prot · G109138 · 1977-12-31 00:00:00 — Om man tolkarutbildningsministern rätt kan delta innebära att vi aldrig kommer att få ettförslag om massmarknadsutgivning på det här området, för självfallet kan ingenförsöksverksamhet - vi är väl överens om att det här måste bli fråga om ensådan - i inledningen vara sådan att man kan garantera alt dess 100-procenligagenomförande lill alla delar slår väl ul. Del är omöjligt. Det finns en räddhåga i det här resonemanget sominte bådar särskilt gott. Det hade väl ändå varit ganska snyggt, när vi nu här i kammaren diskuterar frågan om massmarknadsutgivning förbarn och ungdom, om statsrådet hade kunnat deklarera att vi nu skall se lillalt vi fåren form som gör del möjligl att inleda en försöksverksamhet på deltavitala område. Då hade det åtminstone känts någorlunda tillfredsställande. Nukänns del rent bedrövligt, för det är något av de obolfärdigas förhinder överdet borgerliga agerandet i detla avseende. Nej, så liggerdet inle till. Jag har sagt att jag ställer det kravet påmig själv att jag skall vela vad etl förslag innebär. arbetade i Oolför en modell som han nu har övergivit. lalar han för en modell som haninte på något sätt kan konkretisera. Jag säger bara: Hjälp oss att få ettunderlag! Vi har nämligen inle i departementet kunnat konstruera ensådan modell som vi efterlyser. Det är väl synd att undanhålla mänskligheten Nr 138 dettakonkreta förslag som nu har - det är del vi ber att få. Om vi Onsdaeen dfrt_ tycker att det uppfyller kraven skall vi återkommamed ett förslag. I sak är vi 10 mai 1978 överens, men det är inte så lätt som föreställer sig atlförverkliga förslaget. Men jag lyssnar gärna till hur del konkret skullekunna utfor mas. Statligt Ihteratur stödm. Andrevice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat att han inle ägde rätt till yllerligare replik. GUNNARBJÖRK i (c): I motionen 1804 av och mig har vi motionerat omfortsalt stöd till läsfrämjande aktiviteter inom organisationslivet. Denutbyggnad av stödet lill barn- och ungdomslitteratur som föreslås ipropositionen är välkommen. Men för att stödet också skall få den avseddaeffekten ärdet angeläget att se till att de böcker det är fråga om också kommeratt läsas. De läsfrämjande åtgärdernas betydelse måste kraftigt framhållas, ochdet är viktigt att man får en motvikt mot den alltmer kommersialiserade kultursom möter ungdomarna. Den debatt som pågår om fritiden ochfritidsvanornas kommersialisering är därför mycket värdefull. Framför allt ärden debatt som pågår inom organisationerna väldigt glädjande. Men också detarbeie som siatens ungdomsråd nu delvis har avslutat med en debattskrift omdessa frågor är bra, därför att den ger ökad information om de problem som hörsamman med fritiden och fritidspolitikens kommersialisering. Del bör också tilläggasatt frågorna om kommersialisering är under uppsikt i den referensgrupp förfolkrörelserna under kommunministern som arbetar. Jag tycker ändå att detverkar som om den nuvarande regeringen bättre än tidigare regeringar engagerarsig i den problematik som hör hemma kring kommersialiseringsfrågorna inom enrad områden, och det är glädjande. Utskottetsäger nu när det gäller den motion som jag åberopade, att det är viktigt löser frågan om hur de framtida insatserna i lässtimulerande syfteskall utformas. Man skjuter dock detta framför sig genom all saga att man skallavvakta verksamhei. Jag anser till skillnad frän utskottel attdenna fråga är viktig och brådskar, och det är naturiigl och viktigt att man utnyttjarden resurs som folkrörelserna utgör. Speciellt inom studieförbund, barn- ochungdomsorganisationer bör denna verksamhet kunna ytterligare utvecklas. Jagbeklagar alltså, herr lalman, det något njugga svar som utskottet ger på denfråga vi tyckte var så viktig och som vi framförde i motionen. Jag hardockinget annat yrkande än utskottets förslag. LARSWEINEHALL (c): Det föreliggande förslaget till litteraturstöd aren blandning av nyttoch gammalt. stödformer som fungerat bra byggs ut, andra modifieras.Dessutom tillkommer ell särskilt stöd för svensk facklitteratur, en stödformsom är angelägen i mänga avseenden. Det är min bedömning attsatsningen pä barn- och ungdomsböcker är del Jag kommer i mitt inlägg att behandla detla Nr 138 område - det är här som kommersialiseringen inom kultursektorn tagit sig den några av sina mest drastiska uttryck-och av tidsskäl får jag därvidbegränsa |q ,- j-g mig till serierna. Närdet gäller barnserier är utvecklingen mest skrämmande. Våra barn Statligtlitteiatur-formligen överöses av serieskräp, med ett budskap och en människosynsom -j strider helt emot våra gemensamma grund värderingar i det här landet.Enligt beräkningar säljs bortemot 35 miljoner serietidningar i Sverige.Till detta kommer en snabbväxande fiora av seriealbum, vilkas upplagor pendlarmellan 15 000 och 150 000 per styck. Huvuddelen av dessa utgivningar ärmultinationellt skräp. Delär en bedrövlig soppa som bjuds. Västernhjäliar med rå och saftig indianslakt,deckarhjällar med människoförakt, agenter förpackade som reaktionäravärldsmissionärer, superhjältar med hy perteknologiska förstörelsevapen som t.o. m. får neutronbomber att förblekna, karatemästare med skräck och spekulativtunderhållningsvåld som förnämsta kännemärke -sådan är menyn . Delär fullt klart alt vi måste minska väldsinslagen i TV. Men våldet i vårskräplitteratur är minst lika smaskig i sin möjlighet att påverka. Olika vägaratt fimpa skräplitteraturen måste prövas. Fördelförsta måste vi inta skärpta attityder. Föräldrar kan inte fortsätta attstrunta i vad ungarna läser. Skolan måste aktivt bearbeta skräplitteraiuren.Ungdomsorganisationerna har med några få undantag svikit i denna fråga. Ett avundanlagenär Vi unga-del finns fler, det vet jag. Vi unga har bedrivit en aktivoch bred agitation föratt skapa en annan attityd. Kulturinstitutioner i landetmåste aktivt ta itu med skräpkulturen. Varför inte införa en säljbojkott motdet grövsta serieskräpet, precis en sådan som diskuterats när det gäller våravanligaste utvikningstidningar? Fördet andra måste vi införa reformer för att skapa alternativ. Det måste till enuppbackning av kvalitetslitteratur genom produktionssiöd, ett prispressandeefterhandssiöd saml en god massdistribution, dvs. Dagensförslag till litteraturstöd kan ses som ett steg på vägen. Produktionssiödinförs för specielll kostnadskrävande litteratur. Jag vill i sammanhanget sägaalt som jag ser det bör åtminstone hälften av den miljon som satsas reserverasför barnböcker och serier för atl vi skall få en effekt i del här avseendet.Det skulle vara intressant att få ta del av utbildningsministerns synpunkternär del gäller fördelningen av dessa pengar. Flertitlar får stöd i och med dagens förslag. Från tidigare 80 blir det nu 150 somfår efterhandsstöd. Det är värdefullt, och vi får se vilken effekt detta får iframtiden. Jagbeklagaratt vi inte kan fatta beslul om massutgivning av kvalitativ barn-och ungdomslitteratur. Det är hell klart att detta i fortsättningen är denangelägnaste litteraturpoliiiska frågan. Statsrådet har en positivskrivning i propositionen, som måsle tolkas så att en rnassmarknadsulgiv- Nr 138 ning skall bli verklighet så snart ett tillfredsställandebeslutsunderiag 10 mai 1978 '"'"studeras f n. olika konkreta förslag lill massmarknads- Inom barnkulturgrupp arbetas med Statligtlitteratur- samma sak. En möjlighel är att uppdra åt Litteraturfrämjandetalt liksom stöd m m "' ansvarar för "En bok för alla"också ansvara för "En bra bok ät alla finns också andra alternativ som bör prövas. Del vore värdefullt, om delvore möjligl att konstruera en modell där distributionen kunde garanteras ochförtagen kunde erbjudas möjlighet alt aktivt samverka rned stal ochfolkrörelser. Syftelmed massmarknadsutgivning är alt producera böcker billigt, i tillräcklig mängdoch med distribution överallt. Priset skall hållas lågt. Förmodligen ärdisiribuiionsmetoden del allra viktigaste för att massmark-nadsulgivningenskall bli framgångsrik. Därför måste vår strävan vara att förutom all användatraditionella vägar söka nya distributionskanaler inom Folkrörelsesverige. Detvore dessutom av värde om skolan och biblioteken kunde della i denmassmarknadsdislribution som skall utarbetas. Herrtalman jag ber att med det sagda få yrka bifall till utskottets förslag. OLLESVENSSON (s): Milt inlägg kommer att knyta an till tillämpningen av förordningen omstatligt litteraturstöd, närmast den del som berör kreditgaranti förförlagsverksamhet. Jagkunde genom frägeinsiitutet ha ställt en fråga till utbildningsministern, menför alt spara lid åt kammaren gör jag mitt inlägg i anslutning tillbehandlingen av del föreliggande betänkandet. Utbildningsministernoch jag har tidigare haft möjligheteratt utbyta tankar om hur man skall skapamångfald på tidnings- och tidskriftsområdel. Det har skett mot bakgrund av enkoncentrationsprocess på del områdel, som har lett lill en omfattande tidningsdöd.Vi har varit ense om att del är en stallig uppgift alt verka för en struktur påmassmedieområdet som ger många röster. Frånsamma demokraliska utgångspunkt vill jag här ta upp ett fall av tystade rösterpå föriagsområdet. Jag syftar på att Förlagstjänst Handelsbolag, , hartvingats lämna in en konkursansökan. Det var ett föriag för billighelsutgivningav kvalitetsböcker. På dess utgivningslista har stått en rad värdefulla böcker,böcker både av debutanter och av klassiker. Åtskilliga titlar har erhållitlitteraturstöd. Enligten presskommuniké har Föriagstjänsi sökt en statliglånegaranti i enlighet med förordningen om statligt litteraturstöd. Avslagmeddelades av statens industriverk , av regeringen den 22juni 1977 och slutligen åter av regeringen . Vidde båda sistnämnda tillfällena hade regeringen att ta ställning med 90 ledning av två remissullåtanden, dels frän siatenskulturråd, dels från statens Statenskulturråd skrev i ett yttrande Nr 138 "I likhet medföregående yttranden, såväl lill industriverket som lill |q - g-jg departementet, villkulturrådet understryka den kulturpolitiskt betydelse- fulla verksamhet sombedrivs av Föriagstjänsi. Rådet ser denna verksamhet Statligt litteratursåsomett komplement till den med statliga medel bedrivna försöksverksam- y nt ntheten med massmarknadsutgivning. Pä goda grunder finns det anledning att seföretagets imponerande utgivningslista som en för samhället ytterst förmånligförsöksverksamhet för spridning av god litteratur i massmarknadsutförande. Förlagstjänstsuttalade lågprislinje och del för förelaget speciella distributionssystemetutgör sammantaget en konsekvent genomförd försöksmodell att finna hittillsoprövade distributionsvägar för den billiga boken. Del vore därför synneriigenolyckligt om denna kulturpolitiskt löftesrika verksamhei skulle avbrytas avbrist pä kapital." Motbakgrunden av behovet av mångfald vill jag fråga, varför utbildningsministernfattade ett beslut som motverkar konkurrens och mångfald på det här områdel.Jag anser mig inte ha möjligheter att själv göra bedömningen, men jag vill ändåunderstryka att , som aren statlig instans, hade uttalat sig såpositivt i detta fall. Jag vore därför tacksam om utbildningsministern kundege ett svar på min fråga. Utan att jag går in på någon längre redogörelse för de principer somligger till grund för kreditstödet kan jag väl säga, att statens kulturrådprövar ansökningar frän kullurpoliliska och att industriverket prövar dem frånekonomiska och finansiella utgångspunkter. avstyrkte den nyssberörda ansökningen. Av de ansökningar som har avslagits har sådantställningstagande skett i vissa fall på grundval av avstyrkan från ,i vissa fall av kreditvärdighetsskäl på grundval av ullålande frånindustriverket. Det senare var fallet beträffande den här aktuella ansökningen. OLLESVENSSON (s): Jag kan då bara göra den bedömningen alt delta föriag väl är så gottsom ensamt om en billighelsutgivning av sådana kvalitetsböcker som del gälleroch alt utbildningsministern, när han gjorde sin avvägning i detta fall, ändåhamnade på en linje som gick emot den egna principdeklarationen i hans förstaanförande, nämligen att del var en viktig kulturpolitisk uppgift att här verkaför mångfald. torde säkeriigen vara medveten om att jag inte i detalj kan redovisa underlaget för regeringens ställningstagande. Men del är självfallel att vi också måste ta hänsyn till den ekonomiska utredning som industriverket gör. Det ärju skattebetalarnas pengar som det rör sig 91 Statligt litteraturstöd m. m. omockså i det här fallet. Jag kan försäkra att det inle är fråga om något avstegfrån kulturpolitiska principer utan om en trohet mot det beslut som riksdagenhar fattat om att man också skall ta hänsyn till de ekonomiska förutsättningarna. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottel i dessa moment hemställt. Propositionergavspå bifall lill I :o) ulskollets hemslällan 2:o) reservalionen av GeorgAndersson m. fi. sann 3:o) motionen nr 1806 av m. fi.. ochförklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. DåGeorg begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionenånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärt voieringbeträffande konlraiiroposiiionen uppläsles och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angående kulturutskottetshemställan i betänkandet nr 22 mom. 6 antar reservationen av GeorgAndersson m. fl. den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering anlagil motionen nr 1806 av LarsWerner m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då EvaHjelmström begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposilion uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr 22mom. 6 röstar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammtirenbifallit reservationen av m. fi. Vid omröstning genomuppresning förklarades fiertalet av kammarens Nr 138 ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes voieringmed omröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 160 Nej - 148 Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. § 7 Olympiskavinterspel i Föredrogs kulturutskotlets betänkande 1977/78:23med anledning av proposilionen 1977/78:146 om i år1984 jämte motioner. Regeringen hade i propositionen 1977/78:146Gordbruksdepartemenlet) föreslagit att 1. bemyndiga regeringen attgodkänna ett i propositionen redovisat avtal mellan staten och , Falu,Åre och kommuner om anordnande av de , 2. godkänna de riktlinjer för detfortsatta arbetet rned de som förordats ipropositionen. 1 propositionen hade föreslagits vissa riktlinjerbeträffande genomförande, organisation och ekonomiskt ansvarstagande för är 1984, om dessa förlades till . I della sammanhang hade behandlats de med anledningav proposilionen väckta motionerna 1977/78:1890 av LarsWerner m. fi. (vpk), vari yrkals 1. atl uttalade attsom förutsättning för bifall till propositionen 1977/78:146 skulle gälla a) alt från och med nästkommandebudgetär ökade saisningar skedde på idroltsverksamheien, så atl den klartuttalade målsättningen "idrott ål alla" kunde uopfyllas inom denärmasie åren, b) att de berörda kommunernaskulle hållas ekonomiskt skadeslösa i vad gällde genomförandet av olympiskavinterspelen 1984, 2. allriksclagen - om villkoren under I ej accepierades - skulle avslå propositionen 1977/78:146, och 1977/78:1906 av m. fi. (s). variyrkals all skulle avslå proposilionen 1977/78:146. 1. all skulle avslåmoiionen 1977/78:1890, yrkande I, 2. all med bifall lillproposilionen 1977/78:146 sami med avslag på moiionerna 1977/78:1890, yrkande2, och 1977/78:1906, båda moiionerna såvitt nu var i fråga, bemyndigaderegeringen atl godkänna i proposilionen redovisat avtal mellan sialen samlGöieborgs, Falu, Åre och kommuner om anordnande av de olympiskavinterspelen , 3. all med bifall lillpropositionen 1977/78:146 samt med avslag på moiionerna 1977/78:1890, yrkande2, och 1977/78:1906, båda moiionerna såvitt nu var i fråga, godkände deriktlinjer för det fortsatta arbetet med de somförordals i propositionen. Reservalion hade avgivits av och (samtliga s) som ansett all utskottet borthemställa atl med bifall lill moiionen 1977/78:1906och med anledning av moiionen 1977/78:1890 skulle avslå propositionen1977/78:146. 1 sitt betänkande nr 23 föreslär kulturutskottet alt skallbifalla regeringens proposition om ansökan att få anordna olympiska vinterspeli . CatarinaRönnung, och jag har reserverat oss mot delta och föreslår istället atl skall besluta avslå propositionen. Vi reservanter finneringa skäl för att ansöka om all fä slå som värdland för dessa spel.Däremot finner vi en rad skäl som talar mot förslaget. situation då man med hänvisning till det svåra statsfinansiella läget avslårförslag om en rad verkligt angelägna insatser ter del sig närmast utmanande attvilja satsa minst 76 milj. kr. på ett jippo som . Vi bärbaraunder detta tvingats dra äl svångremmen när detgällt en rad angelägna saisningar. För alt inle bli alltför mångordig skall jaginskränka mig till atl peka på vad del nu aktuella utskottel, kulturutskottet,tvingas till. Delsom ligger närmast närdelgällerdet aktuella ärendet ärju atl påminna kammarensledamöterom att stödet till idrotten på länge dragitsner. Man fick där inte ens kompensation för kostnadsslegringarna. Lokalradion,som är i ett ytterst brydsamt ekonomiskt läge, kunde inte få de 15 milj. kr somegentligen alla partier var överens om alt den behövde. Vidare drog man bort de25 milj. kr. som skulle ha ägnats den fortsatta utbyggnaden av SIA-skolan. Låtmig vidare hänvisa till debatten rörande just stödel lillungdomsorganisationerna. Talesmannen för utskottsmajoriteten återkom då i sinainlägg gång på gång till hur nödvändigt det är atl vi i dagens budgetlägeendast satsar på de mest nödvändiga tingen och hell går in för att stärkalandels ekonomi. Jagmåsle, herr talman, få fråga: Tillhör de mest angelägna lingenatt .satsa pengar på ? Jag vill också starkt ifrågasätta om de Del skulle inie förvåna, om dessa drygt Nr 138 76miljoner får räknas upp rejält. I del här sammanhanget ärdel också ofrånkomligt att fråga sig vad dessa jq .jgj jg-g spel har för uppgift attfylla. Det har sagts att de verkar internationellt _ förbrödrande, men påmig verkar det som om de skulle ha en direkl motsatt Olympiska vinter verkan,dvs. att de uppammar chauvinismen i verkligt hög grad, och deltalas j j år i liknande sammanhang 1. o. m. om "hatmatcher". Attdessa olympiader alltmer kommersialiserats kan väl heller ingenförneka. Det handlar mer och mer om pengar och mindre och mindre om idrottsliglek. De harockså kommit att spela en polilisk roll, som väl inle i någotsammanhang kan sägas ha varit syftet med dem från början. Till detta kommer destora säkerhetsrisker som förknippas med sammandragningar av detlaslag. Dethar också sagts mig alt förslaget tillkommit på ett något egendomligt sätt.Naturligast hade förstås varit om Riksidrottsförbundei varit den organisationsom fungerat som initiativtagare och pådrivare för som värdland, menförberedelserna hade tydligen hunnit långt i departementet innan förbundet ensvar inkopplat. Delta visar, tycker jag, att angelägenhetsgraden inte är såsärskilt stor. Det är väl också en utbredd uppfattning att den olympiskakommittén lever i en värld för sig, tämligen fjärran från den levande idrotten.Det finns alltså en rad anledningar att ifrågasätta hela detla mastodontformadearrangemang. Att i del lägel skulle lägga in ansökan om att få varavärdland måste skarpt ifrågasättas. Deerfarenheter man gjort i andra länder avskräcker. Detgäller inte bara de lerroristaktioner som drabbat främst . Detgäller ockå de katastrofala ekonomiska bakslag som drabbat spelens värdländer. Ärverkligen en frän idrottslig synpunkt sä diskutabel tillställning som enolympiad värd detta? Från idrottslig synpunkt diskutabel, herr lalman, menockså ur andra aspekter diskulabel; som jag förui päpekal uppammar denchauvinism, den harblivit helt kommersialiserad,den driver unga människor gräns, där inte bara fysiska utan också psykiska skador blivit alltallvariigare. Sådan idrott är inte längre bra från friskvärdssynpunkt,såsomjuidrotten från början ärtänkt-den verkarät rakt motsatt håll. Idrotten blir inteheller längre den hobby, den frilidsstimulanssom den skall vara. Den blirdetallt överskuggande livsinnehållet för ett slort antal människor. Jag skall intemera gå in på detta, men det skulle kunna utvecklas till en djup och allvariigdiskussion. gäller det endast om i sitt ekonomiskt brydsamma läge skall begäraalt få stå som värdland för nästa vinterolympiad. Vi reservanter anser inledet. Jag yrkar bifall till den till betänkandet fogade reservalionen ochdärmed avslag på kulturutskottets he.m§täl|an i beiänkandei 23. (vpk): De runt om i världen drar allt större kostnader förvärdländerna. Förslaget om all arrangera vinlerspelen 1984 i kommer atldra med sig stora direkta och indirekta kostnader för skattebetalarna, dettatrots all spelen enligt planerna skall föriäggas till fyra orter. Mankan ifrågasätta värdet av i deras nuvarande form. Delifrågasätts också inom idrottsrörelsen, framför allt inom den del som intebefinner sig på elitnivå. ingår ju som en del i elitidrotten ochskall därmed, sägs del, ha en stimulerande verkan pä breddidrolten och påfysisk fostran. Med den inriktning som elitidrotten nu har, framförallt inommänga publikfriande grenar med stora kommersiella intressen, kan man verkligenifrågasätta elitidrottens värde som stimulans och föredöme för ungdom ochidrottsutövare. Dennaolympiad kommeratt bidra tilldel fortsatta elitidrottstänkandet. Vi kommer 1984att få se "isbjörnar" spela ishockey, vi kommer att fä se skidåkaresom efter det att de har kommit i mål inte kan uppträda offentligt ulan alt skidor i jämnhöjd med huvudet. De är alliså dessa stressade elitidrottsmänoch reklampelare som skall vara föredömen för ungdom och idrottsutövare, somskall främja breddidrolt. Det är detta som vi skall bidraga till med 1984. Jaghar i och för sig inget emot idroltstävlingar av slort format - under vissaförutsättningar. De förutsättningarna är atl man har en breddidrott, att detfinns möjligheter för denna breddidrott att verka, att det ges anslag till denidroltsverksamheien samt att man har anläggningar med möjligheter att bedrivaden. Anslagen ärju helt otillräckliga. Därför menar vi att om riksdageninte klart uttalar all man i fortsättningen verkligen skall satsa påbreddidrotten så har en elitidroltslävling som ingen funktionatl fylla. Den måsle alliså förbindas med kraftiga satsningar påidrottsverksamheten, främst på möjligheten till en breddidrott som hartyngdpunkten på kvinno- och handikappidrott. Ett idrottsevenemang istorleksordningen skall alltså sättas in i ett större sammanhang. Förnågra veckor sedan diskuterade vi anslagen lill idrottsverksamheten. De blevprutade - naturligtvis. Det var krisläge i den svenska ekonomin, och del ser utalt så förbli. Del fanns alltså inga pengar. Utskottetkan inle heller nu säga att det i fortsättningen skall bli någon verkligsatsning på breddidrotten, på anläggningar, på möjligheter för kvinnoidroli ochhandikappidrott. Det finns inte någon sådan uttalad mening. Dessutomkommer vinierspel i alt drabba de berörda kommunerna indirekt medavsevärda kostnader. Erfarenheterna från tidigare liknande arrangemangförskräcker. Skattebetalarna har i efterhand fått betala betydande belopp.Garantier bör därför lämnas alt hela nationen får stå för kostnaderna i sambandmed . Men här hänvisar man till det avtal som skall tecknasmellan staten och kommunerna. Det avtalet är i gängse ordning enprincipöverenskommelse och en beräkning av vad som kommer att erfordras.