prot · G109156 · 1977-12-31 00:00:00 — Svenska exporlfrämjande organisationer bör beakta detta.Utskottet anser också atl bör följa denna ulveckling. Delär alldeles klart atl på vissa håll är myckel expansivt. Man räknarmed all skall ha en import på räknal. Svensk induslri har under delta år g)ort starkainbrytningar. När vi diskuterade förslaget till exportkrediter redovisade exportkreditnämndenför utskottet atl man när det gäller har framslällningar omexportkrediter på 1 030 milj. kr. Det är inte säkert att dessa inledande avtalfullföljs, men t. ex. Asea har goda utsikter atl göra stora affärer itransformatorer. Därför anser vi atl det är viktigt all delta område nogauppmärksammas, inte bara av ulan även av . Jag skall sluta med detla. Jag yrkar bifall lill utskottets hemställan. WIVI-ANNERADESJÖ (s): Del är, , en ny enhet inom som vi menar börinrättas med särskilda experter som tar hand om forskning och ulveckling påmarknadsföringsområdel. Genom anknytningen till får vi garantierför att en praktiskt inriktad forskning kommer lill slånd. Det anslag som är upptaget i proposilionen skallenligt avtal gå till personal-och ekonomiadministraliv förvaltning avhandelssekreterarorganisalionen. Anslaget är endasl uppräknat för pris- ochlöneökningar med , men det är uiöver delta vi vill ha 3 miljoner föratt kunna inrätla den här nya enheten. i (fp); Som jag lidigare sade har anslaget för exportfrämjande åtgärder ökatväsentligt. Och det är inte forskningssidan som är den mest angelägna här. Inom ramen för anslaget finns det resurser. Men vadsom är viktigt för svensk industri ärall vela vilka marknadersom det finnsmöjlighelerall gå ut med våra produkter på. Därför har regeringen genom detbeslut vi fattade i samband med förslaget om mindre och medelstora företag idecember möjliggjort för vaOe nyexportör alt få etl bidrag på . för altigångsätta förberedande marknadsundersökningar, t. ex. genom någonhandelssekreterare. Detanslag som går till exportråd gäller däremoi, som rikligt säger, lönekostnader o. d. exportråd ärju del organsom håller samman handelssekreterarorganisationen och gör vissa förberedandearbeten ål denna. Viförutsätter att anslaget under punkten 3 i utskottsbetänkandel ger tillräckligtulrymme för exporlfrämjande ålgärder som även inkluderar om inte forskning såändå del viktigaste, all skaffa fram kunskaper om marknader och varuefierfrågansom passar for svensk industri. Sverigesexportråd, m. m. Överläggningenvar härmed slulad. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemslällan, dels reservalionen av IngvarSvanberg m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller näringsutskottels hemslällan i belänkandet nr66 punkten 1 röslar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. 1977/78:15med anledning av propositionen 1977/78:173 om medel för det nordiskaministerrådets allmänna budget m. m. 12 prolokoll 1977/78:155-156 Premiernavid utbildning till re-servofftcer § 5 Premierna vidutbildning till reservofficer Föredrogs försvarsutskottets betänkande 1977/78:25med anledning av propositionen 1977/78:151 om höjning av vid utbildningtill reservofficer jämte moiion. I proposilionen 1977/78:151 (försvarsdepartementet)hade regeringen föreslagil atl godkänna vad föredragande statsrådethade förordat beträffande vid ulbildning till reservofficer. I propositionen hade föreslagils allutbildningspremierna lill reservofficers-aspiranter skulle höjas förreservofficerskurserna I vid armén och kustartilleriet från 6 000 lill 7 500kr. samt vid flygvapnet från 4 000 lill . och premierna förreservofficerskurserna II . I detta sammanhang hade behandlals moiionen1977/78:1886 av m.fl. (s), vari yrkats atl beslutadegodkänna vad som förordats i motionen belräffande vid utbildning avreservofflcer, innebärande atl premierna för reservofficerskurserna I vid arménoch kustartilleriet skulle höjas från 6 000 lill . samt vid fiygvapnetfrån 4 000 till . och premierna för reservofficerskurserna 11 från 6000 lill . 1. all belräffandepremiebeloppen med bifall lill propositionen och med avslag på motionen1977/78:1886 godkände vad föredragande statsrådet hade förordat belräffandepremier vid ulbildning till reservofficer, 2. alt beträffandetidpunkt för genomförandel med anledning av propositionen som sin mening gavregeringen till känna vad ulskottet hade anfört. Reservation hade avgivits av , , , , , och (samlliga s) som ansett att ulskollel under I borthemslälla all belräffande premiebeloppen medanledning av propositionen och med bifall lill moiionen 1977/78:1886 besluiadegodkänna vad som i motionen hade förordats beträffande vid utbildninglill reservofficer. Lål mig allra först klarl ge till känna att vi socialdemokrater somstår såsom reservanter i detta betänkande sätter myckel slort värde på atl detinom försvaret finns en bra och tillräckligt slor reservofficerskår. Både när del gäller detakliva befälet-eller yrkesofficerarna som vi nu säger -och när det gällerreservofficerarna har del då och då uppstått svårigheter atl rekrytera itillräckligt antal. Gång efter annan har man också försökt analysera orsakerna lilldessa svårigheier. skall vi la slällning till endasl en del av dellaproblemkomplex. Premiernatill dem som genomgått ulbildning lill reservofficer ärju inte hela den förmånsom de åtnjuter. Premierna utgör dock en betydelsefull del. De som genomgårbåde den första och den andra kursen får . Det är såledesfråga om kurser som pågår under vardera ca , sammanlagt ungefär etlhalvår. Men till den nämnda summan kommer sedan dagpenning och förmånen av mal,kläder, husrum, resor osv. Delär myckel svårt alt bilda sig en klar uppfattning om vad alll della är värt ipengar. Särskilt som alla förmånerna är skattefria kan det vara svårt allfastställa vad de i realiteten motsvarar. Jag skulle dock tro alt derepresenterar etl värde på någonslans . för deunga pojkar som genomgår denna utbildning. Om vi lägger ihoppremierna och dagpenningen, kommer vi under alla förhållanden upp till 18 800kr. Nuföreslås del i proposilionen en kraftig höjning för de båda reservofficerskurserna,nämligen . ytterligare för den första och . ytterligare för denandra. Det betyder all de i skall ökas med . Dagpenningen ar vi inte tagit ställning till nu -den behandlas i annatsammanhang - men den höjdes mycket kraftigt för ell par . Delärju tolalförmånerna som skall beaktas, och vi kommer fram till alt dessaenligt det framlagda förslagel kanske kommer alt ligga på . förden akluella liden, ell halvt år. Om vi försöker omvandla detta till etl beloppi obeskattade pengar, kommer vi - vilket kan vara överraskande - fram lill alldel rör sig om inkomster moisvarande . Vihar på socialdemokratiskt håll inte velal motsätta oss en viss höjning i allafall, men vår höjning stannar vid , dvs. ungefär 25 96 avpremiebeloppet, och del kan väl ganska väl svara mol kostnadshöjningarna underde senasle två till tre åren. Jagbehöver inte i denna församling beskriva nödvändigheten av en hård hushållningmed pengar. Eftersom dessutom har haft alt ta ställning till devärnpliktigas önskemål om förbällringar och behandlal dem mycket snävt, har vipå socialdemokratiskt håll sagl oss att det inte kan vara rimligt att göra delstora påslag som är föreslaget i propositionen. Delproblem som del gäller kan inte lösas med premiehöjningar. Ser vi lillbaka,finner vi att det på vissa områden, nämligen inom flygel och marinen, harvaril-och det ärdet fortfarande-konkurrens om all komma in på dessa kurser.Svårigheterna föreligger inom armén, dock inte heller där inom de rent tekniskagrenarna ulan huvudsakligen inom infanteriet. Manser alltså etl lilel problem på en viss punkl men vill med anledning härav höjapremierna över hela linjen, även där det är en hård Premiernavid utbildning till reservofficer Premierna vid utbildning till reservofficer konkurrens om platserna.Anledningen till denna konkurrens är att del på vissa områden kan varameriterande atl vara reservofflcer. Däremot är del när del gäller infanterietknappasl någon som vinner på all man genomgått en reservofficerskurs. Detgäller bara inom t. ex. det eller det tekniska området. Vihar som sagt för vår del velal gå med på en begränsad höjning, och jag menarliksom mina partikamrater i utskottet, vilka också slår bakom reservalionen,all problemen på della område måste lösas i annan ordning. Det har uttalats attden nya försvarsutredning som är tillsatt skall ägna sig åt frågan omvärnpliktsförsvaret i dess helhet, och jag tror alt det kan vara vikligl i det sammanhanget också undersöker, om del kan finnas några andra möjligheteratt lösa denna fråga. Jagsåg i en notis att man har lyckats få god anslutning även när detgallerärmens reservofficerare - 300 mot 150 i Ool. Det kan naturligtvis lill endel bero på atl man fått höra alt förmodligen skulle komma alt höjapremierna, men jag tror inte att detla har varit det avgörande, ulan del ärsäkert lägel på arbelsmarknaden. Del finns ungdomar som föredrar attgenomgå den här utbildningen i stället för att gå hemma och vara arbelslösa,och del gör de i så fall väldigt klokt i. Jag ber med detla atl få yrka bifall till den reservation som avgivitslill belänkandet. har uttalat atl reservbefälel är a vstort värde för försvaret. Senast skedde della när vi sedan antogen ny befalsordning. Uiöver atl utskoltei vid det tillfället underströk departementschefensuttalande om reservbefälets stora betydelse för förvarsmakten framhölls bl. a.alt särskill lämpade reservofficerare bör kunna utnyUjas i högre befattningar ikrigsorganisationen och att det är nödvändigi alt reservofficersrekryteringenförbättras. Avden proposition som vi nu behandlar framgår också all rekryteringen tillreservofficer är hell otillräcklig för del behov som finns och attrekryteringen måsie öka högst avsevärt. Som påpekade gällerdet först och främst infanteriet, men del ärju del iruppslag som har delstörsta antalet reservofficerare. Föralt täcka behovel erfordras en rekrytering av 350 elever . Sedan flera årtillbaka har anlalel antagna elever stannat under 200. Om man skall kunna fylladels det årliga behovet, dels de stora vakanser som finns, skulle man underde närmaste tio åren behöva etl tillskott av 400 elever . Idenna situation är det, som departementschefen framhåller, nödvändigt all vidlakraftiga ålgärder för all slimulera lill ökat dellagande i ulbildning lillreservofficer. Vad departementschefen nu föreslår är en uppräkning avutbildningspremierna fÖr reservofficerskurs I och II. Ävenandra åtgärder än sådana som berör den ekonomiska ersättningen är, som EricHolmqvist framhöll, angelägna. Del gäller bl. a. utbildningens uppläggning,Oänsigö- ringsperioder samtutbildningens och Oänstgöringens meritvärdering. Men dessa frågor kommer atlbehandlas i den utredning som ÖB har atl göra i samband med genomförandet avden beslutade nya befälsordningen, likaså av den tillsattaförsvarsutredningen. Denuppräkning som föreslås kan synas ganska kraftig, men som ulskoitelframhåller understiger de nya beloppen väsentligt de belopp som fastställdes1967, om man gör en uppräkning enligt neiioprisindex. Enligt propositionen blirden sammanlagda summan för reservofficerskurs I och II, somsagts här tidigare, . Om man skulle ha följt neiioprisindex, hade detsammanlagda premiebeloppet uppgått lill ca . Alltså motsvarar inteuppräkningen på långt när den penningvärdeförsämring som vi upplevt sedanpremierna kom till 1967. EricHolmqvist var också inne på vad eleven får i ersättning under lidenför utbildning till reservofficer. Enligt propositionens förslag blir det ca , men med uppräkning enligt neiioprisindex skulle månads-ersättningen hauppgått till . Alltså även här, när man tar den sammanlagdaersättningen - premie och dagersättning - enligt propositionens förslag,hamnar vi betydligt lägre än del reella värdet av de sammanlagda förmånerna1967. Nuvill ändå socialdemokraterna pruta på premierna, och det finnerulskottsmajoritelen märkligl, särskilt som skillnaden mellan majoriteten ochreservanterna är ganska liten, inte mer än noga räknat . Detkan knappasl ligga några besparingsskäl bakom så små summor. Det enda jag kanfå fram är atl man måsle hävda en annan mening än departementschef ochutskottsmajoritei. Del tyckerjag är en svag motivering. Fårjag sedan barasäga till jag vel inie varför vi nu skall böOatala om beskattade eller icke beskattade medel eller göra omräkningar. Del harvi inte diskuterat tidigare. Vi två har dock vid många tillfållen diskuleralfrivilligi försvar och frivilligi försvarsarbeie,ochjag vågarsäga atl vi vidnästan alla tillfällen varit rörande överens. Det tyckerjag vi skulle kunnavara också. Jag yrkar bifall lillulskottels hemställan. Premiernavid utbildning till reservofficer I detta anförandeinstämde (). () kortgenmäle: Jag undrar om inte sade fel när han påstod all vi villpruta premierna. Vi vill höja premierna, men inte fulll så mycket som GunnarOskarson vill. Jaghar inte gjort någol försök atl reda ut varför man gör den här sifferleken medutgångspunkt , men det är tämligen ointressant. Det har skett såkolossalt mycket förändringar . Jagtycker inte man behöver lala så mycket om skattefrihet, men det måste ändå varaen mycket betydelsefull faktor för den som känner lill delta. Jag iror del ärvikligl med informationen. Vi måsle se till all pojkarna i dessa Premiernavid utbildning till reservofficer åldersklasserblir informerade om vilka möjligheter som ligger i alt genomgåreservofficersulbildning. Man får då visserligen ta på sig omaket att göraOänst då och då, men även med hänsyn till della irorjag del här är ett gottalternativ för många ungdomar. Jaghar inie mer alt tillägga, men jag antar att det var en felsägning att viskulle pruta, för det gör vi inte, ulan vi föreslår en höjning. GUNNAROSKARSON (m) kort genmäle: Om det är så att räknar från de vi har , ärdet inte fråga om prutning. När jag använde ordet prutning var det iförhållande till propositionens förslag, och då kan man inte komma ifrån atldet är en prutning. Varförlalar vi om 1967? Jo, därför alt då infördes dessa av ensocialdemokratisk regering och en socialdemokralisk försvarsminister. Jagtycker det finns anledning att se efter vilket reellt värde de hade vid dentidpunkten och jämföra med dagens värde. Det anser jag inte vara hellointressant. Jagtycker att vi är överens om det mesta. Om vi nu är överens omreservofficerarnas stora belydelse för krigsorganisationen och all vi har slorbrist, och atl det är nödvändigt med åtgärder för all slimulera rekryteringen,och atl premierna trots uppräkningen som departementschefen föreslagil ändåinte på långl när kommer lill den realnivå de hade när de infördes, och omdessutom skillnaden mellan reservanter och ulskoltsmajorilet är ganska liten,så tyckerjag vi skulle kunna komma fram lill atl bli helt överens. ERICHOLMQVIST (s) kort genmäle: Ja, om skillnaden är så liten är det klart att inteborde ha anledning att framhärda när det gäller det här budet, som liggerskyhögt över vad vi i övrigt har kunnat göra i fråga om förbättringar förvärnpliktiga och andra. Om tagit det i beaktande hade del intefunnits någon anledning atl vi skulle bli oense på den här punkten. Sedan villjag gärna beklaga att propositionentydligen tillkommit i myckel slor hast. Det finns inte några uppgifter om hurslor vakansen är och inte någon närmare belysning av problemet, och därförhoppas jag att vi skall få en bättre belysning av det här i den kommandeförsvarsutredningen som talade om. Efter den här diskussionen mellan och ärdet kanske inte så mycket att tillägga. Några synpunkter vill jag dock anföra. Detharju omvittnats alt rekryteringen av reservofficerare är viktig, och jagtycker att den är speciellt viktig mol bakgrund av den principiella uppbyggnadenav vårt försvar på den allmänna värnpliktens grund och med inriktning på ettförsvar som har god förankring i del demokratiska samhället. Hur viktig fråganär, om man håller fast vid déSsä aspekter på folkförsvarstanken. belyses av följandeuppgifter. Inomdet militära försvaret finns ungefär 16 000 kompanienheler, varav skallbesättas med chefer som är reservofficerare. Detta innebär för det militäraförsvaret som helhet atl ungefär 12 800 reservofficerare behövs för alt ledavåra värnpliktsförband. Särskill uttalat blir - precis som har belysts tidigare- behovel anialsmässigt för armén och inom armén ännu mer uttalat vad gällerinfanleriförbanden. Majoriteten av våra värnpliktiga går ju lill armén, och därplaceras också huvuddelen inom infanteriet. Det är därför inte alldeles rikliglnär säger alt del är elt litet problem, utan det är faktiskt ettslort problem atl få en rekrytering av reservofficerare lill armén ochinfanteriet. Omde värnpliktiga skall få en fasl tilltro lill både sin egen utbildning och lillmöjligheten att lösa svåra uppgifter under krigsförhållanden -jag menar att delhär är särskilt framlrädande under repelitionsulbildningen - är det avavgörande belydelse att de värnpliktiga leds av chefer med god utbildning somde kan känna tillit och förtroende för. Tillit och förtroende lar atlbygga upp i en försvarsmakt med en så slor personell värnpliktsomslutning somvår och är lätt att bryta ner om försvaret tvingas sätta in orutinerat befäl,med ofullständig eller dåligt anpassad utbildning, eller Ivingas sätta inyrkesbefäl under repövningar i en omfattning som gör att den ordinariegrundutbildningen av värnpliktiga blir lidande. Enotillräcklig rekrytering av reservofficerare, särskill inom armén, leder justtill effekter av denna karaktär. GunnarOskarson framhöll atl under en följd av år har rekryteringen tillreservofficersutbildningen till armén varit otillräcklig, och han belyste ocksåhur myckel som erfordrades framöver för all vi skall komma i kappoch få elt jämnt syslem. Denna olyckliga trend måsle alltså brytas, och jag haruppfattat den regeringsproposition som vi nu behandlar som elt avgörande sleg irält riktning. Propositionen strävar efter alt återställa de utbildningspremierreservofficeren erhåller lill det realvärde som de tidigare hade. Jag skall,precis som , gärna undersiryka att dessa inte ensamma kanåstadkomma den önskvärda förbättringen vad gäller rekryteringen, men de ulgörotvivelaktigt en viktig länk i den kedja av åtgärdersom erfordras. Skälethärtill är bl. a. alt den unge man som överväger om han skall genomgåreservofficersulbildning självfallel väger del ekonomiska utbytet av dennaulbildning mot annan verksamhet. Utfaller denna vägning så alt det ur ekonomisksynpunkt är likgiltigt vilketdera han gör, så skall man nog vara på det klaramed atl krigarlivet för flertalet inte är så attraktivt atlreservofficersulbildningen går i första hand. Förflertalet som står inför della val gäller att de genomgår civil ulbildning avolika slag och atl reservofficersulbildning blir något man kan göra undersludielediga sommarmånader eller alternativt genomföra i en följd, varvid tvåstudielerminer måste ianspråklas. Atlden möjlige reservofficersaspiranten överväger vilka möjligheter han har attskaffa sig för sitt civila framtida yrke meriterande yrkespraktik undermotsvarande tid utgör en annan viktig faktor, när man diskuterar rekryte- Premiernavid utbildning till reservofficer Premiernavid utbildning till reservofficer Det är mot denna bakgmnd reservofficerarnas organisationerunder en följd av år har drivit merilvärderingsfrågorna så hårt. Del är alltsåinte oväsentligt hur reservofficersutbildningen värderas och uppfattas i detcivila samhällel. Meddelta vill jag dock också gärna ha sagl alt denna ulbildning till siu innehållnatiirligtvis inte skall övervärderas, men den har så pass väsentliga och storainslag av både formella och praktiska kunskaper och erfarenheter att denförOänar alt värderas högre och utnytOas mer i del civila samhällel. Detlautgör dock inte det viktiga i diskussionen. Del viktiga är del arbelereservofficeren utför i det svenska försvaret, och hur de värnpliktiga uppleverdenna arbetsinsats, självfallet tillsammans med sin egen. Misslyckas vi meduppgiften alt rekrytera skickliga reservofficerare i tillräckligt antal,särskilt till armén, kommer del svenska värnpliktsförsvarel all få svårigheier. Detrealvärde som ersättningen under reservofficersulbildning hade 1967, dåsocialdemokraterna satt i regeringsslällning, motsvarade inte fullt ut detvärde som regeringen nu försöker återställa den till. Men del verkar som om mannu från socialdemokratiskt håll försöker framställa regeringsförslagei som vill ge reservofficerarna någol de aldrig har haft och som dessutom skulleulgöra ett oförOänt högt belopp. ärdet i första hand de högskolestuderande, som ännu inte påböOal sittyrkesverksamma liv i etl civilt yrke, som väljer reservofficersyrket. Men hurskall vi slimulera de redan yrkesverksamma? I den gruppen finns mångautomordentligt lämpliga och skickliga reservofficerskandidater. Många har fållcivila jobb efter den militära grundutbildningen. Flera Oänstgör somarbetsledare, förmän eller fackliga förtroendemän. Varför skulle inte dessaleda människor i våra krigsförband, när de gör del i sitt civila yrke? Hurskall vi rekrytera denna grupp? Hur skall vi åstadkomma - för alt ta ettuttryck från ulbildningsdebalten - återkommande militär ulbildning för dennakategori, en kategori som kanske redan har skaffai sig sociala åtaganden -familj, eget hem, bil etc? Hur skall dessa lockas atl bli reservofficerare? FÖratl del över huvud taget skall vara etl möjligt alternativ för dessa, måste delekonomiska utbytet vara sådanl atl den blivande reservofficeren inte skallbehöva sänka sin sociala slandard. Jagmenar alt utbildningspremien i del här sammanhangel kan betraktas somstudiestöd till vuxenstuderande. Då tyckerjag alt del är förvånande attsocialdemokraterna i den här frågan motarbetar en kategori, dvs. de vuxnayrkesarbetande, som de annars brukar värna om. Här finns alltså en chans attgenom regeringens förslag också skapa möjligheter för rekrytering tillreservofficersyrket av inte bara dem som är högskolestuderande. Enkort kommentar till diskussionen om skatterna. Det är riktigt alt förmånerna ärskattefria, men det harbetydelse vid beräkning av studiestödet enligtstudiemedelssystemet. Då får det den effekten atl den som läser på högskolaeller universitet eller uppbär studiestöd på annat sätt får sitt studiestödreducerat om han uppbär reservofficerspremier. Det tyckerjag alt man skall vägain när man diskuterar rekryteringen. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av BengtGustavsson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärl votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller försvarsutskottels hemslällan i belänkandet nr25 mom. 1 röslar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m.fl. Försvarsmaktenshälso- och sjukvård ifred Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstal för ja-propositionen. Då EricHolmqvist begärde rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 145 Nej - 129 1977/78:26 med anledningav proposilionen 1977/78;127om familjebidragslag m. m. jämte motion §7 Försvarsmaktens hälso- och sjukvård i fred belänkande 1977/78:27 med anledning av propositionen1977/78:139 om försvarsmaktens hälso- och sjukvård i fred jämte motioner. Regeringenhade i propositionen 1977/78:139 (försvarsdepartementet) föreslagil riksdagenatt 1. godkänna de riktlinjer somföredragande statsrådet hade förordat för organisation av försvarsmaktenshälso- och sjukvård,