prot · G10986 · 1977-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag vill redogöra för de bestämmelsersom gäller för beviljande av dispens från skyldigheten att medföra nödsändarepå flygplan. Säkerhetsbeslämmelsernaför den civila luftfarten fastställs av luftfartsin-spektionen. Det ankommeräven på luftfartsinspektionen atl ta ställning till ansökningar om dispenser. Fråganom nödsändare har mot bakgrund av svårigheten alt finna försvunna ochhavererade flygplan diskuterats inom den internationellacivila luftfartsorganisationen - . ICAO-arbetet resulterade i enrekommendation alt automatiska nödsändare skulle medföras vid internationelltallmänflyg i de flygplan och på de flygningar som vederbörande myndighetbestämde. Luftfartsverkethar emellertid gått längre genom att kräva automatiska nödsändare i allasvenskregistrerade luftfartyg, dvs. även transportplan av den storlek SAS ochLIN använder. Kravensom först aviserades fastställdes slutligen att gälla från den1 . Utvecklingenav nödsändare har skett myckel snabbt, varför vissa tekniska problem haruppstått. konstaterade således luftfartsinspektionen att vissa nödsändaremed en särskild batterityp kunde medföra allvariiga risker för passagerare,besättning och flygplan. Eftersom den utrustning som skall vara lill hjälp i ennödsituation självfallet inte kan tillåtas att öka riskerna för ett haveri,beslöt luftfartsinspeklionen att den aktuella nödsändaren skulle tas ur driftfr. o. m. . Den förbjudna typen avnödsändare anses i vissa betydelsefulla avseenden Med hänsyn bl. a. till atl de upptäckta problemen med nödsändarnabedömdes kunna lösas under det närmaste 14 halvåret gav luftfartsinspektionen sex månaders dispens för berördaflygplan alt flyga ulan nödsändare. Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret på min fråga. Flygolyckanutanför visar att det fortfarande finns storarisker i säkerhetsutrustningen på vårt flyg. Det är märkligt atl vi med vårtstora tekniska kunnande inte lyckats åstadkomma en sådan detalj som enfungerande nödsändare. Detär orimligt och oacceptabelt alt del skall la över atl återfinnaett fiygplan som störtat under själva infiygningen lill en av landetsflygplatser med reguljärt flyg. Vid hittades planet först efter 13timmar,endast några kilometerfrån landningsbanan. Utöverden person som räddadeslevde ylteriigare två passagerare i flera limmar efter det att planet störtat.Dessa hade kanske kunnat räddats om planet återfunnits tidigare. är dettroligt atl de frös ihjäl i det mycket kalla och blåsiga vinlerväder som råddevid olyckstillfället. En fungerande nödsändare hade kunnat rädda liv vidGävleolyckan. som vi har vid dylika olyckor har kritiserats från olikahåll. Det finns all anledning att se över denna organisation, och då specielltbeakta att vi i har ett hårt klimat som kräver särskilda åtgärder föralt snabbt kunna lokalisera ett försvunnet flygplan. Förnågra år sedan störtade etl spanskt plan strax efter starten från Arianda. Detriktades då stark kritik mot atl del tog så lång lid alt återfinna planet ochbistå de överievande. Efter (jävleolyckan kan man fråga sig om vi verkligengjort några framsteg under dessa år i arbetet på att få till stånd en effektivräddningsorganisation vid dylika olyckor. Jag vill därför fråga kommunikationsministernom det planeras någon översyn av organisationen av räddningsarbetet vidflygolyckor. Omskyldigheten att medföra nödsändare på.flygplan Jag delar naturligtvis uppfattning att en fungerandenödsändare hade kunnat rädda liv vid den här olyckan. Despeciella batterier som åtminstone varit nödvändiga för att dessanödsändare skall fungera, batterier som är av typ litium-svaveldioxid, harmedfört risker under flygningen på grund av atl läckage i vissa fall intekunnat undvikas. Det har bl. a. påverkat förarnas ögon. En helikopterpilottvingades t. ex. nödlanda när kabinen fylldes med gas. N'ärman vet detta är det klart all man försöker undvika sådana incidenter iavvaktan på att en ny batterityp kommer fram. Eftersom man inte på en gångkunde montera in nya nödsändare i 400 flygplan var det såvitt jag kan bedömaknappast möjligt att vidta någon annan åtgärd än atl ge dispens alt flyga utannödsändare. Jag tror därför inte att man kan rikta någon kritik motluftfartsinspeklionens åtgärd att dispensera. Men man måste naturligtvisallvarligt beklaga den olycka som inträffade och som måhända hade fått etlmindre tragiskt slut om det hade funnits en fungerande nödsändare i flygplanet. Räddningsorganisalionenbyggdes ut väsentligt efter den s. k. Spantax- olyckanpå Arianda som talade om. Om det finns anledning att se över denfår resultatet av den nu fungerande verksamhet avgöra. ROLFDAHLBERG (m): Man kan naturiigtvis diskutera hur mycket resurser man skall sätta in iräddningsarbetet vid dessa fiygolyckor. Vi måste därvid ta hänsyn till denvädersituation som råder vid olyckstillfället. När olyckan utanför Gävleinträffade var del mycket kallt och snöstorm. hade man då endast en helikopter lill hjälp. fick man framytterligare helikoptrar och fiygplan. Däremot använde man sig inte avtillgänglig militär, vilket man också har blivit kritiserad för från olikahåll. Motbakgrund av vad jag nu har sagt tyckerjag det finns anledning alt se över hurmycket både materiella och personliga resurser man har möjlighet att snabbisälta in vid denna typ av olyckor. Därför tolkar jag kommunikationsministernssenaste svar så att möjligheten alt göra en översyn av räddningsarbetetsorganisation vid dessa olyckor kommer att övervägas. Överiäggningenvar härmed slutad. §7 Om vissa charterflygningar till Statsrådet erhöll ordet föratt besvaraWiggo Komstedts{m) anmälda fråga, 1977/78:300, och anförde: har frågat mig om jag känner lill vissa charterresor tillSydamerika i samband med julhelgen 1977, om del bland passagerarna fannspersoner som vistas i som politiska flyktingar samt om jag - om så harvarit fallet - inför vill redovisa min syn på detta. förekom erbjudanden lilllatinamerikaner i om resor till vissa länder i i samband medjulhelgen. Enligt vad invandrarverket har inhämtat hos den aktuella reserbyrånvar emellertid intresset hos latinamerikanerna så svall att man inte kundegenomföra några charterresor. Jag har alltså inte kunnat finna belägg förpåståendena om att latinamerikanska flyktingar skulle ha företagit sådana resortill sina hemländer. Jag tackarstatsrådet för svaret på frågan. Oroligheterpå olika ställen i väriden som har lett till förföljelse av oliktänkande hargjort alt många har sökt sig till vårt land som politiska flyktingar. Vi hargeneröst tagit emot dem och i de flesta fall beviljat dem politisk asyl. Deltahar vi i stort sett varit eniga om. Men om beteckningen politisk flyktinganvänds som ett slags täckmantel för annan anledning atl komma till vårt land, ärvi ganska många som inte ställer oss bakom denna invandrarpolitik. Den regeringen som är ansvarig för desa frågor borde inte vara ovetande om attdet finns en stor och växande opinion mot den generösa politik som vi harbedrivit. Närman tvingas flytta från sitt hemland på grund av en politisk uppfattning är detganska svårt alt återvända dit under samma politiska regim. Uppgifterna om altpolitiska flyktingar gör charterresor kan ytterligare undergräva svenskarnasnegativa syn på invandringen. Del har jag också uttryckt i min fråga. Uppgifternaom att charterresor skulle ha förekommit har cirkulerat i massmedia. Någrabekräftelser på delta har inte gått att få vare sig från invandrarverket ellerfrån polisen. Jag har låtit upplys-ningstjänsl forska i delta föratl få ett objektivt underiag lill denna debatt. Nusäger statsrådet i sill svar alt han inte kunnat finna något belägg förpåståendena att de här resorna har skett. Jag har ingen anledning att inte tropå den uppgiften. Men jag tycker atl del är anmärkningsvärt att riksdagsledamöterinte har möjligheter alt fö svar på dessa frågor av dem som sitter inne meduppgifterna. Därför anser jag atl det är nödvändigt alt statsrådet redovisarsin syn på dylika händelser och inte bara hänvisar till atl han inte kunnatfinna atl dessa uppgifter är rikliga. Detfinns också uppgifter om att fiyktingar i , som har uppgivit att deutsatts för politisk förföljelse i sitt hemland, har kommit hit på biljetterutfärdade av statliga resebyråer i sina hemländer och att de gör månatligaavbetalningar på dessa resor. Det tyckerjag också är anmärkningsvärt, och delborde föranleda kontroll av den här verksamheten. Därför anser jag atl det ärnödvändigt och värdefullt om statsrådet inför kan redovisa sin syn pådessa uppgifter och även gå ut med en information, eftersom sådan inte står attfö ens för riksdagsledamöter. Del vore därför bra om statsrådet gav en bredinformation, så att dessa uppgifter slipper cirkulera, om de inte är rikliga. Det ligger mycket i det säger att man först bör kollauppgifter innan man använder dem för olika slags politiska syften. Dessauppgifter hade del varit myckel lätt också för att kontrollera,t. ex. genom alt ta kontakt med de resebyråer som sades anordna sådana härchartertesor. Det var på det sättet alt man utannonserade resor av det härslaget, men det fanns inget intresse för dem och därför ställdes resorna heltenkelt in. Det gällde resor till . Då gjorde man i stället ett försök attanordna resor lill . Inte heller för dessa resor fanns del något störreintresse, utan den resebyrå del gällde nöjde sig med atl anvisa några platserpå reguljärt fiyg. Jagtror inte alt det i finns ett växande missnöje mot den generösaflyktingpolitiken. Jag är glad för all det förhåller sig på det sättet. Därförblir jag litet bestört när en ledamot av på så väldigt dåligtunderiag försöker ge ytterligare spridning ål rykten av del här slaget. 2 protokoll 1977/78:86-89 här gäller har det svårtnog ändå utan alt behöva bli beskyllda för atl ha uppgelt falska skäl för atlfå politisk asyl i . WIGGOKOMSTEDT (m): Det statsrådet nu säger är faktiskt ganska bra. Eftersom invandrarverketligger under statsrådels domäner, måste del vara statsrådet som skall gedirektiv till invandrarverket att lämna en kortekt och riktig information. Jaghar via upplysningsijänsl fått vela atl statens invandrarverk islutet av 1977 underrättades om att elt antal sydamerikaner som' vistades iSverige planerade att genomföra charterflygningar. I det svar jag fått frånupplysningstjänsten sägs vidare alt invandrarverket varken kan bekräfta ellerdementera om några personer som vistats här som politiska flyktingar följde meddet aktuella planet. Man har bett passpolisen atl undersöka den saken. Då ärdet anmärkningsvärt all slatsrådet säger att jag i delta fall skulle ha enannan målsättning och försöka åstadkomma en politisk förföljelse av dessamänniskor. Det är högst anmärkningsvärt atl del verk som skall handha dessafrågor inte kan lämna de uppgifter som efteriysts. Detstår också i del svar jag fött från upplysningstjänsten att uppgifterna,förmodligen på gmnd av sekretessbestämmelser, inte kan lämnas av resebyråerna.Statsrådet har väl då litet dåligt på fötterna när han uppmanar mig atl lakontakt med resebyråerna. Dessa kan alltså av sekretesskäl inte lämna ut de häruppgifterna. Vilkenuppgift, hert statsråd, är nu den korrekta? Är del den uppgift som statsrådetlämnar här , eller är det den uppgift jag fått via upplysningstjänslen?Det är ytterst intressant atl fö vela vad som gäller i ena och andra fallet. Statsrådetsäger att människorna inte alls har den av mig påstådda inställningen lillpolitiska flyktingar. Ja, låser man in sig i departementet kanske man för denuppfattningen, men är man en vanlig riksdagsman och står på gator och torgeller möter människor i samlingslokaler på politiska möten kanske man för enannan uppfattning om hur det verkligen är. Jag vågar påstå att del rakt igenomde politiska linjerna i detta samhälle råder en ganska negativ syn på dennaföreteelse. Vi måste göra allt som står i vår makt för alt förändra det hela såatt vi inte får dessa stämplar. Men vi skall också ha klart för oss att Sverigei dag i mycket är en leksluga för internationell brottslighet och tertorism.Därför bör vi skärpa kontrollen i delta avseende. Uppgifterna om huruvida del ordnas charterresor eller inte av privataresebyråer är på inget sätt hemliga. Det hade gått mycket lätt alt ta reda påatl den charterresa som var utannonserad blev inställd, eftersom det inte fannsnågol intresse för den. Däremot är det helt korrekt atl invandrarverket intehar rält att lämna ut uppgifter om enskilda personer, som reser ut ur eller ini . Passpolisenhar ändå på invandrarverkets uppdrag gjort en stickprovskontroll av personersom möjligen kan tillhöra den kategori som hert Komstedt talar om. Det visadesig då atl det handlade om två barn lill flyktingar som finns i , om enperson från , som sökt uppehållstillstånd i men inte fått det, ochom en flykting från . De övriga som kontrollen gällde vargäststuderande, stipendiater och anhöriga till personer som bor i . Mendessutom, : en flykting som får politisk asyl i blir förden skull inte salt under några restriktioner här. Vederbörande får röra sigfritt, yttra sig om vad vederbörande vill och även resa. Man kan t. o. m. undervissa omständigheter få resa hem till sitt eget land ulan alt föriora flyklingskapei. En annan politik vore ganska inhuman. Menar alt manskulle på något sätt genom lag förbjuda en person all obemärkt återvända lillelt land varifrån han flytt, t. ex. för alt ta hand om en sjuk anhörig eller avandra personliga skäl? WIGGOKOMSTEDT (m): Jag har här den handling som jag har åberopat. Där står attinvandrarverket har begärt hos passpolisen atl närmare få kontrollera dessauppgifter. Men det slår också: "Del är dessutom oklart i vilken omfattninginnehållet i rapporten kommer alt bli offentligt,, eftersom del rör sig omenskilda personers förhållanden." Då är del inte så lätt, hert statsråd,för den enskilde atl gå till någon resebyrå och kontrollera vilka som har restul och in. Det vore väldigt bra att få vela om statsrådet anser atl det i dettafall skall råda offentlighet, sade i sitt svar att ett antal personervalt atl flyga med reguljärt flyg. Fanns det bland dem s. k. politiskaflyktingar? säger statsrådet att del är anmärkningsvärt om en flykting inteskall kunna få komma tillbaka till sitt land. Självklart, men det är ocksåmycket anmärkningsvärt om man, när man uppehåller sig i ett land såsom politiskflykting och har flytt från en regim som man är förföljd av och som drivit uten ur landet, kan resa fram och tillbaka utan hinder. Då vägrar jag atl tro är politisk flykting. Jag är sannerligen inte ensam om den uppfattningen.För vår flyktingpolitiks skull vore del bra om vi klargjorde dessa begrepp. Detvore väsentligt för den framtida synen på invandringen. Det är rikligt alt man inte kan gå lill resebyråer, tillinvandrarverket eller någon annanstans och få reda på exakt vilka personer somhar rest in i och ut ur och vart de tagit vägen. Det är väldigt bra atlman inte kan ägna sig åt den sorlens snokande. Det är bra både för politiskaflyktingar och för andra som anlitar resebyråer. Vadsedan gäller huvudfrågan finns det inga som helst belägg för att vi här ilandet skulle ha massor av flyktingar som egentligen inte är fiyktingar ulansom skulle kunna åka fram och tillbaka mellan och det land de har flyttifrån. De flyktingar som flnns här är människor som levt under myckel svåra förhållanden i sinaländer. Innan de har fött politisk asyl har deras fall granskats myckelnoggrant av invandrarverket och ibland även av regeringen. Viför en ganska generös flyktingpolitik i . Jag tycker att vi skallfortsätta atl göra det, och om jag i fortsättningen också kan räkna med WiggoKomstedts stöd för den generösa flyktingpolitiken skulle jag givetvis varamycket tacksam. WIGGOKOMSTEDT (m): Min ambition i det här fallet är atl vi skall kunna fö människorna attse mera positivt på vår flyktingpolitik än vad de gör . Det är anledningenlill min fråga. Mendet är anmärkningsvärt att den tuffhei som statsrådet visar i sitt inledandesvar nu har försvunnit. Han säger först alt jag skulle vara ute i ogjort väderoch attjag borde kunna kontrollera vad som helst. erkänner slatsrådet atldet inte går att fö uppgifterna från resebyråerna. Hur skall jag då fö dem, ominte genom att slälla frågan lill det ansvariga statsrådet? Jagär väl inte så förförligt illa ute i alla fall. Statsrådet erkänner nu att detinte går att fö belägg för om en person är politisk flykting eller inte. Jaghar inga andra möjligheter än det frågeinstitut som vi har i . Jag är ledsen att behöva tjata, men har frågat om delhar ordnats charterresor för att i stor skala frakta latinamerikanska flyktingarfrån tillbaka till deras hemländer. Jag har svarat för det första attdet har icke ordnats några sådana resor och att själv hadekunnat ta reda på det genom alt kontakta vederbörande resebyrå. För det andraharjag sagt alt man inte kan och inte bör kunna ringa resebyråer och kollavilka enskilda personer som reser åt det ena eller andra hållet. Ochjagsadefördet iredje att det finns ingen som helst grund för påståendet att desom har fött asyl i som politiska flyktingar inte också skulle varadel. WIGGOKOMSTEDT (m): Statsrådel säger alt han har svarat på min fråga att jag själv borde hakunnat kontrollera uppgifterna. I nästa andetag säger han alt det bör inte varaså att man skall kunna fö de uppgifterna hos en resebyrå. Jag konstaterar attsvaret blev jaså. Överiäggningenvar härmed slutad. §8 Föredrogs och hänvisades 1977/78:108 tilljordbruksutskottet § 9 Föredrogs ochhänvisades \911/n:\151 och 1758 tilltrafikutskottet §10 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1977/78:136 och 137 §11 Finansdebatt (forts.) Fortsattesöverläggningen om finansutskottets betänkande 1977/78:15 samt skatteutskottetsbetänkanden /78:24 och 25. Jag bmkar inte i övermått berömma regeringen. Jag kommer nog inte atlgöra det heller, men jag vill begagna det här tillfället att heltinstämma i del som har sagt i sina svar vid frågestunden. Delkan ju inte vara rimligt alt statsråd skall stå i kammaren och la ställninglill obekräftade rykten som om de vore sanna, när de inte är det. Jag tyckerall del är utomordentligt viktigt atl vi slår vakt om en generösfiyktingpolitik mot alla dem som försöker sprida misstro kring den. Om man skulle söka ett nyckelord för de borgerliga prestationerna idenna talarstol under gårdagen, skulle det förmodligen vara belåtenhet, i variefall med sig själva. Allting är i själva verket ganska bra i landet, sade man,och del blir allt bättre. Regeringen fören ytterligt framsynt politik på allaområden - försiktigtvis nämnde man dock inte uttryckligen energipolitiken. Hurkan detla vara möjligt, med hänsyn lill den faktiska situationen i landet?Psykologiskt kanske del är möjligt, om man bara ser sig själv i spegeln. "Spegel,spegel på väggen där", ropar och blickar oföränderligt mol denoföränderiigt leende . Mundebo ser Mundebo, Åsling ser Åsling, osv. Detär naturligtvis också möjligt, om man därmed menar all taklen i försämringenhar minskat något. Man talar med välbehag om att underskottet ihandelsbalansen är mindre än och alt prisstegringarna måhända är någotlägre. Därmed söker man dölja atl underskottet i utrikeshandeln, särskilt omman lägger lill underskottet i transfereringarna, är alldeles för högt ochleder till en slor utlandsupplåning, och att prisstegringarna är bland dehögsta i . Enligt Veckans Affärers nummer i går hade vi de högsta prisstegringarna i näst . För de tre senastemånaderna hade vi de högsta prisstegringarna i näst . Så dåligthar vi legat, såvitt jag vel, i den s. k. prisstegringsligan. Så kunde jag fortsätta påpunkt efter punkt. 1977var den ekonomiska utvecklingen i såvitt vi kan bedöma sämre än i någotannat jämförbart land. Skulle den takten av försämringar fortsätta skulle detleda till något av en nationell katastrof Något mindre dåligt måste det nästanbli. Något måste den internationella konjunkturen hjälpa. Det hoppas vi allainneriigt. Men regeringen drar den felaktiga slutsatsen därav att alltingegentligen är ganska bra. Omen tvåmetershoppare i höjdhopp går ner lill i årsbäsla, kan hannaturiigtvis ropa hurra om han mäktar klara 1,05. Men del är inte mycket atlskräppa över. Och jag hoppas verkligen att regeringen klarar 1,10. Menlåt oss från regeringens självbespegling gå ul till det som den ekonomiskapolitiken egentligen handlar om, nämligen människornas vardagsupplevelser. Dåblir del helt andra speglar. Ty det är för väldigt många mycket dystraupplevelser. I butiker och varuhus kostar varorna 13-14 96 mer än för etlår sedan. För dagligvarorna är prisstegringarna i genomsnitt 16-17 96. Denkasse varor som kostade . Närlöntagarna får sina löner och jämför med de prishöjningar som skett,finner de alt pengarnas köpkraft, reallönerna har minskat. För mångalågavlönade, för många med slor försöriningsbörda betyder detla att denekonomiska situationen har blivit betydligt svårare. Påsina arbetsplatser finner många människor alt produktionen har minskat, attvikliga produktionsresurser inte används. De ser alt investeringsplaner läggsundan och atl investeringarna minskar kraftigt. känner de alt hotetom arbetslöshet rycker allt närmare. För många unga människor är redanarbetslösheten en hård verklighet. Därifrån är stegel tyvärr kort till en känslaav hopplöshet och därmed uppgivenhet. I många familjer är oron för barnensframtid en gnagande realitet. Tilldet mest skakande i gårdagens debatt hörde de borgerliga talarnas nästan totalabrist på engagemang i dessa människors vardag såsom den faktiskt är i dag.Allting är egentligen ganska bra, för de höra. Då tänker man inte på de tiotusentals unga, på byggnadsarbetarna, pånorrbottningarna och på de tusentals andra som känner djup oro för sitt arbete.De som klagar får höra tillmälet kverulanter, som industriminister lärha riktat till oroliga jämtlänningar inför nedläggning av fabriken iHissmofors. 1den vackra bild som regeringen ser i sin egen spegel finns myckel liten platsför människornas liv i vardagen. Och del är den ena trista slutsatsen avgårdagens debatt. Denandra slutsatsen som måste dras av gårdagens debatt är på sätt och vis ännuallvariigare, nämligen denna: Regeringen står tomhänt, splittrad och rätt såorkeslös inför framlidens problem och möjligheter. Ty det vi gör är jubestämmande för hur 1980-talets utveckling skall te sig. Om vi begäruppoffringar av människorna , så måste det ju vara någon mening i det -altvi därmed lägger grunden för framtiden. Jag skall ta några exempel. Energipolitikenundviker regeringen till varje pris atl tala om, i varje fall i denna kammare.Utanför kammaren talar man desto mera. I sak råder ju ett totalt virrvarr ienergipolitiken. Jordbruksministern kräver att kärnkraflsinduslrin skallskrotas. Statsministern och energiministern talar om folkomröstning.Ekonomiministern talar mot folkomröstning. man om formerna för altsnigla med . I går man på kollisionskurs. Regeringenssplittring och handlingsförlamning i energipolitiken är förödande förframtidstron i det svenska samhället. Den hållersnabbt påaiifö ödesdigrakonsekvenser för den svenska ekonomin. Industriinvesteringarnarasar med 15 96 - det har aldrig hänt förut. Det är ju meddagens investeringar som vi skall bygga upp 1980-talets produktionsapparat, meddem som vi skall konkurrera ute på världsmarknaden. Där halkar vi nu efter, därfortsätter ulförsbacken -regeringen ser passivt på. Upplåningeni utlandet är nu uppe i . Den kommer att öka kraftigt även iår. För dessa lån skall vi betala ränta, och de skall amorteras isinom tid. Men enligt regeringen ser allting egentligen ganska bra ut. Det speglar en nästan katastrofalförsvagning av finanspolitiken. Varie borgerlig talare i går klagade över attvi socialdemokrater ville öka statsinkomsterna, bl. a. för att förstärka budgeten.Sådana bekymmer hyste ni aldrig medan ni var i opposition. Då var det ständigatemat atl å ena sidan kräva minskade skaller, minskade inkomster, och å andrasidan kräva ökade utgifter, dvs. en svagare budget.