prot · G1097 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag skall i det här sammanhanget inskränka mig lill en kommentar tillfrågan om bostadsbidragen med utgångspunkt i vad statsrådel sadeom deras betydelse som en faktor för atl klara problemen för många hyresgästernär hyrorna blir högre. Förbättradebostadsbidrag är naturligtvis nödvändiga inslag i en social bostadspolitik, menflera och högre bostadsbidrag löser inte problemen med de höga hyrorna somständigt höjs ännu mer - etl tema som jag har tagit upp i min fråga. Mednuvarande bostadspolitik kommer de här bidragen slutligen au hamna hos dem somspekulerar i människornas behov av en bostad. De kapitalistiska spekulations-och monopolinlres-sena återfinns ju i hela produktionsprocessen, från markenlill del färdiga huset. Deskillnader i bostadsstandard som beror på olika inkomst och betalningsförmågamåste alltså i huvudsak undanröjas genom en grundläggande förändring avbostadspolitiken, inte genom nya bostadsbidrag. I avvaktan på en sådanförändring är det emellertid nödvändigt atl genomföra förbättringar avbostadsbidragen - betydligt större reella förbättringar än de som träder ikraft och de som har aviserats. Vianser f ö. också att det individuella bostadsstödet skall vara en hell statligangelägenhet med hänsyn lill de fördelar det skulle innebära för kommunerna ochde bidragsberättigade, bl. a. genom enhetliga regler och bidrag. Hurär det nu med de förändringar av bostadsbidragen som vi får ochmed de aviseringar som har gjorts beträffande förändringar ellerförbättringar? Såvitt jag har kunnat finna kommer de förändringar som träder ikraft för en normal arbetarfamilj med normal hyra inte attinnebära någonting alls. Hyrorna i vårt land är som bekant så höga numera atlde gränser som har satts på . resp. , om man har en störrelägenhel, betyder atl alla nya hyreshöjningar som kommer får nära nog allahyresgäster betala ur egen ficka ulan alt få förmånen av några höjdabostadsbidrag. Jag tror atl del är rätt viktigt att fästa uppmärksamheten pådella och la en grundlig funderare över om del inte finns anledning all görarejäla förändringar, som inle bara så att säga följer med inflationen så altbidragen anpassas efter den. I nuvarande läge behövs ordentliga förändringar.Men jag vill, herr talman, understryka atl man därmed i alla fall på intel sättlöser problemel med de höga hyrorna och hur man skall pressa ned boendekostnaderna. Torsdagen den 13 oktober1977 Omåtgärder mot stegringen av bostadskostnaderna Överläggningen var härmedslutad. § 20 Anmäldes ochbordlades 1977/78:16 om ändring iirafikskadelagen (1975:1410), mm. §21 Anmäldes och bordlades Förslag 1977/78:6 förvallningsslyrelses förslaglill vissa ändringar i ersäliningsstadgan (1971:1197) för ledamöter §22 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1977/78:35av (vpk) lill statsministern om slopande av B3LA-projeklel: I del försvarsbeslut som fattades , somgällde , togs inle ställning lill anskaffningenav del nya al-tackplanet . Huvudmotivet var ekonomiskt, eftersomanskaffningskostnaderna för planet inte rymdes inom de ramar somsocialdemokrater och borgare enats om. Saken skulle utredas ytterligare ochförslag föreläggas höslriksdagen. Undersommaren har det, som man kunde vänta sig, framkommit all planet blir betydligtdyrare än vad som lidigare sagts. Vårt stats-finansiella läge har inte hellerförbättrats, tvärtom. De ålgärder för all förbättra ekonomin som regeringenvidtagit har slagit hårt mol löntagarna med sänkning av reallönerna, höjning avpriserna och urholkning av de sociala förmånerna som följd. Detmåste i detta läge anses som ett kvalificerat vansinne att ge ytterligaremedel lill militärapparaten, särskilt till elt vapensystem vars värde i vårtneulralitetsförsvar starkt ifrågasätts även av militära bedömare. Jag vill därför frågasialsminisiern: Anser statsministern del vara rimligt all belastade svenska löntagarna med ökade militärutgifter? Om inle, vill då statsministern medverka lill attB3LA-projektel stoppas? 1977/78:36av (vpk) till ekonomiministern om ålgärder motkapitalexport och indusiriuiflyiining: Den svenska kapitalexporten har ökal kraftigt underde senasle årtiondena. De direkta investeringarna i utlandet var i början av1960-lalet omkring 150 milj. kr. , men har vuxit lill över 1 000 miljoneralla år på 1970-talet.Under 1975 lämnades tillstånd till direkta svenska investeringar i utlandet försammanlagt 2 300 milj. kr., och 1976 för sammanlagt 3 476 milj. kr.Kapitalexporten synes alltså ha ökal även då en omfattandesvensk skuldsättning lill utlandet ägt rum. Kapitalexportenhar varit sammanknuten med en utflyttning av in-dusiriarbelsplatser frånSverige lill utlandet. Den svenska industrin sysselsätter alltfärre i , men alll fler utomlands. Från 1965 till 1970minskade sysselsättningen i svensk industri med 33 800 personer. Mellan sammaår ökade den i svenskägda producerande dotierförelag utomlands med 34 800personer. minskade industrisysselsältningen i med15 800 personer men fortsatte atl öka i svenskägda företag i utlandet. Under1976 minskade sysselsättningen i den svenska industrin med 30 000 personer. Denskildrade utvecklingen har bidragit till alt skapa ekonomiska problem iSverige. Utflyttningen av företag och arbetsplatser från har tillbetydande del finansierats med en direkt kapitalexport. Stora privatakapitalägare har ökat sina intressen utomlands, som bl. a. kommunernaoch staten tvingats uppta stora utländska lån. Utflyttningen av arbetsplatserhar utan tvivel bidragit lill alt öka sysselsättningsproblemen. Dennautveckling synes fortgå även . Medhänvisning till denna bakgrund vill jag ställa följande frågor tillekonomiministern: Har tillstånden till direkta svenska investeringari ullandel ökal även , och till vilken totalsumma kan de beräknasuppgå? Har minskningen av sysselsättningen i industri iSverige och ökningen av sysselsättningen i svenskägda förelag utomlandsfortsalt även , och vilka kan slutsummorna beräknas bli? Vilka ålgärder avser regeringen all vidta för allstoppa industri-uinyttningen och kapitalexporten? 1977/78:37 av EvaHjelmström (vpk) lill arbetsmarknadsministern om åtgärder motungdomsarbetslösheten: Arbetslösheten ökar stadigt, inle bara i Sverigeulan i samtliga kapitalistiska stater. Främst drabbas ungdomen. I uppgårsålunda antalet öppet arbetslösa under lill över 3,5 miljoner, iFrankrike lill över 400 000, i till en halv miljon. ISverige gick över 42 000 ungdomar utan jobb, varav 27 000 kvinnor.Det är en myckel kraftig ökning i förhällande lill föregående år. Antaletungdomar i arbetsmarknadsutbildning har fördubblats sedan förra årel ochuppgick vid samma lid lill närmare 10 000. Den dolda arbetslösheten är okändmen kan uppskattas lill betydligt över 100 000. Ungdomarnautestängs inle bara från arbele ulan också från utbildning. Sålunda fick exempelvis av de sökande lill gymnasieskolans yrkesinriktade linjer inle plats. Av denärmare 15 000 sökandena lill vårdlinjen - där etl klart behov av utbildadpersonal finns dokumenterat - avvisades t. o. m. över 7 000 studerande. För alltillgodose efterfrågan på utbildning diskuteras atl införa ett slagstvåskiftsundervisning eftersom ytterligare medel inte ställts till förfogandeför atl bygga ut kapaciteten på annat säll. Arbetslöshetenbland ungdomarna är inte elt tillfälligt problem som kan lösas med hjälp avuppehållande åtgärder, även om dessa kan åstadkomma kortsiktiga förbättringar.Det gäller i stället atl skaffa fier jobb! Endast på så sätl kan man på siktåstadkomma förbättringar. I regeringenssysselsättningspaket, avsett alt bekämpa arbetslösheten, anges inte någralösningar för hur man skall skaffa fler jobb. Paketet innehållerhuvudsakligen nödlösningar för atl kortsiktigt klara jobb eller utbildning ål30 000 personer. Denna siffra skall jämföras med alt arbetslösheten bara steg med omkring 20 000 personer. De åtgärder som gäller ungdomeninnebär bl. a. alt man överför utbildningen från samhällel lillprivatföretagen. Därutöver presenteras, visserligen välkomna men heltotillräckliga, ålgärder inom utbildningsområdet, exem[5elvis alt ökagymnasieskolans kapacitet. Några nya arbetstillfällen kommer emellertid intetill stånd. Jag vill därför ställa följande fråga lill arbetsmarknadsministern: Vad kommer regeringen all göra för atl skaffa jobbåt dem som inle får del genom de vidtagna åtgärderna? Vad kommer regeringen all göra för all på längresikt öka antalet arbetstillfällen? Är regeringen beredd all säkra räiien lill arbeleäven om del innebär inskränkningar i privatkapitalets makt? 1977/78:38 av Anna-GretaLeijon (s) lill arbetsmarknadsministern om planerade ändringar i lagen omanställningsskydd, m. m.: beslutade regeringen tillsättaen utredning för översyn av anslällningsskyddslagstifining. I direktivenkonstaterar arbetsmarknadsministern: "Flera organisationer har framhållithur företagen med hänsyn lill anslällningsskyddslagens regler tvekar altnyanställa arbetstagare, vilkas kvalifikationer är oprövade inom dettilltänkta arbetsområdet. Visar del sig all anställningsskyddslagens regler ommöjligheten all träffa kollektivavtal om provanställning eller tidsbegränsadanställning och tillämpningen av kollektivavtalen inle har fungerat på etltillfredsställande säll bör kommittén överväga sådana jämkningar ilagstiftningen all den medger en röriighel inom arbetslivet som är önskvärdfrån samhällets sida utan atl dess syfle förändras. Sådana ändringsförslag börläggas fram skyndsamt." Medanledning härav hemställer jag atl lill arbetsmarknadsministern 7 få ställa följande fråga: Vilkakonkreta avsnitt i arbetsgivarnas kritik av anslällningsskyddslagens nuvaranderegler om kollektivavtal resp. tillämpningen av kollektivavtal har föranlettarbetsmarknadsministern begära att förslag lill ändringar i lagen skyndsamtläggs fram? 1977/78:39av () lill arbetsmarknadsministern om rätta innebörden av lagenom anställningsskydd: Från arbetsgivarhåll har på senare lid vidupprepade tillfällen krävts all lagen om anställningsskydd skall rivas upp.Detta har skett bl. a. under hänvisning till att de unga skulle ha svårigheteratl erhålla anställning lill följd av lagens bestämmelser. Dessapåslåenden saknar grund. Delta har visats bl. a. i en artikel i 4 okiober av de två LO-juristerna krav på försämrad ansiällningsirygghet synes därför grunda sigpå bristande kunskap om lagens innehåll och innebörd. Medanledning av vad jag anfört hemställer jag atl lill arbetsmarknadsministern fåställa följande fråga: Ärarbetsmarknadsministern beredd all omgående och i samråd med de fackligaorganisationerna genomföra en informationskampanj, riktad lill arbetsgivarna,om anställningsskyddslagens rätta innebörd? 1977/78:40av (-) till justitieministern om ändrade arbetsformer för säpo: Del svenska folket har med stigande misstrobetraktat säkerhetspolisens agerande, som kantats av en raduppseendeväckande skandaler. Vi behöver bara nämna några: registreringen vidvärn-pliktsriksdagen, telefonavlyssningen av en bokhandel i Slockholm, säpohärvanvid sjukvårdsförvaltningen i och skandalen med den s. k.Morjärvsspionen. Exemplen kunde mångfaldigas. 1lidigare deballer i har tryggheten i all det finns pariamenlariskkontroll alltid betonats, dvs. all fyra av partier är representeradei . Mol della har säpos kritiker genmält att organisationenalltmer kommit alt agera som en stal i staten och att tryggheten i denpariameniariska kontrollen är en fiktion. 1juni månad bekräftades också hur självrådigt säkerhetspolisen agerar. Dåavslöjades alt säpo lämnal ut uppgifter om svenska medborgare till denvästtyska polisen utan att bry sig om något samråd med riksdagsledamöterna irikspolisstyrelsen. På samma sätt accepterade säpo eii spaningsuppdrag förväsllysk polis mol 49 personer i . Delmåsle belraklas som angelägel all justitieministern inför klariäggeromständigheterna i denna affär och ger besked om vilka ålgärder som harvidtagits för all förhindra en upprepning. 1Aftonbladel den 2 okiober uppges all exempelvis försäljare av väns-lerlidningarutanför sysiembolagsbuliker registreras av de lokala säpo-myndigheterna och attuppgifterna sänds vidare lill högre myndighet. Del sägs vidare all förbudel molåsikisregislrering har synnerligen svårl alt slå igenom i säpos verksamhel. Detär också tydligt atl gränserna mellan säkerhetspolisens och kriminalpolisensverksamhet alltmer håller på atl suddas ut och all säpo i hög grad ägnar sig åluppgifter som borde åligga kriminalpolisen. Den uppjagade stämning som tydligennu genomsyrar säpo befrämjar en sådan flytande gränsdragning och bäddar ocksåför nya misstag från säkerhetspolisens sida. Den naturliga uppgiften atlmotverka allvarligt syftande spionage kommer i skymundan. Säkerhetspolisentycks nu se terrorister i varje buske. I början av gjorde säpo tvåmycket uppmärksammade aktioner, som båda visade sig vara felbedömningar. Enstockholmsläkare anhölls som misstänkt för medverkan till terrorism, och iVarberg greps en man som misstänkt för samma sak. I båda fallen handlar det ommänniskor som tydligen har dille på alt samla vapen och inte hade licens påalla. Det är olagligt, men del var uppenbariigen fall för kriminalpolisen ochinle för säpo. IAftonbladel av den 2 okiober framhölls också att del under vår förrejustitieministers ledning förbereddes etl system som skulle förbättra kontrollenöver säkerhetspolisen men alt detla aldrig hann genomföras under den förraregeringens lid. Händelser av färskt datum, exempelvis del tidigare åberopadeexemplet på samarbele mellan svensk och västtysk säkerhetspolis, tecknen på atlåsiktsregistreringen fortsätter och säpos tnånga klavertramp, visar all ensådan förbättring av kontrollen är angelägen från rättssäkerhetssynpunkt. Medhänvisning lill det anförda ber jag alt lill justitieministern få ställaföljande frågor: Pågår del f n. någol arbele för alt demokratiseraoch ändra säpos arbetsformer och för atl trygga en demokratisk kontroll öververksamheten? Om så icke är fallet, vilka åtgärder ämnarjustitieministern vidta? 1977/78:41 av BörjeNilsson (s) till kommunikationstninistern om utformningen av SJ:s nyapersonvagnar, m. m.: redovisades flera utredningar,vilkas förslag skulle ligga som underiag för en ny trafikpolitik. I dennaskulle ingå åtgärder för alt göra allmänna färdmedel mer altrakliva förallmänhelen. Därmed skulle man vinna au fler människor valde alt resa medkollektiva färdmedel. Utredningarna presenterade också material som visade attallmänhelen kräver ökad bekvämlighet för atl välja kollekliva trafikmedel framför bil.HAKO-utredningen om handikappanpassad kollektivtrafik konstaterade för sin delatl ökad tillgänglighet av färdmedlen skulle göra det möjligt för bl. a.rörelsehindrade, familjer med små barn och äldre människor att i ökadutsträckning använda sig av dessa. En enhällig utredning ansåg "atlanpassningen av irafikmedlen lill alla trafikanters - och således även dehandikappades - behov bör ingå som en nalurlig del i irafikförelagens ochfärdmedelstillverkarnas planering". De förslag som HAKO-utredningenpresenterade medför ökad bekvätnlighet för alla resenärer. Närslalens järnvägar nu lagt ut en beställning på tillverkning av 150 nyapersonvagnar har man inle beaktat vare sig kraven på tillgänglighet förhandikappade eller kraven på bekvämlighet för övriga resenärer. I fleraeuropeiska länder, bl. a. , och , har man ökalsitlkomforlen och tillgängligheten. Där har man gått allmänheten till mötes ifråga om önskemålen rörande vagnarnas utformning. Denya SJ-vagnarna innebär en klar standardförsämring i jämförelse med de vagnarsom tillverkades och som är i trafik . Enligt uppgifter ipressen har det beträffande de beställda vagnarnas utformning framkommit atlandraklassvagnarna skall ryinma 88 sittplatser mol 62 ochförstaklassvagnarna 58 sittplatser mol 40 , all de nya vagnarna skallha endast en loalett, atl vestibul och utgångskall finnas endast i ena änden av vagnarna, allstolarna i andra klass inle skall bli fällbara och all avståndet mellan dessaskall minskas, all del kommer att finnasmindre utrymme för bagage och kläder. Dessutomhar del framkommit att restaurang- och kafévagn skall slopas. Avnaturliga skäl har det uppstått en myckel häftig krilik mol de nya SJ-vagnarna.SJ;s egna organisationer, handikapprörelsen och resenärer är starkt missnöjdaöver SJ:s planer. Många anser atl del är en tillbakagång till 1940-taletsstandard. Beställningarna av de nya vagnarna framstår nu närmast som etthaslverk. Det är märkligt alt kommunikationsministern inte har ingripit föratt ändra på utformningen av vagnarna. Idebatten har man framför allt påpekat all en ingång och en loalett är för liteti en vagn som rymmer 88 passagerare. Dessutom reagerar man mot de smala sätenai vagnarna. Inte heller brandmyndigheterna accepterar endast en ulgång. Somsvar på en enkel fråga i sade kommunikaiionsminislernall de nya vagnarna "lillgodoser vikliga krav påhandikappanpassning". kan vi konsialera all del i siällei blir försämringarför handikappade resenärer. Vagnarna blir irängre, vilkei gör det svårare förrörelsehindrade, familjer med små barn samt många äldre människor medgångsvårigheler alt la sig fram i vagnarna. Instegen, somkommunikationsministern framhöll som en viktig förbättring, är inle hellertillfredsställande ur handikappsynpunkl. Strävandena lill integrering avhandikappade i samhället måsle också gälla de allmänna färdmedlen. Utformningenav de nya personvagnarna har inte skett med tanke på atl göra det lättare ochbekvämare för den resande allmänheten. SJ-ledningen har avvisat all kritik somförts fram. Del som sker är en uppenbar nonchalans gentemot resenärerna. Utformningenav de nya vagnarna strider i flera avseenden mol viktiga principer i den nyatrafikpolitiken, så som den har kommit fram i utredningarna. Eftersom den nuaktuella beställningen avser järnvägsvagnar som skall användas i över 50 årbör de utformas med hänsyn till den målsättning som bör ligga till grund för enny trafikpolitik. Tyvärr har någon proposition om en ny trafikpolitik ännu intelagts fram för . Ett förslag utlovades och sedermeralill . Av förteckningen över propositioner till årets riksdag framgåratt det inte heller under höslriksdagen kommer någon sådan proposition. Förslagpå grundval av har tydligen också skjutits på framliden trotslöften om etl genomförande av utredningens förslag. Underlåtenhetenatl lägga fram en proposition till är ytterst beklaglig. Det fårdock inte förhindra atl de nya SJ-vagnarna byggs efter dagens krav. Medhänvisning till det anförda vill jag lill kommunikationsministern ställaföljande frågor: beredd medverka till all undanröja de brisier som enstämmigtpåtalats i kritiken mot de av SJ nybeställda vagnarna? Varförframläggs inle någon proposition lill höslriksdagen på grundval avHAKO-ulredningens förslag? 1977/78:42 av ThureJadestig (s) till socialministern om ålgärder för atl bekämpanarkotikamissbruket; Socialdemokraterna begärde i en motion(1976/77:716) en betydande förstärkning av kampen mol narkotikan, särskiltinriktad på en utbyggnad av vården, informationen och de förebyggandeåtgärderna. Motionenvann icke de borgerliga partiernas gehör och avslogs av riksdagen.Socialdemokraterna reserverade sig emellertid för motionen och yrkade enförstärkning med 11 milj. kr. för /78 enligt följandehuvudlinjer; Antalet platser vid behandlingshem ochinackorderingshem för narkotikamissbrukare måsle ökas väsentligt. Slalens bidrag till kostnaderna för driften avnämnda verksamheter måsle höjas kraftigt. Bidraget lill kommuner och organisationer förförebyggande och rehabiliterande ålgärder behöver förstärkas ordentligt. Socialministernlovade emellertid i riksdagsdebatten atl göra en översyn av narkolikafrågan ochtillsatte senare den s. k. ledningsgruppen, beslående av berörda ämbetsverksgeneraldirektörer och representanter för . Till ledningsgruppen knöts en referensgrupp från de fyrastora politiska partierna. Ipressen har del framkommit alt skall vidta åtgärder föratt bygga ut en "knarkfri" behandling på vissa anstalter. Därutöverhar såvitt jag vet inget blivit bekant för allmänhelen. Eftersomnarkotikaproblemen, främst i fråga om den tunga narkotikan, hotar alt öka ärdel yllersl angeläget atl åtgärder vidlas i den riktning som föreslogs i densocialdemokratiska reservationen vid riksdagsbehandlingen . Motbakgrund av socialministerns löfte i att regeringen skall vidtaåtgärder och att ledningsgruppen nu arbetat några månader ber jag atl få riktaföljande interpellation lill socialministern: Är socialministern bereddatl inför redogöra för 1. de åtgärder som regeringen ämnar vidta i fråga om bekämpandetav narkotikamissbrukel, 2. om något samlat ålgärdspakel är atl vänta samt 3. vid vilken lidpunkt detta i så fall kommer attavlämnas till för beslul? 1977/78:43 av NilsBerndtson (vpk) till industriministern om ålgärder för all tryggasysselsättningen i : är etl landskap som starkt präglas avnågra storbolags makt, främst och Bjllerud. Över 10 000 värmlänningararbetar inom Uddeholmsbolagei. Bolagels verksamhet omfattar bl. a. gruvor,stålindustrier, skogsbruk, sågverk, massafabriker, pappersbruk och kemisk industri.På en rad orter i är Uddeholmsbolagei he|t dominerande i fråga omsysselsättningen. Delta har påverkal planering och utveckling. Uddeholmsbolageitorde snarare ha motverkat än medverkat till eta-blering av andra industrier.Väldiga vinster har hämtats ur den värmländska naturen och genom arbetares ochtjänstemäns insatser. I de norra delarna av länet har en omfattande skövling avskogen förekommit. Inget har lämnats kvar som ger arbele och utkomst åtbefolkningen. Uddeholmsbolagetsaktuella planer på atl minska antalet anställda med flera tusen personer hargenom bolagets dominans över medfört etl allvarligt hot moi länet.Mer än van tionde arbetstillfälle inom den värmländska induslrin är ifarozonen. För vissa orter skulle del bli myckel allvarliga verkningar. Idella läge har naturiigtvis slalliga insatser för alt rädda jobben aktualiserats.Det enda som skett tycks dock vara all staten beviljatUddeholmsbolagei lån på 600 milj. kr., ett i förhållande lill bolagets ak- tiekapilal anmärkningsvärthögt belopp. Frågan har rests om inle ett förstatligande varit rimligare. Detmåste anses som särskilt anmärkningsvärt all lånet inte förefaller varaförbundet med några villkor för bolaget all stoppa de planerade avskedandenaoch garantera sysselsättningen. Uddeholmsbolaget vidhåller sina planer, ochhotet mot tusentals anställda kvarslår. Villkoren för återbetalning av lånet ärockså oklara. Statligaresurser bör kunna komma lill bättre användning när del gäller alt skapaarbetstillfällen än genom frikostiga lån och bidrag lill storbolag som hotarmed arbetslöshet när profiten minskar. Utbyggnad av statliga industrier,förstatligande av järn-, stål- och skogsindustrin har framträtt som nödvändigaålgärder för att komma till rätta med problemen. Som omedelbaraåtgärder har krävts att inga nedläggningar skall tillåtas ulanersättningsindustrier och att inga avskedanden får ske utan atl likvärdigtarbete erbjuds på orten. Omstaten endast beviljar Uddeholmsbolagei lån ulan all kräva mol-preslationer,kvarstår hotel mol tusentals arbetare och tjänstemän om avskedanden och hotetmot de bygder som är beroende av bolaget. Del behövs aktiva statliga insatserför atl trygga sysselsättning och utveckling i . Det är därförangelägel att regeringen redovisar vilka åtgärder man är beredd atl vidta föralt säkra sysselsättningen. Medhänvisning lill del anförda önskar jag lill indusiriminisiern få framställaföljande frågor: Ärdet slalliga lånet lill förbundetmed några villkor i fråga om sysselsättningen? Förbereder regeringen några åtgärder i syfte atltrygga sysselsättningen i ? 1977/78:44 av () lill budgeiminislern om översyn av vissa deklaralionsregler förjordbrukare: När de nya reglerna för beskalining avjordbruksinkomsler enligl bok-föringsmässiga grunder antogs för drygt fem årsedan rådde viss tveksamhet om hur lagen skulle slå och hur praxis skulleutvecklas.