prot · G109102 · 1977-12-31 00:00:00 — I fjolväckte jag en motion om att vissa funktioner i kammaren borde överföras tillöppna utskottssammanträden, en motion som vederbörligen avslogs. Ändå kan vi jukonstatera att det faktiskt är ett slags öppna utskottssammanträden som vi harhär i kammaren. Under den här punkten ser jag idel kolleger från konstitutionsutskottetpå talarlistan. får vi höra ledamöter från jordbruksutskottet,lagutskottet och andra utskott. Den fråga som man då kan ställa och som jagskulle vilja be de närvarande riksdagskollegerna fundera någol över är om del ärsärskilt vettigt att föra dessa gruppsamtal i en huvudsakligen tom kammare.Kanske skulle det kännas mer meningsfullt att välja en något mindre lokal - attlåta utskotten debattera inför öppen ridå och därefter ge kammaren tillfälleall ta ställning till utskottens betänkanden utan diskussion. Jag säger inteatt detta är en problemfri lösning, men den förtjänar åtminstone att övervägas. Tvåav de motioner om förändringar i arbetsformer som väckts vid åretsriksmöte förklaras av utskottet vara besvarade med att samma slags frågor kanaktualiseras i den s. k. översynsulredningen. Jag vill gärna sluta med attbetona att vi har stora förväntningar pä den utredningen.Författ-ningsulredningen och grundlagberedningen gick ju med ganska lätt handöver arbetsformer. Man förklarade att vidare reformer på det områdetborde bero intill dess att det hade vunnits en del erfarenheter av del nyaenkammarsyslemei. har vi tillräcklig distans för att på allvar ta itu medjust den här dimensionen av den stora förfatlningsreformen. Jag utgår därförfrän att översynsutredningen tar ett rejält spadtag och inie nöjer sig med smådelaljjusteringar i riksdagsordningen. Just , när vi står inför enåternyttning till , är del den rätta liden att fundera noga överhur skall fungera i framtidens samhälle', ett samhälle som i väldigtmånga avseenden skiljer sig från del där de nuvarande arbetsformerna växtefram. Jagber att få yrka bifall till KU:s betänkande på punkterna 1,2,4 och 5 och tillreservationen vid punkten 3. BERTILFISKESJÖ (c): 1del nu aktuella KU-belänkandet behandlas, som framgått av de tidigare inläggeni debatten, en rad motioner om arbetet i . Utskottet avstyrkermotionerna eller anser dem besvarade med hänvisning till den sittandeutredningen om arbetsformer. Flera av de frågor som tas upp imotionerna är nämligen aktualiserade i utredningen, och en del avdem har utredningen redan grubblat en hel del över. Utskottet är enigt på alla punkter utom en,nämligen den om offentliga utskottsutfrågningar. En moderat och en folkpartisti utskottet har i en reservation föreslagit att skall antaen ändring i riksdagsordningen för att möjliggöra offentligautskottsulfrågningar. och har yrkat bifalltill reservationen. Nuär det på det sättet att även den här frågan har aktualiserats inom utredningenom arbetsformer och står upptagen på den lista över ärenden somutredningen har att gå igenom. Ulskottsmajoriteten hänvisar till delta ochanser således att bör vänta med ett ställningstagande tills vi får sevad utredningen kan komma fram till. Det tillhör rutinen i riksdagenatt vi inte föregriper en utredning, men eftersom och DanielTarschys har argumenterat i sak och yrkat bifall till reservationen vill ocksåjag göra några kommentarer i sak. Del finns naturligtvis skäl som talar föröppna utskottsutfrågningar. Det har framgått av de anföranden vi har hört mendet finns också skäl som talar emot, och jag vill för min del säga att jagfortfarande - vi har diskuterat den här frågan i kammaren -ärtveksam till förslaget som sådant. Det är jag av olika skäl. Om det blevvanligt med utskottsutfrågningar skulle det innebära en betydande ökning av dentid som går åt för att bereda ärendena. Det skulle i sin tur kräva enomläggning av riksdagsarbetet även i övrigt. Det är t. ex. inte säkert att viskulle kunna ha kvar kravet på att alla frågor som väckts skall beredas ochbehandlas i eller att vi skulle kunna ha kvar den fria förslagsrättsom vi av tradition har i den svenska . Reservanternas förslag att enminoritet skulle ha rätt att begära offentliga utfrågningar skulle, om detville sig illa, kunna användas som ett medel att medvetet förhala beslut. Utskottsarbetel,som är inriktat på en noggrann sakbehandling av ärendena, skulle onekligenfå en annan karaktär Jag är inte alls säker på all vi skulle fö ut så mycket avoffentliga utfrågningar som vi nu får av de utfrågningar som vi regelmässigthar i utskotten. Utfrågningarna skulle, såväl förutskottsledamöiernasoni för deutfrågade, bli mer av en uppvisning för en större publik. Dessutomär det så all del av sekretesskäl skulle vara svårt att ha offentligautfrågningar i många frågor av intresse. T. ex. i konstitutionsutskoltel får viofta vid utfrågningar del av uppgifter som är av betydelse för bedömningen aven fråga men som vi inte får föra vidare. ITidningskrönikan refererades bl. a. en ledarkommenlar iEskilsiuna-Kuriren, där man med hänvisning till den utfrågningkonstitu-tionsutskottel i går hade med ekonomiminister frågade:Varför skall utfrågningar ske bakom slängda dörrar? Justdet exemplet visar på svagheterna i förslaget. Det var faktiskt på del sättetatt ekonomiministern under den utfrågningen gav utskottets ledamöter en heldel upplysningar som var sekretessbelagda. Om utfrågningen varit offentlig,skulle ekonomiministern ha fån disponera sill anförande och sina svar påfrågorna på ett sådant sätt att han uteslutit de delar som varsekretessbelagda. Därmed skulle hela utfrågningen ha blivit av betydligt mindreintresse för utskottets ledamöter. Riksdagensarbetsformer m. m. 4 protokoll 1977/78:101-103 Riksdagensarbetsformer m. m. En sådan utfrågning skulle också ha haft ettbegränsat intresse för allmänheten. Den diskussionen skulle ha fått ungefärsamma karaktär som en interpellationsdebatt eller en allmän debatt här ikammaren. Över huvud taget tror jag alt mycket av den karaktär av förtroligmeddelelse som utskottsutfrägningarna nu har skulle komma att försvinna vidoffentliga utskottsulfrågningar, vilket jag tycker skulle vara till skada. Därmedhar jag alltså sagt att det finns en hel del skäl som talar emot förslaget.Utredningen har möjligheteratt pröva dem och väga skälen för och emot; sedanfår vi se vad som blir resultatet av denna avvägning. Enannan fråga som varit föremål för behandling i utskottet och som redovisas ibelänkandet är frågan om utskottsrepresentationen. Vi har haft all behandla enmotion kommunisterna. har yrkat bifalltill den. Han klagade i sitt inlägg över att utskottet inte tillstyrkt den. Iklämmen yrkas att "beslutar att utredningen om översyn avriksdagens arbetsformer ges i uppdrag att framlägga förslag tilländringar eller tillägg i riksdagsordningen med innebörden att alla i riksdagenrepresenterade partier skall ha rätt att delta i utskottsarbetet". Denhär klämmen är litet märklig av det skälet att motionärerna inkl. NilsBerndtson mycket väl vet att den här frågan är föremål för beredning iutredningen om arbetsformer och att vi i den utredningen redan hargrubblat över olika tänkbara och otänkbara lösningar på det problem som tas uppi motionen. Det är alltså i och för sig ett ganska onödigt yrkande som NilsBerndtson har ställt. I utredningen är vpk representerat med sin partiledareLars . När han har förhinder brukar få rycka in. Det äralltså en kvalificerad representation från vpk:s sida, och partiet har allamöjligheter att i utredningen driva de ståndpunkter som man tycker är riktiga. Dethar i tidigare inlägg som gjorts i denna fråga, inte minst i debatterna förepåsk, varit litet tröttsamt att höra på de upprepade lamentationerna från vpk:ssida över alt vpk av olika skäl inte har ordinarie platser i utskotten. Man harvalt att framställa det som om det är den nuvarande regeringsmajoritetens felatt vpk saknar ordinarie utskottsplatser. Det är inte på det sättet, det vetalla som kan denna fråga. Orsaken är i stället alt vpk inte har kunnat nå någonhållbar uppgörelse med de övriga socialistiska bröderna och systrarna inomoppositionen. Om ni inom vpk känner indignation, se då åtminstone till all niadresserar den indignationen rätt! vill jag genast tillägga att NilsBerndtsons anförande på ett föredömligt sätt skilde sig från tidigareinlägg-han riktade i huvudsak sin kritik mot socialdemokraterna, och det är därden hör hemma. Ävensocialdemokraterna försöker krypa bakom ryggen på regeringsmajoriteten i dennafråga. Det framgår bl. a. av en artikel av i Dagens Nyheterden . Jag skall be att få citera följande ur den artikeln: "Underenkammarriksdagens första perioder träffades överenskommelser om att vpk skullefå representation i utskott. Vi socialdemokrater var beredda att fortsätta påsamma sätt efter valutgången , men detta ville inte de borgeriigapartierna gå med på. Eftersom de borgerliga efter 1976 har majoritet iriksdagen kunde inte vi tvinga fram en uppgörelse om vpk:s representation." Detär ju en helt felaktig beskrivning av vad som har förekommit i denna fråga. Dennuvarande regeringsmajoriteten har den representation i utskotten somtillkommer den. Man kan väl säga att läget är det, att så längesocialdemokraterna för sitt regeringsinnehav var beroende av vpk:s röststöd iriksdagen klarade de av att genom överenskommelser lösa frågan om vpk:sutskottsrepresenlation. Men när valet ändrade regeringsinnehavet hadesocialdemokraterna tydligen inte längre något intresse av all träffa sådanaöverenskommelser. Dennuvarande majoriteten har inte rest några hinder mot en representation förvpk, men vi kan inte inse att den representationen skall gå ut över de platsersom vi rättmätigt disponerar i de olika utskotten. Dethar varit många olika turer i denna fråga, och jag vill inte påstå att jagkänner till alla detaljer, eftersom jag inte har deltagit i samtligaförhandlingar. Med vår medverkan uppnåddes emellertid en överenskommelse om attvpk skulle få suppleant platser i utskotten. Såvitt jag förstått det hela vartanken att socialdemokraterna när ett utskott behandlade frågor som vpkengagerat sig i skulle lämna en plats vid bordet till vpk-suppleanten. På detsättet skulle vpk:s representanter få möjligheter att argumentera för sinaförslag och även avge reservationer, om de så önskade. Det fanns tydligen enöverenskommelse om att man skulle ha det på det här sättet, men efterytteriigare överiäggningar inom socialdemokratin gick man tydligen ifrån denhär överenskommelsen. Men i detta avseende känner jag inte till detaljerna, ochjag tycker att detta är en affär mellan vpk och socialdemokraterna. Ni får väli den följande debatten göra upp i den här frågan. Men skyll inte på oss! Jagför min del beklagar - och det har sagts tidigare från majoritetens sida -attvpk inte har utskottsrepresenlation. Det skulle onekligen, som , i vissa avseenden underiätta arbetet i . Det kan också urallmänna synpunkter anses rimligt att vpk är representerat. Nuär det emellertid inte så lätt som man vill framställa det i den mera ytligadebatten - med eller utan munkavel - att klara den här frågan. Det finns enligtmin mening vissa krav som måste tillgodoses vid en reglering av utskottenssammansättning. Det måste i riksdagsordningen finnas regler som klargör hur detskall gå till när man inte lyckas uppnå en överenskommelse. Vidare krävs detatt reglerna är sådana att de kan tillämpas i alla lägen - de kan inteskräddarsys för en tillfällig situation. Reglerna måste också vara sådana attde tillförsäkrar majoriteten i kammaren majoritet i utskotten. En ordning somgör att majoritetens uppfattningar måste redovisas reservationsvis är synnerligenopraktisk. Det skulle inte underiätta kammarbehandlingen. Jag vill också påståatt det skulle kunna försvåra rättstillämpningen, eftersom motivskrivningarna iutskottsbetänkandena är en rättskälla för de myndigheter som skall tillämpa delagar som stiftar. Det skulle bli besvärligare om man tvingades letaefter motiven i olika reservationer. Reglerna måste vidare varasådana att de anger hur varje utskott skall vara Riksdagensarbetsformer m. m. Riksdagensarbetsformer m. m. sammansatt,om man inte kan träffa någon överenskommelse. Det går således inte att fördelautskottsplatserna ur en för alla utskott gemensam pott. På något sätt måste mannämligen ange i vilka utskott ett parti som inte kan få representation i allautskott skall vara representerat. Vidareanser jag att antalet ledamöter i utskotten inte kan vara särskilt mycketstörre än . Det måste nämligen finnas en del suppleanter som kan träda in närde ordinarie ledamöterna har förhinder. En och samma riksdagsledamot kan integäma vara ordinarie ledamot i mer än ett utskott, eftersom utskotten avpraktiska skäl i huvudsak måste sammanträda . Somframgår av de olika förslag som vi diskuterat i utredningen är det rättbesvärligt att hitta en ordning som gör det möjligt att kombinera de härönskemålen med bestämmelser som garanterar små partier utskottsrepresentationi alla lägen. Det enklaste vore för den skull att - det har varit minförhoppning - socialdemokrater och kommunister kunde träffa en överenskommelsesom ger även kommunisterna utskottsrepresentation. Det skulle ur mångasynpunkter vara den rimligaste lösningen. har utredningen fortfarande denhär frågan pä sin agenda, och vi för väl se om den kan komma med några genialaförslag till lösningar. Vpk har ju möjlighet att bidra med konstruktivaförslag, om man nu kan komma på sådana. Delskulle i och för sig vara intressant att något beröra de mera allmännasynpunkter på arbete som har aktualiserats i en del av de motionersom utskottsbetänkandel behandlar och som berörts av framför allt DanielTarschys i hans anförande. Jag har tagit upp dessa frågor här iriksdagen, både i motioner och i inlägg i kammaren. Jag kan hänvisa tilldebatterna och , då jag redovisade långtgåendeförslag till omläggning av riksdagsarbetet. Demera radikala förslagen har inte vunnit någon allmän resonans. Jag tror dockalt det inom kammaren börjar mogna fram en opinion som gör att jag kan haanledning att återkomma med mina förslag. Enligt min mening kan vi kanske inågon mån fä bättre arbetsförhållanden genom begränsade partiella reformer avdet slag som vi faktiskt successivt har genomfört, bl. a. på grundval avförslag från den av mig omnämnda utredningen om riksdagensarbetsformer. Men jag har den bestämda uppfattningen att vi inte får någonverkligt rationell ordning på riksdagsarbetel om vi inte drar ut konsekvensernaav den omläggning av riksdagsäret som vi har genomfört. Vad som behövs är alltsåatt vi startar med budgeten och en allmän motionstid pä hösten och klarar avhuvudparten av budgetarbetet då. Därefter kan vi ägna våren åtlagstiftningsfrågor av olika slag. Med en sådan ordning skulle det vara möjligtalt fastställa ett schema för arbete under hela . Vi skullekunna fullfölja den tanke som jag utvecklat i en motion omåterkommande perioder med uppehåll för ledamöterna under för att ökaderas möjligheter att upprätthälla de viktiga kontakterna med hemorten, medorganisationer, partimedlemmar och väljare, dvs. den allmänna medborgarkontaktsom bl. a. efteriyste. Jag tror det blir anledning att återkomma med dessaförslag. Vill vi verkligen ha en rationell ordning på riksdagsarbetet, tror jagalt vi får bestämma oss för att gä i den riktning som jag tidigarehar angett. Med det anförda ber jag att få yrka bifall till utskottets förslag påalla punkter. ANDERSBJÖRCK (m) kort genmäle: åberopade översynsulredningen beträffande riksdagensarbetsformer och menade att det i denna kammare är rutin att inte ta itu medfrågor som är föremål för utredning. Ja, det är tyvärr rutin -jag understrykerrutin - att alltför ofta skjutsa iväg frågor till utredningar, inte därför tror att utredningarna skall göra något åt frågorna eller lösa problemenutan därför att det är ett bekvämt sätt att få frågorna skjutna till en myckelavlägsen framtid. är själv ledamot av den. Såvitt mig ärbekant har utredningen under det år som gått över huvud taget inte en gångtittat på den fråga som utskottet skickade till den , nämligen fråganom offentliga utskottsulfrågningar. Och jag har uppfatlat saken så- men herrFiskesjö må gärna rätta mig om jag har fel -att utredningen inte heller harnågra planer på att ta upp denna fråga. Det är, herr talman, orsaken till altvi reservanter sagt att vi nu vill försöka bringa denna fråga till någon formav ställningstagande i kammaren. Vi tror inte alt det är en framkomlig väg attgå via översynsutredningen. Jagvill till också säga att även frågan om riksdagsledamöternasarbetssituation ligger hos översynsutredningen. Vi skickar nu dit. Det kan vi naturligtvis göra till den verkan det hava kan. Jag sadei mitt inledningsanförande att vi, om ingenting händer-och jag är rädd för attdel inte händer särskilt mycket konkret - bör pröva andra former änöversynsutredningen. Om vi nu tycker att en del förslag är felaktiga i t. ex.Olle motion, lät oss dä säga delta och låt oss avslå de förslagen.Men lät inte utreda denna fråga hur som helst. Del drar bara löje övervåra arbetsmetoder att utreda på det sättet. Jaghoppas emellertid, herr talman, att översynsutredningen verkligen sakbehandlardessa frågor. Om den nu har anledning att tillstyrka en del av förslagen, låtoss då få utredningens ställningstagande på kammarens bord så snart sommöjligt. Del skulle rensa luften i en hel del avseenden och förhindra sådanahär debatter, som tar upp kammarens tid år . Riksdagensarbetsformer m. m. (vpk) kortgenmäle: Jag skall på pluskonto notera all han ändå lar upp ensakdebatt om problemet att ett parti hälls utanför utskotten. Detla plushindrar dock inte att jag måsle konstatera alt haren felsyn ivissa väsentliga frågor. Nogmåste det väl ändå vara en brist all det inte finns regler för hur utskottenskall sammansättas. Del kan inte vara en fråga enbart för Riksdagensarbetsformer m. m. socialdemokraterna ochvpk, vilket gör gällande. Vad som måsle till är bestämdaregler för hur utskott skall sammansättas. Vi har klara regler förhur valberedningen skall sammansättas men inte för sammansättningen av deutskott till vilka valberedningen har all föreslå ledamöter. Något liknande somför valberedningen borde gälla också för utskotten. HerrFiskesjö tyckte att vpk-motionen hade en märklig kläm. Jag vill bara erinra omatt uttrycket "alla i representerade partier" faktisktanvändes av konsiilutionsulskotlel i skrivningen . Om antyder all motionen skulle täcka in något annat än partier som klarat4-procentsspärren, så förvånar det mig, i synnerhet som motionens motivlextklart anger all det är just detta som åsyftas. Om utskottet hade velat biträdamotionen, hade det naturiigtvis funnits möjligheter att markera vad man i såfall avser med partier. Jagnoterar tacksamt att säger att kommunisternahar en kvalificerad representation i utredningen om arbetsformer,men det räcker ju inte om inte viljan finns hos övriga partier all fö tillstånd en lösning. Och jag vill nog säga ändå, även om vi haft mångadiskussioner, alt i denna utredning har uppenbarligen från socialdemokratiskthåll gjorts allvarliga ansträngningar för att i första hand hitta enprovisorisk lösning men alt detla har saboterats från borgerligt håll. Del trorjag all också kan erinra sig, om han funderar på hur olikaledamöter har radat upp invändningar, exempelvis mot förslaget om yttranderättför suppleanterna. Omnu själv inte anser all han har agerat på ett sådant sätt, såfinns det ju andra inom det borgeriiga lägret. Folkparlirepresentanten har varit en av dem som rest invändningar i både det ena och del andraavseendet. Det brukade sägas från borgeriigt håll i valrörelsen alt om viljanfinns kan man uträtta både det ena och del andra, men när det gäller alt lösafrågan om representationen i utskotten finns tydligen inte viljan hos alla, förannars hade man kunnat lösa den . () kortgenmäle: uttryckte tvivel om vad utredningen kan uträtta ochklagade över all den inte har åstadkommil någol när det gäller öppnaulskottsutfrågningar. Jag vill bara erinra om att även moderatasamlingspartiet har en kvalificerad representation i utredningen. Vederbörandeledamot är naturiigtvis oförhindrad alt framföra vilka önskemål som helst. AndersBjörck berörde motionen av m. fl. och menade alt vi nu bordediskutera den. Jag hade tänkt vänta med det tills jag fått höra vad OlleSvensson själv har att säga med anledning av motionen, och jag ber att fååterkomma om det finns anledning till del. Vad man kan notera på den härpunkten är dock alt utskottet i sitt ställningstagande till den motionen, som ioch för sig är en fyrparlimolion, är helt enhälligt. Inte ens haranmält någon avvikande mening. kom med ett märkligt påstående. Hansade alt det inte finns regler för hur utskotten skall vara sammansatta. Jagrekommenderar att läsa 7 kap. i vår riksdagsordning. Där finnsreglerna angivna. Vidaresade alt de borgeriiga representanterna i utredningen skulle hasaboterat möjligheten att åstadkomma en provisorisk lösning på den fråga somligger om hjärtat. Till del skulle jag vilja säga all om viskall införa bestämmelser i riksdagsordningen, så måste de vara av denkaraktären att de kan tillämpas i alla lägen. Del måsle alltså vara fullgodaförslag som vi genomför i i del här avseendet. Något sådant förslaghar vi i utredningen, trots ett betydande arbete med frågan, inte lyckatsframbringa. Och jag måste säga till att från vpk:s sida, där manju har ett speciellt intresse i den här frågan, har minsann inte någol somhelst konstruktivt förslag presenterats. Riksdagensarbetsformer m. m. ANDERSBJÖRCK (m) kort genmäle: Ja, del är förvisso så alt ledamöterna av översynsutredningen i höggrad är kvalificerade - kanske t. o. m. så kvalificerade att de har en hel delandra uppgifter, vilket måhända har gjort att utredningsarbetet har dragit utpå liden. Jag hoppas emellertid att man kan ta itu med frågan omriksdagsledamöternas arbetssituation, och vi har ju heller inga delade meningarom alt översynsutredningen skall syssla med den frågan. Vi har möjligen litetolika uppfattning om arbetstakten, men jag förmodar att det är en sak som kanlösas pä tillfredsställande sätt. Får jag sedan säga till att fråganom de offentliga utskoilsutfrågningarna borde kunna av relativt snabbt.Det behövs inte så förfärligt mycket utredningar för det, eftersom det justinte är någon ny fråga för kammarens ledamöter. Den har varit föremål förbehandling här i gång på gång. Om jag inte minns fel aktualiseradesden i en motion , och på den motionen stod dånamn som och - alltså ingalunda några förkammarens ledamöter okända personer. Och det har viskats till mig all ocksåherr Fiskesjö har ett ungdomligt förfiuiei i frågan. (vpk) kortgenmäle: Om menar att regeln skall vara all ett partisrepresentation i utskotten skall vara beroende av ett annat partis mer ellermindregodavilja, sä mäsiejag säga att det är djupt otillfredsställande. Och jagförmodar att det är delta otillfredsställande förhållande som gör all översynsutredningenägnar stor uppmärksamhet åt och gör stora ansträngningar för att försöka hittaen lösning som innebär klara regler som säger att alla partier som har klaratvalordningen också blir representerade i utskotten. I andra sammanhang har judelta uttalats som önskvärt. Vad jag sagt är bl. a. att motsvarande regler somfinns för valberedningens sammansättning borde finnas även för utskotten. Mendet gör det inte . Och för valberedningen är det fastslaget att varje partisom placerats i genom att klara 4- Riksdagensarbetsformer m. m. procentsspärrenockså skall vara representerat. Sedantycker jag att de formellt sakliga invändningar som av och till dras fram omatt man måste ha en lösning som inte rubbar majoritetsförhållandena inte ärsärskilt hållbara. För vad är ett riksdagsutskott? Jo, del är ettberedningsorgan för olika frågor som skall behandlas i . Och måstedet också vara rimligt att alla partier som är verksamma i får deltai det beredningsarbetet.