prot · G10943 · 1977-12-31 00:00:00 — Och detär i första hand kvinnorna som får ta deltidsjobben. Vidareär det fler arbetslösa än det var , det ärfler i arbetsmarknadsutbildning, fler i AMU-utbildning och fler som befinnersig i beredskapsjobb. Detta, , är sanningen bakom ert tal om att ni harskapat nya jobb under det här året. Låtmig sedan ta upp en annan fråga, som jag tycker är aktuell när det gällersysselsättningen . Jag sade i mitt första inlägg att hadekrossat myten om den fulla sysselsättningens samhälle i . För en gruppvar det emellertid ingen nyhet, nämligen för byggnadsarbetarna. Men för demgår till historien som det årtionde då man i Stockholmsregionenminskade byggnadsarbetarkåren till hälften och skar ned bostadsbyggandet tredjedel. Det har blivit värre under det här året än det varit tidigare årunder . Bostadsbyggandethar nu sjunkit till en katastrofalt låg nivå, som saneringen av detäldre bostadsbeståndet stannat vid dekorativa fraser. Industrins investeringarhar minskat, och det påverkar givetvis också sysselsättningen förbyggnadsarbetarna men även för arbetarna i en rad industrier som levererarbyggnadsmaterial, och på transportsektorn. Jobb åt en byggnadsarbetare skaparjobb åt två industriarbetare. står produktionskapacitet outnyttjad,som stammen av utbildade byggnadsarbetare i snabbt tempo minskar. Ominte bostadsbyggandet kommer i gång - vilket är en nödvändighet - kommer enkatastrofal bostadsbrist att uppstå som vi kommer att stöta på hinderi form av brist på utbildade byggnadsarbetare. Jagvill fråga: Var finns planeringen från regeringen på dethär området? Det här, , kallar jag för planlöshet och anarki. Om Wirténtycker att det låter fult, så kalla det gärna borgerlig bostadspolitik ochsysselsättningspolitik - det spelar mig ingen roll! () kortgenmäle: Låt mig först konstatera att i sitt senaste inläggmedgav att det inte var något särdeles nytt i katalogen från storrådslaget.Jag noterar med viss tacksamhet att han erkänt det. BengtFageriund tog nu på nytt upp de handikappade, som berörs i tre avreservationerna. Utöver den argumentation som jag presenterade i mitt förstaanförande och som utskottet står för är då att notera attsysselsättningsutredningen kommer med ett delbetänkande om de handikappadesproblem på . Det är väl då ändå rimligt att man inväntarremissynpunkter och beredning i vanlig ordning av det innan man framläggerförslag till hur man skall förändra stödet till de handikappade, om man finneratt det finns brister, och det kan jag visst tänka mig att det gör. Inget är såbra att det inte går att göra det bättre. Men att gå inoch göra de små justeringar som socialdemokraterna föreslagit förefaller minstsagt omotiverat. Deltidsanställdavar förklaringen till uppgången i antalet sysselsatta, ansåg både BengtFagerlund och . Det förtjänar då påminnas om alt antaletdeltidsanställda , alltså under den föregående regeringenstid, ökade med ca 100 000. Det är alltså inte någon företeelse som har dykt upppå svensk arbetsmarknad efter , ulan den har naturligtvis sinförklaring i den verklighet som råder bland arbetssökande runt om i -många väljer deltidstjänst därför att de upplever det som en fördel att kunnafå en deltidstjänst. Tyvärr blir det en snedfördelning till kvinnornas nackdel,det medger jag, men många vill ha sådan tjänst och därför blir efterfråganstor. BengtFagerlund talade om hur många det är som egentligen skulle vilja ha heltidstjänst.Den senaste uppgift jag har säger att det är 56 000. Av de 900 000 som i dagdeltidsarbetar är det alltså ett måttligt antal som efterfrågarheltidstjänster. Men självfallet bör vi från regeringssidan - och jag tror attoppositionen är beredd att hjälpa till - försöka undanröja de hinder som finnsför de människor som vill ha heltidstjänst men inte kan få det på grund avbesvärande restider, barnomsorg eller annat. Jagkonstaterar , herr talman, att när jag efterlyste åtgärder som skulleförbättra svensk ekonomi i förhållande till vad regeringen har föreslagit hadeBengt Fageriund inget svar att ge. Särskildaåtgärder för att främja sysselsättningen Andrevice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytteriigare replik. har redovisat socialdemokraternas syn pä detutskottsbetänkande som vi har att behandla, och han har också motiverat desocialdemokratiska reservationerna. Jag skall därför begränsa mitt inlägg tillnågra allmänna synpunkter på arbetsmarknads- och sysselsättningspolitiken. Närman nu försöker bedöma läget på arbetsmarknaden och lista ut hur det kommer attbli räcker det inte att bara studera den statistiskaarbetslösheten. Den är fortfarande jämförelsevis låg. Men att därav draslutsatsen att allt är bra är synnerligen farligt. Det finns många oroande teckeninför framtiden -ja, även för den allra närmaste framtiden. Detär gott och väl att man genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder har kunnatförhindra en omfattande arbetslöshet. Vi kritiserar inte dessa insatser i ochför sig, vilket framhöll. Vi skulle ha kritiserat om sådanainsatser inte hade gjorts. Vad man har anledning att reagera inför är attarbetsmarknadsministern och andra företrädare för regeringen med storskrytsamhet hävdar att de insatser man har gjort för att upprätthålla sysselsättningensaknar motstycke i svensk politik. De miljardbelopp som måste sättas in ärinte ett mätt på regeringens 7 protokoll 1977/78:43-44 Särskildaåtgärder för att främja sysselsättningen kompetens påsysselsättningspolitikens område - de är helt enkelt ett uttryck för ett stortbehov av åtgärder. Ävenom den statistiska arbetslösheten är jämförelsevis låg måste det inge oss allastora bekymmer att andelen ungdomar bland de arbetslösa är så stor. 40 000arbetslösa ungdomar är en mycket allvarlig siffra. Dessutom är väl ca 40 000 iberedskapsarbete och utbildning. Det är bra att sådana åtgärder vidtas, men ävende som är sysselsatta på detta sätt är bekymrade om det inte skapas nya jobb,om det inte finns en sysselsättningspolitik. Vihar från vårt håll givit uttryck för vår oro för ungdomsarbetslöshetenoch förklarat oss vara beredda att delta i ett konstruktivt arbete för attfinna lösningar på ungdomens sysselsättningsproblem. Om vi misslyckas med detarbetet kommer domen från ungdomarna att bli hård mot oss politiker. Vidareär det så att arbetslösheten bland kassamedlemmarna, dvs. bland dem som äretablerade på arbetsmarknaden, också har ökat. Vihar, som jag försökt antyda, inte kritiserat de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna. Däremot har vi gång efter annan slagit fast att det inte räcker medarbetsmarknadspolitik. Får inte arbetsmarknadspolitiken stöd av den ekonomiskapolitiken, insatser på närings- och branschpolitikens område - då står detilla till, då får Per bekymmer. Detär nödvändigt att föra en samordnad politik, men det har inte regeringen gjort.Det är där vår kritik sätter in. Trots de omfattande insatserna frånregeringens sida har vi fått bevittna en nedgång av investeringsverksamheteninom näringslivet. har industrisysselsättningen minskat med60 000 personer. Allvaret i detta bordevara uppenbart för alla. Arbetsmarknadspolitikenkommer att ställas inför övermäktiga uppgifter om den inte får stöd av eneffektiv sysselsättningspolitik, och jag tar mig friheten att med några ordförsöka förklara skillnaden mellan arbetsmarknadspolitik och sysselsättningspolitik.Sysselsättningspolitiken skall ge oss de nya jobb som behövs. Det sker genomutformningen av den ekonomiska politiken, näringspolitiken, branschpolitikenoch -inte att förglömma - energipolitiken. Allt detta måste samordnas. Genom enplanmässig utveckling av näringspolitiken tryggas näringslivets utveckling.Den nödvändiga strukturella omvandlingen inom vissa branscher måste ske undersocialt acceptabla förhållanden. Genom en konsekvent energipolitik garanterasen trygg försörjning med energi. Sedan måste man förmå näringslivetsföreträdare att lyfta blicken mot framtiden, stimulera investeringsviljan ochingjuta mod och framtidstro. Enframgångsrik sysselsättningsskapande politik förutsätter en konsekvent och välgenomförd samordning av alla de aktiviteter jag här nämnt. På så sätt läggerman grunden för en trygg och växande sysselsättning. Man skapar med andra ordde nya jobb som behövs. Det är det som är sysselsättningspolitik. Arbetsmarknadspolitikenhar till uppgift att stärka den enskildes möj- ligheter att få ochbehålla ett jobb. För att klara detta har vi skaffat flerainstrument. Det rör sig om arbetsförmedling, utbildning, skyddadsysselsättning, flyttningshjälp, direkt sysselsättningsstöd osv. Menmöjligheterna att stärka den enskildes ställning på arbetsmarknaden genom alladessa utmärkta arbetsmarknadspolitiska åtgärder är beroende på hur vi lyckasmed den sysselsättningsskapande politiken. Finns det inga jobb att förmedla,att flytta till eller utbilda sig till - då fungerar inte dessa instrument. Attläget är bekymmersamt tror jag inte att någon vågar ifrågasätta . Som jagtidigare nämnde har sysselsättningen inom industrin minskat med 60 000 sedanförra året. Vi måste helt enkelt öka industrisysselsättningen. Iregeringsförklaringen utfäste sig regeringen att föra en politik försysselsättning och boende i alla delar av landet. I detta sammanhang nämndesbl. a. regionalpolitiken. Man sade vidare att nya arbetstillfällen måsteskapas inom näringslivet. Det finns ingen som helst anledning att protesteramot dessa utfästelser i regeringsdeklarationen. Men börjar tiden bli mogenför handling. måste vi få veta hur regeringen har tänkt sig att uppnå dennaökning av industrisysselsättningen. Kommer en sådan inte till stånd är dethelt enkelt omöjligt att infria löftet om sysselsättning i alla delar avlandet. Det går inte att utjämna obalansen mellan de olika delarna av vårtland. Vi måste ju ha nya industriarbeten att utlokalisera. Åldringsvård ochbarntillsyn kan inte utlokaliseras till andra regioner. Detär i regioner med låg sysselsättningsgrad som kvinnorna har svårast att hävdasig. Även av det skälet måste vi få fram fler industrisysselsättningstillfälleni dessa regioner. Dessutom- det behöver jag knappast framhålla - kan vi inte klara de ökade kostnadernaför u-hjälp, turism och våra utländska lån om inte industriproduktionen ökar. Vadjag efterlyser är alltså uppgifter om den samordnade sysselsättningspolitikvarigenom regeringsförklaringens utfästelser infrias. Jagsade inledningsvis att det inte räcker med att enbart studera arbetslöshetssiffrornanär man gör en framtidsbedömning. Statistiken erbjuder andra uppgifter sominger bekymmer. Nära 50 000 personer deltar i utbildning inom företagen istället för att vara arbetslösa. Det är bra, och det är arbetsmarknadspolitik.Men först måste alla dessa komma in i produktionen innan nyanställningar bliraktuella. Detta visar hur nödvändigt det är med sysselsättningspolitik.Dessutom finns ca 60 000 personer i övrig arbetsmarknadsutbildning och ettstort antal i beredskapsarbete. Det är utmärkt - det är denarbetsmarknadspolitik vi har infört. Men även här måste vi ha ensysselsättningspolitik. Och till detta skall läggas alla de nytillträdande somi stadig ström kommer ut på den svenska arbetsmarknaden och gärna vill ha ettmeningsfullt arbete. Arbetsmarknadspolitikenmåste få draghjälp - och det snart. Om detta borde vi vara ense. Och det finnspraktiska möjligheter att ge draghjälp. Vi har från vårt håll krävt ökatbostadsbyggande. Särskildaåtgärder för att främja sysselsättningen intearbetsmarknadsministerns bord, men regeringen har ett kollektivt ansvar. Ochhär är ett fält som kan ge draghjälp åt arbetsmarknadsministernsarbetsmarknadspolitik. Ettökat bostadsbyggande är givetvis motiverat för att undvika ökad bostadsbrist.Men ökat bostadsbyggande ger också jobb åt byggnadsarbetare, och det ärviktigt. Och man kan öka sysselsättningen i mänga andra branscher om man ökarbyggandet. Bostadsbyggande kräver ar-meringsjärn, spisar, kylskåp,snickeriprodukter och mycket annat. Och när den nya hyresgästen flyttar in iden nya lägenheten behövs en hel del utrustning. Ökat bostadsbyggande kanalltså ge draghjälp åt arbetsmarknadspolitiken och öka sysselsättningen. Ettannat område som borde få en puff av arbetsmarknadsministern ärenergipolitiken. Se till att riksdagsbeslutet fullföljs. Sker det fårarbetsmarknadspolitiken ytterligare draghjälp. Endast om sysselsättningspolitiken blir effektiv kan arbetsmarknadspolitikenfylla sin ursprungliga uppgift, nämligen att undanröja förvärvshinder, varaberedskap inför tekniska förändringar, stärka jämställdheten i arbetslivet, geeffektiv hjälp åt de handikappade, öka tryggheten i anställningen och tryggarätten till arbete efter vars och ens förmåga. Jag yrkar också bifalltill de socialdemokratiska reservationerna. På förslag av andre vice talmannen beslöts attkammarens förhandlingar skulle fortsättas . §11 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1977/78:94 av EricHolmqvist (s) till statsministern om åtgärder för att främja sysselsättningen iMalmöhus län: riktade de socialdemokratiskariksdagsledamöterna frän i en motion uppmärksamheten på den allvarligasysselsättningssituationen på många platser i de båda . Vi pekadeockså på en rad områden där behov av ökade statliga insatser föreligger. Dentillförsikt som i allmänhet kommit till uttryck inom provinsenhar haft sin grund i de gynnsamma förutsättningar för såväl industriellverksamhet som jordbruk och handel som förelegat i landets båda sydligaste län. Imotionen visades dock att förutsättningarna för näringarna i avsevärtförsämrats under innevarande årtionde. Särskilt de många som har haft sin utkomst inomvarvsindustri, verkstadsindustri, gummiindustri, textil- ochbeklädnadsindustri har drabbats och känner oro . Även inom andrabranscher har svårigheter uppkommit. Dessutom har de kommunala myndigheternaunder genom regeringens obeslutsamhet fått ökade svårigheter isitt planeringsarbete. Jagvill med denna interpellation rikta statsministerns uppmärksamhet på hurregeringens handläggning av en rad ärenden kommit att öka svårigheterna och ivida kretsar i ingett missmod och osäkerhet . Kockumsvarv i , Öresundsvarvet i och varv utgör somtunga industrier en värdefull grund för arbete och utveckling i hela provinsen,i första hand i . Genom de devalveringsbeslut som fattades underåret har de ekonomiska svårigheterna för dessa företag ökats. Ledningenför varv, som är landets mest rationella skeppsbyggnadsföretag medinriktning på större tonnage och hög teknisk utveckling, har ställt storaförväntningar på regeringens ställningstagande till sjötransporterad naturgas,s. k. LNG, som ett led i vårt lands energiförsörjning. Företaget, som är ettav de få varv i världen som har förutsättningar att bygga fartyg fördetta ändamål, har redan levererat sådana fartyg, vilka går i linjetrafikmellan och . Företaget har dessutom iklätt sig rederiansvar för tvåstora båtar som är under byggnad. Företagsledningen och de anställda vidKockums har menat att ett positivt ställningstagande till naturgas som ett ledi landets energiförsörjning också skulle ha inneburit ett stöd åt företagetsverksamhet, som även inrymmer kompetens för utförande av lastnings- ochmottagningsanläggningar för naturgasen. Isamband med Svenska gasföreningens hållna årsmöte har bl. a. genomuttalanden av energiminister skapats den uppfattningen att ettprojekt av angivet slag inte skulle komma i fråga för vårt lands vidkommande. Ordförandeni kommunstyrelsen i , , har i skrivelse till regeringen den2 december i är, utan att gå in på frågan om svensk gasförsörjning,understrukit betydelsen av att får sin begäran om kreditgarantierför ett planerat tredje gasfartyg bifallen. Om inte ett positivt besked inomden allra kan ges, kommer omfattande personalindragningar attske vid företaget. I skrivelsen betonas vikten av att företaget fär nödvändigrespit för att på lång sikt kunna finna andra produktionsobjekt. IndustriministerÅsling har i ett uttalande gjort gällande att ett av de svenska varven måsteläggas ned. Detta uttalande får anses anmärkningsvärt med hänsyn till att intenågra närmare utredningar förebragts om vilka varv som kan komma i fråga ochvilka djupgående återverkningar i den berörda kommunen som skulle uppstå av enså drastisk åtgärd. VD i , , har också betecknat ett uttalande avekonomiminister om att LNG-tankrar är att jämföra med flytandeatombomber som helt felaktigt, som olyckligt för en realistisk debatt omenergiförsörjningen och till skada för varvet. Detär synnerligen angeläget att statsministern i den förvirrande situation somuppkommit ger till känna om regeringen är beredd att ge Detär synnerligen angeläget att statsministern i den förvirrande situation somuppkommit ger till känna om regeringen är beredd att ge stöd åt denframtidsinriktade och för landets export betydelsefulla varvsindustrin iSkåne, eller om sådant inte kan påräknas. Denovisshet som alltsedan den nuvarande regeringens tillträde förelegatbeträffande driften vid kärnkraftverket i har skapat oro blandpersonalen vid . Trots att endast återstår tillsdriftstillståndet utgår för har inget beslut meddelats i frågan. Jagvill vidare erinra om att textilindustrin i ett tidigare skede haft mycket storbetydelse för sysselsättningen i , särskilt i och i . sysselsätts, som erinrat om i en skrivelse tillindustriminister , endast 2 000 personer i ,vilket innebär en nedgång . Kommunen har endast kvaren tiondel av den sysselsättning som tekoindustrin gav i ,Med hänvisning till en ny konkurs (Tricoscands) som drabbat dennaindustrigren och som gör ytterligare 230 tekoanställda i arbetslösa samtoro för vad utredningen inom AB Eiser kan leda till har kommunstyrelsen, underåberopande av de fastighetsförvärv och andra insatser kommun gjort föratt rädda textil- och konfektionsindustrier, vädjat till regeringen au iförestående ställningstagande beakta det pressade arbetsmarknadsläget i , Äveni har folkmängden gått tillbaka starkt , Dendominerande industrin, , har minskat sin personal med drygt 1 000, Reduktionen kommer att fortsätta, och nufrämst av tjänstemannakåren, som skall minskas med 200 personer.Gummiindustrin möter kraftig konkurrens från låglöneländer, och denstrukturomvandling som pågår är ännu inte avslutad. Vissa tillverkningsgrenarmåste dock hållas uppe av t. ex. beredskapsskäl. Detta gäller exempelviscykeldäck. Den nuvarande tillverkningen av cykeldäck sysselsätter ca 100personer, varav inte så få är kvinnor. Sedan meränett halvt år tillbaka prövasi regeringens kansli och närstående organ en offert från företaget, variproduktionen, viss överkapacitet och minst nuvarande sysselsättning garanterasunder en treårsperiod till en engångskostnad av drygt 6 milj. kr. Det är givetvisför berörd personal och företaget men även för sysselsättningssituationen isydvästra nödvändigt att ett positivt besked med det snaraste kan lämnasi denna fråga, inte minst mot bakgrund av att antalet arbetssökande per platsi länet är störst i med 4,4. Gummifabriken iHelsinborg, som tillhör samma koncern, brottas ock- så sedan några år tillbakamed sysselsättningsproblem, främst orsakade av konkurrerande import. Genomtidigare regeringsbeslut har företaget kunnat hålla uppe produktionen, men nyaåtgärder är nu påkallade. Ävenpå den skånska landsbygden har orter drabbats av kännbara industrinedläggningareller varsel därom. I kommun t. ex. har man i det längsta hoppats på ettstarkt engagemang från statens sida för att rädda fortsatt drift vid Sjöbobruk. Detta har tyvärr ej kunnat förverkligas, varför de anställda efterjulhelgen hotas av friställning. Oro har också skapats bland anställda vid i till följd av problem inom tekobranschen. Företaget är den heltdominerande industrin med kvinnlig personal på orten. Antalet arbetssökandeenbart i kommun är över 500. Det är därför av stor vikt att regeringenhandlar så, att sysselsättningen kan upprätthållas och nya arbeten skapas. Liksomi landet i övrigt har sysselsättningen inom byggnadsindustrin ochbyggnadsverksamheten blivit lidande av investeringsskatten samt de svårighetersom regeringens alltför passiva intresse för belåningsfrä-gorna och förkreditmarknaden skapat. Även den inflationistiska utvecklingen under detsenaste året har verkat återhållande. Alldeles speciellt har man dock i Skånedrabbats av de avslag som med hänsyn till åkermarkensbevarande lämnat på bostadsbyggnadsprojekt. Även på mark som under många åricke varit i hävd och som inte med framgång kan brukas har bebyggelse hindratsmed hänvisning till regeringsdeklarationens uttalanden om skydd av åkermarken.Ett stort antal planärenden, som kommunerna fört fram, ligger oavgjorda i bostadsdepartementetoch har inneburit fördröjningar av igångsättandet av byggnadsföretagen och ihög grad bidragit till arbetslöshet inom byggnadssektorn. Detär för många kommuner i angeläget att planärenden kan bli avgjorda.Det intresse som kommer till uttryck hos kommunerna själva för att bevara engod miljö och slå vakt om de produktiva resurserna utgör den bästa garantin föratt jordbruksintressena blir beaktade. Detta får dock inte ske så ensidigt atten frän social synpunkt riktig samhälls-utbyggnad hindras. Det är angeläget attstatsministern engagerar sig i denna fråga, så att de hop.samlade ärendena kanbli avgjorda. Detär med hänsyn till den besvärande arbetslösheten inom länet beklagligt att avde medel som regeringen anvisat för skolbyggande avarbetsmarknadspolitiska skäl ingenting har tilldelats . Denplanerade nybyggnaden för länsförvaltningen i , vars igångsättninguppskjutits genom åtstramningsåtgärderna , borde i den situation somnu föreligger frisläppas. Budgetministern har i svar på en fråga i medio avnovember meddelat att tidpunkten för byggnadens utförande kommer att prövas ihöstens budgetarbete. Detär högst angeläget att starten för att motverka en ökad arbetslöshet iMalmöregionen kan ske . 1ett par aktuella ställningstaganden har regeringen visat sig icke beakta desysselsättnings-svårigheter som föreligger i . inrättande av regionalaförsäkringsrätter har socialministern med frångående av en enhällig utredningsförslag för sin del yrkat att försäkringsrätten för förläggstill och ej till . Medhänsyn till att statlig verksamhet icke nylokaliserats till , medan fleraverk redan förlagts till , och med beaktande av den sämrearbetsmarknadssituationen i , borde det ha varit naturiigt attdomstolen förlagts till detta område. Dethar vidare klargjorts från försvarsdepartementets sida att redan före åretsutgång kommer i en proposition om försvarets fredsorganisation att föreslåsnedläggning av 4 i och förflyttning av luftvärnsutbildningen tillYstad i samband med en kraftig reduktion av pansarutbildningen vid P 7 iYstad. Från samtliga persoanlgrupper och frivilligorganisationer har förslagetmött ett starkt motstånd. För Malmös vidkommande blir bortfallet av mer än 250tjänster synnerligen kännbart i det nuvarande läget. Dennabeskrivning ger inte en fullständig bild av de många svårigheter som uppkommiti , och särskilt i , till följd av regeringens obeslutsamhetoch passivitet. Vad som anförts ger dock en klar anvisning om att det ärnödvändigt att beslut nu fattas, som kan trygga sysselsättningen och skingraden allvarliga oro för framtiden som finns i . Med hänvisning till detanförda frågar jag statsministern: Vill statsministern med detsnaraste vidta åtgärder för positiva beslut i ärenden av betydelse försysselsättningen i ? Vill statsministern lämna enredogörelse för regeringens uppfattning om behovet av insatser i övrigt försysselsättningen inom länet? 1977/78:95 av BirgerOlsson (c) till ekonomiministern om åtgärder för att förbättra kapitalförsörjningenför lantbruket: Lantbrukets kapitalförsörjning har starktförsämrats. Som ett exempel kan nämnas att Hypoteksbankens lånekö under åretökat med mer än 1 000 milj. kr. till 3 600 milj. kr. är situationen nu mycket allvarlig. Av lantbruksstyrelsens förinre rationalisering tilldelade medel - 7 milj. kr.