prot · G10990 · 1977-12-31 00:00:00 — Därtill vill jag bara säga alt ingen kan förneka atl också kapitalägarnahar fått ta konsekvenserna av den lågkonjunktur som har rått. Del finns mångaexempel på detta, och det finns väl ingen anledning alt bestrida det. Närman sedan säger atl man inte kan gå med på någon ytteriigare sänkning avförmögenhetsskatten lill förmån för en redan gynnad grupp blir jag någolförvånad med tanke på vad som har sagts. Har socialdemokraterna menat allvarmed sitt tidigare resonemang ärju talet nu om en gynnad grupp någotegendomligt! Vidare är det inte på del sättet, , atl man bara gåremot den skattesänkning som beslutade om , ulan man föreslårsamtidigt en skärpning av förmögenhetsskatten på 30 96. Det är således etl stegi rakt motsatt riktning mot vad man har uttalat. CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk) kort genmäle: påstod här i talarstolen alt man med procenträkning kanfå fram vad som helst. Nej,det kan man inte alls, ! Med procenträkning kan man inte få framalt bolagen och de stora förmögenhetsägarna skulle betala lika slor andelav det samlade skatteuttaget i som de gjorde 1950. Man kan ännu mindrefå fram alt de skulle betala en större andel f n. än vad de gjorde 1950. Medtillämpande av de vanliga räknesätten - jag undrar om hert Josefson bestriderderas riktighet och har någon alldeles speciell metod att räkna på- får manfram, vilket är officiella uppgifter, all bolagen och de storaförmögenhetsägarna svarade för 16,5 96 av samtliga skatter men år 1977svarade för bara 3,5 96. Den matematiken måste man väl erkänna även påborgerligt håll? Eller bestrider riktigheten i de här lämnadeuppgifterna? Vad vi diskuterar är ju den relativa fördelningenav skattebördan. och de partier han företräder är helt bereddaalt lägga vilka bördor som helst på barnfamiljerna, på låglönegrupperna och påpensionärerna, men när det gäller att de stora kapitalägarna skall vara med ochbetala någonting säger de nej; då vill de i stället ha lättnader förkapitalägarna, vilket de kräver. Jag tycker delta är avslöjande för deborgeriiga partiernas inställning lill skatte- och fördelningspolifiken isamhället! () kortgenmäle: Jag vill bara säga några ord i anslutning lill senasteinlägg. Mankan naturiigtvis ha olika meningar om vilka gmpper som är gynnade, men när jagi mitt första anförande talar om en redan gynnad grupp och när vi i utskollelgör det, då menar vi en sådan gmpp i relation lill de andra kapitalägare somhär diskuteras. Mol den bakgrunden är mitt påslående obestridligen riktigt. Vad sedan gäller vårt förslag om en höjning med 3096 av förmögenhetsskatten sade jag tidigare atl denna höjning skall sesutifrån den aktuella situation som vi f n. har och där vi bör la lill vara allamöjligheter atl förstärka statskassan. Även om man kan tycka atl 250 miljonerinte är så mycket i dagens situation, så är det enligt vår mening värdefulltmed varie tillskott. Vi tycker dessutom alt det är angelägel att vi i det lägevi nu befinner oss i markerar alt alla skattebetalare bör vara med och dra sillstrå lill stacken föratt förbättra vårt lands ekonomi. STIGJOSEFSON (c) kort genmäle: Till vill jag säga att vi har ett skattesystemhär i landet som innebär alt vi betalar skatt efter en fastställd skala ochinte efter person eller efter antal bolag. Statistiken som lämnades här gerdärför en felaktig bild av utvecklingen. Vi måste se på hur skatteskalorna harändrats under gångna år - atl endast se på totalsumman ger enligt minuppfaltning inte en rättvisande bild. Jagvill vidare säga till alt jag kan konstalera altsocialdemokraterna här har ändrat sin uppfattning när del gäller de mindre ochmedelstora företagen och alt man i stället för vad man har utlovat underåratal -en lindring i beskattningen av det i företagen bundna kapitalet -nuställer krav på en 30-procentig skärpning. Det innebär en betydande förändringi förhållande till de löften som vi har hört från socialdemokratiskthåll när det gäller de mindre och medelstora företagen. Förstevice talmannen anmälde alt anhållit att till protokolletfå antecknat atl han inte ägde rält till ytterligare replik. Jag skall ge rätt på en punkt, och del gäller den motionav i och den reservation av mig som behandlades den16 eller . Riksdagsmajoriieten avslog denna motion, men närmarehundratalet kloka socialdemokrater och något tiotal kloka centerpartisterröstade ändå för reservationen. Den har ingen annan innebörd än alt vi skallförsöka få en så rättvis beskattning som möjligt. Reservationenoch motionen går ut på att om man haren förmögenhet som vid ett visst tillfällehar etl värde av exempelvis en halv miljon, och man använder denna halva miljonför all köpa en jordbruksfastighet-del kan lika gärna gälla enenfamiljsfaslighet eller vilken fastighet som helst - men fastigheten är åsättett taxeringsvärde på , då blir grunden för beräkningen avförmögenhelsiillgången taxeringsvärdets belopp, alltså . I motionenoch reservationen föreslås alt en utredning skall göras för att på något sättkomma till rätta med det orättvisa förhållandet att man kan sänka sinförmögenhetsbeskattning genom sådana här köp. Medhänsyn till atl del bara är något över sedan kammaren behandlademotionen och reservationen skall jag inte la kammarens tid i anspråk längre,utan jag nöjer mig med all yrka bifall lill reservationen. vill tillägga att jag troratt det inte heller finns några moderater eller folkpartister som avskatlerätlviseskäl vill följa reservationen, men om så skulle vara fallethälsas de hjärtligt välkomna in i församlingen. AXELKRISTIANSSON (c): Jag skall fatta mig föredömligt kort, men jag vill i egenskap avmotionär säga några ord om motionen 959. Den berör reglerna för förmögenhetsbeskattningav jordbruk efter nyförvärv. Märk väl endast i del fallet! Yrkandet kan närmastkarakteriseras som elt krav på en spärregel som skulle få vissa gynnsammaeffekter på prisbildningen på jordbruksfastigheter. Mankunde knappast förvänta sig alt utskottet skulle byta fot över ett årsskifte.Den förhoppningen hade jag inte heller. Vi behandlade samma fråga så sent somföre jul. Jag märker ändå någonting av ånger i utskottets skrivning, som välnärmast kan tolkas som så, alt måtte detta ske fastän utan vår förskyllan. Delärju en anspråkslöshet och blygsamhet hos utskottet som är fantastiska.Utskottet erkänner således att problemet finns - man kan ju inte heller göraannat. Men man säger att det klarar sig kanske med den nya jordförvärvslag somär att förvänta. Jag sade i den förra debatten, och jag kan upprepa det , attjag tror inte att man hur man än utformar den lagen kommer till rätla med denhär problematiken. Varenog sagt om detta. Jag vill bara också ha sagt till alt dettaproblem ingalunda uppkom i och med atl ändrade beskattningsreglernastrax . Problemet fanns redan tidigare, men det är naturligtvis i ännuhögre grad aktuellt sedan log de nya bestämmelserna. Jagkommer självfallet, herr talman, alt rösta på reservationen av ValterKrislenson m. fl. Jag instämmer helt i hans yrkande, men jag vill -liksom jag gjorde förra gången - la avstånd från de första raderna i hansreservation, som inte är någon korrekt återgivning av nuvarande förhållanden. (vpk): Det fanns några påståenden i senaste anförande som jaginte kan avstå från alt kort kommentera. HerrJosefson sade alt del är så i atl skatt uttas efter fastställd skalaoch att det är förklaringen lill att de stora förmögenhelsägarna och bolagen nubetalar så myckel mindre del av de totala skatteinkomsterna i samhället. Ja,visst uttas skatt efter fastställd skala, , men det ärju denskalan som vi från socialdemokratiskt och kommunistiskt håll vill ändra på . Det ärju det som kammaren har att ta ställning till. menarväl inte alt skalan skulle vara en gång för alla lider fastställd och inte varamöjlig atl ändra? I så fall kan vi ju också avskaffa skatleutskoltel. Detandra påståendet som fällde och som jag också vill kommentera varatt det material som jag anfört när det gällde den relativa fördelningen avskattebelastningen på stora förmögenheisägare, bolag och andra skattedragare ejskulle vara rättvisande. Jag vill påpeka för hert Josefson all de uppgifter jaganförde är hämtade ur skatleutredning. den utredningen fanns detså småningom en majoritet av partivänner. De har alltså godkäntdetta material som räuvisande. Jag blev myckel förvånad när sadealt materialet inte skulle vara rättvisande. Del får verkligengöra upp med de prominenta företrädare för de borgeriiga partierna som satt iutredningen. STIGJOSEFSON (c): Jag har inte sagt att siffrorna inte var de rätta. Jag sade att de integer någon rättvisande bild av problemställningen. Sedan vill jag också sägatill alt det inte bara är fråga om procenten och skatteskalanutan del är också fråga om vilka inkomster som föreligger. Man förenklar delhela om man endast lar fram de belopp som man får in i skatt från juridiska ochfysiska personer. Därför måste del göras en betydligt mera ingående analys omman skall få fram en rättvisande bild av det problem som . Beträffandeden andra reservationen av har jag redan sagt atl utskottetansett att del inte finns någon anledning all ändra ståndpunkt i förhållandetill det ställningstagande vi gjorde . Medanledning av yttrande här villjag bara betona vad vi harsagt både och tidigare. Det har inte skett någon sinnesändring inomutskottet, utan vi har exakt samma uppfattning, nämligen alt om man skall kommatill rätta med denna fråga måste man se på vidare frågor än enbart denna.Jordförvärvslagsliftningen har ulan tvekan en oerhört stor betydelse för altbegränsa eventuella kapitalplaceringsköp. Och vi bör i så fall även se övervissa delar av inkomstbeskattningen för att begränsa intresset atl placerakapital i jordbruksfastigheter. Ulskottethar också sagt all det inte behövs ytteriigare åtgärder eller uttalanden frånriksdagens sida med anledning av denna motion. Det är vår ståndpunkt nu liksomi december. Jag anser atl man inte skall förtinga den roll i detta sammanhangsom jordförvärvslagstiftningen spelar. har etl utredningsförslag framlagts.Detta kommer atl remissbehandlas, och jag hoppas all en proposition kommer attläggas fram till årets riksdag. Denna måste vara utgångspunkten för att viskall kunna komma till rätta med de problem som Axel tagit upp isin motion. AXELKRISTIANSSON (c): Jag vill bara ha sagt att när jag log upp den här frågan underföregående riksdag tog jag upp den i ett vidare sammanhang. Men det ledde inteheller till något annat restiltat än avsjag. Avsiktenmed denna motion är ingalunda atl beskatta folk högre, ulan avsikten ärnaturligtvis all få en rätlvjs beskattning mellan olika slag av ägande menframför allt - och del är väsentligt - alt se lill att människor inte görskaltevinster genom att Överbetala sådana värdebeständiga objekt som jordbrukoch skog utgör. CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): Jag vill bara säga med anledning av senaste inlägg attom man jämför de absoluta siffrorna för skatteuttagen ger det en ännu merskrämmande bild av hur orättvis skattepolitiken har blivit under de senasteårtiondena och allra mest . VALTERKRISTENSON (s): har tydligen uppfattat framför allt reservationen mendärmed också motionen lilet felaktigt. Reservationen går nämligen inte ul påalt det bara ärjordbmksfastighetersom skall las upp till inköpsvärdet om dettaär högre än taxeringsvärdet. Del gäller alla fastigheter, och de problemenklarar man inte med att hänvisa lill jordförvärvslagen. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 321 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposiiion: Densom vill atl kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 28 mom. 1 a röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 321 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Carl-HenrikHermansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposiiion: Den som vill att kammarenbifaller skatteutskotiets hemställan i betänkandet nr 28 mom. 1 b röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då TageJohansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 156 Nej - 147 Propositionergavs pä bifall till dels ulskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avErik m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposiiion: Densom vill atl kammaren bifaller skatteulskoltels hemställan i belänkandet nr 28 mom. 2 a röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då TageJohansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 155 Nej - 147 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 a vValter , och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposiiion: Densom vill alt kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 28 mom. 2 b röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då ValterKrislenson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 8 protokoll 1977/78:90-91 Mom.2 c och d samt 3 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Föredrogs skalleulskoltets betänkande 1977/78:29med anledning av motioner om realisationsvinstbeskattningen. Idetta betänkande behandlades motionerna 1977/78:321av m. fl. (vpk), vari under punkten 4 hemställts alt riksdagenuttalade sin anslutning lill de i motionen framlagda förslagen innebärande bl.a. skärpning av realisationsvinstbeskattningen genom att den gmndades på följandeprinciper: a) hela realisationsvinsten borde vara skattepliktig, b) även realisationsvinst från avyttring av lös egendom avsedd förpersonligt bmk borde vara skattepliktig, c) beskattningen av realisationsvinsten borde vara avminst samma skärpa som beskattningen av arbetsinkomster, 1977/78:955av () och (), 1977/78:956 av . (m) och 1977/78:1441 av m. fl. (s). 1. beträffandeallmänna skärpningar av realisationsvinstbeskattningen m. m. att skulle avslå a) motionen 1977/78:321 i denna del, b) motionen 1977/78:1441, 2. beträffande realisationsvinslbeskallningen avjordbruksfastigheter atl skulle avslå motionen 1977/78:956, 3. beträffande uppskovsreglerna m. m. attriksdagen skulle avslå motionen 1977/78:955. Nog är det skrämmande. Vi har en ekonomisk kris. Företag läggs ned.Människor föriorar sina jobb. Investeringarna i industrin rasar katastrofalt. Menvad som månad för månad slår nya rekord är kapitalägarnas investeringar ikonst, antikviteter, diamanter och liknande. "Vigör ingen hemlighet av att de förmånliga beskattningsreglerna är en avdrivfjädrarna i vår verksamhet", säger direktören för ett av dediamantin-vesteringsbolag som växer upp som svampar ur marken. Och chefenfören s. k. antikvitelsinvesteringsfirma förklarar i en tidningsartikelföljande: "Firmanär specialiserad påatl lägga upps. k. investeringslagerav kinesiskt porslin.Porslinet läggs direkt i bankvalv och plockas inte fram förtän efter Då är beskattningsrisken borta. År1974 lade man del första lagret i bankvalv. Det var 179 föremål med 40delägare. Värdet var sammanlagt . När dettas fram kommer man atl fö en skattefri vinst . Chefenför firman säger: "Visst är del cyniskt att lägga vackra saker i bankvalv. "Men han försvarar sig med atl detta sker ju även med konst. Den här spekulationen är djupt förnedrande för både konstnären och hanskonst och för hela del svenska kulluriivet. Att på det här sättet förgyllakonsten är atl la ifrån den dess innersta mening och syfte. Hurstor är då spekulationen i konst, antikviieter, äkta mattor och liknande?Statistiken är dålig, men vi vet alt den största auktionsfirman på området,, har fördubblat sin omslutning när det gällerdessa saker. Från auktionsverkets sida gör man bedömningen alt branschen somhelhet har haft samma explosionsartade ulveckling. Närdet gäller försäljningen av lösa, oinfattade diamanter, kan man försiktigträkna med att denna nu är uppe i över 10 milj. kr. Tar vi allainvesteringar i värdefullt inre lösöre rör det sig om merän 100 milj. kr. Hurlänge skall vi då i den svenska passivt slå och titta på hur den härspekulationen blir allt våldsammare? Och varför skall den som placerar sinapengar i lösa diamanter slippa förmögenhetsskatt, medan den som sätter pengarnai produktiva tillgångar skattar fullt ul? Varför skall den som har en miljon ioslipade diamanter slippa skatt, medan den som har en liten brosch eller någotannat smycke som är värt . måsle redovisa hela beloppet somskattepliktig tillgång? Varför skall vinstbeskaltningen upphöra efter fem årför den som samlar kinesiskt porslin i bankvalv, medan den i princip ärobegränsad i tiden för aktier och fastigheter? Varför för man fritt ulföramoderna konstverk till obegränsade belopp från , medan man i ochFrankrike måste ha licens? Varför skulle inte vi kunna räkna in sådana härtillgångar i förmögenhetsskatten, när man gjort det i andraländer, t. ex. i . Svaretpå dessa frågor brukar samlas kring tre punkter. Man säger: Hemmets helgd fårinte kränkas, kontrollproblemen är stora och värderingsproblemen är svåra. Jagvill för min del la allvariigt på alla dessa invändningar. Självfallet skallman inte få lov alt kränka hemmets helgd. Speciella hembesök är givetvisuteslutna. Därför är kon t roll frågan framträdande - det är inget tvivel omdet. Å andra sidan är kontrollproblemet här knappast större än för vissa andra tillgångarsom träffas av beskattning, t. ex. kontanter, premieobligationer ochsmycken. Del är min bestämda uppfattning atl man här kan komma fram till enmycket effektivare kontroll än den man har t. ex. när det gäller smycken. Värderingsproblemenär förstås stora vid den här typen av tillgångar. Men vi skall inte bortse frånalt det här redan finns med i del svenska beskaitningssystemet av i dag.Myndigheterna tvingas redan nu att ta ställning till svåra värderingsproblemnär del gäller konstföremål i samband med arvsbeskatlning, gåvobeskattningoch realisationsvinstbeskattning. Jag tror att man myckel väl kan komma framlill bättre värderingsmetoder än man har i de här sammanhangen. reservation till kapilalskalteberedningen sade StigAlemyr atl praktiska svårigheter inte bör fö lägga hinder i vägen för etlallvariigt försök atl komma till rätla med delta problem. Han sade all delframstår som viktigt alt man föngar in de fall där det inte är fråga om eltvanligt konstsamlande, ulan där det klart pekar mot konstinvesteringar.Meningen är inte alt lägga förmögenhetsskatt på vanliga hem, inte ens devälutrustade. Därför måste förmögenhetsbeskattningen kompletteras medfrikostigt tilltagna grundavdrag. Del börfinnas möjligheter för regeringen eller riksskatleverket alt ta ställning lillkulturhistoriskt värdefulla samlingar eller andra fall där det finns skäl förskattefrihet. Närjag läste skalleutskoitets hemställan, så blev jag kanske litet besviken överalt man formellt avstyrkte motionen. Men när jag å andra sidan läser vadutskottet skrivit inne i texten, så försvinner mycket av den här besvikelsen,för om jag inte ser fel så säger man alt de här frågorna bör utredas, och delärju det vi är ute efter. Föratl det inte skall råda någon oklarhet på den här punkten vill jag slälla enfråga till utskottets talesman: skrivningen i skalleulskoltetsbetänkande nr 29 alt den utredning som utskottet förutsätter skall komma harmöjlighet alt pröva alla de frågor som tas upp i motionen 1441? Idelta anförande instämde () och (s). (vpk): Diskussionen rörande frågan om vem eller vilka som skall betala skatt isamhället måste utgå från en rättvisande omfördelningsprincip. Dennaomfördelning skall dels underlätta för de lägre inkomsttagarna, dels försökaskapa rättvisa beträffande inkomsterna. Vänsterpartietkommunisterna lägger förslag till sådana förändringar i fiera sammanhang. Dengamla regeringens skattepolitik har i den praktiska handläggningen resulterat islora orättvisor i beskattningshänseende. Del synes också ha varit meningen dåföretagsbeskattning, mervärdeskatter, kapitalbeskattning, realisationsvinstbeskattningoch inkomslskaltereformer-na konstruerats. Socialdemokratin har inte förmåtteller velat alt på allvar ta itu med de slora orättvisor som skallesystemet harmedfört. Denna politik har sedan den borgeriiga regeringen fortsalt med. Detenda den har behövt göra är "smärte" justeringar för att därigenomöka orättvisorna ännu mer. Detär mot denna skattepolitik som vpk lägger fram alternativ - alternativ somsyftar till alt utjämna inkomsterna genom skattesystemet. Men del är inteendast en fråga om utjämnande av inkomster utan också en fråga om alt skapa enlagstiftning som inskränker något i den maktutövning som skattesystemetoch de höga inkomsterna möjliggör. En del i denna inskränkning syftar vpk:sförslag om skärpning av realisationsvinsterna till. Vänsterpartietkommunisterna utgår från klara och entydiga principer. Hela realisationsvinstenbör i princip vara skattepliktig. Ävenrealisationsvinst från avyttring av lös egendom avsedd för personligt bmk börvara skattepliktig. Beskattningenav realisationsvinsten bör vara av minst samma skärpa som beskattningen avarbetsinkomster. Införbehandlingen av realisationsvinstbeskattningen skrev inr 11 under rubriken består följande: "Propositionenom reavinstbeskaltningen förändrar inte några av de grundläggande orättvisornai vårt skattesystem där reavinstbeskaltningen kanske är den allvariigaste bovenav alla." Propositioneni fråga lades av den dåvarande finansministern, socialdemokraten . Det var inte bara kommunisterna som den gången krävdeskärpningar, utan det gjorde även löntagarorganisationerna LO och TCO genomsina remissvar lill realisationsvinstbeskattningens betänkande. Dessa remissvarlades åt sidan av regeringen, livligt påhejad av de borgeriiga partierna. Efteratl ha tagit del av vad m. fl. borgeriiga ledamöter sade i dendebatten finner man utskottets betänkande förståeligt. Men för desocialdemokrater som skatleutredning reserverat sig till förmån fören ny utredning om realisationsvinster, där en skärpning skall komma lillstånd, är utskottsbetänkandel närmast ett fatligdomsbevis. Defrågor som närmast måsle angripas när det gäller realisationsvinstbeskattningenär de möjligheter till arbetsfria och skattefria inkomster som den nuvarandelagstiftningen ger. Jag måsle ställa frågan lill socialdemokraterna: det eruppfaltning att spekulationsvinster inte skall beskattas? Det är nämligen vadsom i stor utsträckning sker . Det är delta som vänsterpartietkommunisterna vill ändra på. Del är denna arbetsfria och skattefria inkomst,som ett litet fåtal kan skaffa sig, som utskottets samtliga ordinarie ledamöterinte vill ändra på. Enligtde gällande reglerna får, om fastighetsavytlringen omfattat byggnad som ihuvudsak är avsedd för bostadsändamål, vid vinstberäkningen avdrag göras medetl belopp av .