prot · G109160 · 1977-12-31 00:00:00 — Frågan om facklig representation har dock övervägts i departementet,varvid förutom nämnda skäl del har befunnits svårt atl inom ramen för en rimtigstorlek hos nämnden finna de lämpliga formerna för facklig representation.Utskottet anser för sin del atl del i vissa fall kan finnas behov av atl hörafackliga företrädare och föruisäiter därför att vid behov fackligarepresentanter i någon form skall få framföra sina synpunkter inför nämnden.Med den markeringen från utskottets sida bör motionärerna kunna varatillfredsställda på denna punkt. Tillsist, herr talman, vill jag peka på utskottets mycket positiva skrivning närdetgällerde synpunkter som framförts i motionen 1778 av och DanielTarschys angående en förfatlningsmässig revision av yrkestrafik-lagstiftningenmed beaktande av att rättsreglerna får en sådan språklig utformning att de ej medförsvårigheter att tolka och tillämpa för enskilda eller myndigheter. Meddel anförda ber jag, herr talman, alt få yrka bifall till trafikutskottetshemställan i betänkandet nr 28 på samtliga punkter. Åtgärderför att förbältra kollektiv persontrajik Åtgärder för alt förbättra kollektiv persontrajik () kortgenmäle: Detär väl litet onödigt med uppsplittringen av debatten när vi nu är såpass eniga, men låt gå för del. Jagantar, herr lalman, alt vi är överens om att järnvägen har en mycket viktigfunktion inom kollektivtrafiken. Men från region efter region kommer nurapporterom svårigheter i förhandlingarna med SJ. Del är viktigt alt säga atldella inle är SJ:s fel, som del ibland sägs ute i buskagitationen. Del ärjubristen på resurser och brislen på riktlinjer för SJ:s arbeie som är orsakentill dessa svårigheter. Del är därför som vi begär att regering och riksdagskall stärka SJ:s position genom all normera den ersättning som skall utgå närman köper tjänster av SJ. Då vet både SJ, kommuner och landsting vilkagrundförutsättningar de har för sina förhandlingar, och då blir de lokala variationer,som naturligtvis måste förekomma, lättare att lösa. Nusäger atl vi får vänta och se. Men vi harju redan fått exempel påvart det leder. Skall det braka ihop fullständigt för att skallinse att det är värt atl göra någonting? Hansäger alt det är så besvärligt med allmänna riktlinjer, det är stora lokalavariationer. Det var elt konstigt argument. är väl järnväg var den ängår. Tåg är väl tåg var de än rullar. Hur många kilometer de rullar, hur mångavagnarsom rullarbehöverman bara ha multiplikationstabellen med sig föratt kunnaräkna ul. Har man kunnat göra hyggliga normeringar för bussbidrag och annal somvi har, så nog skall det kunna gå alt göra det på järnvägsområdet. Deltaär också ett krav som framförs myckel kraftfullt ifrån . Detföreligger också, som jag sade i mitt huvudanförande, motioner frän skildapartier, med ordförande som första namn på en av dessamotioner. Om nu inte lycker om socialdemokratiska förslag, kundeherr ändå ha en viss känsla förborgerliga förslag frånKommunförbundet. Del är mycket bittra erfarenheter som ligger bakom. Jagbeklagar atl inte är här. Han borde ha varit här och deltagit i dennadebatt och försvarat ståndpunkt och den motion han självväckt. ROLFDAHLBERG (m) kort genmäle: säger all det inle skall vara så märkvärdigt att iförväg få fram sådana riktlinjer, förjärnväg är järnväg var den än går. Detkanske är rikligt, men jag sade också i mitt första anförande alt här kommerdel att bli myckel skiftande förhållanden. Del är myckel möjligt all om man iförväg skapade riktlinjer skulle det för mindre kommuner vara en nackdel, medanstörre kommuner kunde komma alt tjäna på dessa riktlinjer. Jaglycker utskottet skrivit myckel tungt på den här punkien. Man säger i uiskollskrivningen: "Förden regionala trafikplaneringen ärdet emellertidav stor vikl alt riktlinjer för i vilken omfattning och på vilka bansträckor SJskall ställa sina resurser lill regionala huvudmäns förfogande möjligt fastläggs." Vidare heter del alt utskottet vill "betona vikten avstor öppenhet från SJ:s sida vid förhandlingar om utnyttjande av företagets tjänster.----- Lösningen på de.ssa ochliknande frågor torde som nämnts kräva viss erfarenhet av hur systemet fungerari praktiken" - alltså innan man kan avgöra om del går atl 11 fram sådanahär riktlinjer. Dettaär ju en utomordentligt stark skrivning från utskotlets sida. Samtidigi som manär medveten om att det här är ett väldigt svårt problem skriver man på dettasätt, och jag måsle säga alt vi är något förvånade över all socialdemokraiernareserverade sig på denna punki, med tanke på utskottets skrivning just i dethär avseendet. Åtgärderför atl förbättra kollektiv persontrajik BERTILZACHRISSON (s) kort genmäle: Det finns, , gott om exempel på vad brislen på riktlinjerför SJ:s roll i del regionala trafiksamarbetet kan leda till. Del mestflagranta exemplet är trafiken mellan , och , där det nusker en trafikutveckling tvärtemot vad vi i praktiskt laget alla sammanhangbeskriver som önskvärt för kollektivtrafiken. SJ och länels irafikbolag kaninte bli överens om laxesamarbete, och då ivingas länsbolaget sätta in bussarsom går parallellt med järnvägen och så minskar järnvägens underlag och såförsvinner låg. Ekonomisktoch irafiksäkerhelsmässigt är delta fel. och del är vi antagligen helt överensom. Både den regionala trafiken och matarlrafiken till SJ:s stamnät försämraspå delta sätt. HerrDahlberg säger: Del krävs mer erfarenhet. Vad ärdet för ytterligare erfarenhetsom krävs? Del här är väl fullt lillräckligt, för vi ärju nu på väg atl fattabeslut som gör del möjligt alt dra i gång samma arbete i alla regioner. Och denerfarenhet som vi nu får i län och på andra ställen, skall den behövapassera i vartenda län, innan är beredd alt göra någoniing? Delär enligt min mening nödvändigt alt göra någonting utomordentligt snabbi föratl vi inte skall få samma situation i den övriga delen av landet som vi har iÖrebro län. Del är därför vi l Sedan måste jag säga, herr talman, all jag ärförvånad över att centerpartisterna är så pinsamt tysta i den här debatten. Ärdet verkligen ingen som stöder förslag och krav?Inser ni inte atl de kraven är vikliga alt tillmötesgå, om det beslut som vifattar skall få en bra och snabbt genomslag ute i kommunerna? Det ärviktigt, om man vill slå vakt om järnvägen och undvika den situation som vifåll i län. Men den passivitet som visas i denna fråga striderbjärt mot del fagra tal som brukar höras om hur viktigt det är med järnvägenoch att järnvägens förutsättningar utvecklas i trafikpolitiken. () kortgenmäle: Det exempel som pekar på är beklagligt -alltså dellaalt man i län inle lyckats komma överens med SJ. Men vi skallnaturligtvis inte la detta som ulgångspunkt för alt det skall upprepas runt omi landet, när förhandlingarna kommer i gång. Del finns ju en rad Åtgärderför att förbältra kollektiv persontrafik exempel där SJ ochkommuner kommil överens. Dethör även lill bilden alt departementschefen inte alls är ovetande om del härbekymret. Han säger ju i proposilionen atl om det visar sig föreligga behov avatl pröva den här frågan, när systemet kommer i gång, så är han beredd all göradel. tillsammans med den mycket starka skrivning som utskottet har gjortborde kunna lugna . Vänta och se vad som händer! Härblir del ju en hell ny situation där SJ:s ställning blir en helt annan, andramänniskor skall förhandla osv. Del finns säkert en välvilja från alla parteratl verkligen klara den nya situation som uppslår sedan hartagit detta beslut. Vänta och se, , så får vi återkomma tilldebatten senare! Representanter för alla partier har talat, och egentligen är detonödigt att jag förlänger debatten, men jag skulle vilja göra några anmärkningarmed anledning av en del frågor som har tagits upp. Jagvill först notera alt representanter såväl för utskottsmajoritelen som förreservanterna har framhållit den betydande enighet inom utskottet rörandepropositionens huvudlinjer som råder och att även representanter förreservanterna har noterat att propositionen innehåller en hel rad förbättringar.Det är glädjande. ställde en fråga om hur långt trafikplaneringen har kommil. Jag kanlala om att vi har anvisningar under arbete i full fart som kommer alt gå utunder eftersommaren eller hösten, och de kommer att präglas av en intimsamordning med länsplaneringen. Del är egentligen ganska självklara saker, mendet kanske är angeläget alt säga det i denna debatt. Ireservationen nr 1 har man framhållit atl del är viktigt atl statens ansvar förell landsomfattande interregionalt kommunikationsnät slås fast. Jag lycker delär myckel bra, och del harjag sagt otaliga gånger. Första gången jag talade omdet tror jag var 1972, då jag hade en debatt med min företrädare i dennakammare om dessa saker. Jag har hela liden insen och ansett alt del är absolutnödvändigt all vi haren riksnät av interregionala kommunikationer som siatentar ansvar för en betydande lid framöver. Det är själva stommen i irafiknälel,och dess maskor skall sedan förtätas med den regionala trafiken, och de därviduppkomna mindre maskorna skall i sin tur förtätas med del lokalakommunikationsnätet. tycker jag det är utomordentligt bra att man även frånsocialdemokratiskt håll har kommit till klarhet om denna ståndpunkt somjag 1972förgäves förfäktade i en debatt med min företrädare i ämbetet, och jag noterardet med verklig tillfredsställelse. IngaLantz sade attjag ien tidigare debatt här i kammaren hade sagt alt allt folkbehöver tolv dubbelturer per dag av kollektiva kommunikationer. Det är en litenmissuppfattning. Jag har sagt delta om dubbellurer, men del var som ett exempelpå vad man skulle kunna erhålla vid en annan användning av de 480 av 715miljoner som används för alt klara underskottet på det irafiksvaga bannätet.Jag tror inte attjag har fällt något omdöme om alt just detta var vad folk behöver- del är vad folk skulle kunna få, och del vore naturiiglvis utmärkt i och försig. IngaLanlz kräver också en radikal minskning av privatbilismen. Jag skulle viljaställa en fråga till genom att använda hennes egna två ord: Hur då?Som jag har sagt så otaligt vill jag medverka lill detta, men intemed några tvångsåtgärder. Jag kan nämligen inte finna några kriterier för hurman skall utvälja dem som skall fl använda privatbil resp. dem som inte skallfå göra det. Det gäller i stället att bygga upp en kollektivtrafik som blir såattraktiv att människor i större utsträckning - helst i mycket störreutsträckning - än f n. hellre använder sig av den än av sina privatbilar,framför allt för de rutinmässiga pendelresorna till och från arbetet. Vadär det då som gör kollektivtrafiken attraktiv? Det är givetvislinjeföringen-det var inne på med det exempel hon nämnde-det ärturtätheten, och det är framkomligheten och därmed restidens längd. Det är minförhoppning atl det kollektiva trafiksystem som vi nu skall 11 uppbyggtregionall och lokalt skall bli attraktivt just på det sättet och därmed minskaprivatbilismen. Jagvill också säga några ord om den trafiksamverkan som etablerats i Västsverige.Jag har vid fiera tillfällen haft möjlighet att diskutera den frågan medföreträdare för organisationen, och jag måste säga att det är ett utmärktarbete som utförts där. Såvitt jag kan bedöma fungerar denna samverkan precisså som proposilionen vill att den regionala trafiken skall fungera. Men delställningslagande som vi gjort i propositionen är inte uttryck för någon"administrativ idioti", utan vi har hell enkelt inte sett någon annanlösning som garanterar ansvaret för trafikförsörjningen inom de delar avberörda län som blir kvar, sedan de ur trafiksynpunkt feta bitarna med ettslort befolkningsunderlag skurits ut och ingår i denna trafiksamverkan. Jaghoppas man skall finna någon form för detta, så att inte de svaga delarna avdessa län blir underförsörjda eller får för stora kostnader och så att man intemissar möjligheten lill en laxeuljämning mellan de befolkningstäla och debefolkningssvaga områdena och länen. Det är så vi har sett det, och vi hoppasatt man skall kunna finna en form för della inom de ramar som ges. Men vivill icke atl det system som vi nu genomför skall bryta sönder dentrafiksamverkan som har etablerats och som jag anser vara alldeles utmärkt.Därför kommer regeringen att följa utvecklingen av denna med slort intresse,och jag är beredd att vid behov föreslå de åtgärder som kanerfordras, om del nuvarande systemet inte skulle räcka till. Jag tror inte att jag skall ta kammarens tid i anspråk längre. Jagantar an del räcker med den debattid som är antecknad och som skall avinnan flr åtskiljas för sommarferier. Jag nöjer mig alltså med dekommentarer jag nu har lämnat. Åtgärderför att förbältra kollektiv persontrafik () kortgenmäle: Jag vill säga ett tack till kommunikationsministern för alt hanklargjorde hur trafikplaneringsarbetet skall fortsättas. villjag sägaatt detta ännu bara är ett allmänt talesätt. Vad innehållet är i trafikplane- 8Riksdagens protokoll 1977/78:160 Åtgärder för att förbättra kollektiv persontrafik ringsarbetel har vi ännuinte sett. Jag har lidigare beklagat, och jag gör del än en gång, alt riksdageninte har fått möjlighet atl la ställning lill delta. Jag understryker att detnaturligtvis är beklagligt, att när vi skall gå ut i ett regionalt och lokalttrafikplaneringsarbete i län och landsting, vi då inle har haft möjlighet attbehandla avsnittet om erfarenheterna av den tidigare omgången av den regionalaplaneringen som vibehandlardetta. Jag vädjar lillkommunikationsministern att se lill att vi under nästa riksdagsår får enordentlig redovisning för hur del fortsatta irafikplaneringsarbelei är tänkt.Annars blir risken stor alt verksamheten ute i kommunerna blir mycket ryckig. Kommunikationsministerntog också upp frågan om statens interregionala trafikansvar. Han säger att hantalat om detta ända . Det är bra. Men det är fortfarande mycketallmänna talesätt, . Det gäller trafiknät och trafikmaskor. Denallmänna ståndpunkten är väl bra i och for sig men vad den betyder i realitetenvet vi inte. Del vet man inte ute i regionerna heller när man nu skall igångsättasin planering. Det är detta som behövs för atl talet därom skall fl ettinnehåll. Del är inte bara fråga om stamnät, utan del är också fråga ominnehållet i statens kollektiva trafikansvar. Det gäller det som ligger iKOLT-utredningen och det som ligger i . Men O.K., vi är överensom all della är viktigt. På sätt och vis gör nu det han iblandtidigare under gjort. Han lar den borgerliga majoriteten litetförsiktigt vid örat så alt säga för atl den inte klarare uttrycker delta. är uppenbarligen helt överens med oss om alt det är viktigt alt dettakommer lill uttryck, men då är del också väsentligt att det fåren konkretinnehåll, så atl reformarbetet bara inte blir ord och löften i fortsättningen,utan det blir reformer som kan omsättas i ett praktiskt arbete ute i denkollekliva trafiken. INGALANTZ (vpk) kort genmäle: När sade att man måsle fl en minskning av privatbilismenställde han en motfråga: Hur skall det gå till? Svaret på den fråganär självfallet att man kan fl minskningen genom atl bygga ul kollektivtrafikenoch göra den attraktiv. Detstår i propositionen: "Den framtida samhällsutvecklingen visar helt klartpå en fortsatt ökning av resbehoven. Man konstaterar också med ett beklagandeatt man inte kan räkna med en allmän övergång mot tvåbilshus-håll och inteheller att personbilen blir tillgänglig för alla." För någon stund sedanvar en annan företrädare för regeringspartierna uppe och talade om personbilensenorma fördelar. Jag lycker att detla belyser hur man ser på frågan omprivatbilismen i proposilionen. Jagskulle vilja fråga om någon i regeringen räknat ut vad bilismen kostarsamhället. Det finns siffror som visar att de 1 000 döda och 20 000invalidiserade kostar förutom då det mänskligalidande som förorsakas. Men vad kostar från miljöförslöringssynpunkl ellerenergisynpunkt det enorma slöseri man gör sig skyldig lill genom att stimuleraprivatbilismen? För det är det man gör bl. a. genom att bygga motorvägar samtidigtsom man drar in andra kommunala kommunikationsmedel. Inga tvångsåtgärder skallvi vidta föratt öka kollektivtrafiken, sade . Menom man skall få en utbyggd kollektivtrafik, måste man förstås vidta åigärdersom gördet möjligt att bygga ut den och ge kommuner och landsting resurser föratt bygga ut den. Man Hr också se till att man planerar trafiken tillsammansmed bebyggelsen i stort. Det kommer med den bebyggelseplanering man har ute ikommunerna att bli nödvändigt med Ivåbilshushåll. Man satsar där 75 96 ismåhus. Hur skall man annars kunna resa från de områdena? Där har man ju intenågon som helst utbyggd kollektivtrafik. Därför är det viktigt att se helatrafikpolitiken i en sammanhang. Men det som föreslås i den här propositionenstimulerar inte till någon utökning av kollektivtrafiken. Det finns varkentvångsåtgärder eller andra förutsättningar i den för att fl en utbyggnad avkollektivtrafiken. Åtgärderför att förbättra kollektiv persontrajik () kortgenmäle: I den senare delen av sitt anförande tog kommunikationsministern uppde problem som vi i har på grund av den olyckliga gränsdragningennär det gäller våra län. Kommunikationsministern, som relativt harvarit på ort och ställe, konstaterade - vilket jag också underströk i mittanförande-alt den kollektivtrafiksamverkan som vi nu har etablerat i en del avdet västsvenska problemområdet fungerar bra. Men sadekommunikationsministern att regeringen inle hade sett någon annan lösning änden som föreslagits i propositionen och att vi får komma tillbaka tillriksdagen om det inte går att lösa problemen. Detintressanta är atl departementschefen i proposilionen inte med ett ord harberört vad samtliga landsting tycker, nämligen att man vill ha en säriösningför . Det har förtigils i propositionen. Samtliga tilltänktahuvudmän, kommuner och landsting, i de berörda länen i säger; Geoss en annan lösning! Därförhar ledamöter, representerande alla västsvenska län och samtliga politiskapartier i , motionerat om alt man skall se lill alt få enSiorgöleborgsregion, en nordbohuslänsk region, en Boråsregion och enHallandsregion som tar motsvarande uppgifter och funktioner som övriga län fårför att klara kollektivtrafiken. Det är viktigt att övriga län är huvudmän, mendet fungerar inle i . Det innebär att del inte är något problem medandra delar av länei, som kommunikationsministern här talade om i sittanförande. Man har från landslingens sida sagt att man vill lösa problemet pådet här sättet. Närkommunikationsministern var i sade han: Jag hoppas atttrafikutskottet finner en lösning, men min ställning som minister förbjuder migatt tala om hur det skall göra detta. Deltaär ett juridiskl-tekniskt svårt problem. Utskottet har inte kunnat finna någonlösning på det. Därför har jag, som inte hade möjlighet att medverka vidutskottsbehandlingen av den här propositionen, framlagt yrkandet att vi skallbe regeringen att komma tillbaka med ett förslag ÅtgärderJÖr att förbättra kollektiv persontrafik somlöser de här problemen. Kommunikationsministern yrkade till hälften bifall lilldet yrkandet, eftersom han sade atl han var beredd all komma tillbaka. Då ärdel väl lika bra alt vi fattar det beslutet . Jag yrkar än en gång bifalllill milt yrkande. RUNETORWALD (c) kort genmäle: Med anledning av kommunikationsministerns uttalande om situationen iVästsverige villjag ånyo fastslå alt min reservation inle innebär någraförmåner för på bekostnad av landstingen iövrigt. Vikräver bara alt för den landsbygdstrafikdet bedriver skall få de statsbidrag som är föreslagna i propositionen och somdet inte får innan man har kunnat bilda de huvudmän som annars är enförutsättning för att kvittera ut dessa statsbidrag. Jagtolkar emellertid kommunikationsministerns uttalande så, atl om min reservationskulle avslås här i kammaren kommer kommunikationsministern, om det drar utlångt , att tillse atl inle går miste om dessa, i ochför sig inte särskilt stora statsbidrag, men dock statsbidrag somkommeratt åtgå föratt bilda huvudmän av det slag som proposilionen förutsätter. Med anledning av ord om allmänna talesätt vill jagsäga att det kommer en konkretisering i den trafikpolitiska proposilionen. Jagkan väl - jag vet inte för vilken gång i ordningen - förklara alljag beklagar lika mycket som alt vi inte har kunnat komma medpropositionen till lidigare, men det är ett faktum atl den nu kommertill vårens . Därvidlag finns naturligtvis en liten positiv faktor, ochdet är att på del här sättet får vi med även den sista delen av trafikpolitiskautredningens slutsatser i det betänkande som överlämnades och ärute på remiss. Delär inte alls så, atl jag tog den borgerliga majoriteten i örat, som BertilZachrisson behagade uttrycka sig. Jag fann del bara angeläget alt gå in idebatten och hell kort göra några uttalanden för atl klargöra min inställningtill en del av de frågor som har debatterats. Hade jag inte gjort det, hade jagsannolikt (111 krilik - inte minst av - för alt jag inledeltog i debatten. gjorde jag det, och då flr jag kritik för det. Det ärinle lätt alt vara till lags, men det får jag väl ta med ro. IngaLantz påstod att jag hade sagt att jag inle vill ha några tvångsåtgärder föratt öka den kollekliva trafiken. Del ärju all precis vända på steken. Jag sadeatt jag inte vill ha några tvångsåtgärder för att minska privatbilismen,eftersom jag inte kan finna några kriterier efter vilka det skulle ske. Jagvill gärna poängtera att i fråga om kravet på samma ordning mellansamhällsplanering, stalsplanering och trafikplanering är tydligen Inga Lantzoch jag helt överens. Jag delar uppfattningen atl det är ett sällsynt försummatkapitel,och jag brukarsäga all del egentligen bara finns eti enda samhälle idet här landet som verkligenkonsekvent har gjort en ordentlig sådan samordning. sade att samtliga kommuner och landsting i enhälligt hadekrävt en annan lösning än propositionens men att jag hade förtigit det ipropositionen. Det är nog inte rikligt så. Det finns en remissammanställning ipropositionen, och av det följer väl att vi inte alls har förtigit någonting.Den är relativt omfattande och hederlig, och jag tror inte att det finns någonanledning atl kritisera den. Men av denna remissammanställning framgår bl. a.att det inte är så fullständigt helt med enlydig-helen i dessa landstings ochkommuners åsikter i den här frågan. Åtgärderför alt förbättra kollektiv persontrafik () kortgenmäle: Jag har naturligtvis inte kritiserat kommunikationsministern för allhan deltar i debatten. Tvärtom tyckerjag det är utomordentligt trevligt att hangör det, och jag hälsar det med stor tillfredsställelse. Men det är alldelesklart att om ett av våra krav är alt skall uiirycka önskemål om altstaten skall precisera sin ansvar för den interregionala trafiken för attdärigenom underlätta för regionen atl planera sin verksamhet och det kravet haravstyrkts av utskottsmajoritelen, men kommunikationsministern säger all det ärett önskemål som han har talat för ända , då tycker jag ju att det äratt så att säga litet grand ta utskottsmajoriteten i örat. Det behöver inte kommenterasmer än så. Jaghälsar med tillfredsställelse att kommunikationsministern nu säger att del härskall vara med i den trafikpolitiska proposition som kommer och att det ocksågäller redovisningen av hur den regionala trafikplaneringen fortsättningsvis skallbedrivas. Del är nämligen inget tvivel om att också detta är en nödvändigförutsättning för att den reform som vi nu skall besluta om får ett bra ochsnabbt genomförande. Repliktidernaär korta,och jag kunde förden skull inte i min första replik ta upp tvåsynpunkter som jag också framförde tidigare, men som kommunikationsministerninle har kommenterat. Denena frågan gäller önskemålet om riktlinjer för en samordning av laxitrafikenmed den kollektiva trafiken i övrigt.