prot · G109158 · 1977-12-31 00:00:00 — Det ärfullt klart att utredningen om NCB:s finansiella ställning inte lill alla delarär färdig, och detaljerna i lånet kan inte utformas förrän alla fakta finns påbordet. Beträffandetypen av lån är del ell lån av ungefär samma karaktär som det Uddeholmsbolagetlin som föresvävat utskottet, som uttryckte sig. Om det gjortsmisstag då det gäller Uddeholmslånet så att det inle fåll avsedd inriktningskall naturligtvis de detaljerna rättas till. Jagkan också försäkra om all del inle är någon fastställd policyall utsudda skillnaden mellan externt och eget kapital inom NCB. Del är fulltklart alt det skall vara en åtskillnad mellan dessa olika typer avkapitalbildning. 5 protokoll 1977/78:158-159 Statligagarantier Jör lån till skogsindustrin, m. m. i (fp): Jag skall inskränka mig lill all lala om den andra av de propositionervi nu behandlar, den om lån lill NCB. Propositionenom NCB är på flera sätt unik. Den kom efter del altregeringen föreslagit speciella garantier lill skogsindustrin. Innan riksdagenens hunnit börja behandla del förslaget visade det sig otillräckligt.Propositionen är dessutom osedvanligt knapphändig. Industriministernhar antytt att vi nu skulle vara inne i en skede då delnäringspolitiska stödet måsle få andra former. Den begynnandekonjunkturuppgången skall utnyttjas till en mer naturlig omstrukturering. Destora näringspolitiska satsningarnas tid skulle därför - med några la undantag- vara förbi. Menom raki av skulle ha bifallit propositionen om NCB skulle del varafara värt an vi dragit proppen ur karet när del gäller näringspolitiskastödåtgärder. För om vi sagt ja till NCB-med del knapphändiga material somredovisats från regeringen - vad skulle vi då kunna säga nej till? Jagtror all näringsutskoltets myckel utförliga behandling av NCB-ärendet harundanröjt den risken. Del finns flera inslag i besluten kring NCB som bör varavärda att la efter. Imotsats lill vad påstod har den motion som väckts avtvå folkpartister om ytterligare insyn i NCB i allt väsentligt tillgodosetls.Del har också varit med om alt uttala i ulskottet. Förstskall dock sägas alt NCB:s problem är av två slag. Dels rör del sig om deallmänna struktur- och konjunkturproblem som drabbat hela branschen. Dels rördet sig om del speciella förhållandel alt företaget gjort några myckelchansartade förelagsköp och givit sig in i en låneruljangs av ett slag somlyckligtvis är ovanligt i vårt land, NCB har 72 milj, kr. i aktiekapital.Summan av indusirilån,aktiekapital och fonder utgjorde för koncernen som helhet240 milj, kr. Dessa 240 milj, kr, skall jämföras med de lång- och kortfristigaskulderna på . Motden bakgrunden och mot bakgrund av de övriga uppgifter som utskottet har fåttta del av, är det uppenbart att NCB:s framlid är hotad, om inle staten nutillskjuter pengar. Det råder ju också politisk enighet om altsysselsättningseffekterna av en nedläggning av NCB skulle bli ytterstallvarliga för redan drabbade trakter. Konkurrensen inom skogsindustrin skulleminska, och förutsättningarna för den producentkooperaliva rörelsen skulleförsämras. Vadär del då som är så speciellt i näringsutskoltets behandling av NCB',' Fördet första har redan regeringen ansett det väsentligt an de företagsekonomiskabesluten om NCB läggs utanför regeringskretsen. Därför har regeringen tillsatten särskild kommitté, under landshövding , med uppgift alt ordentligtsätta sig in i företagets situation och utforma villkoren för de lån NCB skall11, Utskottet understryker här att det förutsätter att regeringen vidutformningen av villkoren för lån till NCB kommer all ta till vara de kunskaper ochförslag som kommittén lägger fram. Fördel andra tvingade propositionens kvalitet uiskonei alt göra en förhållandevisgrundlig genomgång av föreiagel. Papperen kom på bordel på en säii som tidigarevarit ovanligt. Också delta är positivt. aktualiserar behandlingenett speciellt problem: ifall näringsutskottei får la emot helt internauppgifter om elt förelag, är det nödvändigt att dessa uppgifter stannar inomutskottet. Så skedde inte här. 1 politiska sammanhang vet vi ju alt det ärsvårt alt hålla uppgifter hemliga. Att affärshemligheter förblir interna ärdock nödvändigt för alt skall kunna få insyn i näringspolitiken. Fördel tredje kräver ulskoiismajorileten all ägarna lill NCB skall la sitt ansvarför krisen. När staten gick in med elt stort lån till , blev kravet attaktieägarna inle skulle få utdelning förrän lånet återbetalats. NCB:skonstruktion är annorlunda, och därför får en annan form för ägaransvar sökas.En möjlighet är t, ex, att de s.k. efterlikviderna till skogsägarna heltslopas. Formerna flr bestämmas av den Lemneska gruppen. Det väsentliga är dockall när staten går in och tåren mycket stor risk, en risk som ingen annan kanla, skall staten ha en viss prioritet framför andra fordringsägare i vad gälleråterbetalning. Såhär långt har också samtliga partier i utskottet varit överens, och del är deockså när det gäller kraven på skydd för sysselsättningen. Om Åslingdok-irinennågonslans skall t i Hampas, är del naturligtvis inom NCB. Detär viktigt att ensådan enighet har nåtts. Det innebär att i alla frågor av omedelbar praktiskbetydelse har utskottet kunnat samlas. De två frågor där socialdemokraternareserverat sig handlar mer om den gamla debaiten om socialism ellermarknadsekonomi. Fördel fjärde har nämligen utskoltsmajorileten nu avvisat tanken på statligsiyrelserepreseniation i NCB, Om en privat intressent hade gått in med 400milj, kr, i fördelaktiga lån till ett företag med 72 milj, kr, i aktiekapital,hade sannolikt denne intressent krävt siyrelserepreseniation. Del avstår nustaten från. Orsaken är enkel: ell företag med statliga styrelserepresentanierfår alltid lätt all blanda in staten i sina beslut. Det blir svårt för staten attundvika ytterligare stora insatser om det går snett - när en statlig slyrelserepresentanthar varit med och fattat besluten. Detär inle i första hand föran NCB ärkooperativt som har avstått från en statlig representant, ulan därföratt ytterligare sammanblandningsekonomi bör undvikas. Jag hoppas all deltabeslut blir vägledande för kommande beslut av liknande typ. Däremothar ell enat näringsutskott, i ett unikt beslut, föreslagit en statligrevisor i NCB, En revisor kan bevaka statens intressen. På så sätt kan statenfå insyn utan all bli inblandad i besluten. NCBverkar i konkurrens med andra stora skogsföretag. Elt av de allra största ärdel statliga ASSl. Ifall staten skulle sätta in styrelserepresentanter i ellmed ett statligt företag konkurrerande bolag vore detta olyckligt. Jag villdärför fråga socialdemokraternas företrädare här, om de inte håller med om altdet finns principiella invändningar mot all staten sätter in statliga Statligagarantier för lån till skogsindustrin, m. m. Statligagarantier för lån till skogsindustrin, m. m. styrelserepresentanier iell av de förelag som konkurrerar hårdast med elt statligt förelag. Denprincipiellt mest intressanta av de två reservationerna från socialdemokraternaär den där de kräver, alt lånet på 400 miljoner till NCB skall lämnas i utbytemot konvertibla skuldebrev. Vad innebär detla i praktiken? Jo,NCB har ett aktiekapital på 72 milj. kr. All öka del egna kapitalet till 400milj. är naturligtvis-särskilt i nuvarande ekonomiska läge-helt omöjligt.Det innebär att staten genom de konvertibla skuldebreven kommer all skaffa sigdel dominerande ägandeinlresset i NCB, Den stund staten väljer alt lösa in sinaskuldebrev blir förelaget förstatligat, Detlavill inte socialdemokraterna riktigt kännas vid. Man försöker då försvara sigpå två olika sätt. Fördel första säger man all man inte avser att skuldebreven skall lösas in motaktier, i varje fall inle allihop. Men antingen tänker man inte lösa in demalls - och då är det ingen vits med alt välja formen konvertibla skuldebrev-eller också tänker man sig att lösa in dem, och då hänger ju hela liden hotetom socialisering över förelaget. Fördet andra säger de socialdemokratiska företrädarna att syftet med dekonvertibla skuldebreven endast är alt staten skall få säkerhet för sitt lån.Men vad är del för säkerhet? Om NCB skulle - om uttrycket tillåts - gå ålskogen,stårju det egna kapitalet sist i kön bland dem som skall ha ersättning.Ett lån av Uddeholmstyp, som majoriteten föreslår, ger större säkerhetän om lånet ges mot konvertibla skuldebrev. Menett lån av Uddeholmsiyp vill inte socialdemokraterna ha. Med nästan moraliskaövertonersäger all den typen av lån är någol som man skallavstå frän, eftersom man genom sådana suddar ul gränsen mellan eget kapital ochlånekapital. Men det finns ingen sådan fast gräns. Vi har en flytande skalafrån det rena egna riskkapitalet, aktiekapitalet, lill externa lån motsäkerheter. Vi har i lidigare haft debeniures, nu finns obligationer,förlagslån och inom den just nu aktuella branschen indusirilån, Alla dessaformer av kapitaltillskoll ligger inom en skuggzon mellan lånekapitalei och detegna kapitalel, Uddeholmslånel aren tekniskt begåvad konstruktion, som kanmöjliggöra för staten att gå in med en riskkapital men ändå ha en viss säkerhetoch vara garanterad återbetalning när del börjar gå bättre för föreiagel. Syftetmed de konvertibla skuldebreven kan således inte vara någonting annat än attöppna en möjlighet lill socialisering av NCB. Det finns ett namn som svävat över den här debaiten - men som hittillssällan nämnts. Det är naturligtvis namnet , Självfallet ärdet enpolitisk komplikation alt det finns personliga band mellan ett avregeringspartierna och NCB. Detla ställer krav på en speciellt noggrannbehandling av ett ärende som gäller stöd till just NCB. Jag tror an alla ;iröverens om alt näringsutskottei givit denna proposition just en sådan noggrannbehandling. skall ingetföretag missgynnas av all företagsledningen står nära Så harheller inte skett. Häroch var i pressen har framskymtat all vi från i näringsutskotteiskulle krävt avgång som villkor för lånet lill NCB. Så är intefallet. Jag skall inte här upprepa de bugningar som i debatten gjorts förGunnar utan bara konstatera att ingen i har krävt GunnarHedlunds avgång och att ingen har uttalat att han skall stanna kvar-och del avdet enkla skälet att riksdag knappast bör lägga sig i vilken person somleder ett företag. Företagsledningsfrågor ligger helt enkelt utanför riksdagenskompetens. Som jag försökt visa har näringsutskottets behandling av NCB-ärendetvarit osedvanligt noggrann och haft inslag som är unika. De ,som salts in i olika former av subsidier, garantier och lån lillnäringslivet under den här regeringens tid, har givits på olika villkor tillolika branscher. bör vara slul. Del bör gåall komma fram lill mer generella lösningar av hur akuta branschproblem skalllösas, ulan att detla får förödande verkningar för konkurrens och effektivitet.Här kan kanske NCB-beslulet tjäna som modell. Statligagarantier för lån till skogsindustrin, m. m. i (s) kort genmäle: Jag skall ta upp elt par frågor som det kan finnas anledning attkommentera. Denförsta frågan är den som i berörde sist, när han taladeom all del svävar namn över debatten. Det är det som vi tycker också har svävatöver den motion som avgivits av ett par av ledamöter, där manskriver: "EftersomNCB i försvenska förelag extrem grad förknippas med politiker, nämligen ledandegestalter i elt av regeringspartierna, måsle elt eventuellt stöd till NCBgesisådana Ibrmerait inga misstankarom otillbörligt gynnande kan uppkomma." Vadär delta, herr lalman, annat än en form av antydningar om all en otillbörligpåverkan skulle kunna utövas i elt ärende? Eller är det på det sättet all maninom vill göra en gradering av ärendena, där man skall ha enallvarligare, mera kritisk granskning av vissa ärenden än av andra? Allaärenden måsle ju behandlas med den omsorg och del allvar som måsteålägga sig. Det är där som jag menar att vi har anledning att riktauppmärksamheten, alltså på att man från sida å ena sidan för framen motion av denna karaktär,som ger anledning till sådana antydningar, men åandra sidan, när man kommer lill den reella behandlingen i utskottet, inte ensär med på att medverka till att samhället, som är berett att satsa åtskilligahundratal miljoner, får möjligheter all följa upp sitt stöd genom representationi styrelsen, genom att man i den utredning som skall lägga fram förslag lillregeringen också får en parlamentarisk representation. Alltså: Man är bereddalt in lämna över de 400 miljonerna utan uppföljning. En revisor skallgöra en granskning i efterhand. Men då besluten skall fallasinom är det just som fattar besluten Statligagarantier för lån till skogsindustrin, m. m. utan någon insyn och ulannågon påverkan. Där skulle en statlig representant kunna gå in i debatten. Ochjag har frågat: Vad kan iniräffa i en förvärrat krisläge? Ingenting sägs om detfrån utskoiismajoriietens sida. Ingenting sägs om del från regeringens sida.Förelaget kan gå i konkurs, det kan slaktas, och det kan köpas upp av utländskaintressenter utan att vi har möjligheter att bevaka de pengar som vi här skullelämna över. Jagmenar alt den borgerliga majoriteten helt sviker skattebetalarna ochskallebetalarnas intresse i detta sammanhang. Det är det som är minrandanmärkning också mot folkpartisterna, som i ett inledningsskede uppträdermyckel uppblåst i sin motion men som sedan heli faller undan för de övrigaborgerliga partierna, vilket också framgår av utskoltsmajorilelens skrivning. SIVERTANDERSSON (s) kort genmäle: Jag tänkte la upp någol av del som i sadeangående Uddeholmslånel, som han ju tyckte var utmärkt och som skulle vara allföredra framför ell lån mot konvertibla skuldebrev. Delintressanta är alt , och jag förmodar också den borgerligautskottsmajoriteten, anser att den utomordentligt tillkrånglade lånelbrm, somUddeholmslånet är ell exempel på, är någol som man måsle tillgripa lör altsiödja elt företag för att på det viset komma ifrån del ansvar förnäringspolitiken i vårt land som en regeringsmajoritet verkligen inte bordekrypa undan. Del här lånets egendomliga effekter harockså diskuterats i olikasammanhang. Jag vill bara påminna om all de villkor som ursprungligenfastställdes för denna typ av lån numera inte fungerar, och vad giillervillkoret all återbetalning av lånet skall ske innan någon vinstutdelning lillaktieägarna kan uppkomma lär det vara så alt man har kommil runt också dettavillkor. Del formulerades från början så, alt bolaget när som helst lar erläggaupplupen ränta, helt eller delvis, och amortera lånet. Amortering ochränlebehandling skall i övrigl påbörjas under del år då bolaget beslutar omutdelning till aktieägarna. Ja.men om man nu inle tar ut lånet utan låter del -som förhållandet enligt uppgiftnu är-slå kvar på banken? Då har man alltså inte tagit ut lånet ulan använderdet som någon sorts "garanti i kanten", som man sedan kan utnyttjaför att finansiera verksamheten i övrigl genom andra lån. Gränserna mellan främmande kapital och eget kapitalanser redan lidigare vara suddiga. Han talar om skuggzonen mellanolika typer av kapital i förelagen. Vi skall väl inte ytterligare utveckla dehär grå pengarna -är de i skuggan, så är de väl grå -och på det viset trasslalill möjligheterna att se vad det egentligen är som vi hanterar när vi delar ullån till företag i sådana situationer. i (fp) kon genmäle: Herr talman! Del är inte, som i Ljungbyhävdar, vi i som fört fram antydningar om alt del skulle finnas eltperson- samband mellan NCB och enav regeringspartierna. Detta ärju en uppenbart faktum; del var vad varendalidning skrev om när proposilionen kom. Men just därför har det varit särskiltviktigt all ge propositionen en så noggrann behandling som skett, och justdärför har del varit speciellt viktigt all inle bara godta en mycketknapphändig proposition. Så har heller inle skett. Detförhåller sig ingalunda så, som säger, att majoriteten lämnardel här lånet in lill NCB. Vi understryker, tillsammans med ,alt det som den fristående Lemneska arbetsgruppen säger måste vara vägledandeför regeringens villkor för lånet. Del är just därför all vi velat behållaarbetsgruppen såsom fristående beslutsfattare utanför regeringen och utanförpartierna som vi sagt nej lill en parlamentarisk representation i den. DenLemneska gruppen har också betonat - och utskottet instämmer indirekt i delta -att ägarna måste ta elt betydande ansvar. Vi kräver en statlig revisor, och vihar kommil överens om elt sysselsäilningskrav. Om förelaget skulle slaktas, somRune säger, får ju siaten inle ut ett dugg, ifall man har konvertiblaskuldebrev som säkerhet, men det kan staten möjligtvis få med ett Uddeholmslån. ger sig in i en tillkrånglad juridisk debatt om Uddeholmslånel. Detär väl bara att konstatera att detla har varit en praktisk låneform, som gettett företag möjlighet att överleva. Att företaget dessutom inte behövt ta utpengarna och all dessa inle behövt försvinna ur statskassan försöker SivertAndersson sedan göra till en nackdel med lånet. 1 själva verket är det juprecis tvärtom. Statligagarantier för lån till skogsindustrin, m. m. i (s) kort genmäle: Vi skiljer oss här i uppfattningar på en mycket väsentlig punki: delgäller bevakningen av de pengar som vi nu skall ställa lill förfogande. Detär alldeles riktigt som i säger, alt vi i vår skrivningvarit överens om alt regeringen skall inhämta förslag från Lemnes utredning,men det ankommer ju på regeringen alt slutgiltigt pröva vilka villkor som deneventuellt vill uppställa och vilka förslag den vill pröva. 1 ännu högre gradankommer det på , för all la del föreiagel. att fatta sinabeslut. Ingen kan påverka besluten eller beslutsfallarna. Det är denna skillnadsom föreligger. Vihar menat att del är klart all viskall ha möjligheter att påverka besluten, 1alla sådana sammanhang menar man från borgeriigi håll, främstIblkpar-tistiski.att det kan skeen otillbörlig påverkan därförall siaten skallvara med. Men om representanterna för staten har all å skattebetalarnas ochmedborgarnas vägnar bevaka de väldiga insatser som vi är beredda all göra, ärdelta då inle rimligt? Alternativetär - del har jag med skärpa framhållit - alt om krislägelförvärras och företaget råkar i obestånd, som det slår i proposilionen. det kanbli föremål för en konkurs eller som jag betecknade del "slakining".Utländska iniressenier kan köpa in företaget utan alt vi i detla sammanhang kanpåverka saken. Del är den friheten i hanteringen som Statligagarantier för lån till skogsindustrin, m. m. inte minst harvelat slå vakt om. Detär därför, anser jag, en demonstraiionspolilik. for all inle sägasensaiionspolilik. som man ägnar sig ål när man å ena sidan i en motion görantydningarom möjligheter till otillböriig påverkan och å andra sidan inle harkurage all följa de förslag som vi har ställt och som ger oss möjligheter attfölja upp den låne- och kreditgivning som vi nu ger oss in på med eilansvarslagande på skattebetalarnas vägnar för all de medel som satsas kom meral t bli rätt an vända, in te kommer all spolieras. Del viktigaste är all viinle får en spolierad skogsindustri när vi nu går in i en diskussion om längregående planering av skogspolitiska program för framtiden. SIVERTANDERSSON (s) kort genmäle: i upprepar all han tycker all Uddeholmslånet ärbra - det är rem av praktiskt, anser han, trots all jag har försökt beskrivavilken komplicerad transaktion det här egentligen är fråga om. Jag villbeteckna Uddeholmslånet, som har drivits fram av den borgerliga majoriteten,som en smart uppläggning av ett låneärende. Jag noterar att all det är bra. OLLEWÄSTBERG i (fp) kort genmäle: Att en låneform är komplicerad behöver inte innebära att den är dålig.Tvärtom har det haft den fördelen för all föreiagel har kunnaiöverleva och rädda sysselsättningen utan att delta har medfört att statskassanbehövt betala ut lånet - del har kunnat fungera som säkerhet. i säger att vilka villkor som kommeratt gälla för NCB-lånellill sist bestäms av regeringen. Men hur blir del om man går på densocialdemokratiska linjen med konvertibla skuldebrev? Jo, det blir sammaregering som flr bestämma vad som skall ske - fast det går vägen viaett ägarinflytande. Vem är del som utser en statlig representant i styrelsen?Jo, det är samma regering som är rädd för när det gäller denLemneska gruppen. Vad vi har gjort äratt välja ett system sominnebäratt besluten iså hög grad som möjligt förs bort från politikerna och kanfattas på mer renodlade företagsekonomiska grunder. Det här handlar inle omkurage, , För en liberal är det inte fråga om kurage ulan omvanlig följsamhet mot ell grundläggande tankemönster att säga nej till enlösning som i nya praktiska former innebär det gamla socialiseringskravet, attstaten skall få möjlighet att överta elt av de stora skogsföretagen i , De socialdemokratiska talarna har helt redovisat våra synpunkter. Vihar ju för att skydda de anställda ställt oss bakom denna insats för NCB,Skälet till att jag tar i anspråk av kammarens tid är egentligenalldeles speciellt. Jag har på sagt några ord omdet här ärendet, och jag lycker alt jag bör säga delvis detsamma här iriksdagen. Del är tre synpunkter somjag kort vill framföra. Denförsta synpunkten: För sedan publicerades den s. k. Volvoaffären ochregeringens passivitet i del sammanhanget. Då steg statsministern och industriministernupp och talade om för vem som ville höra på, att regeringen sade nej till allsamhället skulle ställa upp i del sammanhanget, därför att del finns tvåbilföretag och samhället inte kunde siödja bara del ena. Deila var sakligl felredan från den synpunkien all vad hade krävt var en utvecklingsfond ellerstrukturfond, precis som vi socialdemokrater krävt, och den skulle i princip hakunnat samarbeta med både ett och två bilföretag. Detfaktum alt vi i det här landet har ell flertal massa- och papperslöreiag har jupå intet sätt hindrat den borgerliga regeringen från all exklusivt till NCBvilja förmedla ej mindre än 400 milj, kr. Då värman inte så petnoga. Det visarhur svagt regeringens defensiva försvar i Volvoaffären är. Denandra synpunkien: Del har redan påpekats av borgerliga talare all kvaliteten iden proposition som har lagts på bord är dålig. Del vill jag siarkiunderstryka. Jag har ganska många års administrativ erfarenhet, och det ärsällan jag sett en så erbarmligi lunn produkt. Delkan inte hjälpas att del är den förre centerledaren som är chef för och altindustriministern har varit propagandadireklör i NCB och därtill delägare,liksom statsministern. Men när delta nu är fallet borde industriministern havinnlagt sig någol om kvaliteten i den produkt han förelade både närdel gäller fakta och när del gäller den totala villkorslösheten av detlautspridande av pengar lill NCB. Del måste för folk i allmänhet le sig som ennästan sagolik fräckhet alt gå fram på den väg som han är inne på. Nuhar dess bättre utskottet tagit i håll med frågan, haft en ordentliggenomlysning och ställt vissa krav. Men jag delar helt de synpunkter som RuneJohansson har framfört; jag behöver inte upprepa dem. Utskottet gör engenomgång, men så släpper man frågan, dvs. man ser till att föreiagel får de400 miljonerna, och sedan ser man till att socialdemokraterna och riksdagenicke skall fl någon insyn i det här . Det är principiellt -också medhänsyn till ärendets natur men redan av allmän grund -utomordentligt tveksamt. Dentredje synpunkien: närdet talades så ofantligt myckel om densvenska skogsindustrins konkurrenskraft framhöll vi alt denna dåligakonkurrenskraft inte berodde på all vi här i landei hade högre löner än andra,för kanadensare och amerikaner har lika höga löner, inte berodde påiransportkosinaderna, för de var närmasi lägre för oss, inle berodde påkapilalkostnader, utan att de berodde på de svenska virkespriserna, som är flerdubbellhögre än i andra länder, och på alt skogsägarna hade valt att den vägen la utsina vinster. Då fördes en oherrans kampanj, där man försökte med diversesnyftvalser liksom senlimentalisera bort den frågan. Men det visar sig ju alldet är det som är fallet.