prot · G10937 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag är övertygad om att det förhållandet vägt tungt närFFV:s styrelse tagit ställning för att avveckla den här verksamheten. Det kanvara förståeligt i ett kort perspektiv med de bekymmer FFV har när det gällernya investeringar. Menjag anser att ställningstagandet är förkastligt i ett längre perspektiv.Motiveringen är att det samarbete mellan landstingen och FFV som trots alltutvecklats i de s. k. tvätteriräden kunde ha utgjort embryot till ett ökatframtida samarbete dem emellan inom andra sektorer. Jag tänker dä speciellt pädet behov av underhäll av teknisk materiel som landstingen har, på dellandlekniska området, i fråga' om operationsutrustning osv. Det ligger väl ilinje med FFV:s övriga verksamhet. Vivet vidare att det pågår en utredning om hur sjukvården i krig skallorganiseras. Denna utredning kommer enligt uppgift alt lämna sitt betänkandelill sommaren. Den har bl. a. att komma med förslag om hur sjuktransport i krigskall verkställas. Det innebär all ambulanser, bilar, helikoptrar, bussar ochannan materiel kan tillkomma och att det här på något sätt kan behöva ske ensamordning med andra totalför-svarsmyndigheler. FFV är väl lämpat i delsammanhanget, inte minst med hänsynstagande till dess djupa försvarsengagemanginom andra sektorer. säger att förslaget ligger helt i linje med landstingens önskan atlöverta tvätterierna. Jag tycker inte att det är underiigl. Det övergångsavlalsom regeringen lagt på bordet är positivt ur landslingens synpunkt - det ärinte tal om något annat. Men jag ifrågasätter klokheten i all nu göra dennaoperation emot personalen och emot de framtida behov som landslingen har avökat samarbete med andra myndigheter osv. Delär mot bakgrund av de här synpunkterna, herr lalman, som det för mig verkarunderligt alt regeringen inle är så framsynt all den är beredd atl ta lill varade olika samordningseffekter som trots allt står att finna här genom ettfortsalt nära samarbete mellan FFV och landstingen. Kanskeanser någon att det jag sagt verkar långsökt - att med anledning av enproposition som handlar om sjukhuslvätt i fred dra paralleller medsjuktransporter i krig med helikopter. Men för mig framträder ett klart sambandmellan dessa saker, nämligen samarbete mellan olika myndigheter. Lät mig sammanfatta och säga: Det borde finnas ett klart samband mellanpersonalens krav på annan huvudman än landstingen och samhällets krav påsamordning av totalförsvarsuppgifterna. kan komma lill uttryck ien fortsalt utredning, som vi motionärer och s-reservanter i näringsutskottelhar krävt. Med detta ber jag att få yrka bifall lill reservationen 1 vidnäringsutskottets betänkande nr 11. GUNNAROLSSON (s): I del betänkande vi nu behandlar, som gäller ändrat huvudmannaskap förde tvälterier som drivs av förenade fabriksverken, är tvä tvälterierundantagna, nämligen tvätterierna i och . har motiverat motionen 1679, vari motionärerna motsätter sig altförenade fabriksverkens tvälterier skall överföras till landslingen.Motionärerna anser att det är skäligt alt man tillmötesgår de fackligaorganisationernas krav pä ytteriigare utredning. I detta kan jag helt instämma,och följaktligen yrkar också jag bifall till vad som framförts i reservationen1. Imotionen 1678 hemställer vi motionärer atl ullalar att ivätleriernai och bibehålls under statligt huvudmannaskap. Utskottethemställer alt avslår vår motion med hänvisning till att man erfaritatt frågan om dessa båda tvätteriers framtid övervägs inom ,och av den anledningen anser utskottet att det inle finns anledning förriksdagen att göra något uttalande av den innebörd som vi har önskat i vårmotion. Eftersomvi motionärer inte har en aning om vad som döljer sig inom ,så kan vi bara konstatera att oron och ovissheten beträffande framtidasysselsättning består i såväl som . De anställda lever iovisshet beträffande framtiden. Förstagången jag log upp den här frågan i var , däindustriminister i ett frågesvar meddelade att det fanns fleraalternativ för de bägge tvätteriernas fortsatta verksamhet. IndustriministerÅsling lät förstå alt ett alternativ var att ivätlerierna i såväl somÖdeshög förblev i statlig ägo - alltså precis det som vi senare krävde i vårmotion. Ett annat alternativ som industriministern ansåg tänkbart var atlivätterierna säljs till något företag som har, som han själv uttryckte sig,bättre möjligheter än staten att öka beläggningen vid tvätterierna. Industriministernslog fast all vilket alternativ som än väljs måste en utgångspunkt vara attsysselsättningen inte skall påverkas negativt, som försvaretsförsörjning med tvättjänster skall garanteras. Ifrågedebalien sade industriministern klart ifrån alt man självfallet måstekunna räkna med alternativet statligt ägande. Detta besked lämnades här ikammaren . signerade industriminister 1976/77:155, som ligger till grund för del betänkande frånnäringsutskottel som vi nu behandlar. Propositionensförslag gick ut på att huvudmannaskapet skulle ändras för 13 av 15 tvälteriersom finns på olika orter i landel. Huvudmannaskapetför förenade fabriksverkens tvätterier Huvudmannaska-pet för förenade fabriksverkens tvätterier i och ,vilka båda är specialiserade på militär tvätt, ingår inte i dethuvudmannaskapsbyle som avses ske , om såbeslutar. Men, herr talman, vadhänder då med de två tvälterier som blir över? Ibelänkandet hänvisas till industriministerns uttalande i propositionen, all hanavser att ta initiativ till förhandlingar med tänkbara intressenter. Delär möjligt att sådana.förhandlingar förts, förs eller kommer att föras. Däromvet åtminstone inte vi motionärer något. Det skulle vara intressant att bliupplyst om vad utskottet baserar sitt påstående på när utskottet säger sig haerfarit att frågan om framliden för tvätterierna i i ochÖdeshög i övervägs inom regeringens kansli. För oss motionärervore ett besked om vad som övervägs intressant, men det är av sekundärbetydelse jämfört med vad ett besked skulle betyda för de människor som berörsoch för vilka tvätterierna i och är försörjningsobjekt. Barai , som jag känner bäst lill, är 56 personer anställda. Av dessaär 46 kvinnor. har fåll vidkännas och kommer i samband med slålkrisenatl få vidkännas svära sysselsättningsproblem, och jag tror mig veta att oronbland de anställda och bland de ansvariga kommunalmännen är minst lika stor iÖdeshög. Där är arbetsstyrkan av ungefar samma storiek som i - kanskenågot större. Attvi motionärer har hemställt atl skulle uttala sig för attIvätterierna i och bibehålls under statligt huvudmannaskapberor på att, som statsrådet själv skrev i sin proposition, FFV:s tvätterier iHagfors och tvättar enbart för försvaret. Av den anledningen kanföljaktligen inte resp. landsting ha så stort intresse av all överta dessabägge tvälterier. När ingel besked har givits från in-dustridepairtementet hardelta ocksä lagils till intäkt för alt staten inte längre har något intresse avatt bibehålla dessa bägge enheter. Ovissheten för framliden beslår och har inte på något sätt skingratsgenom vad som sägs i näringsutskottets belänkande, och i första hand vill jagpå de anställdas vägnar hos utskottets talesman efterlysa vad som egentligenkan dölja sig bakom de överväganden som enligl ulskoitsskrivningen äger rum iregeringen . Idetta anförande instämde () och (s). () kortgenmäle: Jag vill erinra om alt jag i mitt inledningsanförande påpekade på detvå tvätterier - i och -, som lämnats utanför, skall behållasunder statligt huvudmannaskap. De är inte berörda av propositionens förslag,och därför blir det ingen ändring. I del fall att en ändring på det här områdetskulle aktualiseras framöver förutsätts del att regeringen återkommer tillriksdagen med en proposition med förslag om detta. Men man behöver intenödvändigtvis tolka den skriv- ning som har gjorts ipropositionen eller i utskottsbetänkandet så, att detta skall bli fallet.Självklart har ju staten under alla förhållanden ett uppföljningsansvar förverksamheten. Den översyn som pågår inom industridepariementet är givetvisiscensatt för att följa upp verksamheten över huvud taget. GUNNAROLSSON (s) kort genmäle: Det var ju ett klart besked när utskottets talesman säger alt del ärfastslaget atl de båda tvätterierna i och skall bestå understatligt huvudmannaskap. Det är starkare än vad industriministern antydde häri kammaren , dä han sade alt detta kiinde vara ett länkbartalternativ. Men slår fast alt dessa båda tvälterier kommer atlbestå under statligt huvudmannaskap. Det är som sagt ett klart besked som viskall ta fasta pä i både och . Jagär emellertid fortfarande litet tveksam, därför att löften har liksom fått enannan valör sedan vi fick ny regering; de har övergått tillmålsättningar för atl slutligen mynna ul i förhoppningar. Men är detta ettklart löfte från , skall vi ta fasta på det och notera det medtillfredsställelse. Huvudmannaskapetför förenade fabriksverkens tvätterier STENSVENSSON (m) kort genmäle: Jag kan inte ge några andra löften än dem som del tillkommer mig allge på grundval av de överväganden som skett i utskottet. Del är utskottet somkonstaterat det som jag redovisat. Dessutomvill jag påpeka alt - något som f ö. framhöll - den huvudsakligakunden, försvaret, redan finns inom den statliga sektorn. Även dettaförhållande talar ju för alt dessa båda tvätterier bör behållasunder statligt huvudmannaskap. GUNNAROLSSON (s) kort genmäle: Jag tycker att byterfot. I ulskollels betänkande slår ingenting om alt de båda tvätterierna skallförbli i statlig ägo. Det slår bara att "frågan om dessa tvätteriersframtid övervägs inom ". Det är ju två helt skilda saker.Del var detta övervägande som vi ställde oss tveksamma och tvivlande lill. Menskall tvätterierna förbli i statlig ägo, vilket icke står i utskottetsbetänkande, då är vi naturiigtvis nöjda och belåtna med det beskedet. Ingentingi utskottets betänkande ger emellertid belägg för detta. Jag har med intresse lyssnat pä argumenten om dessa tvätteriershuvudmannaskap. Det kan inte hjälpas att jag måste ställa frågan om det är såatt landstingen skall ha fullt förtroende för ett statligt verk, medan man frånstatens sida har anledning att vara misstänksam mot landstingen. Huvudmannaska-pet för förenade fabriksverkens tvätterier Urarbetsmarknadssynpunkt har vi stora gemensamma bekymmer. Men att dessatvätterier skulle ligga fastare och bättre i statlig regi än hos landslingenförefaller rätt egendomligt. Det är väl ändå så att den kund som har mest atlgöra med tvätterierna ocksä skall ha det största ansvaret för alt defortsättningsvis existerar. Då det nu enligt utskottet lutar åt att dessatvätterier får landslingen som huvudman, så har del börjat lägga sig en viss rooch vila över det hela samt en känsla av trygghet hos de anställda. Närjag i mitt landsting röstade för huvudmannaskapetsöverförande till kände jag - och jag tror många fler - en visstillfredsställelse med detta. Därigenom visste vi i någon mån hur det kommeralt gå för dessa tvälterier, även om ingen kan bedöma hur det blir i enframtid. Om landstingen blir huvudman för dessa tvälterier, innebär det utantvivel en viss trygghet också för de anställda. Attnu riva upp det hela och börja om på nytt är att skapa oro på arbetsfältet,något som jag tycker man kan förskona de anställda frän. När en del landstingredan har gått i författning om att överta huvudmannaskapet, även omåtskilliga problem återstår all lösa - samtvätt o. d. - så tycker jag att vihar kommit in på en väg som är värd att pröva och bevandra. Det kan väl kommatider då man gör en total översyn. Jagvill, herr lalman, med dessa ord yrka bifall till utskottets förslag, somligger i linje med propositionen. LARS-ÅKELARSSON (s): Jag sitter i samma landsting som i men har inleriktigt samma uppfattning som han. Den ytterligare ulredning som föreslås ireservationen lar så kort lid alt den inte kan försvåra någonting förlandstingen. Tvälterierna kommer ändå att existera. Tvärtom får man bättreunderlag för vad som skall ske i fortsättningen. IAlingsiis slår en stor majoritet bland personalen bakom de fackliga krav somhar framförts till bl. a. näringsulskoliet. Man har där ocksä hotel över sigatl kanske föriora hundratals arbeten, vilket självfallet oroar. Eftersom enytterligare utredning tar så kort lid är jag förvånad över atl vi inte får stödför de fackliga kraven. Jag vill också passa pä alt påminna om att av de 2000 människor som berörs av beslutet här har 1 700 kommit in med sinanamnunderskrifter och ställt sig bakom de fackliga krav som har framförts tillutskottet. i (s): Jag har inte för avsikt alt gå in i någon omfattande sakdiskussion.Men eftersom har åberopat mig i debatten. vill jag helt kort erinraom bakgrunden lill den proposition som vi nu har all ta ställning till. Förstgenomfördes en allmän ulredning om förenade fabriksverken. Utredningens förslaggick ul på en omstrukturering av verksamheten. Framför allt ville man inriktaden framlida produktionen på tvä huvudlinjer. En linje skulle vara produktionav militär materiel och en underhåll av sådan materiel. Tvätleriverksamhetenborde enligl utredningen skiljas ul frän FFV. Efteråtskilliga förhandlingar, förda av den tidigare regeringen och vår personal iindustridepartementet, lämnade vi en proposition till om FFV och dessframtida organisation, varvid vi så långt möjligt sökte tillmötesgåpersonalorganisationernas önskemål. Tvätleriverksamheten lämnades utanför. Viföretog ytterligare utredningar och inledde förhandlingar med landslingen omett eventuellt övertagande av huvudmannaskapet. reservation som har fogats till näringsutskottets betänkande har vi inlevelat la ställning lill resultatet av dessa förhandlingar, eftersompersonalorganisationerna inte anser sig ha haft möjlighet all framlägga ettförslag såsom alternativ till det som förhandlingarna mellan staten ochlandstingen har lett fram till. Därför kunde inle heller landstingen, , ta ställning lill något alternativ till det förslag somförhandlingarna hade lett fram till. Det fanns ju ingel alternativ atl bedöma. Deltahar varit avgörande för oss. Vi tar inte ställning för eller emot staten ellerlandslingen . Vi säger atl förhandlingarna borde ha bedrivitsi den anda som den nya medbestämmandelagen grundas på. Så har inle skett,vilket vi är kritiska mot. Huvudmannaskapetför förenade fabriksverkens tvätterier STENSVENSSON (m): Har alltjämt sammaambition i denna fråga som kom lill uttryck såsomindustriminister, nämligen all dessa tvälterier skall föras över pålandstingen? i (s): På den tidigare regeringens tid inledde vi förhandlingar medlandslingen. Vi hade sedan atl ta ställning till resultatet av dessaförhandlingar. Om vi varit kvar i kanslihuset när förhandlingsresultatetpresenterades och fäll besked från personalorganisationerna om all de inteansåg sig ha möjlighet alt framlägga ett alternativt förslag, hade visäkerligen föranstaltat om utvidgade förhandlingar. Deförhandlingarna kan jag alltså inle ta ställning lill. Därför har jaginte heller anledning alt ange någon ståndpunkt i huvudman-naskapsfrägan. Jaghar bara konstaterat alt även personalorganisationerna finner del i och för sigrikligt att tvätleriverksamheten läggs utanför FFV. De vill ha enspecialorganisalion härför. Ingen av oss kan säga 9 protokoll 1977/78 Nr 37 Huvudmannaska-pet för förenade fabriksverkens tvätterier hur den organisationenskall se ul. Vi har inte fått tillfälle att göra den bedömningen. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avIngvar m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr11 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då SivertAndersson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr 11 mom. 3 röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä SivertAndersson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: § 26 Leasingsystemetför personbilar Föredrogs näringsutskottets betänkande 1977/78:17med anledning av motion om översyn av leasingsystemei för personbilar. BENGTSILFVERSTRAND (s): Begreppet leasing, dvs. uthyrning av bl. a. bilar, har uppstått ochutvecklats i . Verksamheten har också i nätt stor omfattning. Deflesta leasingbolag är bankerna närstående företag. hyrde dessa bolagut maskiner och andra utrustningar för ett sammanlagt värde av 354 milj. kr.Vid sidan av leasingbolagen bedriver dator-och kontorsmaskinföretag samtföretag inom bilhandeln en omfattande leasingverksamhet. Enbart 1974 leasingavtal till ett värde av ungefär 350 milj. kr. Inombilhandeln är leasingverksamheten en del av den s. k. vagnparksförsäljningen -dvs. försäljning till företag. Vanligen är det återförsäljarna som ägerbilarna. Generalagenterna bistår med råd och anvisningar samt hjälper återförsäljarnai vissa fall med finansieringen. Uthyraren är således ofta en återförsäljare. Systemetmed leasingbilar är under snabb utveckling. Antalet uthyrningsbilar har ökatfrän 600 är 1960 till ca 70 000 . Förelagens andel av antalet nyregistreradebilar uppgick år . Var tionde ny bil är leasingbil. Skälentill att jag tillsammans med några andra socialdemokrater har motionerat om enöversyn av leasingsystemet för personbilar är flera. Systemet innebär storaorättvisor gentemot konventionellt ägande av bil. Detta gäller såväl vidinköpet som i beskattningshänseende. Bland de förmånligare villkor som ärförbundna med bil-leasing kan nämnas av-dragsrält för mervärdeskatt ochsärskilda regler för avdrag vid beskattningen. Och anmärkningsvärt nog ärleasingbilar befriade från arbetsgivaravgift. Leasingsystemei motverkar ocksåmed sin nuvarande utformning den minskning av energiförbrukningen inomtransportsektorn som är nödvändig för att uppställda besparingsmål påenergiområdet skall kunna uppnås. Avlandets totala energiförbrukning svarar samfärdselsektorn för . Hela 75 96 av sektorns energiförbrukning faller på persontrafiken, och inomdenna trafik förbrukar personbilen hela 90 96. Personbilarnas energiförbrukninghar ökat oroväckande på senare är. Deras andel av oljekonsumtionen steg mellan1970 och 1976 från 9,5 lill 12 96. Näringsutskottethar i sitt yttrande över motionen menat att de synpunkter som däri framförsredan har uppmärksammals i skilda sammanhang. Atl några av de problem som viberör redan har behandlats i utredningssammanhang kan i och för sig varariktigt. Men om vi ser till det betänkande om bil-leasing som framlades 1975(Ds K.1975:11) och som åberopas i näringsutskottets betänkande, så har inteutredningen gått närmare in på t. ex. beskattningsfrägorna. Däremot har de synpunktersom gäller energihushållningen beaktats Onsdagen den 30 november1977 Nr 37 i en nyligen publicerad rapport, utgiven av en expertgrupp inom ener- 'rapporten konstateras, alt för all uppnå större besparingar inom en så korttidsperiod som fram , krävs det kraftfulla slyråtgärder Leasingsystemet för föratt framför allt begränsa personbilarnas bränsleförbrukning. Expert- personbilar gruppen konstaterar all en person som har tillgängtill firmabil eller lea- singbil ofta väljer enstörre bil än om han själv skulle ha finansierat köpet och dessutom sannoliktkör bilen på ett mindre energibesparande sätt. Experterna menar att enförändring av förutsättningarna för privatpersoner all för eget bruk användafirma- eller leasingbil skulle dels göra det möjligt all fä lill stånd enövergång till inköp eller leasing av mindre och energisnålare personbilar, delspåverka antalet firmabilar och leasingbilar. Transportforskningsdelegationeninom delegationen för energiforskning undeistryker också i sitt betänkande SOU1977:58 behovet av ekonomiska styrmedel för alt uppnå avsedda energisparmäl. 1de yttersta av har tecken i skyn visat sig, vilka lyder på all ävenpersoner inom regeringskretsen nu börjar bli medvetna om all orättvisor finnsinbyggda i leasingsystemei. Jag åsyftar då budgetminister uttalandeför någon vecka sedan att del finns goda skäl alt låta arbetsgivarna betalaarbetsgivaravgift på fri bil, dvs. Del kan således finnas anledningatt åtminstone t. v. hysa en svag förhoppning om all leasingsystemei kommer attnärmare synas i sömmarna. Om så inle sker finns det anledning att återkommatill frågan. För dagen har jag emellertid ingel särskilt yrkande. i (fp): har ju pä ett utföriigt säll redogjort för deproblem som enligt hans uppfattning sammanhänger med leasingsystemei. I långastycken kan jag dela hans uppfattning, och det gör f ö. ocksä utskottet. Vidbehandlingen av motionsklämmarna - del gällde i första hand frågan omforskning samt frågan om ändring av vägtrafikförordningen, så alt samåkande istörre utsträckning kan komma till stånd - framgick del atlväglrafiklagsliftningen inte lägger några hinder i vägen för samäkandet och altden grupp på forskningssidan som sysslar med de här sakerna får pengar fråniransporlforskningsdelegationen. Så på den här punkten är allting klart. Menjag delar uppfattning all det är viktigt alt spara energi,och inom samtliga partier här i huset anser man alt vi skall spara energi påolika sätt, det må gälla bostäder eller bilkörning. Det är ett mål som vi börförsöka uppnå. Beträffandesynpunkterna i motionen vill jag emellertid säga all det är ett slagsnaturaförmån att ha leasingbil. Detta har ocksä uppmärksammats då det gällerpensionskommitténs belänkande som har varit på remiss. Här harriksrevisionsverkel uttalat bl. a. följande: "I avgiftsunderlaget ingår fn dels kontant lön, dels värdet av naturaförmånerna kost och bostad. Det finnsemellertid även andra förmåner som i beskattningshänseende likställs medkontant lön. Förmånsvärdet av t ex fri bil är således en förmån som beskattasmen som inte räknas med i avgiftsunderlaget. RRV anser det vara en brist ikommitténs arbete att kommittén inle behandlat frågan om vilka förmåner somskall medräknas i avgiftsunderiaget." Fråganhar alltså uppmärksammals, så jag tror att man kan förutsätta all någontingkommer alt hända pä del här området. Då blir det kanske inle lika altraktivtalt använda sig av leasingförfarandet. Detenorma utbudet av leasingbilar är, som sade, ett problemäven för bilbranschen. Bilfirmorna börjar märka att leasing-förfarandet slårtillbaka på dem själva genom de kapitalproblem som uppstår när de tvingas liggainne med så stora lager av begagnade bilar. Utskottetanser all motionens synpunkter om energisparande och möjligheter tillsamåkning redan har uppmärksammats och är tillgodosedda. enhälligt utskotthar därför inte funnit anledning all uttala sig för en översyn avleasingsystemet. Med del anförda, herrtalman, yrkar jag bifall till utskottets förslag. Registreringvid inköp av premieobligationer Överiäggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. §27 Registrering vid inköp av premieobligationer betänkande 1977/78:19 med anledning av motion om registreringvid inköp av premieobligationer. enigt utskott har föreslagit alt motionen i detta ärende avslås,och jag skall därför inte ställa något yrkande. Någon liten kommentar finnsdel ändock anledning alt göra i samband med det avlämnade betänkandet. Sombekant använder sig vissa kapitalstarka personer av olika metoder för allplacera kapital sä alt de kan undvika alt betala förmögenhetsskatt.