prot · G10958 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag skall inle beröra några uttalanden eller värderingar om malldryckeroch deras styrka eller andra uttalanden i delämnet. Jag vill bara slå fast ettpar saker. Jaghar inte svårt att se vilka effekter som förändringar av strukturen ibryggeribranschen, och i andra näringsgrenar också för den delen, kan fä förolika orter. Men har rätt alt även på detta förelag ställa det kravår 1978som man ställde 1975,då beslutade om detla förelag-kravet attverksamheten skall bedrivas på ett företagsekonomiskt sunt och rationellt sätt. Jag förutsätter all styrelsen enligt beslut ochavtal fullgör sina uppgifter och alltså noga har övervägt alla aspekter.Styrelsen häri bådade fall som berörs i frågor också haft fleraöverläggningar och enhälligt kommit fram lill beslut - beslut vari också deanställdas represenlanler har medverkal. Del är med ulgångspunkl i della sombåde jag och har all värdera den här frågan. Regering och riksdag harsagl all förelagel skall drivas på ett företagsekonomiskt sunt och rationelltsätt, och styrelsen har filt i uppdrag att arbeta efter de riktlinjerna. Lålstyrelsen göra det. Vi har andra former för att granska styrelsens arbete änatt gå in i enskilda sakärenden i riksdagsbehandlingen. Jag har gått igenom beslut, där godkände avtaletenligl de rikllinjer som fanns i propositionen. Avtalet berör ju främstaktiekapital och sådant. Det som berör skötseln av företaget finns i en mening,nämligen alt företagel skall drivas på ett rationellt och företagsekonomisktsunt sätt. Budgetminislernpoängterar all vi måste arbeta efter ingångna avtal, och jag har inleifrågasatt del. Men den här enda meningen som rör företagets skötsel, som vitydligen skall hänga upp allting på, innebär väl också ett ansvar för denstörste aktieägaren, dvs. staten, all se lill att förelaget drivs rationelltoch företagsekonomiskt. Jaghar ingen anledning all betvivla alt så sker i stort. Men det är inle säkertatt det är företagsekonomiskt riktigt all bygga ell nytt mälleri. De kalkylersom visar att det är ekonomiskt fördelaktigare att bygga nytt mälleri än altöverta Nordmalt är helt missvisande. Man jämför t. ex. nybygge i mednybygge i Slockholm. Del är ju helt orimligt, eftersom lokaliteter redan finnsi vilka inte är äldre än . Harbudgetministern utgått från dessa kalkyler är det inte att undra på attbudgetminislern har kommit snett i sitt ställningstagande. Jag har ytterligare tvåfrågor till budgetminislern. Ärdet budgelministerns personliga uppfattning som förs fram här i ellerär det regeringens uppfattning? Jag har svårt all tro att regeringen skullevilja medverka lill en omlokalisering av verksamhet från del allmännastödområdet lill . Vidare:Hur kunde regeringen säga nej lill ett nytt mälleri, när maninte kan det ? Omregeringsåtgärder med anledning av vissa av AB Bryggerier beslutadeinvesteringsplaner Bara en kortkommentar! Fråganom ett mälleri, vari har del, handläggs av styrelsen för PrippsBryggerier. Deställningstaganden som framförs i svar på frågor i delas avregeringens samtliga ledamöier, som haft tillfälle au framlägga synpunkter påformuleringarna av svaren. Det gäller delta liksom alla andra fall. Jag haralltså avgivit ett svar som regeringens samtliga ledamöier haft tillfälle attta del av. GUNNELJONÄNG (c): I proposition 1975:7 heter del att ett inträde från statens sida idenna bransch borde kunna minska osäkerheten och skapa bättre grund förplanering och därmed långsiktig effektivitet i branschen. Det innebär att manhar räknat med att staten skulle styra utvecklingen. Detheter vidare: "Om staten i egenskap av majoritetsägare i beslutargenomföra något som konstateras vara oförenligt med avtalet äger PRIBO äventidigare påkalla inlösen av PRIBO:s aktier i ." Man förutser alltsåatt staten kan hamna i den situationen all man har speciella samhällsekonomiskaintressen som man vill tillvarata. Då har staten möjlighet att inlösa PRlBO:saktier i . Den möjligheten slår således regeringen lill buds, och denborde man kanske överväga, om man inle är beredd alt gå in på annal sätt. Överläggningenvar härmed slutad. Omförlängd remisstid för ut red-n ingsbetänka n de t Staten som arbetsgivare -principförslag till organisation och arbetsformer § 6 Om förlängdremisstid för utredningsbetänkandet Staten som arbetsgivare - principförslagtill organisation och arbetsformer Budgetminislern erhöll ordet förall besvara () anmälda fråga,1977/78:222, och anförde: har frågat mig om jag är beredd all förlängaremisstiden för utredningsbelänkandet Staten som arbetsgivare -principförslagtill organisation och arbetsformer, så all remissinstanserna dr erforderlig lidatt noga överväga utredningsförslaget. Utredarenhar i betänkandet understrukit behovet av all ett snabbt principbeslut fattasom den fortsatta centrala statliga arbetsgivarorganisationen. För allmöjliggöra detla har han valt att efter ett jämförelsevis kort utredningsarbetelämna ett principförslag till organisation. Den närmare utformningen avarbetsgivarfunktionens inre organisation och mer preciserade uppgifter börenligl utredarens mening därefter ulredas i särskilda organisationskommittéer. Jagdelar utredarens uppfattning alt det är angeläget att nödvändiga organisatoriskaåtgärder kan vidtas snabbt för alt staten som arbetsgivare skall kunna uppfyllade krav som ställs med anledning av olika reformer på arbetsrättens område. Jagvill framför allt erinra om de pågående förhandlingarna om medbestämmandeavtalinom den slalliga sektorn. Jagmedger alt remisstiden är kort. Mot bakgrund av vad jag tidigare anfört haremellertid remisstiden beräknats med hänsyn lill att proposition om möjligtskall kunna föreläggas vårriksdagen. För att minska de eventuella ölägenheterden korta remisstiden kan medföra för remissinstanserna har dessa den 22november 1977 förhandsinformerats om remissen genom budgeldepartemenletsförsorg. har ingen remissinstans begärt förlängd remisslid. Om någonremissinstans senare skulle göra det är jag självfallet beredd all då prövafrågan i del enskilda fallet. Jag ber all fl lacka budgetministern för svaret på min fråga. Budgetministernmedger att remisstiden är kort, och det medgivandet är i och för sig positivt -det innebär all vi har exakt samma uppfattning. Detär visseriigen sant att ingen remissinstans begärt en föriängning avremisstiden. Men att jag har lagit upp saken genom en fråga beror på aU jagsjälv sitter i ett organ som har anledning att avge remissvar på betänkandet.Nu liksom i många andra sammanhang konstaterar vi att remisstiden är orimligtkort - i det här fallet är den alldeles speciellt kort. Nugäller del i och för sig inget digert betänkande, men del innehåller mångaförslag av stor räckvidd som behöver penetreras - bl. a. införandel av statensarbetsgivarverk. Även om del brådskar all fl fram ett förslag skall ett beslutinte jäktas fram. Vi har i delta land ett remissförfarande som innebär allinnan regeringen lägger fram förslag och fattar beslut skall olika organ framföra sinasynpunkter och få dem beaktade vid behandlingen. Skall remissväsendei ha någonbetydelse får del inle bli så att bara ett antal tjänstemän inom länsstyrelseroch olika förvaltningar sätter sig in i ärendena för att sedan föreläggalekmannastyrelser färdiga förslag som dessa inle har hunnit penetrera. Vad Jagnu säger innebär ingen ringaktning av tjänstemännen utan ett starktunderstrykande av kravet på att vi som sitter i olika organ och skall ge vårmening till känna får erforderlig tid på oss. Jagtackar än en gång för svaret och vill understryka all även om del är bråttommed det nu aktuella förslaget hade det varit rimligt med en längre remisstid. Jag delar principiella uppfattning om betydelsenav remissväsendet och att remissinstanserna får lid på sig för alt arbeta framsvar. Jag brukar själv se till att det blir en tämligen lång svarslid förutredningsförslag inom mitt verksamhetsområde. Ijust della speciella fall har emellertid utredningen själv framhållit att delvar angeläget att nå fram till ett beslut , och Jag lyckeralt det finns goda skäl fördel. Om man ville tillvarata möjligheten attredovisa ett förslag till i vår värdet ofrånkomligt att sätta kortremisstid. Jag kan självfallet inle garantera att vi skall lämna ellförslag , men arbetsinriktningen är den. Och just genom att sätta dennarelativt korta svarstid har vi ändå möjliggjort utarbetandet av ett sådantförslag. Jagvill än en gång understryka att skulle någon remissinstans inte anse detmöjligt alt svara just till skall jag positivt pröva eventuellaframställningar om längre svarstid. Omförlängd remisstid för utredningsbetänkandet Staten som arbetsgivare -principförslag till organisation och arbetsformer Del är tydligt alt budgetministern och jag är överens i princip. Budgetminislernhänvisade lill utredningsmannens uttalanden. Utredningsmannen säger emellerlidockså att han utgår från att förslaget kommer all remissbehandlas i vanligordning. Jag betraktar inte en remisslid från börian på december till den 31januari med mellanliggande som en remissbehandling i vanlig ordning. Detvore orimligt om vi skulle införa den ordningen - då har remissväsendet inlelängre någon betydelse. Jag menar nog ändå att är en remisstid i vanligordning. Jag ser gärna att remisslider blir längre, men del är ändå ett förhårt omdöme att säga alt den här givna liden icke är en behandling i vanligordning. Överläggningenvar härmed slutad. 0/7?revisionen av statlig verksamhet §7 Om revisionen av statlig verksamhet Budgetministern erhöll ordet föratt besvara 0///;s (m) anmälda interpellation,1977/78:73, och anförde: Mol bakgrund a v en utvärdering av den statliga redovisningsrevisionensom har gjort har frågat mig fördet första om jag anser att revisionen av statlig verksamhet f. n. ärtillfredsställande, fördelandra om jag anser all de regler som anger hur statlig redovisningsrevisionskall tillgå är till fyllest, fördel tredje om jag ämnar vidtaga några åtgärder med anledning avriksrevisionsverkels rapport. Nuvarandeordning för redovisningsrevision i statsförvaltningen beslutades av riksdagenår 1967 (prop. 1967:79, SU 1967:82, rskr 1967:194). I enlighet med della besluthar 23 revisionskontor ansvaret för redovisningsrevisionen. Varjerevisionskontor ansvarar för en grupp av myndigheter och är organisatorisktknutet lill en av myndigheterna i gruppen, värdmyndighelen. Vid sidan avrevisionskontoren finns sammanlagt sju revisionsenheier vid affärsverken ochen inom försvaret. Efter förslag från RRV har regeringen ändrat RRV:sinstruktion och utfärdat bestämmelser för revision vid revisionskonlor. RRVhar utfärdat tillämpningsföreskrifter till dessa bestämmelser. Ibestämmelserna för revision vid revisionskontor fastslås att revisionskonlorskall utföra redovisningsrevision, dvs. granska redovisningen i säkerhetsfrämjandesyfte, och att myndighet, vid vilken revisionskontor finns, skall bemyndigaminst en tjänsteman vid revisionskontorel att på tjänstens vägnar framställaanmärkning enligt förordningen (1961:313) om förfarande i anmärkningsmål. Sådananmärkning skall prövas och avgöras av . EnliglRRV:s instruktion åligger del verket att utöva tillsyn över revisionskonloroch meddela föreskrifter och anvisningar för revisionens utförande. Verketskall tillse alt redovisningsrevision bedrivs ändamålsenligt och i betryggandeformer. Verket skall även självt bedriva redovisningsrevision i den mån dellaär särskilt föreskrivet eller verket eljest finner del behövligt. RRV harsåledes ett övergripande ansvar för redovisningsrevisionen istatsförvaltningen. RRVgenomför på eget initiativ en utvärdering av revisionsorga-nisaiion.RRV har gått igenom de mål och ambitioner som statsmakterna har ställt upp förden statliga redovisningsrevisionen och bedömt i vilken utsträckning sommyndigheterna, revisionskontoren och RRV har kunnat leva upp till dessa.Slutsatserna av detta arbete redovisas i en rapport. Sammanfattningsvisframhålls i rapporten att revisionskontoren enligl beslut i principskulle svara för redovisningsrevision i statsförvaltningen och all RRV genomsin tillsyn skulle sörja för alt denna redovisningsrevision var av godkvalitet, fick ett tillräckligt oberoende och hade Uppföljningen har emellerlid visat på brister i olika avseenden. Denväsentligaste bristen är enligl rapporten all vissa områden hell eller delvisinle utsätts för någon redovisningsrevision. Irapporten konstateras också att det föreligger ett antal hinder för attredovisningsrevisionen skall svara mol de ursprungliga målen och att dessahinder bl. a. beror på att vissa av de grundläggande intentionerna bakomrevisionskonlorsorganisalionen inte har kunnat genomföras. Dit hör tanken allrevisionskontoren skulle överta RRV:s tidigare uppgifter vid extern revisionoch verka som internt revisionsorgan åt verksledningen. Ett annathinder är att revisionen inte följt med i den snabba utvecklingen av denstatliga redovisningen. I rapporten redovisas ävenett förslag lill åtgärder. RRVhar i avvaktan på alt skulle besluta om enmodernisering av budgetsystemet inle vidtagit några åtgärder med anledning avrapporten. har fattat sitt beslut (prop. 1976/ 77:130, FiU1977/78:1, rskr 1977/78:19). På grundval av delta har regeringen uppdragit åtRRV att med biträde av affärsverken utreda och lämna förslag till hur en externoch löpande granskning av affärsverkens redovisning och bokslulshandlingarskall utformas. I uppdraget till RRV all utarbeta förslag lill hur affärsverkenskall revideras konstateras även all del ankommer på RRV att inom ramen försitt tillsynsansvar överväga bl. a. uppdragsmyndigheters revisionsproblem.Enligt vad jag under hand har inhämtat avser verket att vidta erforderligaåtgärder eller - om så krävs - lämna regeringen förslag till sådana, i syfteall även för statsförvaltningen i övrigt säkerställa en fullgodredovisningsrevision. Som utgångspunkt för RRV:s åtgärder och förslag tjänarriksdagens beslut om revision av affärsverken och rapporten om 1967 års beslut. Jagvill som svar på interpellation sammanfattningsvis konstatera attden för redovisningsrevisionen ansvariga myndigheten själv tagit initiativ utvärdering och att RRV avser all vidta åtgärder för alt rätta till debrister som har kommit fram. Det finns alltså ingen anledning för mig alt nu taupp denna fråga. I den mån RRV finner alt del behövs åtgärder som verket intekan besluta om kommer jag givetvis att föreslå regeringen de åtgärder som kanvara påkallade. Omrevisionen av statlig verksamhet Jag tackar budgetminisler Mundebo för svaret på min interpellation. Ärden revision av statlig verksamhet som f n. sker tillräcklig? Är den nuvarandeorganisationen för redovisningsrevision över huvud laget acceptabel? Det ärutmanande frågor, men det finns skäl att ställa dem efter alt ha läst denpromemoria från RRV i vilken man gör en uppföljningsstudie av den nuvaranderevisionsorganisationen. Ipromemorian levereras en påfallande kraftig kritik av den revisionsverksamhetsom nu sker på de 23 revisionskonloren. 3Riksdagens protokoll 1977/78:57-59 Omrevisionen av statlig verksamhet revisionskonlorenhar haft svårt att täcka hela revisionsområdet. Och man säger rent ut altrevisionskontoren i många fall ännu inte hunnit igenom hela sittrevisionsområde och än mindre hunnit göra en årlig, fullständigredovisningsrevision i enlighet med bestämmelserna. Än värre är emellertidkonstaterandet att vissa väsentliga områden normalt inte granskas avrevisionskontoren och därmed inle alls granskas vad gäller redovisningsdata. Ipromemorian sägs att detta dels beror på revisionskontorens beroendeförhållandetill resp. verkschef, dels på oklara bestämmelser och dels på bristanderesurser och kompetens. Bristerna i redovisningsrevisionen, såsom den nufungerar, är alltså fiera. Fördel första slår revisionskonloren, och deras personal, i en klarberoendeställning lill verksledningen vid den myndighet där revisionskontorelär placerat. Del är verksledningen på resp. myndighet som styrrevisionsverksamheten. Tjänstetillsättningar, anslagstilldelningar och revisionsplanerbeslutas ytterst av ledningen för den verksamhet som skall granskas. är isig uppseendeväckande. Fördet andra anger de nuvarande reglerna inte exakt i alla delar hur revisionenskall gå till och vad som skall rapporteras lill verksledningen och tillriksrevisionsverket. Delta gör det självfallet enklare att av misslag underiåtaatt framföra påpekanden som borde komma till kännedom ochi vissa fall t. o. m. hindras från att offentliggöra sådana uppgifter. Fördeltredje är revisionsresurserna f n. sannolikt underdimensionerade. Del bör idelta sammanhang betonas att en satsning på en effektiv revision troligen inleskulle komma att innebära ökade, utan fast mer minskade, utgifter förstatskassan. Fördelfjärde är kontrollen och stödet från inte vad de bordevara. I och med att har upphört att självt bedrivaredovisningsrevision har verket, torde man kunna hävda, förlorat något av denkompetens på revisionsområdet som måhända borde finnas där. Jagvill understryka alt det inle endast är i den nämnda promemorian som kritiklevereras mot redovisningsrevisionen såsom den nu fungerar. I utlåtanden fråntvå revisionsförelag, vilka medverkat som konsulter i riksrevisionsverkelsuppföljning av revisionskonlorsorganisalionen, levereras stark kritik mot denuvarande förhållandena. I del ena utlåtandet sammanfattas revisionsbyrånsuppfattning på följande sätt: "På dessa grunder kan trovärdigheten av denstatliga redovisningsrevisionen ifrågasättas,vilket måste ansesotillfredsställande för alla berörda parter. För alt stärka den statligaredovisningsrevisionens ställning, rekommenderar vi en överflyttning av alltinflytande över de statliga revisorernas befordran och förtjänst till RRV.Rätlen alt påverka revisionsplanens utformning bör också helt förbehållasrevisorerna och RRV." Isamma utlåtande sägs också: "I de statliga revisionsslandarderna för USAbetonas kravet på revisorernas oberoende mycket starkt. Vi har svårt att finnaokonstlade argument mot de principer som där redovisas. längresikt bör därför vara att i sin helhet anpassa dessa även för den svenskastatliga revisionen." Iutlåtandet av den andra revisionsbyrån sägs bl. a.: "Varje ekonomisk enhetbör ha oberoende extern revision. Enligl min uppfattning innefattas häristatliga myndigheter och verk." Vidaregörs följande kommentar: "Möjligen skulle man kunna hävda alt behovet aven oberoende extern revision är större för myndigheter eller verk än t. ex. föraktiebolag med hänsyn till offentlighetsprincipen och den skattebetalandeallmänhetens berättigade krav på en verifierad rapportering om en offentligverksamhets ekonomiska förhållanden." Delfinns alltså sammanfattningsvis goda skäl att rikta stark kritik mol denrevision som f n. bedrivs i revisionskontoren. svar görs ingen uttalad värdering av revisionen sådan den nufungerar. Budgetminislern nämner dock att inom RRV har igångsatts en uiredning,som syftar lill att lägga fram eventuella förslag, vilka skall säkerställa enfullgod redovisningsrevision. Med en välvillig tolkning kan delta uppfattassåsom att instämmer i alt redovisningen är bristfällig.Statsrådet säger också att det, eftersom verket har lagit initiativ i den härfrågan, inle finns någon anledning för honom att gripa in men att han är bereddatt vidta de åtgärder som kommer att föreslås honom, om det behövs för altförbättra kvaliteten på revisionen. Även detta uppfattar jag såsom ell positivtuttalande. Detär naturiiglvis bra att RRV nu har satt i gång och börjat utreda denna fråga,en uiredning som dock-vilket jag underhand har inhämtat-inte var tillsalt närjag framställde min interpellation. Ser man på vilka bestämmelser som RRV harföreslagit för revision vid revisionskonloren så sent som förraåret, blir man dock något betänksam rörande RRV:s strävan att ökarevisionskontorens oberoende. Den revisionsrapport som normall skall inlämnas isamband med utförd revision skall enligl RRV:s förslag inle bli obligatorisk.Dessutom skall inte revisionsrapporten de år en sådan över huvud lagetupprättas insändas till RRV. Iförslaget sägs vidare - vilket måhända är värre - att myndighetens skyldighetatt samråda med RRV i samband med tjänstetillsättningar vid revisionskonlorenskall minska i förhållande lill nuläget. innebär att RRV såsomtillsynsmyndighet över revisionskontoren frivilligt är berett att avsäga sig endel av den kontroll som rimligen är nödvändig för att revisionskonloren skallkunna fungera med åtminstone något oberoende i förhållande lill värdmyndighelen. BeiräffandeRRV:s insalser på detla område bör kanske också nämnas all den nuvarandeorganisationen har fungerat och att man inte harpåtalat de missförhållanden som råder. Det bör även framhållas att entjänsteman på RRV, , i ett särskilt yttrande i enpromemoria, som skulle ligga till grund för uppbyggnaden av den nuvarandeorganisationen, påtalade de risker just beträffande beroendeförhållandet tillvärdmyndigheten som fanns i det system som då skulle införas. Varnande ord haralltså uttalats sedan. Omrevisionen av statlig verksamhet Omrevisionen av statlig verksamhet Del skall inte uteslutas att den avRRV nu sent omsider igångsatta utredningen om redovisningsrevision av denstatliga verksamheten kommer att ge ett positivt resultat och kommer alt ledatill förslag om hur man skall lägga om verksamheten så alt den fungerar på ellbättre sätt. Enligt min uppfattning är dock de nuvarande förhållandena såotillfredsställande att del vore av uppenbart värde om budgetministern villeklart uttala sin uppfattning om den nuvarande revisionsorganisalionen. Jag villockså fråga: På vilket sätt ämnar departementschefen följa det utredningsarbetesom nu har igångsatts på RRV och vilken uppfattning har han om den utvecklingsom man kan vänta sig på detta område i framliden? Jag har med stort intresse läst den rapport som jag tror har varit dethuvudsakliga underlaget för interpellation. Del finns, lyckerjag, många tänkvärda synpunkter i den rapporten, på flera punkter oroandesynpunkter. Rapporten visar att det finns brister i den revision som vi nu harinom den offentliga förvaltningen. Jag bör kanske tillägga, för altbilden inle skall bli ensidig, att den nuvarande revisionen ändå lämnar en delvärdefulla bidrag till effektivisering av vår förvaltning, om ock det återstårmyckel all göra. Nukommer RRV att granska rapporten och all pröva vilka åtgärder man bör vidtaföratt komma till rätta med de brister som redovisas. Delar rätt att dennagranskning inte hade börjat , då framställdeinterpellationen. Som framgår av milt svar ville man vänta på riksdagsbeslutetom en modernisering av budgetarbetet innan man påbörjade granskningen. Delfinns en rad beröringspunkter mellan denna översyn och beslutet ombudgetsystemets framtida utformning. Jagvill inle just nu i detalj värdera rapporten. Jag lycker inle att det är rättav mig alt göra det förrän jag har lyssnat på det berörda ämbetsverketssynpunkter. Jag vill inte värdera den i annan omfattning än jag gjorde i mittförsta svar och i inledningen lill den replik jag Just nu lämnar, men jag villtillägga alt jag förutsätter all RRV kommer all ägna den här rapporten ettbetydande intresse och alt verket självt kommer att la initiativ till åtgärderför all effektivera revisionen. Jag förutsätter vidare att verket på de områdendär det har att besluta också fattar sådana beslut och att på områden där dettillkommer regeringen att besluta regeringen också flr förslag lill beslut ochatt verket fattar sina beslut och vi flr eventuella förslag så fort del ärmöjligt för verket. Självfalletkommer jag att nära följa den här frågan. RRV är ett av de verk som vi inombudgetdepartemenlet har ell myckel nära samarbete med. Vi har alltså mångaolika sätt att fl information om verkets fortsatta arbete och jag kommer självatt nära följa det arbetet. En effektiv och en effektivare förvaltning är Ju avstörsta intresse för oss alla, inte minst för en budgetminisler. Del är ettväsentligt problem som tas upp i interpellationen.