prot · G109109 · 1977-12-31 00:00:00 — De regeringsbärandepartierna var ju här i med om satsningen på 80, även om dedå befann sig i opposition. Vireservanter i finansutskottet har yrkat bifall lill en viss del av motion 1746av m. fi. Vi har grundat della yrkande dels pä att vi anser detskäligt, dels pä alt regeringen i proposiiionen uttalar att man i huvudsakdelar uppfattningen att vissa investeringar i bostadsområdena Björkskalan,och Hammaren har blivit onyttiga. Men trots att regeringen gördessa konstateranden i proposiiionen drar man inte de naturliga konsekvensernaav detta genom att föreslå alt kommunen får ersättning för dessa kostnader. Motionärernaanser det självklart att kostnader som bedöms som onyttiga också skall ersättasav staten. Vi socialdemokrater i finansutskottet delar den uppfattningen ochhar i vår reservation till utskottets betänkande föreslagit att den särskildaersättningen lill kommun skall räknas upp med 19,5 miljoner. Somvi framhåller i vår reservation ser vi det nämligen så, att även om man pålitel sikl skulle komma all bygga bostäder pä de här områdena så kan det i höggrad irrågasättas om de investeringar som nedlagts här har någolekonomiskt värde. Delta gäller enligt vår mening även för kostnader förutredningar som man gjorl i samband med generalplanearbetet. Vi anser atl ocksåde kostnader som uppstått i form av överkapacitet i fjärrvärmeanläggningarnabör ersättas av staten. Däremothar vi inte ansett oss kunna tillmötesgå kravet från motionärernas sida på attkommunen skulle fö ersättning för de extra räntekostnader som kommunen haftberoende pä att regeringsförslaget kommit senare än vad kommunen förutsatt vidsina ekonomiska beräkningar. Vi tror nämligen att det skulle vara farligt förstaten all ge sig in på sådana vägar. Det skulle kunna fö konsekvenser förframliden som vore svåra all överblicka. Med det anförda yrkar jag bifall lill den lill utskottets betänkandefogade reservationen, innebärande att den särskilda ersättningen lill Luleåkommun räknas upp med 19,5 miljoner lill sammantaget . (vpk): En dokumentation över den kommunala planeringen i skulle säkertkunna ligga till grund för en skildring betitlad "En kommuns uppgång ochfall". Och som en röd träd i en sådan skildring går beslut fattade avstatsmakterna. Riksdagensbeslut angående finansiering av ett nytt stålverk i liksomriksdagsbeslutet , som innebar en modifiering av 80-planerna, harnaturligtvis kraftigt påverkat kommunens planering och ekonomi. Planeringenrörde sådana kostnadskrävande områden som bostadsbyg:gnad, utbyggt skolväsen,kommunala transporter, satsningar pä den sociala verksamheten och mycket annat.Ambitionerna var högt ställda och väl motiverade. Alla utgick nämligen frän destorslagna besluten om en industriell utveckling som förutsatte en kraftigbefolkningsökning. Ipropositionen 1977/78:89 medges också att kommunen lika väl som där verksammaföretagare haft goda skäl för de investeringar som man har beslutatom för alt slå rustade inför den väntade utvecklingen. Därför bedömerregeringen det "frän allmän skälighetssynpunkl" riktigt att Luleåkommun får ersättning för förluster som kommunen har åsamkats i samband med atlStålverk 80-planerna skrotades. underströk förståelsen förLuleå kommuns problem. Men helt och hållet vill man ändå inte vara med ochkompensera kommun. Kommunen har inlämnat en väl motiverad och ingalundaöverdrivet tilltagen framställning. I propositionen, som finansutskottetsmajorilet föreslår att skall godkänna, reduceras det belopp somkommunen har kommit fram lill med 35 milj. kr. 1reservationen av m. fl. socialdemokrater, som hartalat för, vill man höja den särskilda ersättningen lill kommun med 19,5milj. kr., men med åberopande av att det inte finns någol avtal eller någonannan överenskommelse avstyrker man ett motionsyrkande om särskild ersättningför extra räntekostnader. Delta är anmärkningsvärt, i synnerhet mot bakgrund avdel ansvar som socialdemokraterna otvivelaktigt har för de svängningar iStålverk 80-frågan som har gjort det nödvändigt för alt gä ut pålånemarknaden. Jag menar atl inte heller den socialdemokratiska reservationenhelt och fullt tar konsekvenserna av den situation som kommunen är i. Ivpk-motionen har vi tagit fasta på kommunens begäran och yrkat på attersättningen skall utgå med hela del belopp som kommunen har begärt. Vi betonarsärskilt i yrkandet alt beslutet om anslag skall utformas "i enlighet medden framställning som föreligger frän kommun". Delta innebärgivetvis också all vi ulgår från samma tidsmässiga bedömningar som kommunen hargjorl. Utskottets förmodande att vårt yrkande innebär att ersättningen tillkommunen skall utbetalas redan under innevarande budgetär är därför enmissuppfattning, som jag hoppas med detla är undanröjd. Likaså vill jag förutskottet klargöra att vpk:s yrkande i motionen 1744 beträffande handelsstålspolitiken- den fråga som vi f ö. skall diskutera - går ut på att skall fänödvändigt kapitaltillskott för att kunna fullfölja den inriktning mot ökadförädling och produktutveckling som vi skisserar i motionen. Den koppling somgörs i finansutskottets skrivning till kommuns krav på ersättning förutgifter som man redan drabbais av är alltså helt irrelevant. Detlavad gäller den formella sidan. Det viktiga ärju ändå vad det i sak handlar om.Det borde vara helt uppenbart efter alla de diskussioner som har förevarit,inte minst i del här huset, om turerna kring stålverksplanerna. Kommunen har isin planering handlat i god tro efter riksdagsbeslut och statliga planer, somsedan helt utanför kommunens kontroll och inflytande har övergivits avstatsmakterna. För att finansiera de åtgärder som man har funnit ofrånkomligahar man också tvingats ut pä en utländsk länemarknad med alll vad del harinneburit i form av räntor och även förluster i samband med företagnadevalveringar. Till bilden hör naturiigtvis också att de lån som tagits upp nuskall betalas av förre skattebetalare än man kalkylerat med, eftersom denförmodade befolkningsökningen inte blir av. Alla des:ia skäl ställer kommun i ensärställning. Regeringens rädsla atl skapa något slags prejudikat om man helttillmötesgår Luleås framställning måste därför anses oberättigad. hartvingats lill utgifter, motiverade av statsmakternas planer. hartvingats till lån som bl. a. medför höga räntekostnader. Kravet pä ersättningmed begärt belopp är därför väl moiiverat. Jagber därför, herr talman, att fö yrka bifall till molionen 1747, vilketbeiräffande anslagels storiek också innebär elt bifall till motionen 1722. Jag kan instämma i många av de synpunkter som framförts av EivorMarklund och . Det är positivt alt den borgeriiga regeringen lagtfram förslaget om ersättning till kommun. Det är ett fullföljande av densocialdemokratiska regeringens politik. Menförslaget har dock brister som vi påtalat i vår motion. Del visar en omotiveradoch också oförståelig småsnålhet. För det första orkade regeringen interikligt fram utan prutade pä den anslagsframställning som var grundad på enutredning av . Fördel andra har regeringen fördröjtställningstagandet, så att kommun för vidräknas ränteföriuster som kundeha undvikits med en snabbare behandling. Jag vill bestämt avvisa den borgeriiga ulskoltsmajoriietens tolkning avvår motion 1746. På s. 5 i betänkandet skriver ulskoltsmajoriteten när denkommenterar vårt krav pä utökat anslag med 19,5 milj. kr. för inlösande avbyggnadskrediliv på 69,5 mij. : "Enligt vad utskottet kan förståinnebär motionärernas argumentation atl man inte gör någon annan bedömning änregeringen vad avser den totala ersättning som bör utgå men att man har enannan uppfattning om utbetalningstidpunkterna." Viskriver i vår moiion: "Med hänsyn lill alt kommunens bosiadssliftelsersåledes omgående har att utbetala 69,5 milj. kr. i form av inlösen avbyggnadskrediliv är således den till kommun utgående kontantaersättningen på 50 milj. kr. Särskild ersättning erfordrassåledes med ett belopp på ytteriigare 19,5 milj. kr. utöver extra skalteutjämningsbidrag." Deltorde även för borgerliga motionsläsare klart framgå atl vi på den punktenyrkar ett utökat anslag på 19,5 milj. kr. Motionsyrkandet tas också upp i densocialdemokratiska reservationen. Beträffandeannan uppfattning om utbetalningstidpunkterna anser vi att förslaget borde habehandlats , så atl kommun inte hade fått vidkännas i-änteföriusterpå ca 10 milj. kr. Det framgår också i vår motion. Den borgerligautskotlsmajoriietens skrivning är antingen ett önsketänkande, att iate erkännaens för sig själv att man inte nådde rikligt fram, eller också är den ettförsök att dölja sin egen oförmåga eller ovilja att vara mottaglig försakargument och att la konsekvenser av lidigare fattade beslut. Detkan vara av intresse atl erinra vad som sades i riksdagsdebatten den 28 maj1974, när 80 diskuterades. Ångströmfick instämmande av flera folkpartister när han sade: "Om det i en säsofistikerad församling som riksdag är tillåtet atl uttrycka sig rättoch rakt på sak kan man säga alt Norriand har blivit exploateratoch utsuget av del övriga , men det blåser nya vindar. Människorna inorr finner sig inte i underläge längre. De vill ha sin rättmätiga bit avkakan, rätten till arbete, likvärdig levnadsstandard och en godsamhällsservice. Det är den räkningen som norriänningarna presenterar osspolitiker. Betalningen är fortfarande eftersläpande och trycket på de politiskainstanserna ökar oavbrutet." Man kan konstatera all de nya borgerliga vindarna, som RuneÅngström talade om, mojnade ganska snabbt och alt betalningen fortfarande äreftersläpande. Men trycket på de borgerliga politikerna har tydligen avtagit,eftersom de prutar på anslaget till kommunen, trots att de anser att del frånallmän skälighetssynpunkl med fog kan hävdas atl ersättning skall utgå frånstaten till kommunen. 80 skjutits pä framliden har haft negativa ekonomiska, sociala ochpsykologiska konsekvenser för kommun och dess medborgare. Jag skall inteuppta kammarens tid med alt la mänga exempel. Vi har redovisat en del av dem ivår motion. Jag vill dock nämna att ungefär samtidigl som den borgerligautskottsmajoritelen fattade beslutet om att avstyrka vår motion om ytterligaremedel till kommun, så behandlade moderata den 18 marsbudgetarbetet i vår kommun under rubriken: En av de borgeriiga representanterna ibudgetutskottet säger enligt tidningen: "Det går inte atl spara alltförmycket, utan atl också släppa folk. Det kan bli diskussion om permitleringarredan i årets budgetarbete." Även de två andra borgeriiga representanternai budgetutskottet säger samma sak, men med något annan formulering. Ompermitteringarna skulle bli verklighet, sä kan var och en föreställa sig vilkensituation som skulle uppstå i en kommun där arbetslöshetssiffrorna redan ärskrämmande höga. Personalinskränkningar i form av den s. k. naturliga avgången,som redan i viss mån existerar, kommer atl ha stora negativa följder mänga årframåt. Redan i dagens läge ställs ökade krav exempelvis inom omsorgen om bådebarn och pensionärer. Deborgerliga ledamöter, som i denna kammare med skärpa talat om de obetaldaräkningar som norrlänningar presenterar oss politiker, kan genom att i dagrösta på den socialdemokratiska reservationen göra en liten avbetalning. Summan19,5 milj. kr. motsvarar, omräknat i kommunalskatt, drygt en kronas höjning avkommunalskatten i kommun. Detvisar vad prutningen innebär för kommunen, som redan har en kommunalskatt påöver . Varken utskottsmajoriteten eller reservanterna biträder värtyrkande om ersättning för ränteförluster som åsamkats kommunen genom attbeslutet dröjt. Man motiverar det med att del inte finns någon avtalssituation.Vi anser alt även ersättning för räntorna är motiverad med hänsyn till despeciella omständigheter som orsakat problemen. Säiskild ersättning till kommun Jag kommer emellertid inte att yrka bifall lillmotionens krav på ersättning för räntorna. Det är en eftergift som jag gör iförhoppning om att fö majoriteten av kammarens ledamöter att stödja densocialdemokratiska reservationen, som jag härmed yrkar bifall till. ALFLÖVENBORG (apk): Spelet kring 80 är också historien om hur en kommungrundlurades och hur de stolla visionerna smälle ihop lill ingenting. Det ärhistorien om krossade förhoppningar och grusade kommunalai ambitioner. Genomett cyniskt spel mellan svensk storfinans och multinationellt storkapitalkrossades det projekt som skulle ha blivit utgångspunkten för en bredindustriell utveckling i . De många nya jobben blev ett minskat antalanställda vid del statliga järnverket. ILuelå kommun hängdes den kommunala planeringen upp på beslutet om 80.Det var ju vad man hade väntat och hoppals på. Ett dynamiskt husbyggande sattes i gång, och investeringar gjordesför alt pä alla områden möta den väntade expansionen. Ochdel gjorde man rätt i. För visst skall man väl lila på ettenhälligt riksdagsbeslut? Men det tror man inte längre i . Det är inte braför parlamentarismens anseende. Man sveks så grymt. Överen natt förvandlades kommunens stolta planering lill ett gigantiskt misstag -visserligen i god tro. Många förnämliga planlösningar ochprojekteringshandlingar fick sluta sitt öde i arkiv eller papperskorgar. Menså lätt avvecklar man ju inte en långt gängen planering av dessa dimensioner.En ritning kan man möjligen i vredesmod riva i tusen bitar så är den borta frånskrivbordet, men påböoade eller färdigställda hus slår där de Slår. kommunala planeringen alltifrån 1974 utgick man från att 80 skullebyggas och befolkningen öka från 60 000 till 80 000 personer. Kalkylerna utgicknaturligtvis ifrån att skatteinkomsterna skulle öka i samma takt, och med dentryggheten i ryggen kunde man friskt gä in för en betydande upplåning. Nustår man där med sin tvättade hals, som del brukar heta. Del blev inte vare sigStålverk 80, nya jobb eller ökade skatteinkomster. Kvar är skulderna ochruinerna efter en på falska premisser utförd ambitiös planering. Sedanfick kommunen veta att man i alla fall skulle få några tusen nya jobb inomramen för etts. Men ännu bäringen riktigt klarat ut vad detskall innebära och när de tusentals nya jobben skall komma som en frukt av delprojektet. Det löftet gav man därför att man fick slå ihjäl 80. Misstroni kommunen är stor , och luftiga utfästelser av detta slag löser ingaproblem. Nuhar regeringen fött kommunens nota, och i propositionen 1977/78:89 föreslås attkommunen såsom plåster på såren skall fö sammanlagt 266 milj. kr.Déiriingårersättningen från till kommun. 266 milj. kr. är mycketpengar, men det är inte vad kommunen har begärt. kalltblod bort 35 milj. kr. Iutskottets skrivning heter det att man "har slor förståelse för att densituation som uppkommit genom att 80 skjulils på framliden ställtLuleå kommun inför mycket svårbemästrade ekonomiska problem". Jag tyckerinte att behandlingen av kommuns framställning vittnar om denna storaförståelse. Både regeringen och utskotiei måste vara medvetna om alt Luleåkommun har varit synneriigen återhållsam, att begärda 301 milj. kr. Nustår man bl. a. med en massa lägenheter i outhyrda. Det blev en våldsamjakt efter bostäder under den stora Klondykeperioden efter släl-verksbeslutel.Kommunen planerade och bostadsföretagen byggde för glatta livet. har om lägenheter men fö hyresgäster - och dåligt med jobb. Ruschen uteblev.Man fick i stället enorma hyresförluster som belastar kommunen,bostadsföretagen och naturligtvis i sin förlängning också alla andrahyresgäster och skattebetalare. Det täcks knappast in i sin helhet av de pengarsom nu anslås. Utskolleltycker inte det är rimligl atl kommunens konsultkostnader för att räkna framersättningsanspråken ersätts av staten. Varför inte det? Det är ju en kostnadsom också är en följd av stålverkssveket. Man gillar inte heller atl tiomiljoner har tagits upp för uppskrivning av utlandslån till följd avdevalvering. Jag tycker tvärtom atl det är synnerligen skäligt, eftersom dethandlar om utlandslån i anledning av stälverksprojektei. Utövervad som nämnts av mig och tidigare talare finns det många förluster som intekan mätas i pengar: felslagna förhoppningar, att människor nu färga arbetslösai stället för alt få jobb, att man tvingas flytta i stället föraltblienav demänga nya slålverksarbetarna. Hur mäter man människors otrygghet? Hur mäter mande sociala vådorna för människor och samhället? Detgår naturligtvis inte. Detta är dock frågor som bör grubbla en smulaöver. Vi fattade ett beslut som saboterades, och det försattekommunen i en ytterst besvärlig situation. Vi har ingen anledning att pruta pådet anslag som kommunen begärt. Jag yrkarbifall till motionen 1722. kommun har alltså skickat en räkning till statsmakterna påkonsekvenserna av det nödvändiga återtåget lill verkligheten när del gällerStålverk 80. Det blev dyrt - mer än 300 milj. kr. enligt kommuns sätt atträkna. Allaär väl i princip överens om att från allmän skälighetssynpunkl bör kommunfå ersättning. Det tycker regeringen, del tycker motionärerna, och det lyckerfinansutskottet. Fast beloppsmässigt tycker man litet olika, men det har sinaganska enkla förklaringar, enligt mitt sätt alt se. Främst beror det på olikauppfattning - som kan vara missuppfattning - om tidpunkter då kostnader uppståreller blir definitiva. Det beror också på en sammanblandning av kostnadsfrågaoch likvidiletsfråga. Det är jag angelägen att stryka under med anledning avinlägg som gjorts. Räkningen är som sagl på över 300 miljoner. Så somförslagen nu ligger vill regeringen redan nu garantera en betalning på över 265miljoner. Det är tre poster som tillsammans gör denna summa, och det är ganskaviktigt att observera hur summan är komponerad. Detär for det första extra skalteutjämningsbidrag på sammanlagt omkring 115miljoner. Detär för det andra ett bidrag på över 100 miljoner, som utbetalas viaStatsföretag enligt ett avial mellan kommun och NJA. Detär fär det tredje det engångsbelopp på 50 miljoner som det just nu handlar om ifinansutskottets belänkande nr 19. Poslenpå över 100 miljoner går genom NJA, därför att förelaget tar över vissa avkommunen utförda anläggningar i 80-området. Molionen 1747 av LarsWerner m.fl. bortser från detta förhållande och kan således bl. a. på dengrunden avfördas. Basen för statens ersättning till kommunen är det extraskalteutjämningsbidrag som under fem är beräknas uppgå till sammanlagt 115miljoner. Atlvälja tekniken med ett flerårigt extra skalteutjämningsbidrag som bas förstatens ersättning till kommunen faller sig naturiigt, om man betänker att enhel del av kommunens ersättningsyrkanden grundas på uppskattningar som avnaturliga skäl är osäkra, bl. a. det förhållandel att de inte är avengångskaraktär ulan i stället utgörs av ärliga kostnader. Genom denna teknikmed ett flerårigt extra skalteutjämningsbidrag blir det möjligt att se hur deosäkert beräknade kostnadsposterna, exempelvis framtida hyresförluster, iverkligheten kommer att utvecklas och försöka anpassa sig därefter. Ungefärsamma resonemang om när en kostnad uppstår eller blir definitiv kan föras omden post i räkningen som kräver 10 miljoner fören kursförlust, som man ännuinte kan veta något slutligt om. Sedan gjorde sin beräkning omedelbartefter devalveringen har dollarkursen förändrats i för låntagaren gynnsamriktning med 6 96. Vad del hela kan sluta med vel ingen . Det är på sådangrund som avslag yrkas pä molionen 1722 av , som räknar uppbetalningen med 35 miljoner på regeringens och utskottets 265 miljoner för iverkligheten redan konstaterade konsekvenser. Slutligennågra ord om den sammanblandning av kostnad och likviditet som efterutskottsreservationens avsågning av ränteförlusterna återstår av motionen 1746av m. fi. I molionen talas klart om att engångsbeloppet på 50miljoner som kontant ersättning är otillräckligt. Man vill fylla på med 19,5miljoner för att har atl omgående lösa vissa byggnadskrediliv pä 69,5miljoner. Motionärerna glömmer att kommunens likviditetstillskott ärväsentligt merän engångsersättningens 50 miljoner. Tillsammans handlar det omytterligare 120 miljoner . Jag tycker alt vi skall klara upp den frågangenom att observera skillnaden här mellan kostnad och likviditet. Sammanfattningsvis:1 sak och pä sikt är nog överensstämmelsen ganska stor. Utskoitel har dock isin hemställan inte velat gä okända händelser i förväg utan försöktanpassa sig lill den verklighet som har inträffat. yrkarjag bifall lill utskottets hemställan. På förslag av tredje vice talmannen beslöts att kammarens förhandlingar lill kommun § 8 Anmäldes och bordlades 1977/78:166om vissa sjöfartsfrägor §9 Anmäldes och bordlades Motioner 1977/78:1868 av JoakimOllen 1977/78:1869 av m.fl. 1977/78:1870 av med anledning av proposiiionen 1977/78:136 omändrade regler för skattetillägg m. m. 1977/78:1871av m.fl. 1977/78:1872 av m.fl. med anledning av propositionen 1977/78:145 omändring i reglementet (1959:293) angående allmänna pensionsfondens förvaltning §10 Anmäldes och bordlades 1977/78:22 med anledningav propositionen 1977/78:100 såvitt gäller m. jämte motioner 1977/78:28 med anledning av proposiiionen 1977/78:100såvitt avser för fiera huvudtitlargemensamma frågor jämte motioner 1977/78:29 med anledning av propositionen1977/78:100 såvitt gäller anslag inom budgetdeparlemenlets verksamhetsområde till personalpolitik m.m. jämte motioner 1977/78:30 med anledning av propositionen 1977/78:90 omändring i utlänningslagen(1954:193), m. m., jämte motioner § 11 Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framslällts 1977/78:383av () till industriministern om statsbidrag till malmprospekteringi Riddarhyllan: FagerstaAB har i skrivelse till regeringen anhållit om statsbidrag förmalmprosfiektering i Riddarhyllan. En sådan åtgärd skulle skapa sysselsättningför elt tjugotal anställda . Därest malmundersökningen gavpositiva utslag skulle dessutom den nedläggningshotade gruvdriftenräddas. har enligt uppgift ställt sig positiv lill deföreslagna åtgärderna. Mot den bakgrunden vill jag ställa följande fråga tillindustriministern: När beräknar statsrådet kunna meddela regeringens beslut? 1977/78:384 av MagnusPersson (s) till socialministern om vidgad rätt lill pensionstillskott förvissa psykiskt utvecklingsstörda m. Som bekant har förtidspensionärerna numera rätttill dubbla pensionstillskott. Om pensionsberätligad är inlagen i annananstalt än sjukhus under hel månad, äger den som driver anstalten att, i denmän regeringen så förordnar, uppbära sä stor del av den pensionsberättigades påmånaden belöpande folkpension, som svarar mot kostnaderna för värden ellerförsörjningen på anstalten. Den pensionsberänigade skall dock erhålla visstbelopp för sina personliga behov. Motsvarande gäller då den pensionsberältigadeför värd eller försöoning mot avgift, som eriäggs av kommun eller landstingskommun. Förexempelvis psykiskt utvecklingsstörda, som bereds vård i elevhem, vårdhem,specialsjukhus eller inackorderingshem, skall garantibeloppet motsvara minst 3096 av den för ogift ålderspensionär beräknade folkpensionen jamlepensionstillskott. Uträkningenav garantibeloppet sker emellertid inte på det dubbla pensionstillskottet somtillfaller förtidspensionärer. Den kungörelse (SFS 1971/830) som ger anvisningom garantibelopp skrevs . fanns ingen skillnad ipensionstillskotlets storlek för ålders- resp. förtidspensionär.Differentieringen kom i tillämpning . En anpassning och ändringav tidigare utfärdade och tillämpade anvisningar bör följaktligen göras. Med hänvisning till vadovan anförts vill jag ställa följande fråga: Ärsocialministern beredd vidtaga en sådan förändring av nuvarande anvisningar atlexempelvis psykiskt utvecklingsstörda, som erhåller vård och/eller tillsyngenom landstingskommun, får sina garantibelopp beräknade på det dubblapensionstillskottet? 1977/78:385av () till statsrådet om skyldigheten förkommun att bekosta skolmåltider vid gymnasieskola: saknas bestämmelser om skyldighet förkommunerna att bekosta skolmåltider för elever vid gymnasieskolorna. Av landetssamtliga kommuner svarar likväl alla utom en för skolmåltiderna vid dekommunala skolorna. Mångaskäl talar för alt eleverna skall ha rätt till lunch i skolan.