prot · G109155 · 1977-12-31 00:00:00 — Ochden risken är så stor och följderna skulle bli så skadliga alt man bör hauppmärksamheten särskilt riktad på problemet. Detta är en helt annan fråga änden det rör sig om då man talar om alt socialdemokraterna inte vill atlhyresgästerna själva skall bestämma vem som skall föra deras talan. Vi villinte äventyra bostadspolitiken. Det är nödvändigt alt ha klart för sig all delhärärettområde,där.samhälletgårin med lag och med mycket pengar föratt manskall få ett visst innehåll i del som del skall bli en frivillig förhandlingom. Delär skillnad på detta och på förhållandena på arbetsmarknaden, och det bör manbeakta när man gör bedömningarna. DärlÖr hoppas vi atl regeringen följer dessariktlinjer, men prestigen är så stor all regeringen har svårt all gå med påvadden i och försig lycker är riktigt. Skulle det visa sig alt deluppslår svårigheter, för del här tar sin lid, hoppas jag atl det finns en Hyresförhandlingslag,m. annanregering som haren bättre förmåga atl handla när det gäller sädana här frågor. TORECLAESON (vpk) kort genmäle: Jag vill bara notera atl inte hade någonting atl sägamed anledning av de vpk-motioner som har väckts, och inte heller hade han någrakommentarer till den vpk-motion där specielll hyresförhandlingslagenbehandlats. Här har vi faktiskt lagl fram en rad förslag om ändringar som vianser vara förbällringar. hänvisade på denna punkt lillutskoltsbetänkandel, men i mitt inlägg försökte jag faktiskt med utgångspunkti utskottsbetänkandel slälla vissa frågor. Jagframhöll atl vi ansåg att ulskottels betänkande på flera punkter inte varitsärskilt väl underbyggt. Del gällde exempelvis frågan om möjligheten att la ulretroaktiv hyra, vilken betydelse man skall tillmäta hyresgästens personligaförhållanden osv. Mol bakgrunden av de motioner som behandlas i dettabetänkande liksom mot bakgrund av de inlägg som har giorts med utgångspunkt iutskottsbetänkandel tyckerjag atl det är litet nonchalant all inte göra någrakommentarer till dessa frågor. () kortgenmäle: Vi har all respekt för den omsorg som utskottets vice ordförande visar när det gäller att värna om en solidarisk bostadspolilik. Jag kanemellertid inte dela hans uppfattning att propositionen medför risk för att ensådan polilik försvåras. Jag tycker atl det skulle vara svagt, om vi redan viddet tillfälle då vi fattar beslut om all genomföra lagstiftningen skulle tro,att lagen kommer att skada det syfte den egentligen skall värna. Vi menar attdet enda riktiga siändpunkisiagandei lill del socialdemokraliska yrkandet ärdel som utskoltei har givit uttryck för, nämligen att della är en uppgift somregeringen har att fortlöpande arbeta med. Vidareär Per tydligen orolig för alt det skulle bli alltför lätt för grupperav hyresgäster, som är missnöjda med det sätt på vilket den etableradehyresgäströrelsen tillvaratar deras intressen, att skaffa egnaförhandlingsorgan. Själv irorjag inte alls att det blir särskilt vanligt elleratt del över huvud taget kommer atl inträffa. Jag tror att, liksom ,motsättningar av detla slag kommer atl ge upphov till intern kritik inom deetablerade organisationerna, inte lill atl del bildas nya lokala hyresgästorganisationervid sidan av . Manmåsle dock överlämna detta val lill hyresgästerna själva, och redanhyresgästuiredningen slog fasl atl lagstiftningen skall vara neutral tillhyresgästernas val av intresseorganisationer. Utredningen framhöll också,alt omen hyresgästorganisation skulle begära förhandlingsrätt for en fastighet, därflertalet hyresgäster bestämt molsätler sig detta, bör någon sådanförhandlingsordning inte komma till stånd. TillTore vill jag säga alt jag hänvisar till de motiveringar som vi anförti utskottets belänkande, och de är rält utförliga i vad gäller samtliga motionsyrkanden.Jag skall dock ge några ytterligare kompletterande synpunkter på de berördamotionsyrkandena. Vadförsl gäller frågan om förhandlingsklausul vidhåller jag vad utskottet anfört isitt betänkande. Från principiell synpunkt kan man inte vägra en hyresgäst attfå elt hyresvillkor prövat av hyresnämnden,även om villkorel är enförhandlingsklausul. Moiionsförslagel innebär alliså en inskränkning av deräuigheter som hyresgästen har enligt gällande lag. De nuvarande reglerna geremellertid hyresnämnden mycket lilen vägledning för prövning av om enförhandlingsklausul skall anses skälig eller inte. Att del prövade hyresvillkoretkan vara en förhandlingsklausul berörs varken i lagtexten eller i förarbetena.Med hänsyn lill delta finns det uppenbarligen elt behov av alt ihyresförhandlingslagen ange efter vilka grunder som prövning skall ske. Dereglerna har inte mött någon erinran från någol håll i ulskollel, och del ärdärför som jag yrkar bifall till utskottets hemslällan i denna del. Eftersomjag inte har mera tid lill förfogande för denna replik, får jag eventuelltålerkomma . Hyresförhandlingslag,m. PERBERGMAN (s) kort genmäle; Man måste se denna fråga i sitt historiska sammanhang. Närhyresrättskommiltén arbetade värdess uppgift alt på den privata marknadenöverföra det som gällde på den allmännyttiga marknaden. Det gällde där inte atlpröva hur detta skulle verka på den senare marknaden utan endast ettöverförande av erfarenheterna till den privata marknaden. Det var ulgångspunktenför det förslag som kommittén lade fram och för det nu föreliggandepropositionsförslaget. Detta hade väl också kunnat fungera hyggligt-omockså med vissa riskerom inte statsrådet hade utvecklat tankegången ål felhåll, om rättigheten för vissa små grupper all etablera sig på marknaden osv.,ulan atl med etl ord nämna de risker som kan vara förenade med alt äventyrabostadspolitikens målsättning. Hade detta funnils med, skulle frågan ha legatannorlunda till, men brislen på denna punkl gör atl vi tycker atl det ärvikligl alt man följer frågan. (vpk) kortgenmäle: Jag lackar för det besked som han gav . Men jag villmed anledning av det säga alt i fråga om hyresgästens personliga förhållandenoch i fråga om rätten atl från individuella synpunkter få skäligheten av ettvisst hyresvillkor prövad skulle ett genomförande av del förslag som vi harställt faktiskt inte innebära nå:gon inskränkning av hyresgästens rättigheterenligt den hyreslagstiftning i övrigt som vi har. Det återstår i så fall attvisa. Jag har med utgångspunkt i mina ringa kunskaper sökt få klarhet i påvilket säu det skulle kunna bli fråga om en inskränkning av hyresgästernasrättigheter, om vi i detla sammanhang när man behandlar ell kollektiv inte tarhänsyn till små avvikelser belräffande personliga boendeförhållanden som detkan bli fråga om. Jag tror alt detla är enpunkt i lagstiftningen som man får skäl att fundera Hyresförhandlingslag,m. över och säkerligen inomen rätt snar framlid förändra, därför att skulle ell större antal hyresgästeranvända sig av den möjlighet som öppnas i den här bestämmelsen, skulle delkunna skapa mer eller mindre kaos i dessa sammanhang. Var och varannanhyresgäsl som inte har en lägenhet som ser ul precis som de övrigas, skullegenom atl gå till hyresnämnden ha möjlighel alt komma ifrån de härförhandlingsbeslämmelserna. Det är det som vi menar är olyckligt och oriktigt.Individuella skillnader i personliga boendeförhållanden skall naluriiglvis fåförekomma, och de förekommer, men del skall inte få föranleda att man därigenomhar möjlighel all ställa sig vid sidan, av kollekliva uppgörelser. Del är detvi har kritiserat. () kortgenmäle: Jag konstaterar att vi vid behandlingen av delta lagförslag i stortsett är ense och atl det bara är statsrådels och regeringens argumentering påvissa punkter för lagförslagets uiformning plus förhandlingsersällningen somhar vållat den här debatten. När Per nu på nytt har upprepatfarhågorna, säger jag bara alt vi på vår sida tror på den samlade hyresgäströrelsensstyrka och atl den får den styrkan genom att hyresgästerna som så många andragrupper i samhället finner det nödvändigt all samla sig för all kunna genomförasina krav och få gehör för sina synpunkter. Den som får förtroendet attframföra dessa synpunkter måste naturligtvis göra del på etl sådant säll alldel framstår som självklart vilken organisalion som skall företräda ensintressen. Fårjag sedan fortsäita med några ytteriigare kommenlarer, eftersom det. Jag har redan berört frågan om debitering av förhandlingsersältning,så den tycker jag inte atl jag behöver gå in i ytteriigare diskussion om. Skadeståndsreglernahar också behandlals. Del är väl ganska självklart alt om en sådan bestämmelseom skadestånd skall finnas i lagstiftningen, skall det vara så alt oavsettvilken part som har vållat fördröjning och därmed skadat förhandlingarna skalldenne kunna bli ställd till ansvar för det. Vänsterpartietkommunisterna har kritiserat förslaget om all hyresnämnden i undantagsfallskulle kunna förordna om retroaktiv hyra. Även här är del så alt propositionensförslag egentligen helt överensstämmer med hyresrällsutredningens förslag. Delär fråga om en undantagsbestämmelse, och den får tillämpas endast i specielltangivna situationer. Därmed menar vi alt det med propositionens skrivning intefinns någon risk för att hyresvärdarna skall kunna utverka retroaktivahyreshöjningar genom att helt enkelt dra ul på hyresförhandlingarna. Det äralltså vårt motiv för att gå emot vpk;s moiion i den punkten. Sedanhar vpk kravet på elt allmänt hyresstopp. Det yrkandel känner vi myckel väligen i kammaren, men vi anser atl det skulle vara en lagstiftningsåtgärd somskulle gå stick i stäv mol intentionerna bakom den nya hyresförhandlingslagen.Den grundläggande tanken är ju au en sund ulveckling på hyresmarknaden bästfrämjas av atl hyran blir fastställd genom friaförhandlingar mellan parterna och utan något ingripande från lagstiftarnassida. Deltagör, hen lalman, alt milt slutgiltiga yrkande är avslag på motionsyrkanden ochreservationer samt bifall lill utskottets hemslällan. ROLFDAHLBERG (m); Flera lalare i debatten har framhållit att det i stort råder enighel omhuvudlinjerna i lagförslagel. Del är egentligen bara arbetarpartietkommunisterna som i en motion har yrkat direkt avslag på propositionen.Eftersom övriga partier och hyresmarknadens parter är överens om alt del ärönskvärt med elt sådant lagförslag, finns del väl ingen anledning atl närmaregå in på tvåmannapartiel Hagel-Lövenborgs avslagsyrkande. Jagskall däremot ta upp och i viss mån tillmötesgå belräffandevpk-yrkandet om hyresstopp. I motionen 1946 sägs bl. a. följande: "Allbostaden är en social rättighet innebär bl. a. all den hyra etl hushåll betalarär sådan atl alla får råd att bo i en tillräckligt stor bostad i en godbostadsmiljö och atl de arbelande människorna kan hyra en sådan bostad ulan alttvingas anlita bostadsbidrag. Bostadssociala utgångspunkter måste alltså varaavgörande för hyrans nivå." Syslemetmed bostadsbidrag har diskuterats fiitigl på i den allmännadebalten, inte minsl mot bakgrund av de avslöjanden som har gjorts runt om ilandet om bedrägerier med bostadsbidrag. Personer som inte var berättigade lillbostadsbidrag har lyckats få ul sådana, och andra personer har fått alltförhöga bostadsbidrag. Menäven del byråkratiska sysiemel runt bostadsbidragen har kritiserats. Iblandförs även den tanke som vpk har tagit med i det här citerade avsnittet urmoiionen fram i debatten, där man säger atl det är märkligl och all del måstevara någol fel när en hellidsarbetande människa i vårt land - elt land som haretl ganska högt löneläge - inte får tillräckligt med pengar över för att självkunna betala sina hyreskostnader utan måsle få bostadsbidrag. Som bekantförekommer della ganska högt upp i inkomsllägena. Detär alldeles riktigt att man måsle göra den reflexionen, men del vore samtidigtfel att tro att man enbart med ett prisstopp på hyrorna skulle lösa delproblemet. Har vi extremt höga hyror i vårt land med hänsyn lill den standardsom vi har på våra bostäder? Vid en jämförelse mellan och andrajämförbara länder kan man konstatera atl del inte förhåller sig så. Hyran äregentligen ganska skälig. Orsaken till det ärju atl staten eller kommunerna iviss ulslräckning på olika sätt bidrar lill att hålla hyreskostnaderna nere. Delsom är felet ärju atl vi barett så orimligt skattesystem, alt även om vi har enhög bruttoinkomst - . om årel - blir nettoinkomsten så lilenalt den, framför allt för barnfamiljer, inte räcker för att klara allautgifter, och av dem ulgör som bekani hyran en väsentlig del. Jag är av denuppfattningen atl vi behöver se över bosladsbidragssystemel av olika skäl, mendet måste vi fakliskt göra i etl slörre sammanhang, när vi ger oss in på altförsöka omdana hela vårl skattesystem. Bägge delarna är angelägna uppgifter. Hyresförhandlingslag,m. Hyresförhandlingslag,m. Jaghar velat anknyta de här synpunkterna lill de rader i vpk;s motion somjagciterade. Dethar förts en ganska yvig debatt här om att lagförslaget skulle bana väg för enorganisalionsuppsplitlring på hyresmarknaden. I propositionen gör man inte enselt försök atl reglera de här förhållandena för hyresgästerna. Propositionenärju neutral på den här punkten. Hyresgästerna avgör själva om och hur de villorganisera sig för att bäst klara sina bostadsförhandlingar. Efteratt ha hört debatten kan jag inte underlåta att komma med en helt annaninfallsvinkel när del gäller splitlringsproblematiken. Just har vi kunnailäsa i tidningarna om hur grupper runt om i landet, som enligt uppgift hörhemma långt ute på den politiska vänsterkan len, agerar inom hyresgästorganisationenmed uppenbara avsikter atl försöka splittra och skapa kaos. hemstad ännu inte lyckals slutföra sill årsmöte. Man har hafttre årsmöten , och det fjärde har man kallat till. Rejäl tid äranslagen vaOe gång man träffas, i vissa fall . Ändå har man alltsåinte lyckals ena sig så atl man har kunnai avsluta årsmötet; jag vet inte närdet blir, men det bör rimligen ske åtminstone lill . Delhär är exempel på vad som händer ute i landet. Jag tolkarsiiuationen på följande vis: Naluriigtvis finns det ell missnöje med hyresgästorganisationenssätt att arbeia, och del är i och för sig ganska förklarligt. I en stor organisationmed många medlemmar måsle det finnas några som har en avvikande uppfattning ochlycker att organisalionen inte arbetar riktigt i vissa stycken. Men viktigareärden lärdom man kan dra av situationen, nämligen hur del går när man låterorganisationer av den här arten politiseras. Det är ett väsentligt moment attobservera för hyresgästerna , när vi med den här lagen ger dem möjlighet altså all säga välja den organisalion de vill ha. Hyresgästerna bör alltså varauppmärksamma på all de organisationer som bildas är politiskt neutrala. Som flera lidigare talare kan även jag korta ned milt anförande; myckethar redan sagts av statsrådet och utskottets ordförande . Jag slutar därför med atl yrka bifall lill civilulskoltetshemslällan i belänkande nr 32 på samtliga punkter. (vpk) kortgenmäle; Jag förstår atl det skulle passa , och denborgerliga regeringen alldeles utomordentligt om hyresgäströrelsen blev vadRolf kallaropolilisk. Del skulle naturligtvis vara idealet för denborgeriiga regeringen och för de borgeriiga, därför alt med alt vara opolitiskmenar de ju i dagligt tal att man är anhängare av en borgeriig ideologi ochalltså har en borgeriig uppfattning. Om man är anhängare av en annan ideologioch har en uppfattning som innebär all man vill förbättra förhållandena för deenskilda hyresgästerna på fastighetsägarnas, bankkapitalets, byggmaierialproducenlernasoch slorbyggmäslarnas bekostnad, då är man politisk - och del är givelvis intesärskilt bra i ögon. Jag kan försäkra RolfDahlberg all hyresgäströrelsen säkerligen även fortsättningsviskommer alt göra politiska ställningstaganden i frågor som berör landetshyresgäster, oavsett om gillar det eller inte. Såväli milt första inlägg som i mina lidigare repliker harjag sökt uppehålla mig vidhyresförhandlingslagen och den motion som vi har avgivit i anslutning till denproposilionen. kommeratt något kommentera våra motioner omhyresstopp, dvs. ändrade regler då del gäller bruksvärdering. Jag vill ändå idenna replik framhålla att vi visst är medvetna om att det finns behov avbostadsbidrag. Det behovel kommer alt bli alll större ju längre de borgeriigafår fortsätta med sin bostadspolitik och ständigt höja boendekostnaderna. Menproblemet med de höga hyrorna löser vi inte genom atl lappa på med ständigt nyabidrag. Andra ålgärder måste lill. talar om bedrägerier i stor omfattning i samband medbostadsbidrag vill jag säga - och jag tror alt jag har rätt - alt del är iundantagsfall som det i del sammanhanget har begåtts medvetna bedrägerier. I deallra fiesta fall sammanhänger felaktigheterna med den tokiga ordning som vihar, att man får ansöka om och grunda bostadsbidragets storlek på inkomster somligger bakåt i liden. Det är därför inte underiigt atl del blir fel. Vi skallockså vara medvetna om alt många bidragsberätligade får vänta på bostadsbidrag,därför atl de haft för höga inkomster. All felaktigainkomsiuppgifler sedan hänger med någon tid är inte så underligt. Hyresförhandlings-lag,m. () kortgenmäle: Först frågan om opolitiska hyresgästsorganisationer. Det ärju så, auhyresgästorganisationen i sina stadgar sägs vara opolitisk. Huruvida denlever upp till det i verkligheten skall inte jag uttala mig om, men jag vet atldel finns de som anser att det är tveksamt. säger att det intealls skulle passa med en opolitisk hyresgäströrelse. Det tyckerjag är enmärklig inställning, för om vi tar exemplet att och jag plus tioeller Ougo andra hyresgäster bildade en hyresgästorganisation, så giorde vi judet för alt tillvarata jusl våra intressen som hyresgäster och inte för atttillvarata poliliska intressen, vilka naluriigtvis kan vara vitt skilda blandhyresgästerna. Det tyckerjag är ganska enkelt och logiskt, och kunna gå med på att man skulle kunna tillvarata hyresgästernas ochmedlemmarnas intressen bäst om man lade upp organisalionen på del sättet. Närdel gäller bostadsbidragen pekade jag på den debatt som förts om allbedrägerier förekommit. Det rör sig om mycket stora pengar. hävdaralt det endast i undanlagsfall varil fråga om medvetna bedrägerier. Men trols alll har del visal sig vid de kontroller som man hittillshar gjort att del rört sig om myckel stora pengar - och de undersökningar somskall göras kommer troligen att visa om beloppens storlek beror på självasystemets uppbyggnad eller på alt folk alltför lätt kunnai tillskansa sigbidrag som de inte skall ha. och jag är väl överens om atl de sominte är berättigade till bidrag inte skall ta dem från sådana som har verkligtbehov av atl få dem. Hyresförhandlingslag,m. TORECLAESON (vpk) kort genmäle: Jag skall bara kort säga alt jag fakliskl irodde all atl det är skillnad mellan all vara politiskt neutral och atl varapartipolitiskt frislående. Hyresgäströrelsen har i sina stadgar sagl att man ärpartipolitiskt fristående. Självfallelkan inte hyresgäströrelsen avstå från all agera politiskt och slåss politisktför att förbättra förhållandena för hyresgästerna på olika områden. Självfalletkan hyresgäströrelsen aldrig avstå från atl bekämpa olika vinst-ochspekulationsinlressen på bostadsmarknaden och i det sammanhangel lila lill dekrafter som vill ta itu med den vinst- och spekulalionsverksamhel som finns. Dåmåsle man bedriva polilik -och del är bostadspolitik man bedriver! Däremoi harhyresgäströrelsen inskrivet i sina stadgar atl den är partipolitiskt friståendeoch är det också i sitt handlande - då det gäller medlemskap, räll lilltillträde till möten, rätt atl bli vald till uppdrag och vad man nu vill -ochdel är en annan sak, . (vpk): Kännetecknande för den nuvarande siiuationen på bostads-ochhyresmarknaden är alt som bostadsbyggandet kraftigt minskar, ökararbetslösheten bland byggnadsarbetarna, hyrorna stiger rekordartat, den öppnabostadsbristen har kommil tillbaka, bostadssaneringens omfattning har minskaloch nästan avstannat. Detlaär i korta drag resultatet av en bostads- och hyrespolitik där de s. k.marknadskrafterna huvudsakligen fåU verka friU, vilket blivit delsamma som alldet privala kapitalel och vinstintressena inom material-, kredit-, faslighets-och byggnadsbranscherna har fått ökal svängrum. Vihar ett rekordlågt bostadsbyggande, där den totala igångsättningenminskat med ca 40 96 och där igångsättningen av flerfamiljshus har minskal medomkring 80 96 jämfört med böOan av . Detlaär siffror som tillsammans med annat visar atl hela bostads- och hyresmarknadenblivit helt snedvriden och privatiserad och all de fria marknadskrafterna gettselt allt större ulrymme - inte minst demonstrerat genom den vill växandespekulationsmarknaden inom småhusbyggandet. som den öppnabostadsbristen kommil lillbaka är bostadsmiljöerna i många flerfamiljshusfortfarande undermåliga, de ekonomiska orättvisorna i form av skuldränleavdragför vissa kategorier kvarstår och tilltar. Ovanpå alll detta har vi sedan enhyresutveckling med hyreshöjningar som saknar motsvarighet sedan andraväridskriget. Desom drabbas hårdast av den här asociala bostads- och hyrespolitiken ärsjälvfallet de grupper som har minst bärkraft - låg- och mellaninkomstlagare,barnfamiljer och pensionärer. Många av dessa människor ser nu ingen möjlighelatt klara ylleriigare höjningar hell enkelt därför atl pengarna inte räckertill. Denna utveckling kan man i längden inte klara enbart med bostadsbidrag,allra minst som dessa inte följer med hyres- och inkomstgränserna. Den nuvarande regeringenskraftlösa och initiaiivfaitiga politik på detta område förstärker alla denegativa tendenser som jag räknat upp. Som allmän Nr 155 utgångspunkt förregeringens politik gäller alt marknadskrafterna skall få Måndaeen denverka fritt och atl privala fastighetsägares inlresse att få en rimligavkastning 29 mai 1978 på sin i fastighetennedlagda kapital inte kan åsidosättas - det var ju så del hettenär den nya hyreslagen antogs. Om denna var f ö. både den dåvarande ffvresfÖrhandlinss socialdemokratiska regeringen och de tre borgeriiga partierna överens. Bruksvärderingsreglerna,som de nu är utformade, utgör inget bra skydd för hyresgästerna mol omotiveradeoch oskäliga hyreshöjningar därför att dessa regler förutsätter ständigahyreshöjningar och alt hyresnivån skruvas upp på elt sätt som inte kan godtasav hyresgästerna. Dennuvarande lagtexten är utformad så all hyreshöjningar kan ske med hänvisningtill de högsta hyrorna i jämförelsematerialet. De kan också överskridas bara deinte är "påtagligt" högre. Vårl parli har , ända sedanövriga partier drev igenom den s. k. hyreshöjningsparagrafen, 48 ; i hyreslagen,gått emot denna. Vi yrkar atl en ändring av denna paragraf genomförs sominnebäratl vid prövning och bestämmande av hy ra, den hyra som prövas inte fårvara högre än hyran för jämförbara lägenheter. Dettaförslag avvisar utskottet på elt par rader med orden; "Enligt ulskoiletsmening skulle ett genomförande av motionärernas förslag leda lill att hyrornalåstes på nuvarande nivåer." Utskottels talesman, , lyckeratt det är att rält utföriigt besvara samtliga motioner. Men å andra sidan:Tydligare än så kan det kanske inte sägas. Den nuvarande bostads- ochhyrespolitiken utgår nämligen ifrån all hyrorna automatiskt skall höjas. Det ärenligt försvararna av denna polilik något slags naturlag atl hyrorna alllidmåste höjas. Delär del naluriiglvis inte. Hyrorna höjs därför att vi har en majorilel iriksdagen som förordar en sådan bostads-och hyrespolitik som förutsätter all deskall höjas. Vi kommunister förordar en hell annan polilik. Vår utgångspunkt äratt en god bostad lill rimlig hyra skall vara en social rättighet för allamänniskor. Del innebären bostads-och hyresmarknad fri från vinst-ochspekulationsinlressen. 1dag ställer alll flera del politiska kravet atl hyrorna måste sänkas. Men förall komma dit måste man först se till all stoppa hyreshöjningarna, dvs. Vårl parli har länge drivit della krav, och på senare lid haropinionen för delta ökat kraftigt. Opinionen för hyresstopp har ökat justdärför atl de väldiga hyreshöjningarna blir alltmer orimliga att bära för mångahyresgäster.