver tidigare gjorda åtaganden inom lekobranschen, för atttrygga fortsatt verksamhet i välutvecklade och moderna förelag? 1977/78:248av () lill justitieministern om offentliggörande av förteckningöver innehavare av frikort hos SAS: Är justitieministern beredd alt för riksdagenredovisa motiven till all förteckningen över tidigare och nuvarande innehavareav frikorl hos SAS inte offentliggjorts? 1977/78:249av () till utbildningsministern om utbyggnaden avmuseilokaler på : är som ägare engagerat i utbyggnadav museilokaler på i . Närmast aktuell är enandra etapp, som avser ell riksförråd för kulturhistoriskt värdefulla föremål.Dåvarande regering föreslog 6,7 milj. kr. för ändamålet 1975, vilket bifölls avriksdagen 1976. hade flit i uppdrag alt med stödav bemyndigande påskynda investeringarna om arbetsmarknadsläget såkrävde. Projekteringsarbetet försenades dock. Del är nu av sysselsätiningsskälnödvändigt alt arbetet får komma i gång. I regionen är f n. 43 byggnadsarbetarearbetslösa och 8 varslade om uppsägning om en månad. Ytterligare 15byggnadsarbetare skulle bli arbetslösa om byggnationen i inle dåflr komma i gång som länsarbetsnämnden önskar. har medhänvisning till de speciella förutsättningarna i skrivelse lillutbildningsdepartementet underställt frågan om projektets utförande regeringensprövning. Då regionens näringsliv brottas med myckel stora svårigheter, vilketsjälvfallet påverkar byggnadsverksamheten i starkt negativ riktning, och dånästa vinter kastar ännu mörkare skuggor framför sig, är elt snabbi ochpositivt besked i delta ärende nödvändigt. Medstöd av ovanslående motivering vill Jag fråga om utbildningsministern avseratt handlägga ärendet så att byggnation i nu kan fåsällas i gång. 1977/78:250 av UllaEkelund (c) lill jordbruksministern om förslag till rörandefritidsbåtar: Antalet fritidsbålar i beräknades 1976uppgå till 700 000. Det åriiga nettotillskoltel har uppgåtttill ca 40 000 bålar. Två utredningar har sysslat med frågor som rör samhälletoch fritidsbålarna. förra utredningen berörs bl. a. statliga och kommunala insatser förbåtlivet, miljöproblem, sjösäkerhet samt registrering och avgift för fritidsbåtar.Den senare utredningen behandlar endast registreringsfrågan och framläggerolika alternativ. Med hänvisning till vadsom här anförts vill jag fråga: Nr 59 Näravser statsrådet alt presentera förslag med anledning av de utredningar Torsdaeen den ""Sjorts? §22 Kammaren åtskildes .