prot · G10925 · 1977-12-31 00:00:00 — Den ena kategoringäller investeringar som svenska företag gör utomlands och deras inverkan påsamhällsekonomin och sysselsättningen i , osv. Problemets dimensionerbehöver vi nog inte ha några delade meningar om. Del är inget tvivel om alldet pågår en utomordentligt stark aktivitet från de svenska företagens sida pådet här området. 1975 investerade svenska förelag för 1,5 miljarder kronorutomlands, och 1976 var investeringarna utomlands uppe i 3,5 miljarder kronor.För i är finns naturiigtvis inle någon helårssiffra. Men om man bedömer vad somhil- Ombehovet av kontroll över internationella investeringar Ombehovet av kontroll över internationella investeringar tills har skett och troralt utvecklingen fortgår i samma takt , så hamnar vi på denprognostiserade siffran 5,1 miljarder. Detär alltså fråga om en utomordentligt snabb ökning av de svenska företagensinvesteringar utomlands. Vad får det för konsekvenser för samhällsekonomin iSverige, för näringsstrukturen, för sysselsättningen på kort och på lång sikt?Det är naturiigtvis utomordentligt angelägel all få svar på dessa frågor. Vadhar vi för möjligheter alt kontrollera det hela? Omvi till all börja med ser till de kontrollinstrument som vi har, så tycksvalutalagstiflningen ge ganska bräckligt underlag, trots de ändringar vigenomförde 1974. För alla ansökningar om investeringar utomlands äravslagsprocenten bara 5 om man räknar på antalet ansökningar. Ser man istället till de utomlands investerade beloppen, är avslagsprocenten bara 2. Deltyder på atl det konstrollsystem som vi har är utomordenligt svagt. Vadkan det bero på? Det är olika faktorer. Jag tror att de som är involverade idetta i och sitter och prövar investeringarna utomlands måsle sägasig att det är oerhört svårt att kritiskt granska företagens uppgifter. Omföretaget säger alt den här investeringen i det och det landet är gynnsam försvensk export och på lång sikt dessutom för sysselsättningen i , så ärdet väldigt svårt för folk atl motbevisa det. skall sådanahär ärenden behandlas även inför representanter för facket - i styrelsen elleri MBL-förhandlingar. Del är likadant för dem - det är oerhört svårt atl pånuvarande material bedöma förelagens egna kalkyler. Därkan naturligtvis den utredning som industriministern har tillsatt och som skalltitta på de samhällsekonomiska effekterna i stort av internationellainvesteringar ha en viss betydelse. Men detta berör naturligtvis ocksåadministrationen och dess effektivitet. Del finns ytterst få människor iriksbanken som sysslar med detta. Det sker ytterst litet av kontroll f. n. Förelagskontrollenär, som jag redan sagt, utomordentligt svår atl genomföra, men det bordeåtminstone kunna ske en eflerhandskontroll. Man borde kunna konstatera iefterhand om företagen verkligen använt pengarna lill del som de har begärt attfå använda dem till. Man borde ju kunna kontrollera i efterhand ominvesteringarna fick de effekter för sysselsättning och annat i sompåstods i samband med ansökan. Här finns enligt min mening ett utrymme för atlförstärka resurserna, och det bör ske. Det är en angelägen uppgift. Vidarekan man fråga sig: Är kanske lagstiftningen fortfarande för svag? Vissaändringar av valutalagstiflningen har genomförts, men tyvärr blev del ju så attde borgerliga under förra valperioden med hjälp lyckades något försvagaden lagändring som vi önskade genomföra. Med den skrivning av lagtexten somriksdagen antog är det bara när en investering utomlands skulle kunnaåstadkomma utomordentlig skada för vårt lands intressen som man kan avvisa den.Investeringen måste vara negativ ur sysselsättningssynpunkt eller urregionalpolilisk synpunkt om den skall kunna avvisas. Vadhar den nya regeringen för inställning till de här frågorna? Delar den min ochsocialdemokratins inställning att det här fortfarande finns brister som manmåsle ta itu med? Det gäller inte bara atl skaffa sig bättre utredningsunderlagrent allmänt utan också atl förstärka resurserna i , all undersökamöjligheterna atl förslärka lagstiftningen ytteriigare, kanske t. o. m. tittapä värt engagemang i om så blir nödvändigt. Är den nuvarande regeringenberedd att i den utsträckning som behövs värna om svenska intressen genom eneffektivare kontroll av svenska investeringar utomlands? Attjag ställer frågan så här litet envist har något alt göra med den aktivitet somregeringen har utvecklat på området. Utöver den utredning som herrÅsling signerat direktiven för och som i största allmänhet skall forska ut hurdel i verkligheten förhåller sig pä det här området har ju också en utredning om ändringar i valutalagstiftningen, och den går raktemot de tankar som i svaret antyder att han delar. Den är juinriktad på att man skall minska kontrollen av svenska investeringar utomlands.Den är ju inriktad på att man skall försöka klara sig med generella tillståndoch inte pröva varje enskilt fall om ett förelag skall få eller inte få göra eninvestering utomlands. Den är ju inriktad på alt svenska företag skall få störrefrihet atl låna upp pengar utomlands om det passar dem, att få större frihetatl emittera aktier utomlands osv. Vilkenviljeinriktning har regeringen? Delar ni vår uppfattning atl man här behöver enbättre kontroll för atl kunna slå vakt om svenska nationella intressen,sysselsättning och annat, eller är inställningen den som man kan utläsa avdirektiven till utredning, att kontrollen skall avvecklas ochavrustas, att det här kan sköta sig självt i större utsträckning än f n.? Dettavar den ena kategorin av problem. Den andra kategorin av problem är deutländska investeringarna i och de utländska förelagens verksamhet iSverige. Jag vill genast säga alt de problemen har litet andra dimensioner, bl.a. därför all de utländska förelagen inle är så fruktansvärt intresserade avatl investera i . Tendensen är nedåtgående. I allmänhet harutländska företagsinvesteringar i legal på omkring 500å 600 milj. kr. förefaller den siffran att sjunka Jag har inteheller i det här fallet möjlighet all ge en dagsaktuell siffra , avnaturliga skäl, men en rimlig prognos säger all dessa investeringar bordebli under 700 milj. kr., vilket innebär en ganska kraftig sänkning av de utländskainvesteringarna i . Detta problem är på del sättet mindre, men detförhållandet att utländska investeringar i minskar och atl delutländska intresset för atl fortsätta att investera i över huvud tagetinle är särskilt stort får inte medföra att vi ulan vidare drar slutsatsen atldet inte behövs någon kontroll ulan att det är fritt fram. är det på delviset all utländska investeringar i Ombehovet av kontroll över internationella investeringar Ombehovet av kontroll över internationella investeringar kan vara bra, men de kanockså vara skadliga. De kan vara bra därför alt de tillför oss kunnande ochskapar sysselsättningstillfällen eller annat. Men de kan också passa ganskailla in i del svenska samhällsmönsiret och man får se upp, så att man får införelag som är beredda att uppfylla sina förpliktelser mot det svenskasamhället och mot folket, sä alt de inte hänsynslöst bara drar tillbakasina investeringar i för alt flytta pengarna till något annat land, därde ger ännu större avkastning. Därförblir det av intresse att se vad som händer på det här fältet, när del gällerkontrollen av de utländska investeringarna i och kontrollen av hur deutländska företagen i sköter sig. Närherr Åsling tog över sitt ämbete satt en utredning under landshövdingEckerberg, som i praktiken var nästan färdig med sitt arbete. Den var bereddatt avlämna ett belänkande med förslag lill koncessionslagstiftning förutländska förelag. Men del blev, som sagt, ett regeringsskifte innanutredningen var färdig för ett jusleringssammanträde. Bland förstaåtgärder var all gå in i utredningen - inle för att ändra dess direktiv, defick stå kvar, men för all ändra sammansättningen, så altmajoritetsförhållandena kastades om och sä att nya lösningar kom atl prövas. Ioch för sig är det riktigt, som säger, att när man satte in nyaledamöter i utredningen måsle de få lid på sig att sätta sig in i de teknisktkomplicerade frågeställningar som det här gäller. Ja visst, men det är enviljeyttring och ett initiativ all man - i stället för all la emot del förslagsom är praktiskt taget färdigt och bearbeta det i departementet - väljer attändra utredningens sammansättning, så atl utredningsarbetet försenas minst ettår. Resultatet är att det råder total förvirring i denna utredning. Delfinns ingen som kan utlova något vettigt majoritelsförslag. Riskenförefaller vara alt utredningen kommer att gå fram på tre olika linjer och attregeringen får välja fritt vilken linje som eventuellt kan passa. Delfinns ett stort behov av en uppstramning på den här punkten. När man har ställttill det för sig så som industriministern har gjort i det här fallet vet jaginte rikligt vad man skall göra för atl rätta till del hela. Men ett bidraglill klarhet vore del kanske om industriministern kunde göra klart atl handelar min uppfattning alt del behövs en etableringskonlroll för utländskainvesteringar i , att denna bör vara heltäckande - del finns brister iden nuvarande lagstiftningen - och atl den också bör vara förenad med kontrollav de utländska företagens fortlöpande verksamhet i , alltså enkoncessionslagsliftning av den typ som vi åsyftade när vi satt iregeringsmakten. Jaghoppas alt industriministern vill försöka ge svar på dessa kompliceradefrågor. tycker att mitt ganska långa svar, som var en rättheltäckande redovisning av situationen på del här området, inte gav något egentligt nytt.Jag måsle återgälda vänligheten med alt säga att den utföriiga kommentar somCarl har bestått mitt svar med egentligen inte heller har gett någotnytt. Vi har inte sopat problemen under mattan. Statssekreterargruppenfortsätter med oförändrade ambitioner. Vi har tillsatt ett par utredningar inyckelfrågor. Del har vi gjort - del var ingenting som den förra regeringengjorde. Vi har alltså i hög grad varit aktiva i de här frågorna. Jagefterlyser konkreta handlingsalternativ från . Jag har inte i hanskommentar lill mitt svar lyckats hitta något som innebär att man frånoppositionens sida skulle vara beredd atl vidta några andra åtgärder än dem somregeringen har vidtagit. Detär ett positivt inslag i anförande som jag vill notera med glädje,nämligen när han säger att protektionismen inte kan vara något alternativ föross i detta land. Med tanke på den debatt som vi nu möter i näringspolitiken ärdel ett befriande konstaterande, och jag hoppas att del ställningstagandetockså når fram lill den tidigare regeringskollegan , som nyligenhar förvånat en omvärld med all uttala sig för nya protektionistiskasträvanden. CariLidbom beskyllde mig vid en svarsdebatl för atl vara för optimistiskbeträffande möjligheterna att i internationella fora komma till rätta med deproblem som de multinationella företagen skapar. Jag vågar trots allt påstå attdel finns en grund för den optimism som jag då gav uttryck för. Vi har enväxande internationell opinion och ett växande inlernaiionelll medvetande om dekomplikationer som företagandets internationalisering medför förfackföreningsrörelser och nationella regeringar. Menjag kan försäkra alt den försiktiga optimism jag hyser självfalletinte innebär att jag skulle förtrollas när det gäller atl pröva vägar allnationellt komma till rätta med detta problem - del vittnar väl också detarbete som bedrivs om. Vi tänker inte lämna någon möda ospard i delsammanhanget. Detfinns brister - det är vi överens om. Men innan man framlägger konkreta förslagmåste man ändå rimligen låta tillsatta utredningar göra sina analyser ochframställa förslag. Det var ett förfarande som också den gamla regeringentillämpade. Skall man se argumentering här som en ny attityd frånoppositionens sida till utredningar? Utredningarbör, om de skall vara meningsfulla, vara förutsättningslösa. De bör också fåden tid atl arbeta som erfordras. NärCarl här tecknar en bild av den utredning om valutapolitiken sominitierats i ekonomideparlemenlel använder han direktiven mycket vårdslöst. Hanlar upp ett hypotetiskt alternativ men inle de andra. Han konstaterar inte attdet är en förutsättningslös utredning, vilket del är. Valet av utredningsman ären garanti för alt den utredningen kommer att vara förutsättningslös ochbedrivas med all den sakkunskap som kan länkas. Jag vågar samma omdömebeträffande den utredning som jag har initierat, den om de näringspolitiskakonsekvenserna av sven- Ombehovet av kontroll över internationella investeringar Ombehovet av kontroll över internationella investeringar ska förelagsinternationella etableringar. Den kommer att bedrivas med målmedvetenhet ochskyndsamhet, och när dess resultat föreligger skall jag inte tveka alt ocksåutnyttja del materialet till att framlägga förslag för regering och riksdag omkonkreta åtgärder. Desvenska företagens ökade utlandsetableringar får man se mot bakgrund av delgivna konjunkturlägel. Jag skall erkänna att jag är oroad över volymen. Denutredning som generaldirektör nu leder skall analyserakonsekvenserna av dessa utlandsetableringar, och innan den utredningenföreligger är del för tidigt alt avge något konkret omdöme. Detsamma gäller denEckerbergska utredningen om koncessionslagstiftningen. Respektenför utredningars integritet och uppgift att arbeta förutsättningslöst måsterimligen innebära alt man kan godta en viss försening. Vi bedömde att detbehövdes en viss komplettering av sammansättningen för att utredningen skullefå möjligheter all allsidigt bedöma frågan. Då får man också acceptera denförsening det medför. Jag skulle vilja fråga , som säger all detuppstått försening, om han i de utländska förelagsetableringar somskett i del kan spåra någonting som skulle vara förenat medmissbruk av multinationella förelags position. Det är ju så, , attutländska och svenska förelags nyetableringar i vårt land i dettakonjunkturläge har varit mycket begränsade. Den skada som en fördröjning av denEckerbergska utredningen möjligen skulle kunna åstadkomma är därförmikroskopisk. () kortgenmäle: Jag tror att industriministern och jag får börja vänja oss vid våraomkastade roller. Om jag inle sade så mycket nytt i milt anförande enligt NilsÅslings recension kanske det hade något atl göra med att det faktiskt är detansvariga statsrådet som skall svara och jag som skall fråga. Det ärindustriministern som skall komma med nyheterna och synpunkterna med anledningav de frågor som jag ställer. Jag är lacksam om jag får svar åtminstone i enandra replik pä några av dem. a.: Anser industriministern alt vi behöver skaffa oss bättrekontrollmöjligheter för de svenska investeringarna utomlands? Ärindustriministern i så fall beredd alt medverka lill en upprustning avvalutamyndighelens resurser? Är industriministern beredd att eventuelltöverväga en lagstiftning med mera tänder i i stället för den avveckling avvalutalagens kontrollinstrument tom skymtar i utredningsdirektiv? Närdel gäller de utländska invesieringarna i ställde jag frågan omindustriministern var beredd atl nu försöka klara ut situationen. Utredningenjobbar i ett helt förvirrat läge. Somliga vill inte ha någon kontroll allsöver utländska förelag i , andra vill ha en etableringskonlroll och entredje falang vill ha kontroll både vid elableringstillfället och under förelagelslivstid så länge det är verksamt i . Detta borde kanske ut. Omindustriministern hjälper dem på traven kanske de rent av kan få fram ettmajoritelsförslag - del vore inte så dumt. När industriministerns parti salt iopposition var ledamöter på samma linje som socialdemokratin och villeha en koncessionslagstiftning på detta område. Förutsättningslösautredningar i all ära, jag tror inte all industriministern innerst inne självhar den uppfattningen att en utredning för all vara meningsfull måste varaförutsättningslös. Det beror väl på; beträffande somliga utredningar har manallt skäl alt tala om vad man vill för att sedan låta utredningen hittatekniken att nå fram lill det mål som det ansvariga statsrådet och regeringenhar fastställt. Den Eckerbergska utredningen om kontroll av utländska företagi , som industriministern överlog, är ingen förutsättningslös utredning.Viljeinriktningen är angiven i direktiven. Så länge den inte har ändrats börden följas i arbetet. Låtmig klara ut delta med vad som förenar och vad som skiljer oss närdel gäller protektionismen. Detär väl bra att vi är överens om atl en återgång till protektionismen inte är iSveriges intresse. Jag tror inle heller all någon debattör på vår sida harmenat något annat. Vad som har skymtat i den allmänna debatten är all mankanske är tvungen att skydda sig mot viss konkurrens beträffande vissasärskilt utsatta industrier - teko- och stålindustrierna -från länder .somexporterar till oss på helt orimliga villkor. De svenska teko- ochstålindustriernas svårigheter är sådana att man måste skänka någon eftertankeåt vad som händer med våra handelsförbindelser med exempelvis ,, , m. fl. Ombehovet av kontroll över internationella investeringar Jag uppfattade tidigare inlägg så, att han menade alt hanhade alternativa vägar som man skulle kunna gå fram, men några konkretakonklusioner kom inle. Det var därför jag tillät mig efteriysa de alternativsom han gav intryck av alt han företrädde. I själva verket upplever jag det såalt accepterar och ansluter sig till det handlingssyslem som dennuvarande regeringen har utvecklat i dessa frågor. Närdel gäller direkta fråga till mig om jag är beredd all la ett fastgrepp om utlandsinvesteringarna, så vill jag svara: Ja, del är jag, om denutredning som arbetar med denna fråga visar atl delta är nödvändigt och ettnationellt intresse. I så f?ll skall vi inte tveka. Men vi bör rimligen låtautredningen visa vilka konsekvenser för näringspolitikenutlandsinvesteringarna haft. Närdet gäller den Eckerbergska utredningen säger atl den jobbar i ettförvirrat läge. Jag tror all del är en betydande överdrift. Atl en utredninghamnar i ett läge där meningarna bryts mot varandra är dess bättre ingentingovanligt. Sedan måste utredningen samla sig Ombehovet av kontroll över internationella investeringar till förslag omriktlinjer. När dessa föreligger får vi värdera dem mot varandra och prövavilka förslag som kan vara värda alt föra vidare, sedan vi också hörtremissinstanserna. Del är en självklarhet. Det intressanta är att sin tystnad på den punkten vidgår all del dröjsmål som här har uppståttinte vållat någon skada, eftersom vi praktiskt tagel inle hafl någonutlandselablering under det här året. Sedan preciserade sininställning när del gäller protektionismen. är del så, att desvepande formuleringar som används från socialdemokratisk sida i den nyprotektionistiskavåg som man lanserat faktiskt är av den arten att vi kan frukta alt vårtrovärdighet när det gäller att hävda vår traditionella frihandelslinje kankomma att ifrågasättas. Jag skulle vilja be , som på den här punktentydligen har samma uppfattning som jag, alt se till atl man tar argumenteringenmed en viss försiktighet. Det kan annars bli dyrköpta erfarenheter försvenskindustri. har ju från sitt tidigare ämbete egna erfarenheter avdetta. () kortgenmäle: Jag vill inte driva den här debatten i del oändliga. Ett av skälen tillatt jag ändå måste begära ordet för alt säga några få ord är attindustriministern hela liden försöker kamma in mig på sin sida. Låt oss betonaenigheten så långt en sådan flnns, men också framhålla skiljaktighelerna därsådana finns. Detär ingalunda så att jag kan vara ense med industriministern när det gäller deutredningsdirektiv som har skrivit och som innebären nedrustningav valutalagstiflningen och valutakontrollen. Om de tankar som ligger bakomdirektiven fullföljs innebär det all vi tappar greppet över de svenskainvesteringarna utomlands. Jag hoppas all skall tala sin kollegaGösta till rätta, så alt utredningen kan komma fram till ett bättreresultat än del som direktiven lyder pä. Delär ingalunda så att jag är ense med industriministern om att uppskovet med denEckerbergska utredningen är motiverat. Utredningen var nästan färdig med sittarbete då man satte in nya ledamöter - politiker med anknytning tillmoderaterna och - och kastade om majoritetsförhållandena,splittrade upp diskussionerna och hamnade i en hopplös situation. Det hadevarit mer praktiskt all låta utredningen avge sitt betänkande. Sedan kunderegeringen ha kompletterat det bäst den velat eller ändrat förslagen efterremissbehandlingen. Det var onödigt att hantera saken på delta sätt. Industriministernpåslår atl jag - om inte annat så genom min tystnad - menar att ingen skada harskett. Det är en förhastad slutsats. Jag tror atl det här långa dröjsmålet ärtill skada. Det är inte bara fråga om kontrollen över utländska nyetableringari - vi är överens om att dessa f n, inle är så många. Det är också enfråga om vilken kontroll vi skall ha över utländska företag som redan ärverksamma i . Det är inte så särskilt länge sedan ett förelag höll påatt sätta både och fullständigt påhasorna. Företaget tillverkade kassaapparater här, men man ville dra sigtillbaka och tillverka dem i en annan del av världen, där arbetskostnaderna varlägre. Nog finns det skäl även för att möjligt skärpauppsikten över och kontrollen av de utländska företagen i . Närdel gäller den stora frågan om protektionism eller inle, så tror jag inte altvi skall den driva debatten här - och framför allt inte en debatt om hur andradebatterar. Industriministern vet mycket väl var socialdemokratin står. Ni ärlika medvetna som vi om att är ett litet land som behöver hela världensom marknad, atl vi har tjänat och tjänar mycket på frihandel som princip ochalt vi därför är motståndare lill protektionism. Men det kan inte hjälpas alldenna accept av frihandel från vår sida alltid har varit villkorlig i denmeningen all frihandel är bra om man också klarar de sociala problem som kanvara förknippade därmed. Under förutsättning all man kan garantera människorsysselsättning och trygghet och att man har en rimlig regional balans i landetär frihandel bra. Det är när attackerna mot sysselsättningen blir för jobbigaoch när de attackerna beror på all vissa länder - länder med oerhört dåligalöner, oerhört dålig arbetsmiljö - missbrukar frihandel, producerar tillunderkostnader och hotar en svensk näring, exempelvis lekoindustrin, som manmåste sätta sig ner och fundera över dessa problem. Del lär inte heller herrÅsling komma ifrån. Ombehovet av kontroll över internationella investeringar BO (): Den interpellation som förre handelsministern har riktatlill industriminister om bl. a. multinationella företag och som harbesvarats är verkligen ett märkligt dokument från både principiella ochsakliga synpunkter. Visserligen har industriministern besvarat en del frågormen han har av naturliga skäl avstått från att närmare analysera inlerpellationensformuleringar. Jag skall därför ägna mig något åt det. CarlLidbom hävdar inledningsvis alt en utredning fick i uppgift alt, somhan formulerade det, "utreda frågan om en heltäckandekoncessionslagstiftning för utländska förelag i ". Då det var CarlLidbom själv som utformade direktiven för utredningen borde han veta vad hantalar om. I själva verket sade direktiven emellertid inle alls detta. Manpekade på vissa problem som ullandsägda förelag kunde ge upphov till och framhöllatt sådana problem kunde lösas antingen med koncessionslagsliftning eller medandra åtgärder och att utredningen skulle granska alla sådana metoder. CarlLidbom var sålunda på den liden, får man förmoda, inle alls övertygad om att enkoncessionslagsliftning var del enda saliggörande. Mot den bakgrunden är del såmyckel underligare atl den enda konkret formulerade frågan i interpellationenfått den provocerande lydelsen: "När tänker regeringen lägga fram förslagom koncessionslagsliftning beträffande utländska förelag och deras verksamheti ?" Formuleringen påminner något om den gamla skäml- Ombehovet av kontroll över internationella investeringar frågan: Har du slutat allslå din hustru?