prot · G109162 · 1977-12-31 00:00:00 — Del hiir är ett lustigt hus och en märkligdebatt: läser dikter och andra beflnner sig i Fablernas värld. Ekonomiministerns kompletleringsproposilion leder osökttanken till visa: Vi ska klara av'el om vi enas och spottar ihänderna. Det är samma trosvisshet. Men har alla odds emot sig.Hans omhuldade och beprisade kapitalistiska syslem utvecklas lagbundet och inteenligt den svenske ekonomiministerns fromma önskningar. Därför måste man ifinansplanen erkänna alt förväntningarna slagit slint, och man tvingas användaformuleringen atl flera av de nuvarande problemen väntas kvarstå - det finnerman på s. 10. Det största av "de nuvarande problemen" ärarbetslösheten. Den är för dem som direkt och indirekt drabbas av densamma rältoch slätt en förbannelse. Och även om eu reaktionärt statsråd nonchalerararbetslösheten, hade man efter alla deklarationer som gjorts från de s. k.milienparlierna Nr 162 kunnai Rirvänta sig, atl ulskottsmajoriteten lagit någon hänsyn lillopposi- Fred'ieen den tionensförslag om hur vi i vårt land skulle kunna komma urden onda cirkeln -men tyviirr. Propositionen innehåller en alarmerande skrivning: "Också arbelslöshets- Den ekonomiska problemet kan komma alt förvärras. har beräknat att en politiken ekonomisk tillväxt såväl i hela OECD-områdel som iVästeuropa på ungefär är nödviindig föratt arbetslösheten skall kunna nedbringas." Men inte ens denna dystraprognos har väckt någon reakiion hos ulskolismajoritelen. Och del är att märkaatt det skulle behövas en tillväxt på 4,5 '/'6 för atl nedbringa arbetslösheten- inte avskaffa den. Men både och - enligtDagens Nyheter - räknar kallt med alt den s. k. ekonomiskatillväxten, alltså ökningen av bruttonationalprodukten, blir betydligt mindre:3,5 ','6 för OECD-områdel totalt och för , Sammanfattat: allgödsla exporlinduslrin med skattemedel löser inte arbetslöshelsproblemel iSverige, Ikomplelleringsproposilionen finns ingen anlydan om planerade reformer. Tvärtomär man nu ute efter all på olika områden undergräva redan beslutade, lellutspel inför avtalsrörelsen l976kriivdeS,AF-ordföranden en ändradsjukförsäkring och åigärder mot korllidsfrånvaro, planerar regeringenåigärder i den riktningen. Man har för avsikt all urholka sjukförsäkringen. Denskall överföras till arbetsköparna som också får sköta kontrollen. Manförbereder förslag som ger arbetsköparna möjligheter lill en egen privaisjukkontroll och möjligheter atl bli av med arbetskraft som inte orkar hängamed. Skullede uppgifter som förekommer i pressen vara felaktiga, bör regeringensföreträdare med kraft dementera dem. Men förmodligen är de inle felaktiga. Vihar en regering som varie dag demonstrerar sin lyhördhet när del giiller kravfrån storfinansen och de rika. ämnar man gå vidare i samma följsamhei. Detiir en ny anledning atl stärka motståndsrörelsen mot monopolens ochstorfinansens regering. OlaUllsten var i debatten inne på vissa yttringar i dagens krisdrabbade Sverige.Han talade om ullänningsfientliga stämningar. Del finns all anledning för dedemokratiska krafterna i vårt land alt observera högerkrafternas dunkla spel.Det gäller inte bara de ekonomiska och sociala fälten utan också vårutrikespolitik. slår det klart - det berörde - att offensiven påutrikespolitikens och ekonomins områden paras med rasisliska och fascisliskaströmningar. Del är ondskefull! Delär mgen tillfällighet alt det växer fram sådana stämningar, alt del blir rasupplopp i och atl invandrare misshandlas och trakasseras på andra håll i vårt land. Del tillhör nämligen den smuts och orenlighet som flyter upp i ett samhälle som skakas av kris. Del är stämningar som i tidningar och mas.smedia möts med en axelryckning men inte myckel mer. De kapiialägande har givetvis inget intresse av atl motverka rasisliska stäm ningar, men det sade inte , Kan man få svenska arbeiare att tro atl bostadsproblemen beror på invandrarna i stället för på en dålig bostadspolitik, 164 är del bra för de verkligt skyldiga. Kan man fåarbetslösa svenskar all vända sig motinvandrarna därför alt jobben tar slut i stället för mot del system som Nr162 har framkallat krisen, är del bra för de kapiialägande, Fredaeen den För vårtparti, kommunisterna, framsiår del såsom en j myckelangeliigen uppgift alt mana till kamp mot alla yltringarav fascism och rasism,alt klargöra alt invandrarna, såväl sludentersom arbetare, har sam ma r)_ ekonomiska intressen och att det gäller att gå lill offensiv för en gemensam sak, politiken m m Vad som slår klart är alt hela detekonomiska systemet håller på alt braka ihop. Del kan inle genom derecepi som den borgerliga regeringen ordinerar, och del kan inle heller klarasgenom ett återvändande till den polilik som fördes före valet . Den varockså i hög grad beroende av marknadskrafternas fria spel och karakteriseradesav ett förtvivlat sökande efter åtgärder, som dämpade de värsta verkningarna avprivatkapitalels vanstyre. Av budgelen och finansplanen framgår atl iår har del beräknade underskottet ökat från 32 miljarder till 42 miljarder. Denlångtidsbudget som lagts fram avslöjar samiidigi att underskottet i statsbudgetenkommeratt ligga runt 40 miljarder ända fram lill 1983. Hurdet blirdärefter har man inte ens vågat sia om. Detta underskott är alarmerande. Det signalerar enekonomisk katastrof Men det hindrar inte och atlägna sig åt skönmålning om stabilisering av prisläge och handelsbalans ochminskad inflation. Vad handelsbalansen beträffar skall man akta sig noga föralt dra några slörre växlar på den. Importen har minskal, men det är elt naturligtutslag av alt konsumenternas köpkraft har minskat. Folk har inte råd atl handlai samma utsträckning som lidigare. Det har inneburit en viss utjämning mellanimport och export. När vi behandlade energipolitiken,framhölls det av vissa företrädare förden borgerliga regeringen som ettglädjande faktum atl energikonsumtionen blivit mindre än man lidigareförutsett. Men del är också en naturlig del av den negaliva utvecklingen. Detgår naturiigtvis åt mindre energi när den ena fabriken efter den andra klapparigen, när hela branscher går på spariåga och jobben försvinner. Inte är detnågot hälsotecken, och inte är det något atl glädjas över. Atl konsumtionen påhemmaplan minskar på grund av att folk får del sämre kan lika litet vara någotglädjeämne. Den privaia konsumtionen måsle minska för attexporlinduslrin skall kunna utvecklas, del är regeringens filosofi. Man måsiefråga sig: Vad är detta för nonsens? 1 vårt land liksom i andra länder måstedet råda en växelverkan mellan exporlinduslrin och hemmaindustrin. Del ärindustrisektorer som i slor ulstriickning är beroende av varandra. Vi ser ju nuvad den sänkta levnadsstandarden betyder: minskad köpkraft och minskadkonsumlion. Hur katastrofalt del håller på att utveckla sig inser t.o. m. en del borgerliga ekonomiska experter. 1 ett K vällsöppel i TV framträdde fören lid sedan med påpekandet all miljardrullningen lill förelagen inte räddar den svenska ekonomin utan förvärrar krisen. Hans slutsats var all del krävs radikala förändringar i del ekonomiska systemet, atl del gäller all välja 165 Nr 162 "biandekonomi eller statssocialism", för an använda hansvokabulär. har varnat för deoptimistiska tongångarna om 2 iuni 1978 konjunklurförbätlringoch framhållit, atl svenska folkel får bereda sig på atl ytteriigare skära ner sin standard. Ja, det är klart. Denekonomiska '" " borgerliga regeringen vågar inle severkligheten i vitögat och politiken m analyserarinte huvudorsaken till den kapitalistiska krisen. Det voredelsamma som all uiflirda en dödsaiiesi över det nuvarande ekonomiska systemet.Men förr eller senare ivingas man möta verkligheten. Visst kan kapitalismenöverleva ännu några decennier. Visst kan man skjuta krisen framförsig, men ivår upplysta lid kan det bara bli fråga om . KarlMarx, den store vetenskapsmannen på samhällssociologins och ekonomins område,har i sin vetenskapliga analys av kapitalismens system förklarat den historiskasamhällsutvecklingen. Del vi nu upplever, i och i den kapitalistiskavärlden över huvud tagel, utgör en bekräftelse av marxismens teori omkapitalismen. SverigesRadio sände en serie, som var ganska inlressanl.om denekonomiska ulvecklingen ides, k, industriländerna. Flera av de ekonomiskaexperterna konstaterade all man nu inle kommer längre inom kapitalismen, är inne i en nedåtgående period, hur man än bär sig åt. De var förvånade,chockerade och bestörla över de slutsatser som de tvingades dra. Menom de hade ägnat sig en smula åt atl studera marxismens vetenskap omsamhällsutvecklingen, hade de inte behövt sitta och vara förvånade . Desom har studerat den marxistiska världsåskådningen är inte förvånade över denekonomiska kris som kapitalismens system nu upplever i praktiskt tagel allaindustriländer. De finner situationen helt logisk, eftersom produk-livkrafternahar genomgått en sådan utveckling att de har rubbai grundvalarna för systemet, Ulvecklingeni de socialistiska länderna utgör ytterligare en bekräftelse av denna slutsats,1 har vi en halv miljon eller fier arbetslösa, 1 andra kapitalistiskaländer är arbetslösheten den stora plågan för massorna, 1 de socialistiskaländerna garanteras människorna arbeie. 1Sverige har vi stålkris, texiilkris, varvskris och gruvkris. I socialismensländer bygger man nya stora stålverk, nya textilindustrier och utvecklarvarvsnäringen. Manhar stabila priser och hyror och ser med förundran på den galopperandeinflationen i kapitalismens länder. Nogborde man väl ändå dra någon slutsats av delta - och del görs också. Alll flermänniskor har börjat ställa sig frågan: Är del kanske någol fel på det ekonomiskasyslem som vi lever i? Kan lösningen ligga i planhushållning och socialism? Den ekonomiska krisen ivårt land uppges ofta bero på atl del råder brist på Det skall man nuråda bot på genom att ge kapitalet ytterligare en stor subvention genomavskaffandei av arbetsgivaravgiften. Allt tyder på alt 166 regeringen har stirrat sig blind på förelagens påstådda svårigheter,som framföralll uppges bero på koslnadsläget. Men fakium är all irols all förelagen mellan1977 och 1978 enligt nalionalbudgeten ökat sina vinster med tillsammans 13,5miljarder kr., hardet inte lett till atl investeringsviljan ökat, utaninvesteringarna fortsätter atl minska. Då måsle man fråga sig: Varförinvesterar de stora monopolföreiagen inle detla kapilal? Jo.det beror helt enkelt på alt det inte finns några investeringsobjekt som urkapitalisternas synvinkel ger tillräckligt hög avkastning. Kapitalexport,spekulation med valutor, värdepapper, mark och bostäder har varit mera lönande.Del har också varii mer lönande alt investera i andra länder än i , ochdå har man gjort det. Atl alll fler blir arbetslösa på hemmaplan bekymrar inlekapitalisterna. Socialdemokraternahar vid finansutskottets betänkande nr 40 fogat myckel långa och omfattandereservationer som alternativ till den borgeriiga ekonomiska politiken.Arbetarpartiet kommunisterna kan siödja de flesla konkreta förslag som flnnsdär. Manföreslår från socialdemokratiskt håll en temporär höjning av del allmänna barnbidragetmed . Det har vi naturligtvis ingenting emot. Manföreslår sänkning av priserna på baslivsmedel. Självfallet är delta en åigärdsom vi inte kommer atl motsätta oss - tvärtom. Mangår emot slopandet av arbetsgivaravgiften, med den riktiga motiveringen attdet innebär en ytteriigare subvention till de kapiialägande och att del intekommer alt skapa de nya jobb som landet behöver. Videlar dock inle den allmänna filosofi som genomsyrar de socialdemokraliskareservationerna - tron på att krisen skall genom kapitalismenssjälvläkande förmåga och all man genom fortsatt lappande skall lösa problemen.Men reservationerna innehåller dock konkrela förslag, som naturligtvis ärbällre än den borgerliga ulskoltsmajoritetens, och vi kommer därför alt röstaför dem sedan våra egna förslag har voterats bort. Ocksåvi anser del viktigt - i motsats lill utskottsmajoriteten - all ökamänniskornas konsumlionskrafl. Därför har vi föreslagit pris-och hyressiopp medomedelbar verkan. Vi vill höja folkpensionernas grundbelopp, så attpensionärernas köpkraft återställs, och vi vill ha en sänkning av folkpensionernasindextröskel till . Vårmoiion innehåller också krav på åigärder för alt stoppa kapitalexporten.Resurserna måste användas för atl skapa jobb här hemma och inte utomlands. Viföreslår stopp för all utdelning av aklievinsler. Vinstmedlen bör användas förinvesieringar och för att skapa nya arbetstillfällen och inte för all gödaaktieägare. Arbetarpartietkommunisterna föreslår vidare en plan för nationalisering av vikliganyckelinduslrier,banker och försäkringsbolag samt uppbyggnad av nya statligabasindustrier. Vi föreslår konkret atl bostadsbyggandet skall öka till minsi 75000 lägenheter och 100 000 . Vi vill ha ökad handel medsocialismens länder och de progressiva , och vi begär nedskärning avde militära rustningarna med 50 96. Underskottet i budgetenkan, anser vi, minskas genom skärpt bolagsbe- Denekonomiska poliiiken, m. m. Nr 162 skattning, ökade skatter på arv och förmögenheter, genom inkomsterfrån Frpft' Qpn ripn nationaliseradeföretag och genom minskade militärutgifter. 1 iiin' 197S 'sser inte atl våra förslag lill åtgärder skapar 400 000 nya jobb eller 100 000nya jobb, eftersom allt sådanl bollande med siffror inle fyller någol Dp knnnn ' ka vettigt syfte irealiteten. Del finns bara ell rimligt krav alt ställa, och det äratt nolitken m '" människa skall tillförsäkras den elementäramänskliga rättigheten atl ha Viärsiiäriiga alt vi säger all även de förslag som vi kommunister nu ställer ärbegränsade till sin karaktär. Vi ser dem bara som nödvändiga etappmål ienanlimonopolistisk politik för att slå lillbaka högeroffensiven och försvaraarbetarklassens standard. För alt på skapa trygghet för arbetarklassenfinns ingen annan lösning än övergång till socialislisk planhushållning. Ocksåpå socialdemokratiskt håll borde man nu kunna inse att det inle bara ärregeringen och dess politik det är fel på. Det är hela systemet som måstevräkas över ända för att jobben skall säkras, för att vårt land skall utvecklas-och för människornas skull. Kapitalismenhar haft sin progressiva, sin uppåtgående period. Den perioden är slut, och nugår det bara nedåt. Ju snabbare människorna inser detta, desto bättre för allautom de kapiialägande. Vårmoiion 1969 klargör vad vi vill göra i och i framliden. Jag vill yrkabifall lill den i samtliga delar. Med detla anförande, under vilket lalmannen övertogledningen av kammarens förhandlingar, var överläggningen slutad. Propositionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 1 avKjell-Olof m. fl., 3:o) motionen nr 1975 av m. fl. imotsvarande del samt 4:o) motionen nr 1969 av och imotsvarande del, och förklarades den förstnämnda propositionen vara medövervägande ja besvarad. Då begärde votering upptogs förbestämmande av kontraproposition i huvudvoteringen de återståendepropositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalelsmening för sig. Sedan begärt votering upptogs för bestämmande avkontraproposition i voteringen om kontraproposition i huvudvoteringen ånyopropositionerna under 3:o) och 4:o), av vilka den under 3:o) angivnaförklarades ha flertalels mening för sig. begärde emellertidvotering, varför följande voteringsproposition upplästes och godkändes: Densom vill atl kammaren till kontraproposition i voteringen om kontraproposition i huvudvoteringen angående finansutskottets hemställan i betänkandet nr40 punkien A mom. 1 antar motionen nr 1975 av m. fl. i motsvarandedel rösiar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i förstnämnda votering antagit motionen nr 1969 av RolfHagel och AlfLövenborg i moisvarande del. Denekonomiska poliiiken, m. m. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-propositionen. Då AlfLövenborg begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: 1 enlighet hiirmed blev följandevoteringsproposition för voteringen om kontraproposition i huvudvoteringenuppläsl och godkänd: Den som vill att kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angående finansutskottetshemställan i betänkandet nr40 punkten A mom. 1 antar reservationen nr 1av m. fl. den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit motionen nr 1975 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då NilsBerndlson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: 1 enlighet härmed blev följandevoteringsproposition för huvudvoteringen uppläsl och godkänd: Densom vill alt kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 40punkten A mom. 1 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 1 av m. fl. Nr 162 Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens Fredaeen den ledamöterha röstat för ja-propositionen. -) jypij jg-yg rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparai. ning gavföljande resultat: Den ekonomiska politiken, m. m. Kammarenbiföll vad utskoilel i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen av ErikWärnberg m. fl. samt 3:o) del av under överläggningen framställdayrkandet, och förklarades den förstnämnda propositionen vara med överviigandeja besvarad. Då begärde votering upptogs för bestämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka denunder 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärtvotering beträffande kontrapropositionen upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill atl kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringenangående skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 56 antar reservationenav m. fl. den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i nämnda votering antagit del av underöverliiggningen framställda yrkandet. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då Inga Lantzbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följande voteringspropositionuppläsl och godkänd: Densom vill an kammaren bifaller skalieulskollets hemställan i betiinkandci nr 56 rösiar ja. den det ej vill rösiar nej. 170 Vinner nej har kammuren bifallil reservationen avErik m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. DåErik begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: Den ekonomiska politiken, m. m. Utskotlets hemställan bifölls. TALMANNEN: Propositioner ställs först beträffande denallmänna motiveringen. Därefter företas uiskoneis hemställan och därtillhörande motivering lill avgörande momenivis. Propositioner gavs på godkännande av dels utskottetsmotivering, dels den i reservationen nr 1 av m. fl. anfördamotiveringen.och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vill all kammaren godkänner den allmännamotiveringen i arbetsmarknadsuiskoitetsbetänkande nr 41 röstar ja. den del ejvill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren godkänt den i reservationen nr 1 av m.fl. anförda motiveringen. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. DåIngemund begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 1 och 2 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl., ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. SedanIngemund begärt volering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: m. m. Densom vill atl kammaren bifaller arbetsmarknadsutskolleis hemställan i betänkandet nr 41 mom. 3röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då IngemundBengtsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskotlets hemställan, dels reservationen nr 3 avIngemund m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller arbeismarknadsuiskottets hemställan i betänkandet nr 41 mom. 5och 6 rösiar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då IngemundBengtsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. § 2Vapenfri tjänst (forts.) Fortsattes överliiggningen omförsvarsutskottets betänkande 1977/ 78:28. PER (): Det nu föreliggande betänkandet har redanvarit föremål for en utdragen riksdagsbehandling. Med stöd av den motiveringsom utskottet anfört yrkar jag bifall till utskottets hemställan. HANS (): De beslut nu skall fatta innebär enviktig och välkommen liberalisering av vapenfrilagsliftningen. Både villkorenför att erhålla vapenfri tjänst och formerna för prövningsförfarandel bliravsevärt mer generösa än . Tjänstgöringsalternativen blir fler, ochsanktionerna med upprepade fängelsestraff iindras lill villkorlig dom och högstett fängelsestraff har en proposition gått så långt i frågaom att öka möjligheterna till vapenfri tjänst. Det är självklart all vi frånfolkpartiet hälsar detta med slor tillfredsställelse. har enrad framstötar gjorts från liberaler och av del frisinnade partietför all förändra lagstiftningen så alt unga män inte ivingas till vapenbruk motsitt eget samvete. Del har varit ett segt och trögt arbete atl genomföra dennaliberalisering -och 1940-talets beredskapsår visade alt vapenfrilagstiftningenhotades av krafter som ville inskränka hänsynen till samvetet i lägen då detverkligen gäller. Folkpartiels partiprogram slår fast att ingen får mot sillsamvete tvingas att göra vapentjänst, landsmöle upprepade delta kravoch ställde sig bakom förslaget från folkpartisten , när han i vapen fri ut redningen som ensam reservant krävde elt avskaffande avprövningsförfarandet. Hittillsvarande ordning ger storarättssäkerheisproblem,med skönsmäs-.siga avgöranden och mängder avmarginalfall. Prövningsförfarandel är tidsödande och skapar psykologisktnegativa effekter. Orimligheten framgår av det stora antal som valtalt gå i fängelse efter att ha fåll ansökan om vapenfri tjänst avslagen -ansökningar på principiella, icke-selektiva grunder. har alltsåinle förslått alt dessa sökandes övertygelse etc. varit stark, men själva harde i efterhand bevisat motsatsen genom alt hellre la fängelsestraff än genomgåutbildning för att bruka vapen. Propositionens förslag innebären betydande liberaliseringi förhållande till utredningens majoriteisförslag. Grundregeln iregeringsförslagei är att man skall ulgå från alt ansökan är allvarligt menad.En ansökan skall därför beviljas såvida inte påtagliga skäl lalar mot della.Proposilionen nämner två sådana skäl - atl det är fråga om uppenbaramassansökningar och att det av omständigheterna klart framgår att vad sökandenegentligen eftersträvar är anstånd med militärtjänstgöringen. Denstora och vikliga förändringen är alltså atl man skall ulgå frånden enskildes egen ansökan, som betraktas som allvarligt menad.