prot · G109163 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:163 sj I Justeradesprotokollet f()r tien . §2 Föredrogs och hiinvisadcs 1977/78:22lill utrikcsulskottct Finansielltstöd till , m. m. §3 Finansiellt stöd till , m. m. Föredrogs näringsulskotlels betänkande 1977/78:76med anledning av propositionen 1977/78:100 i viss del och propositionen1977/78:174 om finansiellt stöd till , m. m. jämte motioner. 1 proposilionen 1977/78:100 bilaga 17(industridepartementet) hade föreslagits under punkien G 2. Täckande avföriuster på grund av garantier till den statliga varvskoncernen (s. 237 f) atlriksdagen lill Tiickande av förluster på grund av garantier till den statligavarvskoncernen /79 anvisade elt förslagsanslag av . 1 proposilionen 1977/78:174 (industridepartementet)hade föreslagits att skulle 1. godkännade ändrade rikllinjer för garaniier och lån till fartygsbeställare som föredragande sitiisrådei hade förordat, 2. bemyndiga fullmäktige i riksgäldskontorei atl tillutgången av ikliida staten garantier till fartygsbesiällare till ettsammanlagt belopp av högst . - utöver lidigare bemyndigande om . -avsende upplåning i anslutning lill beställning av fartyg hossvenska varv, 3. lill Avskrivningslån till beställare av fartyg påtilläggsbudget III till statsbudgeten för /78 under Oortondehuvudtiteln anvisa ell reservationsanslag av , 4. lill Medelslillskotl lill på tilläggsbudgetIII till statsbudgeten för /78 under Qortonde huvudtiteln anvisaett reservationsanslag av , 5. bemyndiga fullmäktige i riksgäldskontorei att lillutgången av ikläda staten garantier lill den statliga varvskoncernenlill ett sammanlagt belopp av högst 1 . avseende förlusltäckningför kundfordringar och fartygsproduktion, 6. medge att de garaniier till elt sammanlagt beloppav , som enligt av rik.sdagen förul liimnai bemyndigande fick lämnas till Nr 163 varvsförciagingående i en statlig varvskonccrn. iiven fick giilla ktnntford- 3 iuni 1978 -''" '-''" ''" på lilliiggsbudgci 111 tillstaisbudgcicn för budgelårel 1977/78 under fonden för låneundcrsiödanvisa ett invcsierings- Finansielhstöd '"''' '' , till Svenska Varv ''" -avskrivningslån till varvsföreiag på tilläggsbudget 111 lill suusbud- Ajj jj ijj gelénför budgelårel 1977/78 under fonden för låneundcrsiöd anvisa ett 1detla sammanhang hade behandlats dels de med anledning avproposilionen 1977/78:174 viickia motionerna 1977/78:1936avRolfHagel(apk)ochAlf Lövenborg (apk), vari hemställts alt skulle 1. ullala alt den svenska varvsindustrin borde hålhispå den nivå som lidigare beslutat, 2. uppräkna stödel till Svenska Varv med 1 000 milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit i proposilionen 1977/78:174, 1977/78:1937av () och (), 1977/78:1939 av () och BirgerRosqvist (s), vari hemslällts att uttalade att även de mindre svenskavarven borde kunna få del av de medel som anvisades för allernativ verksamhet, 1977/78:1940 av m.fl. (s), varihemställts all skulle 1. som sin meningge regeringen till känna vad som imotionen anförts om planeringen inom varvsindustrin. 2. som sin meningge regeringen lill känna vad som imotionen anförts om regeringens ansvar för all fullföljasysselsättningsutvecklingen enligt riksdagsbeslut. 3. besluta om de flnansiella resurser ochbemyndiganden för regeringen som var nödvändiga för all förverkliga densysselsättning som förutsatt, 4. besluta om de tidsgränser för garaniier lillfariygsbeställare som föreslagits i motionen, 5. som sin mening ge regeringen lill känna vad somanförts beträffande förhandlingar med , 6. lill Avskrivningslån till varvsföreiag pålilliiggsbudgci 111 till statsbudgeten för /78 under fonden förlånetmdersiöd anvisa eu i förhållande till regeringens förslag med 100 000 000kr. förhöjt investeringsanslag om . 1977/78:1941 av m.fl. (m). varihemställts atl beslutade an det i propositionen föreslagnareservaiionsanslagci på 950 4 milj. kr. tillMedelslillskotl till ändrades all avse en förslagsanslag på samma belopp. 1977/78:1942 av m. fl. (vpk), vari hemställts atl skulle Ullala att inga ytterligare nedskärningar ochavskedanden fick företas inom varvsindustrin, 2. uttala alt målsättningen för svensk varvspolitikborde vara att bevara varvens kapacitet och utnyttja den för en framlidaoffensiv industripolitik, 3. hos regeringen begära förslag om förstatligande avsamtliga svenska varv och rederier, 4. ullala atl den nuytirandc ledningen för borde ersiilias med en administration där de arbelande hade majoritetpå alla nivåer och där tekniker och administrativ expertis var inriktade på attförnya och utveckla varvens kapacitet. 5. hos regeringen begära att ett program utarbetadesför atl utveckla den inrikes sjöfartens möjligheter och varvens dellagandehäri. 6. hos regeringen begära alt snara kontakter togs medregeringarna i de länder där intresse fanns för utbyggnad av högsjö- ochinrikesflotlorna. 7. uttala att s. k. gasprojekt infogades i varvsplaneringen, 8. hemslälla hos regeringen om omedelbara garantier åtKockums för byggande av den iredje resp. Qärde LNG-iankern, dvs.transportfartyg för naturgas i flytande form. 9. besluta alt stödet till alternativ produktionhöjdes till , 10. uttalaatt varvsindustrins utveckling borde knytas samman med en långsiktig indusiripolitisk plan för att snabbare utveckla produktion av sådana anläggningar och systemlösningar för vilka varvens kapacitet kunde användas. Finansielltstöd till , m. m. delsden med anledningav propositionen1977/78:150(kompletteringspro-positionen) viickia motionen 1977/78:1975 av LarsWerner m. fl. (vpk), såvitt avsåg hemställan yrkandet 8 alt hosregeringen skulle anhålla om förslag om sysselsäiiningsgaranti och alternativproduklion inom varven så att sysselsättningen där ej minskade - denna motionhade hänvisats lill finansutskoiiel och sedermera i angiven del överiämnatslill näringsulskoltet. dels de under allmänna motionstiden vid 1977/78 årsriksmöte väckta motionerna 1977/78:798 av (apk), vari hemställts atl skulle Ullalasig för en statlig etablering inom rederinäringen för alt skapa en stabil ekonomisk utveckling, 2. garantera långfristiga kreditgarantier till densvenska varvsnäringen för atl säkra sysselsättningen och för atl densamma kundeupprätthållas genom produklion av alternativa produkter, 3. bevilja långsiktiga lån och kreditgarantier tillprojeki inom varvs- och rederinäringen till iniresserade länder, och Nr 163 1977/78:1311 av m. fl. (s) såviii nu var i fragil (yrkandet Finansiellt stöd 'beiriiffande planeringen inom varvsindustrin att skulle avslå //// Svenska Varv motionen 1977/78:798 yrkandena 1 och 3 sami yrkandet 2 i ifrågavarande del, ,,j , motionen 1977/78:1936 yrkandet 1, motionen 1977/78:1940 yrkandet I, motionen 1977/78:1942yrkandena 1-6 och 10 samt motionen 1977/78:1975 2. beträffande användning av s. k. 75 96-bidrag lillföretag inom varvsindustrin alt skulle avslå motionen 1977/78:1940yrkandet 2 i ifrågavarande del, 3. beträffande s. k. besiällarslöd att riksdagenskulle a) med bifall till proposilionen 1977/78:174 mom. 1och med avslag på motionen 1977/78:1937 i ifrågavarande del och motionen1977/78:1940 yrkandet 4 godkänna i propositionen angivna ändrade riktlinjer förgaraniier och lån till fartygsbeställare, b) med bifall till proposilionen 1977/78:174 mom. 2 bemyndiga fullmäktigei att till utgången av ikläda staten garaniier lillfartygsbeställare till ett sammanlagt belopp av högst . - utöverlidigare bemyndigande om 3 . - avseende upplåning i anslutninglill beställning av fartyg hos svenska varv. c) med bifall lill proposilionen 1977/78:174 mom. 3lill Avskrivningslån till beställare av fartyg på tilläggsbudget 111 lillstatsbudgeten för /78 under Oortonde huvudtiteln anvisa ellreservationsanslag av . 4. beträffandemedelslillskotl lill atl skulle a) med bifall titt propositionen 1977/78:174 mom. 4och med avslag på motionen 1977/78:1936 yrkandet 2 i ifrågavarande del tillMedelslillskotl till på tilläggsbudget 111 lill statsbudgetenför / 78 under Oortonde huvudtiteln anvisa ell reservationsanslagav , b) avslå motionen 1977/78:1940 yrkandet 2 i ifrågavarande del ochyrkandet 3 samt motionen 1977/78:1941, 5. beträffandegarantier lill den statliga varvskoncernen all skulle a) med bifall lill proposilionen 1977/78:174 mom. 5och med avslag på motionen 1977/78:1936 yrkandet 2 i ifrågavarande delbemyndiga fullmäktige i riksgäldskontorei alt lill utgången av iklädasiaten garaniier lill den statliga varvskoncernen lill elt sammanlagt belopp avhögst 1 . avseende förluslliickning för kundfordringar ochfariygsproduklion, b) med bifall lill proposilionen 1977/78:174 mom. 6 medge alt degaraniier lill ell sammanlagi belopp av , som enligt av riksdagenförul lämnat bemyndigande flck lämnas lill varvsföretag ingående i en statligvarvskoncern, även fick gälla kundfordringar, 6 c) med bifall till propositionen 1977/78:100bil. 17 punkten G 2 lill Tiickande av förluster pågrund av garaniier lill den statliga varvskoncernen /79anvisa ett förslagsanslag av , 6. beträffande KockumsAB atl skulle a) med bifall till propositionen 1977/78:174 mom. 7lill Lån till på tilläggsbudget 111 till sladsbudgelen /78 under fonden för låneunderstöd anvisa elt invesieringsanslagav , b) avslå motionen 1977/78:1311 yrkandet 1, motionen 1977/78:1940 yrkandet5 och motionen 1977/78:1942 yrkandena 7 och 8, 7. beträffande anslag för alternativ produklion vidvarven atl med bifall till propositionen 1977/78:174 mom. 8 och medavslag på motionen 1977/78:798 yrkandet 2 i ifrågavarande del. moiionen1977/78:1940 yrkandet 6 och motionen 1977/78:1942 yrkandet 9 tillAvskrivningslån till varvsföretag på tilliiggsbudgel 111 till stadsbudgetenför /78 under fonden för låneunderstöd anvisade ettinvesteringsanslag av . 8. beträffande mottagare av statligt stöd tillalternativ produklion vid varven atl skulle avslå moiionen1977/78:1939. 9. beträffande de mindre varvens situation attriksdagen skulle avslå moiionen 1977/78:1937 i ifrågavarande del. Finansielltstöd till , m. m. Följande sju reservationer hade avgivits av IngvarSvanberg, , , , , och i (samtliga s): 1. beträffande planeringen inom varvsindustrin,vari reservanterna ansett alt Ulskottet under 1 bort hemställa altriksdagen med bifall lill motionen 1977/78:1940 yrkandet I och med avslag på moiionen1977/78:798 yrkandena 1 och 3 samt yrkandet 2 i ifrågavarande del, moiionen1977/78:1936 yrkandet 1, moiionen 1977/ 78:1942 yrkandena 1-6 och 10 samtmotionen 1977/78:1975 yrkandet 8 som sin mening gav regeringen lill känna vadreservanterna anfört, 2. beträffande användning av s. k. 75 96-bidragtill företag inom varvsin dustrin, vari reservanterna ansett atl ulskottet under 2 bort hemslälla atlriksdagen med anledning av moiionen 1977/78:1940 yrkandet 2 i ifrågavarande delsom sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. 3.bciriiffandc s, k, besiällarslöd, vari rcscrvtinierna anseii all ulskottetunder 3 bort hcmsiiilla au skulle a) med anledning av propositionen 1977/78:174 mom, 1, med bifall lillmoiionen 1977/78:1940 yrkandet 4 och med avslag på motionen 1977/ 78:1937 iifrågavarande del godkänna av reservanterna angivna rikllinjer för garantierochlån till fartygsbesiällare, b) med anledning av proposilionen 1977/78:174 mom, 2 bemyndiga m. m. fullmäktige iriksgäldskontorei atl till utgången av ikläda staten garaniier tillfartygsbeställare till ell sammanlagi belopp av högst 1 . -utöver tidigare bemyndigande om 3 . -avseende upplåning ianslutning till beställning av fartyg hos svenska varv, c)med anledning av proposilionen 1977/78:174 mom. 3 lill Avskrivningslån tillbesliillare av fartyg på tilliiggsbudgel III lill statsbudgeten för budgetåret1977/78 under Oortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . 4. beträffandemedelslillskotl till , vari reservanterna ansett att ulskottet under 4 bort hemställa a) med bifall till propositionen 1977/78:174 mom. 4och med avslag på motionen 1977/78:1936 yrkandet 2 i ifrågavarande del lillMedelstillskoil till på tilläggsbudget 111 till statsbudgetenför / 78 under/Oorlonde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av , b) med anledning av motionen 1977/78:1940 yrkandet 2 i ifrågavarande deloch yrkandet 3 samt motionen 1977/78:1941 till Medelsiillskoit till Svenska VarvAB på statsbudgeten för /79 anvisa ett förslagsanslag av I 000kr. och därvid som sin meningge regeringen till känna vad reservanterna anförtom förutsättningar för ianspråktagande av anslaget, 5. beträffande ,vari reservanterna ansett atl utskottet under 6 bort hemställa a) med bifall till propositionen 1977/78:174 mom, 7lill Lån lill på tilläggsbudget 111 lill statsbudgeten förbudgelårel 1977/78 under fonden för låneunderstöd anvisa ett investeringsanslagav , b) med bifall till moiionen 1977/78:1940 yrkandet 5 som sin mening geregeringen till känna vad reservanterna anfört om överiäggningar med .\B samt avslå motionen 1977/78:1311 yrkandet 1 och moiionen 1977/78:1942yrkandena 7 och 8, 6. belräffande anslag föralternativ produktion vid varven, vari reservan terna ansett alt ulskottet under 7 bort hemställa attriksdagen med anledning av proposilionen 1977/78:174 mom. 8, med bifall tillmotionen 1977/78:1940 yrkandet 6 och med avslag på moiionen 1977/78:798yrkandet 2 i ifrågavarande del och moiionen 1977/78:1942 yrkandet 9 lillAvskrivningslån till varvsföretag på tilliiggsbudgel 111 stadsbudgeten /78 under fonden för låneunderstöd anvisade eil invesieringsanslagav . 7.beträffande mottagare av statligt stöd lill alternativ produktion vid varven, varireservanterna alt utskottet under 8 bort hemställa Nr163 attriksdagen med bifall till motionen 1977/78:1939 som sin mening gav Lördieenden regeringen till känna vad reservanterna anfört. ? jj...:ig-yo IndustriministernNILS ÅSLING: Finansiellt stöd Det harblivit någol av en tradition iden svenska atl jmSvenska Vatv varvsfrågorna behandlas av som en av de sista storafrågorna före g j sommaruppehållet, och den traditionen fullföljer vi i dag.Det har också blivit någol av en tradition all beslut i varvsfrågornahar kunnai tas i någorlunda enighet beträffande de grundläggande värderingarnaoch principerna. Och även om del lill näringsulskotlels betänkande flnnsfogade en del reservationer kan jag konstatera atl när det gäller de storahuvuddragen i synen på varvspolitiken, finns alhjäml denna breda enighet. Detär med tillfredsställelse jag noterardeita. Jag troralt förklaringen till dennaenighet är alt problemen omkring varven haren så betydande lyngd bådenaiionelli och regionalt atl man från skilda håll lagt ner speciell möda på allse dessa frågor i ett Slörre perspektiv och försöka lösa problemen isamförstånd. föregående varvsproposiiionerna och har viredovisat huvuddragen i den världsomfattande krisen för varvs- och rederinäringen.De utlöstes av händelserna på oljemarknaden . Del förelåg inomriksdagen då, som jag nämnde, praktiskt tagel enighet om atlvarvskapaciteten i liksom i andra betydande varvsländer måste reduceraspå sikt med hänsyn till den hell förändrade situationen på fartygsmarknaden. Deåigärder som beslutade om 1976-1977 hade som riktpunkt atlsysselsältningsvolymen vid varven skulle minskas med räknat från1974 års nivå och i. o. m. 1 den målsättningen inbegrep man ocksånedläggningen av farlygslillverkningen vid i Göleborg. Nedskärningarnahar fullföljts planenligt, jag är angelägen om alt belöna della. Jagvill här också erinra om au det var myckel belydande ekonomiska ålaganden, inleminsi om man jämför den svenska insaisen iniernalionelli, som gjordes från densvenska sialens sida. dels för all anpassningen till den lägre produktionsnivånskulle kunna ske pä elt socialt acceptabelt sätt. dels för all ytterligarerådrum skulle vinnas för bedömningen av den framlida marknads- ochkonkurrensuivecklingen. Delexisterande fartygskrediigaraniisysiemei utökades väseniligi bl. a. genom alt s. k. lagerproduklion infördes. Del är i realiteten en produklion av fartyg ulan all del finns besiällare. Vi accepterade den principen och vi fastställde ramen lill nära , dvs. en myckel akiningsvärd insals. Del s. k. besiällarsiödel infördes för atl möjliggöra nyteckning av farlygsorder från svenska redare och svenska besiällare. Fördelningen av insaisen var 3 100 miljoner i garaniier och 1 300 miljoner i avskrivningslån. Till detta får man liigga dels kapiialiillskoii i samband med bildandet av - I 635 milj. kr. disponerades för dciia ändamål - dels medel i slorleksordningen I 300 milj. kr. för liicktmde av förlusier i samband med avvecklingen av Mekaniska Verkslad. Därtill kommer andra c Nr 163 fariygskrediigaraniier på loiali närmare 20 000 milj. kr. Lördaeen den myckelakiningsvärd insais som gjorts här från den svenska statens sida. 3 iuni 1978 ''proposition som vi behandlar framliiggs förslag om yiieriigare siödålgärder på totalt närmare 3 400 milj. kr. Finansielltstöd Jag nämner dessa siffror närmast för an påminna omvilkei slort finansiellt //// Svenska Varv problem som varvsnäringen representerar, om man ser del inom ramen för AD den industripolitik vi bedriver. nu föreliggande varvsproposiiionen berörs varvsindustrins silualion ochutsikier endast kortfattat. Regeringen har för avsikt att återkomma lill demera långsiktiga perspektiven och närmare analysera problemen i den propositionom den fortsatta varvspoliliken som kommeratt liiggas fram före semestrarnasbörian och som således kommer an bli föremål för höslriksda-gens behandling.Ulan all föregripa den kommande proposilionen som vi alliså inle kan framläggaförrän villjag redan nu beröra några av huvuddrageni den internationella bild som i så hög grad styr förutsättningarna för vårsvenska varvspolilik. Varvensorderstockar tåg under 1973-1974 på en rekordhög nivå och motsvarade drygt fyraårs produklion vid fullt kapacitetsutnyttjande. i del globala perspektivetmotsvarar orderslocken nu produktion. Under de två senasle åren harorderingången legal på en nivå som är mindre än hälften av den nu aktuellaleveransvolymen. Orderstockarna hardock medgivit attprodukiionsvolymen kunnai bibehållas på en hög nivå -slatistiken för flolåreivisan. ex. all leveranserna av nya fartyg för tredje året i följd har legal påen redkordhög nivå, vilket givetvis beror på eftersläpningen lill följd av denmarkanta uppgång som skedde 1973-1974. Detla har naturligtvis inte bidragitlill all förbättra balansen på de stora internationella frakimarknaderna förolja och andra s. k. bulkvaror. Efter en viss hoppingivande förbiiuring-som vigärna kan noiera- har överskottet på tonnage nu åter ökai. ochfraklsaiserna har pressals ned till en nivå som är lägre än någonsin lidigare. Delfanns för någol eller i redarkrelsar en optimistisk bedömning omalt balansen på de stora frakimarknaderna skulle bli återställd redan underinnevarande år. Jag delade för min del inleden uppfattningen. Vi har inominduslridepartemenlel gjort nya bedömningar under medverkan av varven och ocksåav iniernaiionell expertis. Dessa bedömningar visar all del är ytierslosannoliki all obalansen globalt sett kommer alt hävas förrän allra tidigastunder . Detlainnebär alt redarna, som ju är varvens kunder, har all räkna med yiieriigareflera år av svag sysselsällning för sina fartyg och mycket låga fraktsatser, ivissa fall extremt låga fraktsatser. Del för med sig dels fortsatta svårigheteralt fullgöra beialning av räntor och amorteringar förde befintliga fartygen,dels an redarnas finansiella förmåga och villighet alt beställa fartyg blirringa. För de lärtygslyper som utgjort huvuddelen av de svenska varvens produklion - stora tank-och bulkfartyg - har vi sålunda alt för 10 framöver räkna med ell praktiskt laget obefintligtnybeställningsbehov. efterfrågan som kan vänlasavser därför bara styckegods- och specialfartyg av skilda slag, alltså sådanafartygstyper som de svenska varven dess värre haft ringa erfarenhet av underdesenasle lOä 15 åren. Globall sen bedöms denna efterfrågan inte belägga mer änknappt hälften av den befintliga varvskap-acileten i varvsländerna. Utifråndella inlernalionella perspektiv kan vi alltså konstatera all varvskrisen nugår in i elt mer akut skede. Del är då nedslående alt konstatera atlkapacitetsreduktionen och omställningen i flera stora varvsländer ännu knappastens kommit i gång. Kapaciletsneddragning pågår eller planeras emellertid iflera länder i och naturligtvis också i den stora varvsnationenJapan. Endast i undantagsfall - del gäller främsi och -kan man notera all del har vidtagits konkreta åigärder för en mer permanent reduktionav kapaciteten genom nedläggning av varv eller övergång lill annan produktionän fartyg. 1 har dock lagts elt regeringsförslag omstödåtgärder som förutsätter en reduktion med mer än hälften av den norskavarvsindustrin. Och orderbeläggningen visar för på atl en ytterligareminskningar nödvändig underdel häraret med ca 25 '. '6, för Viisllyskland med ca20 %. Meni ett flertal varvsländer i -jag tänker då på sådana belydandevarvsnationer som , , och - har man vallall skjuta på nedtrappningen och med skilda medel skaffat sig en godorderbeläggning för det här året och delvis också . Del har skettfrämst genom besiällarslöd lill inhemska rederier - besiällarslöd som i sinahuvudlinjeroch sin principiella uppliiggning påminnerom det besiällarslöd vihar här i . Dessutom har man genom kraftiga subventioner lill u-ländersom besiäller nya fartyg lyckats upparbeta en viss marknad där. Möjlighelernaalt nå så mycket längre den här vägen är dock numera realistiskt bedömt starktbegränsade. Min bedömning ärdärförali vi underde närmaste ett ä två åren kommeralt få se att man i andra varvsländer, inte minst i , kommer att tillämpasamma typ av varvspolitik som här i landei, dvs. alt man måsle vidlarealistiska åtgäi-der föratt gå ned i kapacitet. Jag tror också - delsammanhänger självklart med det förändrade värids-marknadslägei -all del varitövervägande posilivt att vi redan lagit itu med kapaciteisproblemei. Jag Iroratl vi därmed markerat ell internationellt ansvar och alt vi också på siktdärmed kanske har varit ute i lid med all lösa de problem som ändåofrånkomligen kommer och som blir mer svårbemäslrade och komplicerade ju längreman dröjer med alt ta itu med dem. Delär nu ytterligare elt förhållande av största betydelse för de svenska varvensomslällningssilualion som jag vill la upp och peka på i den här debalien. Genomen lidig specialisering påsiori bulktonnage och på lankrar-framför alll med enserieproduklion på dessa områden - har vi här i landet skaffat oss ettteknologi- och effekliviietsförsprång inom denna sektor. Och på den grundvalenhar produklionen under de senasle 10 ä 15 åren prakiiski lägel hellkoncenlrerats lill slörre tank- och bulktonnage. Vi kan säga alt i ell visstliige, i synnerhel under högkonjunkturen, var delta motiverat, och del våreninlressani specialisering. Men den här produklionsteknologin har nu m. m. Nr 163 spriii sig lill alll fler länderoch med tekniskt bistånd också etablerats i ett Lördncen den flertal . t. ex. och . 3 iuni1978 Varvsländer uianför ochJapan harockså merän fördubblat sin Det råder ingen tvekan om alt utbygg- Finnnsiellistöd nåden av nya varv uianför "degamla varvsländerna" kommeratt fortsätta de ////Svenska Varv närmasle åren, trots den rådande marknadssituationen. AD 1977 för 15 "6 avvärldsproduklionen av fartyg; deras andel av den aktuella orderslockenuppgår till mer än en Oärdedel. Det markerar en trend var produktioneni framliden i ökande omfattning kommer alt ske. De "nya" varvsländernas lågkostnadsfördelar görsig gällande framför allt för produklion av de nu i slor utsträckningstandardiserade tank- och bulkfartygen. De är därför, och kommer atl förbli,prisledande på dessa marknader, som vi betraktade sommarknader där vi hade våra speciella konkurrensfördelar. Jag tror också attdessa nya varvsnationer kommer alt ha. eller skaffa sig, kapacitet för alt tahand om större delen av efterfrågan på stort bulktonnage när den elt stycke inpå åter blir aktuell.