prot · G109119 · 1977-12-31 00:00:00 — Flygplatsen harhaft en glädjande utveckling på chartersidan, och den bör inte brytas. Siktaförst och skjut sedan, blir tidskriftens syrliga kommentar. Detär naluriigtvis bra, skriver vidare , att i alla fallkommunikationsminister är beredd att bita huvudet av skammen och rivaupp charterskattebeslutet. Ännu bättre är att tänka först och beskatta sedan. Egentligenskulle jag här yrka bifall till vår motion, men då utsikten alt vinna över ettenigt skatteutskott är minimal avstår jag. Om kammaren med slor majoritetavslår vårt förslag om . i skatt och . i avgift kan del måhända tassom intäkt för att inte senare pröva beslutet inom regeringen. Jaghar med mitt anförande velat varna för införande av den föreslagnacharterskatten. Den kommer all betyda en överströmning av charterpassagerarefrån till . försämrar med öppna ögon den positivautvecklingen på . Jag finner det synneriigen olyckligt. Jag ifrågasätterockså det kloka i att av budgetekonomiska skäl införa en charterskatt som mansenare av flygtrafikpolitiska skäl tvingas ändra. Det vore betydligt lättareatt göra den riktiga konstruktionen redan från början, och det är dettrafikutskottets yttrande går ut på. Ettenigt skatteutskott förväntar sig också att regeringen skyndsamt vidtaråtgärder för att eliminera konkurrenssnedvridningar till flygplatsens nackdel.Jag hade tänkt fråga budgetministern om han är beredd att vidta sådana åtgärderoch göra det i så god tid att nya regler kan börja gälla somcharterskatten träder i kraft den . är varken budgetministerneller kommunikationsministern närvarande, men jag förmodar att de läserprotokollet och i efterhand överväger vad jag här har sagt. Utskollet pekar jupå möjligheten att låta luftfartsverket disponera yttertigare medel för attstimulera chartertrafiken på . Det enklaste, som jag ser det ,är att regeringen ger luftfartsverket extra medel förökad rabaltering ochdärmed utjämnar skillnaderna i kostnadsökning. (vpk): Regeringens olika förslag till skatteförändringar har genomgående deneffekten att de värst drabbar dem med låga inkomster eller inkomster imellanlägen. Det gäller momshöjningen, indexregleringen avinkomstskatteskalorna, lättnaderna i spekulationsvinstbeskaitningen m. m. Sammabedömning kan göras beträffande förslaget till skatt på vissa resor liksombeträffande det förslag om höjning av bensinskatten som fattades i . Det rör sig främst om budgetförstärkningar till följd av regeringenssläpphänta ekonomiska politik. 8 proiokoll 1977/78:118-119 frånhöga inkomstskikt, genom lindringar i statsskatteskalan - mest för högainkomster -, skattelindring för aktiespekulationer och liknande är dennuvarande regeringens säu att tillmötesgå sina välbetalda uppdragsgivares krav. Denföreslagna skatten på vissa resor, charterresor m. m., slår procentuellt värrepå de billigare resorna. De människor som har låga inkomster ellermedelinkomster är de konsumenter som dominerar jusl de billigare charterresorna. Genomatt man skattebelägger samtliga charterresor med samma skattebelopp, nämligen100 kr., kommer många barnfamiljer alt upptäcka all de för dra in på de tänktautflykterna eller la någol eventuellt billigare alternativ,om det nu står tillbuds. För de långa, dyrare, ofta lyxartade resorna har en skatt om 100 kr.ingen eller mycket ringa betydelse. Det är utifrån dessa utgångspunkter somvänsterpartiet kommunisterna föreslår att skatten skall bestämmas till en vissprocentsats på priset. Det skulle innebära att de billigare resorna skullekomma ifrån beskattningen med kanske endast en tredjedel av den nu föreslagnahundralappen medan däremot de dyra, långa resorna skulle kompensera detskattebortfallet. Vi har dock valt att sätta ett tak, att maximera dettaskattebelopp till . Det finns också grupper som använder en form av charterresor för attpå ett billigt sätt komma till en viss plats utan att därför använda sig av dearrangemang som formellt måsle finnas för att man skall kunna kringgåreguljärflygpriserna. Jag tänker här speciellt på de olika invandrargruppersom på olika sätt arrangerar resor till sina hemländer. Lål mig bara ta ettexempel: Vi har många finska invandrare som genom sina föreningar anordnarresor hem - i form av charterflygresor. Fördessa resor betalar de kanske , men med regeringensförslag kommer de alt få en ungefär 50-procentig ökning. Likadant är det förmånga andra invandrargruper, jugoslaver, greker m. fl. För alla dessainvandrare, som naturligt nog har behov av att resa hem, kommer den nuföreslagna skatten att hämma möjligheterna till kontakt med hemlandet ochhemmet. Skatten drabbar också handikappade, som på grund av sitt handikapp harbehov av att komma till andra, varmare och soligare länder för att därigenom inågon mån få en lindring. Föratt inte reseskatten skall drabba barnfamiljerna föreslår regeringen attskattebefrielse införs för barn . Vi har gjort bedömningen att 12 åraren för låg ålder, även om den sammanfaller med andra länders åldersgräns. Ibarnfamiljer med ungdomar upp till bör dessa vara skattebefriade. På detviset undantas då också de ungdomar som genomgår från att behövabetala skall på eventuella charterresor, skolresor eller likvärdiga resor. Utskottetanför att det är praxis med som gräns. Utan att nämna ett enda exempelsäger utskottet att åtskilliga skäl kan åberopas mot en ändring. Om vi skallskapa regler för hur vi skall beskatta resor kan vi inte i alla lägen följainternationell praxis. Det måste väl ändå vara vi själva som suveränt beslutarom hur vi skall formulera vår beskattning. Det får inte vara och är inteheller en fråga om internationell praxis. Utskottethåller med om att de förslag kommunisterna framlagt skulle kunnaövervägas. Jag utgår då från att det är rättviseaspekten som har spelat in. Deadministrativa motiven har tydligen tagit överhand för både utskott ochregering och därmed har också rättvisan skjutits åt sidan. Det kan möjligen ansesvara en bagatellartad storiek på skatten, som i sig inte får bli föradministrativt betungande, men jag tror inle alt det skulle bli så storskillnad, om det i stället logs ul en viss procentsats. Med erfarenhet avtidigare införda och successivt höjda punktskatter kommer vi ocksåatt få räkna med höjningar av skatten för dessa resor. Till slut kan det då blinödvändigt med en omläggning till en procentsats, om man inte helt eller nästanhelt vill utestänga låg- och mellanlöneinkomsttagarna frän att resa utomlands. Jagskall i motsats till inte vara rädd för att yrka bifall tillmotionen, även om det enligt för regertngen skulle innebära att eneventuell omläggning omöjliggöres. Jag yrkarbifall till motionen 1769. Ingen torde av personliga skäl glädjas åt propositionen om skatt påvissa resor. Ändå vill jag här uttrycka min tillfredsställelse över denbehandling propositionen fått i skatteutskottet. Än gladare hade jag kanskevarit, om min motion nr 1774 hade tillstyrkts av utskottet, men skrivningen ärå andra sidan sådan att syftet med motionen, nämligen att befria resor mednordisk destinationsort från skatt, antagligen kommer att bli uppfyllt. Ipropositionen motiveras införandet av skatten bl. a. med att man vill skapabalans i kostnaderna mellan dem som semestrar i vårt eget land och dem som fartill längre bort belägna länder med solsken och betydligt lägrelevnadskostnader. Men, herr talman, ingen torde fara lill något av våranordiska grannländer för att få mera sol eller lägre levnadskostnader. ex. far till torde få bereda sig på både mulen himmel och myckel högalevnadskostnader förutom en förhållandevis dyr charterresa dit. Detsamma gällerdem som följer med en resa till eller de svenskar från som fartill . Dessutom.gäller delta inte charterresor i vanlig bemärkelse;det är studeniflyg, skolungdomsflyg, konferensflyg - det är ganska vanligt -eller resor till olika sportevenemang. Att det finns planer på dansktcharterflyg lill den svenska fjällväriden gläder vi oss åt. En charterskattskulle emellertid försämra den svenska fjällvärldens möjligheter alt konkurreramed sydligare belägna bergskedjor. Orsakentill att jag anser alt resor mellan de nordiska länderna skall vara fria frånskatt är att en skatt skulle motverka ett intensifierat nordiskt samarbete.Inom arbetas intensivt på att förstärka de inomnordiskarelationerna. Det gäller inte bara en utökad grannspråksundervisning. Isatsningen på barn och ungdom ingår också vidgade möjligheter för dem attbesöka grannländerna och uppleva deras kulturer. har föreslagitett vidgat skolungdomsutbyte och lagt förslag om lägerskolor i önskar också fler samnordiska kurser vid de nordiskafolkhögskolorna och instituten. Särskilt angeläget är det att , Färöarnaoch får del av ökade nordiska kontaktbesök, och dessa länder nåsföreträdesvis med flyg. Frånnordisk synpunkt är det glädjande att nu förutsätter altförhandlingar skall komma i gång för att få en gemensam beskattning av resorfrån de nordiska länderna. I alla händelser gäller detta , ochSverige. Men det är särskilt glädjande från skånsk synpunkt. har ,som vi hört, en charterskatt som uppgår till . Som exempel kanjag nämna att det för oss sydsvenskar vid utnyttjandet av det s. k.weekendflyget utomlands eller annat liknande flyg har varil . billigareatt la flyget från än från . kommer förhållandet att bli delomvända, och starka farhågor har framförts för vilka konsekvenser förslagetkommer att få för . Gemensamma nordiska regler kommer att hastor betydelse för denna vår skånska flygplats. Frågan gäller inte bara alt skall kunna presentera ett så högtpassagerarantal som möjligt. Inte heller är ekonomin det viktigaste för ,eftersom den liksom nu kan stödjas på annat sätt. Genom olika rabaltformer kankanske också chartertrafiken upprätthållas. Utskottet framhåller emellertid attdet inte i längden är tillfredsställande att för det ändamålet ta medel ur denallmänna budgeten, vilket jag varmt instämmer i. Nej, del gäller också deanställda vid flygplatsen - trafikledare, städpersonal, servicefunktionärer avolika slag. får inte bli en tynande gul klump i ett avfolkat Skånelän.Då blir det om inte ringar på vattnet så ringar ut i bygderna med försämradsysselsättning och samhällsservice som följd. Sturuphar betydelse för hela länet. Det hade varit bra om skatteutskottet hade gjortsamma starka markering vad gäller som trafikutskouel har gjort i sittbetänkande. Flera reseföretag har redan nu påpekat att passage-rarbortfalletkan bli stort och därmed innebära antingen försämrade förhållanden eller behovav starka ekonomiska satsningar. Jagkan däremot inte dela uppfattning att vi måsle vidtaåtgärder-sådana som han här föreslog-innan vi har sett vad som händer. Vi måsleknyta våra förhoppningar till att vad utskottet förutsätter också realiseras.Jag hoppas därför att skatteutskottets ljusa förhoppningar om ett nordisktsamarbete om likartad beskattning skall ge resultat. I betänkandet sägs attutskottet förutsätter aU regeringen tar initiativ till diskussioner. Jag hoppasatt också delar min förhoppning alt de initiativen skall bära fmkt. Jag har ingetyrkande att ställa. () kort genmäle: är med all rätt orolig för utvecklingen på och förde anställda där. Minskar charterflygningen på , så minskar ocksåundertaget för det reguljära flyget. Därför har vi all anledning all med IngridSundberg se oroligt . villemellertid inte vara med om de åtgärder jag föreslog i mittanförande, utan hon vill först vänta och se utvecklingen. Men nog vore delvälsynnerligt olyckligt om man först väntade på all lägel försämrades och sedanmed olika medel försökte återta det man förlorat. Detär nog inte så lätt som tycks tro att få en likformig nordisklagstiftning på detta område. Dessa möjligheter bör naluriigtvis undersökas. Mendå måsle vi antingen förmå de nordiska grannarna att höja sin skatt eller ocksåmåste vi i sänka vår charterskatt så att den kommer i nivå i förstahand med den danska charterskatten. Att få en sådan ändring genomförd lar julång tid, och då är skadan redan skedd. Om man vill neutralisera de negativaverkningarna för Sturuplrafiken måste man vidta extraordinära åtgärder, och detsnabbt. Under detta anförande övertog talmannen ledningenav kammarens förhandlingar. INGRIDSUNDBERG (m) kort genmäle: Utskottet har föreslagit åtgärder, även om de inte kan betecknas somextraordinära, och man har beaktat de problem som kan uppkomma. Jagmenar inte att man skall vänta och se lill dess passagerarnnderlaget på Sturuphar försvunnit. När jag säger att man bör vänta och se menar jag alt vi skallge regeringen de möjligheter som utskottet föreslår i betänkandet, nämligenmöjligheter att starta förhandlingar, att ta initiativ till diskussioner medDanmark och för att se om det går att åstadkomma en överensstämmelse ibeskattningen osv. Skulle det inte lyckas kan jag dela uppfattningatt det kan bli svåra konsekvenser för , och då får man naturligtvisöverväga andra åtgärder. Jag tycker emellertid att del är för tidigt att nu taställning till vilken typ av åtgärder som då skall vidtas. Det kan vara olikaformer av stöd till , det kan vara en differentierad skatt osv. Dessafrågor vill jag alltså inte nu ta ställning till. NILSHJORTH (s) kort genmäle: Då jag förmodar all bättre kontakter med den nuvarande regeringen än vad jag har, förutsätterjag att hon försöker påverka regeringen i den riktning jag föreslagit. Förslag om införande av skatt på vissa charterresor har behandlatstidigare här i , dock utan att vinna bifall. Anledningenhärtill har främst varit att man bedömt det som omöjligt att införa en sådanskatt så länge inte de övriga nordiska länderna haft någonting liknande. haren skatt på resor införts i och . I har det framlagtsförslag om liknande åtgärder, och då har de hinder som tidigare förelegal fördylik skatt åtminstone delvis eliminerats. Dethade givelvis varit värdefullt om skattens utformning och storiek varitlikartad i de nordiska länderna. När det gäller utformningen har såväl det svenskasom det norska förslaget stor likhet med de danska bestämmelserna. Men det hadesom sagt varit värdefullt om även skattens storiek hade varit i stort settdensamma i de olika länderna. är den finska skatten 180 mark eller ca 200svenska kronor. I är skatten , motsvarande 40 svenska.I övervägs liksom här införandet av en reseskalt på . Skatieutskottethar starkt understrukit vikten av att en åtgärd som denna om möjligl bör vidtasi samförstånd mellan de nordiska länderna. Utskottet förutsätter också attregeringen tar initiativ till diskussioner med och om en merlångtgående samordning av charterskallerna än den som har skett i tekniskthänseende. Ettspeciellt problem ur svensk synpunkt är, som redan nämnts, konkurrensförhållandetmellan de båda näraliggande flygplatserna och . Denna fråga harockså tagits upp i ett flertal motioner till årets riksdag. har påtalat riskerna fören konkurrenssnedvridning lill Sturupsnackdel i samband med beskattningens införande. Utskottethar full förståelse för den oro som framförts och säger i utskottsbetänkandetbl. a. följande: "Utskottetförväntar således att regeringen med största uppmärksamhet följer verkningarnaav reseskatten för vidkommande och skyndsamt vidtar åtgärder för aueliminera konkurrenssnedvridningar till flygplatsens nackdel." De motioner som har väcktshar redan berörts av tidigare talare. Beträffandeundantagen för sjukresor förutsätter utskottet att dessa kostnader skall kunnakompenseras på annat sätt än genom undantag från skatten. Genom de storatransfereringar som sker mellan stat och kommun/ landsling och även andra, börkompensation gå att ordna den vägen. Närdet gäller motionen 1765 av så har i viss mån syftet med motionenbeaktats genom det uttalande som utskottet gjort beträffande problemen påSturup. Vi har inte accepterat formerna, men vi har funnit alt mycket av syftethar beaktats genom det bestämda uttalande som utskottet har gjort för attuppmärksamma de problem som kan uppstå. är väl ryktena om vad som kommer attske ganska många, både beträffande reseströmmen och beträffande den danskareseskatten, och det går inte att säga någonting om hur utvecklingenkommer att bli. Jagskulle vilja säga till att vi här ser det som värdefullt att manfår ett likartat system. är det nödvändigt att ha etl likartat systemhär och i . Det är något oklart vilka konsekvenser en avgift påreseföretagen egentligen skulle fö. Vi har inte pä någol sätt förringat värdetav vad har framfört i sin motion. Utskottet har inte accepterat devägar som föreslås men väl beaktat syftet med vad som framförs i motionen 1765. Förslageti vpk-motionen innebär alt skatten borde uttas med viss procent påresekostnaden, men maximeras till . Frågan är om inte etl sådant systemäven borde ha en minimigräns. Då kommer vi in på vad som sägs av utskottet,nämligen att detta kommer att innebära betydande praktiska och skall man inte underskatta farhågan, som delvis har skymtatfram, att man på det sättet driver resandeströmmen från till Kastrup.Om vi hade haft en procentuell avgift hade förmodligen de dyra resorna drivitsfrån vårt land och avresorna skett i något av grannländerna. Jag tror inte manskall nonchalera de problem som i så fall hade uppstått. IngridSundberg säger att hon hade varil ännu gladare om vi gått på samma positivalinje som trafikutskottet. Då vill jag säga att vi har ansett att ett sådantbeslut måste ske i samförstånd mellan de nordiska länderna. Vi har därmed varitså positiva som vi i dagens läge kan vara. En förutsättning för att förverkligavad tagit upp är aU man har träffat ett avtal i samförstånd medde andra nordiska länderna. Med detta ber jag att få yrka bifall till skatteutskottets hemställan. NILSHJORTH (s) kort genmäle: Jag har noterat, , att syftet i vår motion delvis harbeaktats i skatteutskottets betänkande. understryker värdet avatt man får likartade system i de nordiska länderna. Men varför då inte gå inför samma charterskatl gentemot ? Det är ju där vi har konkurrenssituationen.Därför finner jag det litet underiigt att inte utskottet har tagit meraallvartigt på den här frågan utan bara skjuter problemen framför sig och tillregeringen. Det är ju snart tills charterskatten skall träda ikraft - del är alltså myckel bråttom om man skall vidta några förändringar. Jag ville peka på utvecklingen på sedandessa stimulansåtgärder vidtogs av luftfartsverket. Man hade 1975 73 000passagerare, 1976 120 000 och 1977 140 000. Innevarande år beräknar man encharterflygpassagerar-frekvens på 165 000, och det är tack vare de åtgärder somhar vidtagits. Alt nu rasera det som luftfartsverket har byggt upp under dessaår, det tycker jag verkligen vore olyckligt. (vpk) kortgenmäle: Jag skulle vilja ställa ett par frågor till utskottets talesman . Jageftertysle några skäl till att man vill vidhålla I2-årsgränsen. I betänkandetanförs alt det finns en rad sådana skäl, men man har där inte nämnt etl enda.Det gjorde inte heller . StigJosefson sade att vi skall försöka sträva efter att få ett likarlat system i denordiska länderna. Som jag redan anfört föreslår vpk en procentuell beskattningav charterresorna, och vi gör det från den utgångspunkten att man kan tänka sigalt de här skatterna kommer att höjas. Sedan säger att i Finlandmotsvaras skatten av , och då vill jag fråga: Skall vi fatta talet omsamordning mellan de nordiska länderna så att vi skall försöka sträva efter attuppnå den finländska nivån? I så fall kommer det här att i än högre grad drabbadem som gör de korta resorna och som inte har råd attresa i väg på safari och liknande. EnligtStig Josefson skulle det vara tekniskt svårt alt införa en procentsats förbeskattningen. Det kan jag inte alls hålla med om. Och vadbeträffar en lägre gräns i det här sammanhanget, så har vi inte föreslagitnågon sådan - det var etl antagande från sida. Vi ser inte attdet finns någol skäl att införa en lägre gräns. Den bestämsju av flygpriset,och det lär knappast bli fråga om endast några tior för en charterresa. Ensista fråga till : Har man inom utskottet diskuterat invandrarnassituationen i detta sammanhang? Jag tänker på de invandrare som jobbar här, mensom egentligen har sina hem och sina familjer någon annanstans. Har man överhuvud taget tänkt på vad beskattningen innebär för de här människorna, som ändåhar ett stort behov av att resa hem oftare än vad som skulle bli möjligt med encharterskatt? STIGJOSEFSON (c) kort genmäle: Till vill jag säga att jag anförde alt etl betydande skältill att utskottet inte har kunnat acceptera förslaget om en procentuellbeskattning är alt man därmed sannolikt skulle föra över resandeslrömmen närdetgäller de dyrare resorna utanför vårt lands gränser. Om man skall kunnaförverkliga etl system med en sådan utformning som här taladeför, så krävs det i ännu högre grad att man har ett likartat system igrannländerna - jag tänker då alldeles speciellt på de närliggandeflygplatserna och . Jag framförde detta i mitt förra anförande,och jag vill understryka det ytterligare . Jagsade också att man antagligen skulle behöva både en minimigräns och enmaximigräns. Det sägs i motionen att man skall fastställa en gräns som ger ettlikartat belopp, men det är ju ytterst svårt att bedöma hur resandeströmmenkommer att utveckla sig, jusl med hänsyn till den konsekvens beskattningen fårpå något dyrare resor. TillNils villjagsägaalt det är riktigt alt charterskatten träder i kraft den1 . Men vet vi att den i full omfattning inte träder i kraftförrän . Är de uppgifter riktiga som har cirkulerat, har detsålts ett mycket stort antal resor för detta halvår. Därför är bilden intefullt så dyster som vill ge sken av. Därutöver vill jag understryka att utskottet påallt sätt vill undvika en sådan utveckling av resandefrekvensen på altden vore ödesdiger för flygplatsen. Utskottet har mycket bestämt uttalat attdet förväntar "att regeringen med största uppmärksamhet följerverkningarna av reseskatlen för vidkommande och skyndsamt vidtaråtgärder för att eliminera konkurrenssnedvridningar till flygplatsensnackdel". (vpk) kortgenmäle: Det gäller att bestämma en procentsats, som skulle motsvara detintäkisbehov som regeringen har föreslagit, nämligen 100 milj. kr. Jag förstårinte varför det i och för sig skulle vara svårt. Del skulle få konsekvenser förde dyrare resorna, säger . Ja, för de dyrare resornaskulle man givetvis få betala mer. Men vad vi vill motverka är den konsekvensenatt de billigare resorna får en sådan pålaga som . Procentavgifterinnebär inte någon svårighet att administrera. Jag kan nämnaatt procentavgifter är någonting vi använder oss av inom fackföreningsrörelseni väldigt stor utsträckning numera i stället för de tidigare fasta månatligakontingenterna. Alt administrera procentavgifterna har vi inte upplevt såsomnågot problem. Det argumentet kan alltså inte vara någol skäl för avslag.Utskottet antyder detta i sitt betänkande, när utskottet säger att detta ändåskall kunna övervägas. Anledning alt överväga detta får vi sannolikt, när manhar hamnat i del läget att man vill höja skatten från . till 200 ellerkanske ännu mer. () kortgenmäle: menar att situationen inle är så ödesdiger som jag villpåstå, eftersom charterskatten inte träder i full kraft förrän den 1 november1978. Men det är inte så lätt alt göra om bestämmelserna, när man en gånginfört dem. Vidaresäger att man kan följa utvecklingen och eventuellt vidtaåtgärder. Då frågar jag: Hur länge skall man följa utvecklingen? Tills man återär nere siffror? Detverkar också som om skatteutskottet emotser en negativ utveckling, eftersomutskottet först säger att det förväntar "att regeringen med störstauppmärksamhet följer verkningarna av reseskatten för vidkommande"och sedan fortsätter utan några förbehåll "och skyndsamt vidtar åtgärderföratt eliminera konkurrenssnedvridningar till flygplatsens nackdel".Manar alltså helt medveten om att man försämrar läget för vidkommande. STIGJOSEFSON (c) kort genmäle: vill inte förstå vad jag säger. Jag har två gångerförklarat att om man tar ut reseskatten enligt en procentregel kommer de dyrareresorna inte att utgå från vårt land utan från något av grannländerna.