prot · G109155 · 1977-12-31 00:00:00 — Efter konstaterande all människorna är som de är ochvärlden är som den är och mitt tillägg nu all socialdemokraterna är som de är,behöver vi kanske inte fortsätta längre. Men jag vill tacka för ett vänligtord. Det är inte så ofta som och hans partivänner lalar om migmed uttrycken hopp, tro och förtröstan. Jag brukar få höra talas om missnöjeoch svartmålning. Jag lackar så hjärtligt för de vänliga orden! GUNNARSTRÄNG (s): Herrlalman!Föratt ingel missförstånd skall råda vill jag säga alt de vackra orden är helthänförliga till den fråga vi diskuterar . EkonomiministernGÖSTA ; Aldrig får man vara rikligl glad, herr talman! Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemslällan, dels reservationen avKjell-Olof m. fl. i moisvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Densom vill atl kammaren bifaller finansutskottets hemslällan i betänkandet nr 37mom. I-IO röslar ja, den det ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Kjell-OlofFeldt begärde rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparat. Dennaomröslning gav följande resultat: Ja- 150 Nej - 136 Propositionergavs på bifall till dels ulskottels hemslällan, dels reservationen avKjell-Olof m. fi. i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärlvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 37mom. 11 röslar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen av m. fi. i motsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-proposilionen. Då begärde rösträkningverkslälldes votering med omröstningsapparal. Denna omröslning gav följanderesultat: Proposilionergavs på bifall till dels ulskottels hemslällan, dels reservalionen avKjell-Olof m. fl. i moisvarande del, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärl voteringupplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller finansutskollels hemställan i betänkandet nr 37mom. 12 röslar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Kjell-OlofFeldt begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 150 Nej - 138 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställi. 4Riksdagens prolokoll 1977/78:155-156 Hyresförhandlingslag,m. §5 Hyresförhandlingslag, m. m. Föredrogs civilulskoltets belänkande 1977/78:32 medanledning av propositionen 1977/78:175 med förslag till hyresförhandlingslagm.m. Regeringen hade i proposilionen 1977/78:175 underåberopande av utdrag ur regeringsprotokollel för justilieärenden och lagrådetsprotokoll föreslagit att anta förslag till 1. hyresförhandlingslag, 2. lag om ändring i jordabalken, 3. lagom ändring i lagen (1973:188)om arrendenämnder och hyresnämnder, 4. lag om ändring i lagen(1974:1082) om bostadsdomstol, 5. lagom ändring i lagen(1973:189) med särskilda hyresbestämmelser för vissa orter, 6. lag om ändring ibostadsrättslagen (1971:479), 7. lag om ändring i bostadssaneringslagen(1973:531), 8. lag om ändring i lagen(1974:1080) om avveckling av hyresregleringen. Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "Ipropositionen läggs fram förslag lill hyresförhandlingslag. Den föreslagnalagen anger i vilka former och under vilka förulsättningar kollektivahyresförhandlingar rörande bostadslägenheter får bedrivas. Lagen innehållerockså regler om förhandlingsöverenskommelsers rättsverkningar och om denenskilde hyresgästens slällning inom ett kollektivt förhandlingssystem. Förhandlingarenligt lagen kan avse etl eller flera hus och bedrivs mellan å ena sidanhyresvärden och hans organisation och å andra sidan organisation avhyresgäster. Förhandlingarna grundas påen skriftlig förhandlingsordning, somnormall avses komma lill stånd genom avtal mellan de förhandlande parterna. Omavtal inte kan träffas, skall hyresnämnden på begäran av hyresgästorganisationeller hyresvärd kunna besluta om införande av förhandlingsordning. I fråga omhyresgästorganisations rätt att erhålla förhandlingsordning uppställs ingaandra villkor än att del bör vara en förening som åtnjuter förtroende bland deberörda hyresgästerna och som har förulsättningar för att kunna tillvarataderas intressen. Deförhandlande parterna skall kunna påkalla förhandling angående samtligaboendeförhållanden som berör hyresgästerna gemensamt. När det gäller hyranföreslås regler om s. k. primär förhandlingsskyldighet för hyresvärden.Reglerna innebär att hyresvärd, som är bunden av förhandlingsordning, ärskyldig all påkalla förhandling med hyresgästorganisationen när han vill höjahyran. Förhandlingsöverenskommelseom hyran m. m. blir bindande för de enskilda hyresgästerna bara underförutsättning alt en s. k. förhandlings- klausulhar tagits in i hyreskontrakten. En sådan klausul innebär all överenskommelsersom träffas vid de kollektiva förhandlingarna blir gällande för hyresgästen.Motsätter sig hyresgäst att förhandlingsklausul tas in i hyresavtalet elleranser han atl en befintlig klausul bör slopas, kan han får frågan om klausulensinförande eller slopande prövad av hyresnämnden. En hyresgäst får på det sättetmöjlighet lill utträde ur det kollekliva förhandlingssystemet. Omen hyresgäst inte är nöjd med vad som för hans del har beslämts genom enförhandlingsöverenskommelse, skall han utan uppsägning av hyresavtalet kunnaansöka hos hyresnämnden om prövning av överenskommelsen i den delen. Deförhandlande parterna får enligt förslagel rält alt bestämma atl i hyran församlliga lägenheter skall ingå visst belopp som utgör ersättning tillhyresgästorganisationen för dess förhandlingsarbete. Av förhandlingsöverenskommelsenskall framgå hur slor del av hyran som utgör ersättning av detla slag.Hyresgästen får möjlighet alt hos hyresnämnden begära prövning av ersättningensskälighet. Omen kollektiv förhandling skulle stranda, får hyresvärd och hyresgäst räll altutan uppsägning av hyresavtalet vända sig lill hyresnämnden och begära ändringav hyresvillkoren i den del som förhandlingen har avsett. beslutkommer i princip atl böOa tillämpas efter del all ansökan gjordeshos nämnden. Enligtden s. k. avvecklingslagen gäller f n. alt hyrorna för vissa lidigarehyresreglerade lägenheter kan anpassas lill en friare hyresmarknad medbruksvärdehyra som löper ul den 30 september 1978.1propositionen föreslås all avvecklingsperioden förlängs t. o. m.den 31 december1978. Ipropositionen läggs också fram förslag till åtgärder mol den s. k. svartahandeln med bostadslägenheter. a. ändras straffbestämmelserna om uthyrningmot vederlag, så att en särskild straffskala införs förgrova brott. Inormalfallet skall straffet vara böter eller fängelse . Ärbrottet grovt, t. ex. därför att det har ulgiort led i en yrkesmässigl bedrivenverksamhet, skärps straffet till fängelse i högst . Ipropositionen föreslås slutligen att socialnämnden alltid skall underrättasinnan vräkning får ske på grund av belalningsförsummelse. Den nya lagstiftningenföreslås träda i kraft ." Hyresförhandlingslag,m. Idetta sammanhang hade behandlats de/sde under allmänna motionstiden vid 1977/väckta motionerna 1977/78:281 av m.fl. (vpk), variföreslagits alt skulle uttala sig för etl införande avhyresstopp och hos regeringen hemställa om förslag om utvidgning avprisregleringslagen till atl omfatta även hyresområdet. HyresJÖrha ndlings-lag, m. m. 1977/78:1367 av (apk) och (apk), vari såvitt nu var i fråga föreslagits all ullalade sig föromedelbart hyresstopp (yrkandel 1), 1977/78:1368 av (apk) och (apk), vari föreslagits att hemställde hos regeringen om förslag tillsådana ändringar i bruksvärdessystemet-eventuellt framlade förslag lill nylagstiftning-.som i kombination med andra nödvändiga bostadspolitiska åtgärderledde till rimligare hyresnivåer och som uteslöt möjligheterna för privata fastighetsägareatt tillgodogöra sig omotiverade hyreshöjningar. 1977/78:1384av m. fl. (vpk), vari föreslagils att beslutade anta avmotionärerna föreslagen ändring i 12 kap. jordabalken (48 § hyreslagen),innebärande att hyresvärden inte fick begära hyra som översteg den som utgickför likvärdiga lägenheter och alt om han gjorde delta skulle den begärda hyrananses oskälig och sättas ned till skäligt belopp, delsde med anledning av propositionen väckta molionerna 1977/78:1943av Per m. fl. (s), vari hemställts 1. beträffandehyresförhandlingssystemet atl som sin mening gav regeringen tillkänna vad i motionen anförts, 2. beträffandehyresgästorganisations förhandlingskostnaderatl med avslag på det ipropositionen 1977/78:175 framlagda förslaget lill hyresförhandlingslag imotsvarande del skulle a. besluta all 20 §skulle utgå ur lagförslagel, b. anta22 § med den ändringen alt paragrafen skulle erhålla av motionä rerna föreslagen lydelse, innebärande att bestämmelserna om förhandlings- ersättning skulle utgå ur lagförslaget, c. besluta att 21-33 §§skulle erhålla numren 20-32 §§, 3. beträffandedet processuella förfarandet att med avslag på propositionen 1977/78:175 i motsvarande del skulle a. anta30 och 31 §§ i förslaget till hyresförhandlingslag med den ändringen all paragraferna skulle erhålla av molionärerna föreslagen lydelse, innebä rande att bestämmelsen om att hyresgästorganisation och fastighetsägaror ganisation ej skulle vara parter i hyresnämndsärende, vari upptogs fråga om förhandlingsordnings bestånd, borde utgå, b. anta17 § i förslaget lill lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder med den ändringen att paragrafen skulle erhålla av motionärerna föreslagen lydelse, innebärande införande av en föreskrift om att organisationerna intog partsställning i elt ärende, vari upptogs fråga om förhandlingsordnings bestånd, 4. belräffandeförfarandet när förhandlingar strandats samt beträffande ulvärdering av bruksvärdessyslemet alt som sin mening gav regeringen lill känna vad i motionen anförts om ulredning av frågorna. 1977/78:1944 av (apk) och (apk), vari föreslagits Nr 155 1. atl avslåproposilionen 1977/78:175 med förslag till hyresförhand- 29mai 1978 lingslag m. m., 2. alt godkänna de i moiionen anförda riktlinjernaför bostads- och HvresfÖrhandlingS- hyrespolitiken, / 1977/78:1945 av () och OskarLindkvist (s), vari hemställts all belräffande kooperativabostadsföretag skulle anta de i proposilionen 1977/78:175föreslagnaövergångsbeslämmelsernatill förslaget lill lag om ändring i jordabalken med denändringen att övergångsbestämmelserna skulle erhålla av motionärernaföreslagen lydelse, innebärande atl lagförslaget kompletterades med regler somgjorde det möjligt för kooperativa bostadsföretag att tillämpa avlalsklausulsom avvek från 19 a § hyreslagen i dess föreslagna nya lydelse, samt alt delborde anges atl äldre dispensbeslut behöll sin giltighet efter den nya lagensikraftträdande, och 1977/78:1946 av m. fl. (vpk), variföreslagits att skulle anta av motionärerna föreslagna ändringar i 2,20, 24 och 27 §§ i del i propositionen 1977/78:175 framlagda förslaget tillhyresförhandlingslag, innebärande delsbeträffande 2 § att hyresgästens personliga boendeförhållanden inte borde tillmätasbetydelse då del gällde frågan om införande eller bibehållande avförhandlingsklausul i hyresavtalet, delsbeträffande 20 § att belopp som avsåg ersättning för förhandlingsarbete inteskulle anses ulgöra del av hyran ulan betraktas som en från hyran friståendeavgift, delsbelräffande 24 § alt möjligheten lill retroaktiva hyreshöjningar slopades, dels beträffande 27 § atl endasl hyresvärden bordekunna ådömas skadeståndsskyldighei för det fall all hyresförhandling intebedrivits tillräckligt snabbi. Utskottet hemslällde 1 beträffande fråga om avslag på propositionen att skulle avslåmotionen 1977/78:1944, yrkandena 1 och 2, 2. beträffandehyresförhandlingssystemel all skulle avslå motionen 1977/78:1943, yrkandet1, 3. beträffande förhandlingsklausulm. m. att med avslag på motionen 1977/78:1946 i denna del skulle anta2, 24 och 27 §§ i del genom proposilionen 1977/78:175 framlagda förslagel lillhyresförhandlingslag, 4. belräffande hyresgästorganisationsförhandlingskostnader alt med avslag på moiionen 1977/78:1943,yrkandel 2, godkände vad ulskoitel hade anfört i denna del, 5.belräffande debitering av förhandlingsersältning att med avslag påmotionen 1977/78:1946, såvitt nu var i fråga, godkände vad utskottet hadeanfört i denna del. Hyresförhandlingslag,m. 6. beträffande ersättning för förhandlingsarbeteatt skulle anta 20 och 22 §§ i förslagel lill hyresförhandlingslag, 7. beträffande förfarandet närförhandlingar hade strandat och en utvärdering av bruksvärdesystemet attriksdagen med bifall till motionen 1977/78:1943, yrkandel 4, som sin mening gavregeringen lill känna vad ulskoitel hade anfört om ulredning av dessa frågor, 8. belräffande ändringar ibruksvärdesyslemel all skulle avslå motionen 1977/78:1368. 9. beträffande ändring avbruksvärdeparagrafen att skulle avslå moiionen 1977/78:1384, 10. beträffandeinförande av hyresstopp att skulle a. avslå motionen1977/78:281, b. avslå motionen1977/78:1367, yrkandet I, 11. beträffandedet processuella förfarandet atl med bifall lill motionen 1977/78:1943, yrkandet 3, skulle a. anta30 och 31 §§ i förslaget till hyresförhandlingslag med den ändringen att paragraferna skulle erhålla av ulskollel föreslagen lydelse, b. anta17 § i del genom propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder med den ändringen att paragrafen skulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse, 12. beträffande kooperativabostadsföretag alt med bifall till motionen 1977/78:1945 skulle antaövergångsbestämmelserna lill det genom propositionen framlagda förslaget lilllag om ändring i jordabalken med den ändringen all beslämmelserna skulleerhålla av utskoltei föreslagen lydelse, 13. belräffande övriga lagförslagalt skulle anta förslagel till hyresförhandlingslag i vad förslagetej omfattades av utskottets hemslällan under 3, 6 och 11, 14. att skulle antaförslaget till lag om ändring i jordabalken och förslaget lill lag om ändring ilagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder i vad förslagen ejomfaitades av utskottets hemslällan under 11 och 12, 15. alt skulle antaövriga genom proposilionen framlagda lagförslag. Följande fem reservationer hade avgivits av PerBérgfflärt; , , , ;och (samtliga s): 1. beträffande hyresförhandlingssystemet, varireservanterna anselt atl ulskottet under 2 bort hemslälla attriksdagen med bifall lill moiionen 1977/78:1943, yrkandel 1, gav regeringentill känna vad reservanterna anfört. 2.belräffande hyresgästorganisations förhandlingskostnader, vari reservanternaansett atl utskottet under 4 bort hemställa altriksdagen med bifall till motionen 1977/78:1943, yrkandel 2, godkände Nr155 vad reservanterna anfört idenna del, 3. belräffande debitering avförhandlingsersättning, vari reservanterna ansett - under förutsättning avbifall till reservationen nr 2 - alt ulskottels yttrande i viss del skulle haav reservanterna angiven lydelse, 4. belräffande ersättning förförhandlingsarbete, vari reservanterna ansett - under förutsättning av bifalltill reservalionerna nr 2 och 3 - alt utskottet under 6 borl hemslälla a. beslutaalt 20 § skulle utgå ur förslagel lill hyresförhandlingslag, b. anla22 § i förslagel till hyresförhandlingslag med den ändringen atl paragrafen skulle erhålla av reservanterna föreslagen lydelse, 5. beträffande övriga lagförslag, varireservanterna ansett - under förut sättning av bifall till reservationerna nr 2,3 och 4-att utskottet under 13bort hemställa a. anlaförslagel lill hyresförhandlingslag i vad förslagel ej omfattades av utskottets hemställan under 3, 6 och 11, b. beslulaatt 21-33 §§ i förslagel till hyresförhandlingslag skulle erhålla numren 20-32 §§. Hyresförhandlingslag,m. Med respekt för kammarens lidsplanering kommer jag inte atl utnyujahela den tid som annonserats för mitt anförande. Denproposition nu har atl ställning till innehåller en hel seriereformförslag, bl. - en hyresförhandlingslag som förförsta gången ger hyresgästorganisationer laglig rätt till förhandlingaromhyror och övriga boendeförhållanden, vilket stärker hyresgäsikollekiiveis ställning, - möjlighet för hyresgästerna altvälja vilken organisalion de vill skall förhandla för dem, - den enskildes slällning inomramen för del kollektiva förhandlingssystemet preciseras, - förlängning av avvecklingslagentill årets slut så atl ursprungliga intention med lagen kanförverkligas, - skärpla straff för svart handelmed hyreslägenheter samt - besikiningsskydd förhyresgäster då fastigheter omvandlas lill bostadsrättsföreningar. Närvi strävar efter all öka de boendes inflytande över sin bostad och dessnärmiljö är det självfallet mest angeläget alt öka inflytandet för dem som hardet minsta inflytandet -dagens hyresgäster. Del föreliggande förslaget ärettviktigt led i denna strävan, eftersom det innebär att hyresgästerna nu fårmedel för att driva de frågor som de finner angelägna. Hyresförhandlingslag,m. Lagen reglerar formerna för hur denna rättighetskall användas, men innehållet är givetvis en sak för parterna påhyresmarknaden. Underde senasle decennierna har ett omfallande frivilligt kollektivtförhandlingssystem växt fram. Frivilligheten har legat i atl det inte funnitsnågon legal möjlighel för hyresgästorganisationer alt tvinga fastighetsägaretill förhandlingsbordet. frivilliga syslem har betytt myckel för att geen stabilitet åt hyressätiningen, för att öka inflytandet förhyresgästkollekiivet och för alt hindra atl hyresnämnderna fått en alltför storbelastning. Delhar rån bred enighel om all det nu är dags alt reglera det kollektivaförhandlingssystemet i lag, dels på grund av de goda erfarenheterna från detfrivilliga systemet, dels på grund av den omfattning förhandlingsverksamhetenhar fått. Idet utredningsförslag som ligger lill grund för den föreliggande proposilionenrådde enighel om att den föreslagna lagen inte skulle innehålla monopol förnågon viss organisalion och om atl den enskildes räuigheter måsle bevakas inomramen för ell kollektivt system. I del föreliggande propositionsförslagelgjordes preciseringar på dessa punkter så all målet kunde uppnås. Det glädermig all dessa preciseringar i slort har fått stöd i utskottet. Visskrilik har dock i den allmänna debatten riktats mol förslaget. Kritiken har -märkligl nog - i huvudsak gälll just den princip som alla förklarar sig varaanhängare av, nämligen frånvaron av monopol för . Detparadoxala, all angreppen riktar sig mol någol som även kritikerna säger sigvara för, är dock bara skenbart. Kritikerna är anhängare av elt faktisktmonopol men vill inte att det uttryckligen skall slå i lagen. De menar dock altlagen skall utformas så att ett monopol de facto accepteras. Proposilionenutgår från en hell annan syn på föreningsfriheten. Det är inte siatens sak allavgöra vilka organisationer som bäst företräder de enskilda människorna. 1 eltliberalt samhälle är del den enskilde och inte staten som väljer vem som skallföreträda honom eller henne. Delär därför som proposilionen innehåller regler om hur samhällel skall förhållasig när tvist uppkommer om vilken organisalion som har rält att företrädahyresgästerna i konkreia fall. Sammasyn skall naturligtvis gälla beträffande hyresgästinflytande vid saneringar.Därför innehåller propositionen också förslag om avskaffande av del nubefintliga monopolet på delta område. Menskyddei för den enskilde ligger inte bara i atl det är den organisation som harmesl stöd som har räll lill förhandlingsrätten ulan också i hur lagstiftarenreglerar förhållandet mellan honom eller henne och denna organisalion. ärsjälvfallet motiverat av den grundläggande principen i förslaget, nämligen attförhandlingssystemet är kollektivt och all kollektivet getts en starkställning, men också av alt den förhandlande organisationen förhandlar både förmedlemmar och för icke-medlemmar. Deltaskydd innehåller fyra delar: rätten alt i myckel speciella fall ställa sigutanför förhandlingsordningen, principen om atl lika lägenheter i etl hus skall hasamma hyror, rätten att få en förhandlad hyra prövad och inie som nuförst och bara framål i liden, rällen lill prövning av om denförhandlingsersälining som den förhandlande organisalionen kan förhandla siglill är skälig och inte någon förtäckt form av medlemsrabatier. Densocialdemokratiska oppositionen har vid utskottsbehandlingen accepterat de treförsta delarna av skyddet men reserverat sig mol den Qärde. Enligt densocialdemokratiska reservalionen skall de enskilda hyresgästerna varken ha rättatl få veta storleken på den förhandlingsersättning de eventuellt betalar ellerha räll att få skäligheten i denna ersällning prövad. Majoriteteni ulskoitel har utförligt argumenterat för del rimliga i delta skydd mot demedlemsrabatter som tidigare i stor enighet har uttalat sig mot, enuppfattning som ju delats av såväl den föregående som den nuvarande regeringen.Det som förefaller vara skillnaden mellan regeringspartierna ochsocialdemokraterna är alt vi är villiga att göra någol konkret för attförhindra systemet med medlemsrabatter, medan socialdemokraterna inte ärvilliga att göra detta. Vihar således inom ramen för en förstärkning av det kollekliva förhandlingssystemetskyddat såväl föreningsfriheten som den enskildes ställning. Det har hävdatsatt förslaget i dess helhet skulle försvaga hyresgästernas möjligheler alldriva sina krav. För min del kan jag inte se hur etl syslem med lagfäst rälltill förhandling för hyresgästerna och deras fria rätt all välja företrädareskulle kunna innebära någol annal än förbällringar. Förutomde frågor som hänger direkl samman med förslagel till hyresförhandlingslaginnehåller propositionen tre ytteriigare förslag för att förbättrahyresgästernas ställning. Fördet första skärps straffen för den svarta handeln med hyreslägenheter. Delkommeratt bli hårdare straff för den yrkesmässigt bedrivna handeln, och genompreskriptionstidens förlängning får man ökade möjligheler atl verkligen beivradenna handel. Fördet andra införs etl krav på meddelande till socialnämnden, innan vräkning pågrund av betalningsförsummelse blir möjlig. På delta sätt bör många"onödiga" vräkningar kunna undvikas. Fördet iredje täpper vi till vad som kan betraktas som en lucka i den nuvarandelagen, nämligen det i vissa situationer bristfälliga besittningsskydd somhyresgäster har då deras faslighet övergår till atl bli enbostadsrättsförening. Totaltinnehåller proposilionen en kraftig förstärkning av hyresgästernas ställningoch därmed möjlighel lill en förbälirad boendedemokrali. Hyresförhandlingslag, m. m. PER (): Herrlalman!Vi befinner oss i en mycket egendomlig silualion. Vihar att behandla ettlagförslag, om vilket det - med några få undantag som framgår av belänkandet -råder mycket slor enighet beträffande lagparagrafernas innehåll. Lagförslagetbottnar i en enig ulredning med företrädare både för hyresgäströrelsen och för fastighetsägare av olika kategorier. Hyresförhandlingslag,m. enighetenvar klar och entydig i alla de avseenden som återfinns i lagförslaget. Vihar dock fått en diskussion av myckel märkligl slag. Den uppstod i detögonblick som den borgerliga regeringen skulle böOa handskas med utredningsförslagetoch det entydiga remissutfallet. Då uppstod en diskussion, speciellt i en deltidningar häri ,grundad på förhoppningar knutna lill statsrådetsbenägenhet alt lillgodose andra värderingar än dem som kommil lill uttryck ialt man har kollektiva förhandlingar.