prot · G10957 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:57 Jag hälsar kammarensärade ledamöier välkomna till del fortsatta arbetet - /78 årsriksmöte. § 2 Överlämnande av budgetpropositionen Budgetminislern avlämnaderegeringens proposition 1977/78:100 med förslag till statsbudget och yttrade: Jag ber att fö överlämna regeringens förslag till statsbudget /79. §3 Överlämnande av kommittéberättelsen Justitieministern avlämnaderegeringens skrivelse 1977/78:103 med redogörelse för verksamheten inomkommittéväsendet och anförde: Jag ber alt få överiämna kommitléberättelse för . §4 Justerades protokollen för den 12, 13, 14, 15, 16 och . §5 Upplästes följande till kammaren inkomna ansökningar: Undertecknadanhåller härmed om ledighet från riksdagsarbetel på grund avslatssekreterarskap fr. o. m. t. o. m. den 20 mars 1978.Stockholm Jaganhåller härmed om tjänstledighet från milt riksdagsuppdrag den 15januari-den 30 april 1978 för förfallandet av en bok. Slockholm den 10 januari1978 Kammarenbiföll dessa ansökningar. Meddelandeom sammanträdestider m. m. Talmannenanmälde all () även t. o. m. skulletjänstgöra som ersättare för under hans ledighet från uppdraget somersättare för statsrådet samt att () skulleinträda som ersättare för under hennes ledighet frånriksdagsmannauppdragel. §6 Meddelande om sammanträdestider m. m. Tillkammarens ledamöter har utdelats en preliminär plan för kammarens sammanträdenunder tiden den 10 januari-den 27 mars. Denna plan överensstämmer med detförhandsmeddelande som lämnades . Avlidsplanen framgår att den första frågestunden äger rum torsdagen den 12januari . Kammarens första arbelsplenum hålls onsdagen den 8 februari.Den allmänpolitiska debatten larsin början ,finansdebatten och utrikesdebatten . Denallmänna motionstiden utgår . Ett sammanträdeför bordläggning av då föreliggande motioner hålls . Jagvill erinra om att till kammarens ledamöter utdelats bl. a. en förteckning överpropositioner avsedda alt avlämnas och ett meddelande om riksdagensarbete m. m. §7 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1977/78:103 och 104. 1977/78:100 med förslaglill statsbudget för /79 1977/78:103 medöverlämnande av kommitléberättelse §9 Anmäldes och bordlades 1977/78:55 om bättrefarlygsmiljö 1977/78:65 om vissaorganisationsfrågor m. m. rörande försvaret 1977/78:72 omförfogandelag m. m. 1977/78:75 med förslaglill ransoneringslag m. m. 1977/78:79 om ändradebeskattningsregler för koncernbidrag m. m. 1977/78:80 om ändring ilagen (1928:281) om allmänna arvsfonden 1977/78:101 med förslagomtilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1977/781977/78:102 med redogörelse för behandlingen av skrivelser till §10 Talmannen meddelade all propositionerna nr 100 och 101 skulle sältas sist påmorgondagens föredragningslista. §11 Anmäldes och bordlades 1977/78:214 av KarinAndersson och om kvinnoprästfrågan 1977/78:215 av om upphävande av 1810 års successionsordning1977/78:216 av om ärendebehandlingen i kammaren 1977/78:217 avRolf Hagel och om en utredning rörande Guadeloupe-medlen1977/78:218 av m.fl. om erkännande av och bistånd till Demokratiskarepubliken /78:219 av m.fl. om rekryteringenav piloter lill civilflygel1977/78:220 av och om läkarkontroll vid val av utbildningslinjeinom gymnasieskolan 1977/78:221 av och omsäkerhetsbestämmelser förtransporter av skolbarn 1977/78:222 av och om ökathandelsutbyte med de socialistiskaländerna 1977/78:223 av om uranbryining inom kommun1977/78:224 av m.fl. om en utvecklingsplan för Norrbotten1977/78:225 av m.fl. om minimiarbetstid för deltidsanställda, m.m. 1977/78:226 av med anledning av propositionen 1977/78:76 med energisparplan förbefintlig bebyggelse §12 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till kammarkansliet 1977/78:105av (apk) till statsministern om ålgärder för att upprätthållasysselsättningen i : Hela vårt land präglas nu av en fördjupadsysselsättningskris. Värst är dock situationen i , där arbetslöshetenär högre än på myckel . Omkring 20 96 av den norrbottniska arbetskraftenstår nu utanför den normala arbetsmarknaden. Att i det läget tala om ensysselsältningsmässig katastrof är inga överord. En kombination av åtgärder föralt klara situationen på både lång och kort sikt måste snabbt utarbetas med denenda lolerabla målsättningen: Full sysselsättning ulan avfolkning. De officiella siffrorna är följande: 4 090kassamedlemmar var ulan Jobb . 3 337ungdomar i åldrarna var registrerade som arbetslösa under samma tid.13 403 personer hade beredskapsarbete, arbetsmarknadsutbildning och liknande. stannar inte med detta. Läget förvärras undan för undan. sviktar ocksålänels stora slalliga basindustrier. kommer all permil-lera, detsammakommer all ske vid de statliga träindustrierna, det statliga i Luleågör sig av med arbetskraft i stället för alt, so.m sagts, anställamera folk. Flera av länets kommuner befinner sig i en helt katastrofalsituation. minskar åter folkmängdssiffrorna, och flyttlasspoliliken mötenoviss arbetsmarknad i andra delar av landet skjuter åter fart. INorrbotten växer opinionen mot denna destruktiva politik, men regeringen harännu inle gett något besked om hur man snabbt skall klara problemen, vilkametoder som skall användas och om nödvändiga åtgärder kommer alt vidtas för alträdda sysselsättningen vid de basindustrier som allvariigt hotas. KommerLKAB att få statsmedel för att trygga jobben imalmfälten? Kommer att få anslag för kartongfabrik och övrig utbyggnad förall rädda industrin från nedläggning? På vilket säll tänker regeringen skapafull sysselsättning för människorna i inlandskommunerna? Del är många frågorsom hopar sig. Folket i kräver besked, men den borgeriiga regeringentiger eller kommer med åtgärder som är hell otillräckliga. Totalplanen för attklara sysselsättningen i Norrbollen saknas. Ensådan plan måste enligt min mening innehålla bl. a. följande: Eftersom råmalmblir allt svårare all avyttra måste vårt land gå in för kraftigt ökadförädling. Motden bakgrunden bör del slalliga järnverket i inle krympas ulan byggas ultill ell slålcenlrum där projektet 80 ingår som den viktigastekomponenten. Valsverksbyggeli bör förverkligas, en konkret plan utarbetas för förläggning ochutformning av de utlovade legoindustrierna i bl. a. Norrbot-lens inland,beslutfattas om uranbrytning i ,ett nytt aluminiumverk förberedas i Jokkmokkliksom exploatering av största marmorfyndighet i Norvijaur, destatliga träindustrierna utvecklas mot ökad finförädling och ett breddatproduktregister, byggandet av kulsinterverk i och apatitverk iMalmberget igångsättas, malmbrytning i Kaunis-vaara förberedas genombl. a. järnvägsbygge Övertorneå-Kaunisvaara. Deltaär några av de lunga komponenter som enligt min mening måste ingå i entotalplan för all hejda avvecklingen av Norrbollen och klara sysselsättningen.Flera av projekten kan snabbt sättas i gång eftersom det handlar om redanutredda projekl. Detprogram för att klara sysselsättningen som regeringen har framlagt i åretsslalsverksproposition förefaller hell otillräckligt ur hela landels synpunktoch inle minst ui" den norrbottniska. Jag vill än en gångunderstryka lägels allvar, behovet av snabba åtgärder inomramen fören totalplan och regeringens ansvar för all en sådan plan läggs fram. Medhänvisning till det anförda hemställer jag om kammarens tillstånd all lillstatsministern la ställa följande frågor: Ärstatsministern överens om bedömningen att nu hotas av en sysselsältningsmässig katastrof? Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för att hejdafortsatt avveckling och skapa full sysselsättning? Är regeringen beredd alt lägga fram en totalNorrbotlensplan i detta syfte? Kommer de statliga basindustrierna all beviljastillräckliga medel för au klara nulägets kris utan avskedanden och för enutbyggnad som garanterar en framlida utveckling? 1977/78:106av () U\\ kommunikationsministern om pendeltågslrafiken påjärnvägssträckan : En god samhällelig trafikförsörjning är något somvarje medborgare har rätt all kräva. Del kollekliva transportnätet måste finnassom en bas i landels regioner. trafikutskott upprepade den 15 april1977 sitt tidigare uttalande all "någon nedläggning av Järnvägar och järnvägsstationer- mot berörda kommuners vilja - inle får ske under pågående utrednings- ochplaneringsarbete. Frågor om utbyggnad av Järnvägsnätet resp. nedläggning avvissa sträckor bör tas upp när detta arbete är färdigt." Trotsdetla planeras nu en katastrofal nedskärning på en av mesltällrafikerade linjer - den lokala persontrafiken mellan och förhandlingar som förts mellan och kommunalförbundstrandade efter det att SJ genom en enorm investeringsplan försökt vältra överväldiga kostnader för lokaltrafiken på kommunerna. SJ beslutade därefter påegen hand om en tidtabellsändring som innebär oacceptabla nedskärningar ipendeltrafiken. Nugäller del för regeringen all - i avvaktan på en ny och bättre trafikpolitik -hindra SJ att rasera den nu existerande trafikservicen, en service somsjälvklart måste ingå i den framlida trafikpolitiken. Ianledning härav vill Jag framställa följande frågor lill kommunikationsministern: att SJ i sill agerande följer de rikllinjer som ulialai? Avserkommunikationsministern alt vidtaga snabba åtgärder i avsikt att förhindra dekatastrofala nedskärningar som SJ planerar vid nästa lidlabells-skifte när delgäller den lokala personirafiken Alingsås-Göleborg? 1977/78:107av (apk) lill kommunikalionsminisiern om malmlransporterna iNorrbotten, m. m.: Den nuvarande trafikpolitiken lar sig alltmergroteska uttryck. Det som sker i är ett avskräckande exempel påhur del kan bli när kortsynta vinslkalkylerväger tyngre än sunt förnuft och total samhällsekonomisk planering. går i spetsen för all förändra och försämra trafikstrukturenär ett uppseendeväckande faktum som regeringen inte kan bortse ifrån. Någraexempel på kvalificerat trafikpolitiskt vansinne som under den senare lidenkommit lill uttryck i skall här anföras. Under1978 kommer det enligt uppgift inle att fraktas någon malm på malmbananMalmberget-Luleå. SJ slår med 1 500 malmvagnar som inte kommer att brukas. Deställs undan bl. a. i en gammal grusgrop i Kaitum,där ell antal gamla spårfinns kvar. Samtidigtmed att denna avveckling sker hos SJ har del slalliga järn verket i Luleåskrivit kontrakt med Bilfrakt, som , dygn efter dygn,skall transportera 10 000-20 000 ton malm till med lastbilar på landsväg.Det betyder ökat vägslitage, ökade olycksrisker och förluster för det statligatrafikföreiagei. En befintlig spårbunden transportresurs överges, och somdrivkraft kommer att användas importerat bränsle i stället för i Norrbottenproducerad elkraft som levereras av ett annal statligt förelag. Här illustrerasverkligen den dåliga samordningen - ja, de vattentäta skotten mellan olikastatsföretag. Kan regeringen verkligen passivt åse detta ulan att ingripa? FrånSJ:s sida fortsätter man på annat sätt med ansträngningarna att överiastasåmycket som möjligt från järnväg till landsväg. Om SJ:s planer får förverkligaskommer bara två slyckegodsstationer att få finnas kvar i det till ytan störstalänet. Del blir i så fall och . Från dessa två punkter skalllastbilar la hand om godset för att transportera det på landsvägar, som i mångafall går parallellt med järnvägen. All styckegodset på del planerade sättetvräks ut på landsvägarna innebär allt det vi redan tidigare anfört omvägslitage, ökade olycksrisker och samhällsekonomiskt slöseri. Därtill kommerockså här ökad användning av importerade drivmedel i stället för inhemsktproducerad miljövänlig elkraft. Ensådan planerad omläggning innebär också sysselsätlningsmässiga konsekvenser förSJ:s personal. Dethar länge talats om en "ny trafikpolitik". Är del den som nupresenteras tycks den beslå i avveckling av Järnvägstrafiken och ökad press pålandsvägsnätet. Det är en beklämmande utveckling. Jaghar tidigare i begärt att också fiottningen sätts in i sittsamhällsekonomiska perspektiv, dvs. att man räknar ul vad användandet avvallenvägarna för timmertransporterna betyder i vinst för samhället genominbesparat vägslitage, minskade olycksrisker och inbesparandei av dyrtimporterat bränsle. När frågan aktualiserades i hänvisades endasttill att Norrbotlensdelegationen skulle behandla frågan. ekonomisk utvärderingskedde aldrig. Avgörandet överlämnades åt de stora skogsbolagen, bl. a. delslalliga domänverket. Efterall tidigare ha lagt ner fiottningen i flertalet älvar har man nu beslutat attdella också skall ske med älv, och förmodligen är inriktningen densammaockså för den åierstående flottningsälven. Medgodset i fråga, dvs. timret, sker då samma sak som i tidigare anförda fall.Timmerbilarna kommer att åka i skytteltrafik efter de norrbottniska vägarna istället för att de flottare som görs arbetslösa får hjälpa timret tillbestämmelseorten. Skogsbolagensargument är att det blir billigare att använda landsvägar än den traditionellaflottningen. Från samhällsekonomisk synpunkt är argumentet - milt sagt -tvivelaktigt. Ur trafikpolitiska och säkerhetsmässiga aspekter är del heltförkastligt. Närdetgällerflotlningen har skogsbolagens inkrökta lönsamhetslänkande helt fött fällaavgörandet. Har samhället ingen möjlighet alt styra på ett förnuftigt sätteller anser kommunikationsministern all marknadskrafternas fria spel skall varautslagsgivande även här? Dessatre exempel - fler hade kunnat anföras - visar att man i rask takt håller påalt göra en dålig trafikpolitik ännu sämre samt att slalliga företag tillåtsatt sabotera en trafikpolitiskt och samhällsekonomiskt vettig målsättning. Omregeringen har minsta ambition alt styra trafikpolitiken i en för samhälletförnuftig riktning bör del åberopade vara skäl nog för ingripanden. Medhänvisning till del anförda anhåller jag om kammarens tillstånd att lillkommunikationsministern fl ställa följande frågor: Anser statsrådet alt de anförda exemplen fallerinom ramen för en samhällsekonomiskt förnuftig trafikpolitik? Anser statsrådet all de i interpellationen anfördaförhållandena ger skäl för ingripanden från regeringens sida? 1977/78:108av i Röslånga (fp) lill kommunministern om åtgärder moldiskriminering av kvinnor inom : Kvinnan äger lika behörighet som man att efterförtjänst och skicklighet befordras till prästerlig tjänst. Delta finnsformulerat i lag som stiftades 1958. Den tillkom i kyrkolags ordning, dvs.efter samfällda beslut av Kungl. Maj:t och riksdag och med allmänt kyrkomötesgodkännande. Ilärofrågan om kvinna kan prästvigas konstaterade kyrkomötets särskildaberedningsutskott att det enligt den evangelisk-lutherska uppfattningen avbibel och ämbete inte föreligger principiella hinder för kvinna att innehakyrkans ämbete. k. samvetsklausulen tillkom och innebär all präst inle i tjänstenbör åläggas utföra sådant som skulle kränka hans samvete. Denna samvelsklausulär inte en lagtext utan enbart ell uttalande. Detta uttalande -tillkommet för all under övergångsskedet förebygga söndring bland dem som dåverkade inom vår kyrka - åberopas fortfarande och användestill upprörande könsdiskriminering mol såväl blivande som verksamma kvinnligapräster. En del av deras manliga kolleger anser dem som icke innehavare avprästämbetet. sådant betraktelsesätt har inte stöd i gällande lag. Överhuvud tagel innebär den nuvarande användningen av samvetsklausulen avsteg frånall normal tillämpning av vårt lands lagar. interpellation lill kommunminisler den 1 februari 1977uttryckte jag min oro för den upprörande könsdiskriminering som redan dä kundekonstateras inom vår kyrka på detta sätt: "Inomden fastslogs kvinnans behörighet lillprästerlig tjänst. Trots besvärligheter och nästan trakasserier mot de förstakvinnliga prästerna härefter hand allt fler kvinnor prästvigts. Utan dessakvinnliga präster torde vår kyrka överhuvud tagel inle fungera.Församlingar över lag är nöjda med sina kvinnliga präster och anser all dessafyller sin funktion lika väl som de manliga. Menalltjämt - efter lagens införande - pågår en upprörande diskrimineringav kvinnorna inom kyrkan. Den har skett och sker på en rad plan - från del allenstaka biskopar vägrat prästviga kvinnor till rena bojkotter av förrättningardär kvinnliga präster dellager. I rättvisans namn bör dock tilläggas att mångapräster under hela lojalt ställt upp på sina kvinnliga kollegerssida. Delta har enligt min uppfattning varit lill gagn för vår kyrka." Iinterpellationssvaret uttalade kommunministern vad gäller motståndetmot kvinnliga präster bi. a. följande: "Utvecklingenefter tillkomsten av lag har bl. a. inneburit att motståndet molkvinnliga präster lill stor del har försvagats. Antalet kvinnliga präster harökat kraftigt . Även om de i allmänhet torde varaaccepterade både inom samhället i stort och inom kyrkan, återstår del mycketinnan en verklig jämställdhet har uppnåtts mellan män och kvinnor inom kyrkansämbete. Det finns fortfarande på många håll kvar ett motstånd mol kvinnligapräster. Jag vill ge klart uttryck för min uppfattning att della motstånd ärmyckel beklagligt." Underden korta tid som förflutit sedan interpellationsdebalten ägde rum har del påett både skrämmande och förfärande säll uppenbarats att motståndet molkvinnliga präster på många håll ingalunda har försvagats. Snarare har delförstärkts genom medvetna aktioner som bl. a. särvigningar, mygel för atthindra kvinnliga präster att erhålla sökta tjänster och olika praxis i fråga ommeritvärdering. Desutom synes det ha förekommit rena tarvlig-heter somallvarligt skadar vår kyrka. Sedanlänge har man velat betrakta kvinnoprästfrågan som en inomkyrklig angelägenhet.Från regeringens och sida har man inte ingripit i dennafråga, dels för att man hoppats att den skulle lösas efter ell övergångsskede,dels för alt inte påverka de pågående samtalen i kyrka-siat-frågan. ex. utläsas i konslitutionsulskottets betänkande 1975/ 76:38. Därkonstaterar utskottet i slutklämmen, all om de pågående samtalen inte lederlill resultat när del gäller motståndet mol de kvinnliga prästerna, kan ytterligare åtgärder från statsmakternas sida bli nödvändiga. utskottetanförde i delta avseende gavs dessutom regeringen till känna. Eftervad som framkommit under senare lid kan väl riksdag och regering inte längreundgå alt la ställning för sin egen lagstiftning om kvinnans behörighet allinneha prästtjänst. Ej heller kan väl längre tillåla uppenbara avstegfrån normal tillämpning av sina stiftade lagar. Det var väl ändå inte meningenatt dessa lagar skulle kunna användas till uppenbar könsdiskriminering och göravissa lönegradsplacerade tjänstemäns samveten viktigare än andras? Medhänvisning till del framförda anhåller jag om kammarens tillstånd att lillkommunminisler ställa följande frågor: Vilka ålgärder avser statsrådet att vidtaga för attfå slut på diskrimineringen av kvinnliga blivande och verksamma präster? Innebär i så fall åtgärderna en återgång tillnormal rättstillämpning även för ? §13 Meddelande om frågor Meddeladesau följande frågor framställts 1977/78:226av Hans Nyhage (m) lill kommunikationsministern om persontrafiken påjärnvägslinjen : Det förslag lill tidtabell för linjenBorås-Göteborg som presenterat innebär mycket allvarligaförsämringar för de många människor som reser med tåg lill och frånsina arbeten inom Borås- och Göteborgsregionerna. Även skolresande eleverkommer att drabbas om förslaget förverkligas. villig medverka till alt de av SJ föreslagna försämringarna avtågtrafiken på den ifrågavarande linjen ej förverkligas? 1911/18:221av () till statsrådet om gratisutdelningenav AD-viiaminer till spädbarn: En viktig förutsättning för spädbarns utveckling äratt de får en riktig sammansättning av näringsämnen. Vitaminer som i storutsträckning styr livsprocesserna ges därför till spädbarn för att motverkasjukdomar. Spädbarn har gratis erhållit AD-vitaminer genombarnavårdscentralernas försorg. Enligt uppgifter stoppas gratisutdelningen avAD-vitaminer lill spädbarn . Medhänvisning till del anförda vill jag till statsrådet ställa följande fråga: redogöra för orsakerna lill alt gratisutdelningen av AD-vitaminer lillspädbarn upphör? 1977/78:228av () lill kommunikationsministern om pendeltågstrafiken påjärnvägssträckan : har förhandlingar mellan SJ ochGöteborgsregionens kommunalförbund som företrädare för berörda kommuner pågåttom pendeltågstrafiken på västra stambanan mellan och . Dessaförhandlingar har inte lett till något positivt resultat och har nyligenstrandat. Många har uppfatlat SJ:s förhandlingsteknik som förhalningslek-nik.SJ avser nu att göra stora inskränkningar i denna viktiga kollektivtrafik fr.o, m. nästa tidtabellsskifte, . Dessa inskränkningar skulle få storasociala konsekvenser om de genomfördes och slå i direkl strid motregeringsförklaringens positiva uttalande om kollektivtrafiken. Motbakgrund av kommunikationsministerns tidigare uttalanden om pendeltågslrafikenpå västra stambanan och med hänsyn till den situation som uppstått vill jagtill kommunikationsministern ställa följande frågor: Kommer kommunikationsministern alt omedelbarttillsätta en förhandlingsman som får lill uppgift att söka nå en acceptabellösning när del gäller denna vikliga kollektivtrafik på västra stambanan? Är kommunikationsministern beredd alt medverka lillall några inskränkningar i trafiken inte företas förrän den utlovadeförhandlingsmannen fått möjlighet att framlägga förslag till en acceptabellösning av pendeltågslrafiken på sträckan ? 1977/78:229 av GustavLorentzon (vpk) lill budgetminislern om beskattningen av vissa reseförmåner: Ett tusental ungdomar, som under fiolåret genom enav AMS bedriven försöksverksamhet arbetade långt från sina hemorter, fick avAMS sex gratisresor vardera till hemmet, Enligt uppgift frånbudgetdepartemenlet skall dessa resor betraktas som skattepliktig inkomsi,vilket ungdomarna uppenbariigen inte underrättats om i förväg och ej hellerräknat med. Del är lätt att här dra en parallell till regeringens behandling avde numera välbekanta frikorten pä SAS, som utdelades till ett antal prominentapersoner och där regeringen inte ansåg att taxeringsmyndigheterna borde fåmöjlighet alt pröva en eventuell taxering. En sådan parallell väcker ocksåmisstanken alt regeringen räknar med åtminstone två slag av medborgare iskattehänseende - prominenta personer och kolleger å ena sidan och vanligt folkå den andra. Jag vill därför frågabudgetministern: Anserregeringen, mot bakgrund av handläggningen av de s. k. SAS-frikorten, aU det ärförenligt med en rättvis och lika behandling att de här nämnda ungdomarnabeskattas för hemresorna? kommunikationsministern om Nr 57 1977/78:230 av TorstenStridsman (c) til malmexporten över hamn: skall malm fraktas medbil från till i . Den s. k. ,vilken byggts speciellt för malmtransporter, kan inte utnyttjas på grund avSJ:s nuvarande frakltaxor. Del aren oroväckaride utveckling alt en järnväg, somi första hand kommit till för malmfrakter, inle längre kan användas för avsettändamål. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga: att vidta några åtgärder som återställer möjlighelerna för malmbananatt även svara för transporter av malm från malmfälten till ? 1977/78:231 av () till statsrådet om tillämpningen avvillkorslagen: k. villkorslagen stadgar bl. a.allkraftföreiagen för all fl tillstånd all la en reaktor i drift skall redovisahur man avser att la hand om det utbrända bränslet på ett säkert säll. Villkorslagenger här kraftförelagen två allernaliv: upparbelning och slulförvaring av delhögakliva avfallel resp. direkl slutförvaring av det utbrända bränslet. När detgäller reaktorn har valt all redovisa avfallshanteringenenligt upparbelningsalternativel. Enligtuppgifter i pressen har energiminister strax före nyår varil itelefonkontakt med generaldirektör och förklarat att börkomplettera sin laddningsansökan för med en ansökan som bygger påalternativet direkt slutförvaring. Att så har skett har också bekräftats avvaltenfallsverket och dess generaldirektör. Mot denna bakgrund får Jagfråga statsrådet följande: Kan statsrådet stödja sig på något regeringsbeslut när statsrådet nuför fram nya krav på vad ansökan all få ta i drift skallinnehålla?