prot · G10956 · 1977-12-31 00:00:00 — Felet är väl attsocialdemokraterna aldrig velat lyssna vare sig på oss eller på företrädare förnäringslivet, när krav på en mera rättvis behandling har framförts. Det bordevara dags för socialdemokraterna att sluta upp med att anse företagare somnågot slags andraklassindivider lill skillnad mol lönlagarna. Fanns det ingaföretagare så fanns del inte heller några löntagare, och ju mer framgångsriktett förelag är, desto tryggare kan alla anslällda känna sig. Attdet sedan kan uppstå intressekonflikter är självklart, men Jag tror attförelagen bäst löser sina egna problem med så liten inblandning som möjligtfrån myndigheternas sida. Jag tycker man skall ge dem en chans genom rättvisaoch förnuftiga lagar och förordningar. Sluta upp med all tro att de är guldkor,som man kan fortsätta att mjölka sedan man slaktat dem. Sammamotivering kan användas som genmäle till , som i reservationen2 till skalteutskottets betänkande utpekar jordbrukarna som en särskiltprivilegierad grupp i samhället. Låt mig bara säga: Arbetsgivare ellerlöntagare, producent eller konsument - vi är alla beroende av varandra. Viskall sluta upp med att spela ul olika grupper mot varandra och i stället salsapå samarbete. Detär något av detla som ligger bakom tillkomsten av den "småföretagarproposition"som vi nu behandlar och som är avsedd att vara ett första steg mot - vilket ärnödvändigt - ett bättre näringslivsklimal i vårt land. Det förhåller sig på detsättet, vilket även socialdemokraterna skriver i sin motion, att det finnssärskilda hinder och problem som de mindre företagen ställs inför, och därförär insatser betydelsefulla för att undanröja dem. Detgår emellertid inte att undanröja dem genom att i reservationer tillutskottsbetänkandet yrka avslag på en del av de förslag som framställts.Därför ber jag, herr talman, all få yrka bifall till hemställan iskaileulskotlels belänkande nr 19 och således avslag på de reservalioner som ärfogade till detta belänkande. () kortgenmäle: dök ned i statistiken och påstod att socialdemokraternaaldrig talade om de verkliga småföretagen utan bara tänkte på andra företag.Men kan säga hur många procent verkliga småföretag som fårnågon nytta av förmögenhetsskattesänkning-en, om jag undantar dem som ägerstora gårdar och har placerat sina pengar på ett värdefasl säll där? Påen tidigare ställd fråga vill Jag svara alt jag naturligtvis inte laravstånd från vad skatteutskottel tyckte 1974. Men skatteutskollet har inteuttalat att det skulle se ut på del här viset. Uttalandet har resulterat itilläggsdirektiv lill företagsskatteberedningen, och därför tycker jag vi skallinvänta dess förslag. Jagvill tillägga att de företag som tidigare gått bra men inte längre gör del -de kan ha en stor förmögenhet men inga inkomster - har i dag80/85-procentsspärren att falla tillbaka på. Inte ens för dem blir alltsåförmögenhetsskatten särskilt kännbar. VALTERKRISTENSON (s) kort genmäle: Det som möjligen var sakligt i inlägg från talarstolenhar bemötts av . Jagblev litet upprörd när jag lyssnade på anförande. Del vartydligen ett exempel på den typ av propaganda om socialdemokratins inställningtill företagsverksamheten här i som bedriver ute ibuskarna i en valrörelse - bl. a. vid valrörelsen . Del äri och för sig skönt att den propagandan framförs här och all det nu slår naketall det är denna propaganda man bedriver. Vadär sanning, ? Jo, sanningen är den all svensk socialdemokrati t.o. m. hade suttit i regeringen . har antaletföretagare i ökat liksom deras förmögenheter. Det är dessa rikamänniskors problem som vi diskuterar. Del gäller inle några fattigamänniskors problem. Vi talar om förmögenhels-, arvs- och gåvobeskattning. Komihåg della, . Dessa människor har blivit rika under en socialdemokratiskregeringstid. Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. KURTSÖDERSTRÖM (m) kort genmäle: Om del är så stora problem som säger är del väldigtunderligt all han slår ensam under reservationen 2 i betänkandet. HerrWärnberg vet lika väl som jag att del är omöjligt för mig att på slående fotbesvara hans fråga. Del tänker jag inle heller försöka göra. Att jag tog upp denna tabell beror på att vi i dagbehandlar åtgärder för de små och medelstora förelagen. och andrakan slå upp s. 4 i bilaga 1 lill propositionen 40. Där finns en gräns angivenvid 200 anslällda. Små företag har upp lill 50 anslällda och medelstora företagmellan 50 och 200 anställda. Därför tycker jag att jag med fog kan ställafrågan varför man i en reservation nöjer sig med alt börja med 75 anställda ochsluta med över 500 anställda. () kortgenmäle: Det är alldeles rikligt alt Jag har avgivit en reservation tillskalteutskottets belänkande, men del är en reservation lill förmån för tvåcenlerparlistiska motioner. Några centerpartister har alltså erkänt alt manskapar ål sig så mycket kapital i annan verksamhet att man nu placerarkapitalet i jordbruksfastigheter och betalar överpriser på dessa för attförmögenhetsskallereglerna är gynnsamma. Del har centerpartisterna uppfattat.Men har ännu inle uppfatlat alt människorna i delta samhälle blirrikare, framför allt de som har förelag. Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. () kortgenmäle: Jag har förståelse för att inte kan lämna någonstatistik över hur många små företag som får nytta avförmö-genheisskatleändringarna. Men eftersom själv talade omatt socialdemokraterna bara har intresse av de stora företagen och börjar statistikenmed 75 anställda, borde ändå ha försökt la reda på hur mångaföretag med under 75 anställda - med undanlag av jord- och skogsägarna - somegentligen får denna förmögenhetsskatte-lältnad. Det skulle ha varil värdefulltför småföretagarna att få denna statistik. Jag vill klandrapropositionsskrivarna för att de inte har lagit fram den siffran. KURTSÖDERSTRÖM (m) kort genmäle: Del är klart alt det är bra med statistik. Visst hade del varit bra omockså denna siffra funnits. Jagär själv intresserad av företagsamhet och tillhör en organisation som sysslarmed detta. Därför vill Jag vända mig mol , när han talar om minbrist på saklighet. Ingen kan väl undgå all märka hur förelagarna själva haruppfattat företagsamhelsklimatet i . Del är ingen tvekan om att del haruppfattats som hell negativt. Delta har kommit fram mer och mer under årenslopp, och det kulminerade vid senaste valet. Del är inle resultatet av någonbuskpropaganda. Jag tror inte att företagarna bryr sig så mycket om den,däremot tar de intryck av den situation som de upplever, specielltsmåföretagarna. En småföretagare har ofta en arbetsvecka som kan påminna om vaden riksdagsledamot har under slutskedet inför julen. Det är en arbetsvecka somingen fackförening skulle tillåta för en anställd. Småföretagarna har alltså sådana villkor all Jagtycker det finns all anledning att slå vakt om denna yrkesgrupp. Del är i allafall småförelagen som har utvecklat del svenska välståndet. Småföretagarna ärfaktiskt en orättvist behandlad grupp , det erkänner t. o. m. socialdemokraterna.Och är det orättvist, skall man vidta ålgärder för att avlägsna orättvisorna. Innan jag mera konkret berör de ändringar i aktiebolagslagen somföreslås i proposition nr 41 är del nödvändigt att göra en kort tillbakablickoch påminna om hur aktiebolagslagen har handlagts i de senaste åren.Därigenom får dagens ärende sin rätta placering i helhetsbilden. Ioffentlig statistik kan var och en konstatera all antalet aktiebolag här ilandet kraftigt ökat under såväl 1960-lalet som . Vid årsskiftet1965-1966 fanns ca 66 000 aktiebolag. , ,hade antalet ökat lill 100 000, och vid utgången av redovisades antalettill ca 133 000. I propositionen 1975:103med förslag lill ny aktiebolagslag finns ytter- ligare intressantstatistik all tillgå. Det beräknas all det då var inte mindre än 65 000aktiebolag som inte drev rörelse med anställd arbetskraft.Fö-relagsskatleulredningen gjorde en rad stickprovsundersökningar i syfte attfå en mera detaljerad bild av dessa 65 000 aktiebolag. Undersökningarna geranvisning om alt av dessa bolag driver 20 000 någon form av rörelse medan 15000 är vilande bolag och 30 000 är skrivbordsbolag. Motbakgrund av den utveckling som den offentliga statistiken visar är del ingaöverord att påstå att den skärpta attityd som en rad myndigheter visat motdenna utveckling sedan början av 1970-lalel i hög grad är befogad. Det går inlealt frigöra sig från misstanken all under den lidsperiod som statistiken omfattarhar många aktiebolag bildats för att för berörda personer uppnå skatlemässigafördelar. vet vi också att metoderna varil myckelraffinerade. Det har blivit nödvändigt att från samhällets sida vidtamotåtgärder för att hindra skalleflykt. Iriksdagens beslut ingick bl. a. frågorna om aktiekapitalets sloriek och omlåneförbud. De beflntliga aktiebolagen fick hela på sig som övergångstidoch anpassningsperiod för att höja aktiekapitalet lill . Bestämmelsenom låneförbud infördes för att bl. a. hindra skatteflykt. bestämdesvilken personkrets som skall omfattas av låneförbudei. Det skall ocksåtilläggas att regler för erhållande av dispens från låneförbudei infördessamtidigt. Tvåår senare, 1975, beslöt anta en ny aktiebolagslag, som innebarförändringar på flera områden än vad beslut omfattade. Den nyaaktiebolagslagen trädde i kraft . Nulägger regeringen för under detla år fram förslag till ändringarav tidigare beslut som rör aktiebolagslagen. gällde det övergångstidenför befintliga aktiebolag rörande uppräkningen av aktiekapitalet. Den tidigarebeslutade perioden förlängdes med . Detta beslut talar sittlydliga språk. Avsikten tycks vara att finna motiveringar för all förhindra enuppräkning av aktiekapitalet. har att på nytt behandla nya förslag till ändringar avaktiebolagslagen. Del är inle utan all man frågar hur det kan komma sig att dennuvarande riksdagsmajoriteten har så stort intresse av att ständigt ändra idenna lag, trots samtidiga påståenden all alltför många lagar stiftas ellerändras . nu akluella proposilionen föreslås att reglerna för dispens frånlåneförbudet skall bli mera generösa. I de regler som antog 1975 ärangivet alt kan på ansökan medge undantag, om synneriiga skäldärtill föreligger. Dispensreglerna gäller för aktieägare, styrelseledamöter,verkställande direktör och övriga som ingår i den s. k. personkretsen. Nuföreslår departementschefen en betydande uppmjukning av dessa regler. Förslagetär i proposilionen myckel dåligt motiverat. Del finns ingen som helstredovisning av all nuvarande dispensmöjligheter är otillräckliga. Inte hellerhar utskottsbehandlingen gett några motiveringar som Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. stöder ett antagande ombehov av en lagändring på denna punkt. Den socialdemokratiska gruppen iutskottet anser all den föreslagna uppmjukningen av dispensbesiämmelsernadelvis kan äventyra syftet med låneförbudet, nämligen att skydda bolagetsborgenärer och anställda samt förhindra skatteflyktstransaktioner. På denna punkt har viföljaktligen reserverat oss. Närdet sedan gäller en utökning av låneförbudets personkrets hardepartementschefen beaktat de synpunkter som lagutskottet framfört tidigare,nämligen alt äktenskapsliknande samlevnad bör likställas med äktenskap vidtillämpningen av låneförbudsbestämmelserna. Propositionens förslag innebär allbestämmelserna kompletteras med det s. k. skal-terättsliga familjebegreppet,vilket innebär att äktenskapsliknande samlevnad likställs med äktenskap om desammanlevande har varit gifta med varandra eller har eller har haftbarn med varandra. Inuläget accepterar vi delta förslag. Men i utskottet har vi föreslagit att låneförbudeti framtiden bör utsträckas till att gälla all äktenskapsliknande samlevnadsamt alt denna mening skall ges regeringen till känna. Inle ens en så blygsambegäran från den socialdemokratiska utskottsgruppen har majoriteten ansett sigkunna gå med på. Det är svårt alt finna någon annan fråga, där ell så begränsatperspektiv fåll fälla utslaget i det politiska handlandet. Vi har alltså tvingatstill alt reservera oss även på denna punkt. Delär ytterligare en sak som måste påpekas. De föreslagna ändringarna iaktiebolagslagen, som vi nu diskuterar, skall träda i kraft den 1 januari 1978.Det är endast kvar på 1977, och skall också riksdagenskommande beslut meddelas i . Det är tydligenmeningen alt svenska folket i detta ärende skall tas med överraskning. Hittillshar mig veterligt ingen information lämnats om vad de föreslagna ändringarnainnebär. Varken organisationer eller enskilda har fått tillfälle att orienterasig i detta avseende. Det här handlingssättet är märkligt från fierasynpunkter. För del första begär departementschefen att skallbesluta i ärendet under sådana omständigheter. Och för del andra inställer sigfrågan: Är detla ärende i nämnt avseende ett undanlag, eller är det början ny regel? Jag hoppas verkligen att del är fråga om ett undanlag. Frånvår sida har vi i ulskotlet protesterat mot denna ordning och även föreslagitett senare datum för ikraftträdandet, men vi har då upplysts om del närasamband denna proposition har med den större propositionen nr 40 och att enändring av datum skulle få svåra konsekvenser. Efter dessa upplysningar har vitill sist godtagit förslaget. Men vår principiella uppfattning om det oriktigai att besluta så här innan lagen skall träda i kraft kvarstår. Jag ber all få yrka bifall till reservationerna I och 2 vidlagutskottets betänkande nr 8. Var och en som har kommit i kontakt med sådana mindre och medelstoraföretag som, för att över huvud taget kunna bestå, har måst säljas till störreförelagsgrupper måste i hög grad uppskatta alt regeringen nu har föreslagit enviss uppmjukning i låneförbudsreglerna. Det är något förvånande att det störstapartiet i motsätter sig denna förbättring för de små företag som mani ord säger sig vilja slå vakt om. Därmed nog sagt om den socialdemokratiskareservationen nr 2. Koncernförhållandenhar blivit allt vanligare i näringslivet. Självfallet är det därför av störstavikt all aktiebolagslagen klart anger vad som är ell koncernförhållande.Anmärkningsvärt nog finns det dock f n. en betydelsefull oklarhet på dennapunkt i lagen. Denna oklarhet har starkt kritiserats av lagrådet, ochlagutskottet har med anledning av en moderat motion begärt att regeringenskall framlägga ett förslag som undanröjer oklarheten huruvida s. k.50/50-bolag, alltså bolag som i normalfallet är ägda lill hälften var av tvåföretag, skall anses ingå i del ägande förelagets koncern eller ej. Utskottethar inle på förhand velat ange någon lösning på problemet. Men del måste sägasatt det fordras starka nytillkommande skäl för att man skall anse all50/50-bolag skall ingå i ell koncernförhållande. Mot en sådan definition avkoncernbegreppet talar många skäl. Fördet första: Att räkna 50/50-bolag som koncernbolag ger ofta en i fleraavseenden felaktig bild av moderbolagels ställning. Fördet andra: Internationell redovisningspraxis talar för all 50/50-bolag inleskall anses som koncernbolag. Fördet tredje: Låneförbudsreglerna i aktiebolagslagen kan i vissa avseendenkringgås om 50/50-bolag anses som koncernbolag. Fördel fjärde: Del blir svårt att hindra vissa konkurrensbegränsande beteenden, omkoncernbegreppet definieras så, att det innefattar 50/50-bolag. Ytterligareargument till stöd för denna uppfattning skulle kunna anföras, men med tankepå den korta tid som står kammarens ledamöter till buds nöjerjag mig med de nu anförda fyra argumenten. I reservationen 3 begär och Jag alt regeringen skallutarbeta förslag lill regler om emission lill underkurs. Lål mig här endastsäga alt detla krav på införande av ytterligare en finansieringsform sedankravet första gången framfördes 1975 har fått än större fog för sig. Intemindre än 24 företag på börsen har noterats under pari. Åtminstoneför denna företagsgrupp har del inle funnits någon möjlighet all placera ennyemission på börsen. IngerLindquist och Jag begär nu inte ett ställningstagande från riksdageni denna fråga. Vi säger alt regeringen i samband med översynen avkoncernbegreppet bör pröva också denna fråga och lägga fram förslag lill reglerom underkursemission. är inte bara en sakligt Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. välgrundad ulan också enmyckel moderat hemställan. Därföryrkar jag bifall till reservationen 3. I övrigt tillstyrker jag utskottetshemställan. IVANSVANSTRÖM (c): I del småföretagarpakel som vi just nu behandlar ingår också förslaglill vissa förändringar i akliebolagslagstiftningen. Dessa har tidigareredovisats av lagutskottets vice ordförande. Men inleddesitt anförande med en historisk del, där han försökte göra gällande att deändringar i lagen som föreslås skulle vara dåligt motiverade och äventyrasyftet med de beslut som tidigare fattals på området. Jag vågar påstå att såingalunda är fallet. Det förslag lill uppmjukning av bestämmelserna om dispensfrån låneförbudei mot vilket den socialdemokratiska delen av utskottet harreserverat sig är ingalunda av den karaktären all del kan medföra någraävenlyriigheter. Viär inom utskotlsmajorileten klart medvetna om att man måste ha en fortsattnoggrann granskning, men vi menar alt ytterligare möjligheter till dispensskall finnas när undanlag "är påkallat av särskilda omständigheter",som det slår i den nya lagtexten. Jag är övertygad om all det med dengranskning som skall göras av länsstyrelserna fortfarande kommer all vara välsörjt för alt dessa dispenser icke missbrukas. kommer att redogöra för låneförbudels personkrets liksom för utskotieisställningslagande i frågan om emission lill underkurs. Somtidigare nämndes innehåller proposilionen också förslag till ändring beiräffanderedovisningen av koncernförhållandena. Ulskoitet har emellertid med anledningav motionen 160 och resonemang i samband med den hearing som hölls införutskottet kommit fram till alt man i stället skall göra en allmän översyn avkoncernbegreppet som sådant. I väntan på en sådan allmän översyn har vi inleansett det nödvändigt att man förändrar de nuvarande reglerna beträffandekoncernredovisning i 11 kap. 11 §. Beiräffandeikraftträdandet har Jag inte någon i förhållande till vice ordföranden avvikandeuppfattning. Det framgår också av utskottets enhälliga skrivning all vi anserdet otillfredsställande från principiella utgångspunkter all en nylagstiftning skall träda i kraft med endast kort eller, som i delta fall,nästan obefintligt varsel. Men som sade kom vi så småningomöverens om all det var svårt att i del här fallet bryta ut en så väsentlig delur ell stort paket. Medanledning av vad Jag här har anfört ber jag, herr lalman, alt få yrka bifalllill lagutskottets hemställan i dess betänkande nr 8 på samtliga punkter. Jag har haft tillfälle att delta i behandlingen av propositionen 40såväl i näringsulskottet som i skatteulskottet, och jag vill här närmast ta uppnågra synpunkter utifrån näringsulskottels synvinkel. Dethar omvittnats av andra talare att jag har haft många kontakter med näringslivetsföreträdare och dess organisationer, och jag vill här ge uttryck för någrareaktioner med anledning av det här s. k. småfö-relagspaketet, som jag har fåttdel av vid dessa sammankomster och kontakter. Tillatt börja med har vi kunnat konstatera att man från den mindre och medelstoraföretagsamhetens sida har mottagit regeringens markerade intresse för de härfrågorna på ett mycket positivt sätt. Redan strax efter tillträdet förklaraderegeringen att den skulle arbeta fram en små-förelagsproposition. Vad somytterligare är värt att notera är alt regeringen då log kontakt med företrädareför dessa grupper och vederbörande organisationer, såväl de fackliga somföretagarnas egna organisationer. Också della har mölt stor förståelse ochsympati från det hållet. Man har alltså fåll påverka och lägga fram förslag iden riktning man vill ha regeringens åtgärder utformade. Delär klart att - som påpekade - regeringens förfaringssätt gavupphov till stora förväntningar på denna proposition, men Jag måste ändå sägaatt i stort sett har dessa förväntningar infriats. Det finns några punkter därman har varil myckel kritisk i något avseende, men det har mera gällt detaljer.I fråga om de stora förslagen har denna proposition mottagits mycket positivt. Vadjag i likhet med många andra här särskilt vill betona är värdet av attregeringen nu har deklarerat att den skall lägga fram ett näringspolitisktprogram i stort. Denna del är det första stegel. Regeringen har därmedunderstrukit det värde samhället sätter på de mindre och medelstora företageni näringspolitiken. Regeringenkommer alltså att i flera steg lägga fram förslag om åtgärder med anledning avstrukturförändringar i samhället och förslag om ökad satsning på forskning ochutveckling. Dessa förslag mynnar sedan ut i ett näringspolitiskt program som ärutlovat lill våren . Vidarevill jag notera som myckel positivt den deklaration som propositionen innebärnämligen all man värderar den här gruppens betydelse för sysselsättningen, förekonomin, för livskraften i de mindre orterna, för teknisk förnyelse ochidéskapande samt möjligheten till valfrihet och en god varudistribulion i demånga orterna. Manhar också anledning notera alt det här greppet är ett inslag i strävandena altmotverka maktkoncentration och alt stimulera konkurrensen, och det är mycketviktigt när man nu av andra skäl måste se en viss koncentration ske på andraområden av näringslivet. Jagtror att denna proposition kommer att ha sin betydelse för alt skapa denframtidstro för företagen som ju ändå är grundläggande för att de skall vågainvestera och planera på . Jag tror också att det är viktigt för altskapa intresse hos unga människor att ägna sig åt företagsamhet. Jagvill också framhålla del som sägs i propositionen, nämligen att man kommer allägna stor uppmärksamhet ål information, inle bara Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. Demindre och medelstora företagens utveckling, m. m. till företagargruppernaulan information till allmänheten om företagandets villkor. Del är enligt minmening nödvändigt för att åstadkomma långsiktiga satsningar och företagarviljaatt man verkligen skapar ett positivt klimat, där den stora allmänheten ärmedveten om den roll som denna företagargrupp spelar för samhällets olikaområden, inle minst för näringslivets tillväxt och för sysselsättningen. Ettav de viktigare inslagen i den här propositionen är alt förelaga-reföreningarnabyggs ut lill utvecklingsfonder. Jag har haft nöjet all tillhöra den utredningsom ligger bakom regeringens förslag och som här tidigare apostroferats i olikasammanhang. Regeringen har tagit ett längre gående grepp än vad vi iutredningen vågat. Vi diskuterade faktiskt utvecklingsfonder ochutvecklingsbanker men fann att det inte låg inom ramen förutredningsdirektiven. Jag tycker del är en framgång att regeringen tagit ellytterligare steg. Och det innebär en stark tro på decentraliseringen all manerbjuder de folkvalda landstingen att ha huvudansvar för den regionalautvecklingen i länen. Jag ser det som en stor framgång för de idéer som viutvecklat här tidigare. kallar dessa nya organ för utvecklingsfonder tycker Jag -i motsats lillRune - är positivt. Vi hade namnfrågan uppe i utredningen. Vi tyckteinte att företagareföreningar som namn var adekvat, men vi fann då ingetbättre med hänsyn till de namn av olika slag som redan var upptagna. Vistannade för vårt förslag bl. a. för all uppehålla de upparbetadekontaktvägarna till målgrupperna. Men när nu regeringen går ett steg längre ochbygger ut dessa företagareföreningar till utvecklingsorgan och ger dem egnaresurser genom regionalisering av statens hantverks- och industrilånefond ochstatens utvecklingsfond är del befogat att kalla dem utvecklingsfonder. Jag kaninle förstå den reservation som tagit upp denna fråga, där man menar att detskulle innebära att man skjuter förelagsservicen i bakgrunden. Tvärtom måste juett utvecklingsorgan spela med alla medel för att skapa utveckling inäringslivet i ett län.