prot · G109121 · 1977-12-31 00:00:00 — Jaghåller nära kontakt med Värmlandsdelegationen, som gör ett berömvärt arbeteför att som det regionalt ansvariga kontaktorganet initiera och kanaliseraåtgärder ägnade att stärka sysselsättningen. Detandra stora och epokgörande uppslag som framfört gällerförstatligande av företag. När sådana förslag framförs är min ständigamotfråga: På vilket sätt stärker förslaget marknaden för de här aktuellaföretagen? På vilket sätt ökar det avsättningen av massa, av kartong frånUddeholms stora maskin i Skoghallsverken eller av specialstål? På vilket sättunderlättas problemen? Den enkla sanningen är ju- och av det har vi rik erfarenhet - att ett Omåtgärder för att säkra sysselsättningen i Omåtgärder för att säkra sysselsättningen i förstatligande inte löserproblemen i och för sig. Här är det i stället den internationella utvecklingensom är avgörande, men det är också fråga om internationellakonkurrenskraft, om vår förmåga att tekniskt och kommersiellt hävda ossinternationellt. För det krävs andra åtgärder än ett j förstatligande förattman skall nä en effekt som också innebär ökad trygghet när del gällersysselsäUningen för de anställda, och det är delta vi ytterst syftar till medvåra åtgärder. NILSBERNDTSON (vpk): Jag kan dela uppfattning alt har godautvecklingsmöjligheter. Visst har länet det! Men då är frågan: Vad gör man föratt åstadkomma en gynnsam utveckling? Enligt min mening får man inte en gynnsamutveckling med statliga bidrag, om syftet är att möjliggöra avveckling avarbetstillfällen. Del kan endast ske genom satsning på att skapa nyaarbetstillfällen. Jagtycker inte heller att beskrivningen av Billerud och blir fullständig- vare sig man diskuterar deras roll på exportmarknaden eller derasVärmlandsbasering - om man inte också analyserar företagens dominerande rollnärdet gäller sysselsättningen i länet. Jag har pekat på alt de på vissa ortersvarar för en stor del av sysselsättningen, och pä andra orter kan de svara förhela industrisysselsätlningen. Eftersom hela samhällen och kommuner kan ha sinverksamhet baserad på etl enda företag, är det inte så märkligt att frågan omen krisplan har rests i samband med den situation som har uppstått. Det ärbättre med konkreta ålgärder än med en krisplan, säger emellertid lyssnade på detta och tänkte, alt nu kommer det väl en uppräkning avkonkreta åtgärder som regeringen ämnar föreslå eller företa, men jag saknarfortfarande exempel på sådana konkreta åtgärder. Jagvet att den borgerliga regeringen inte känner särskilt mycketför ett förstatligande av företag. Vare sig det är principiella skäl ellerannat som gör att så är fallet leder denna ståndpunkt till att de statligainsatserna tydligen även i fortsättningen kommer alt ske på bolagens villkor.Jag tror att begriper att de anställda, som upplever hotet motarbete och försörjning, inte blir särskilt entusiastiska inför tanken attstatliga pengar - som de f ö. själva fått bidra med - pumpas in i företag föratl dessa skall kunna avveckla jobb. Del innebär ju ingen offensivsysselsättningspolitik. NilsÅsling frågade också vilka problem som skulle lösas genom etl förstatligande.På det vill jag svara atl ett förstatligande av exempelvis de slora bolageninom stål- och skogsbranscherna ändå måste öka möjligheterna att få en samladoch övergripande syn på sysselsättningen och därmed sammanhängande frågor. Nuutnyttjas nedgången i lönsamhet och vinst till atl ställa folk utan arbele ochfaktiskt ödelägga hela bygder. En sådan utveckling bör statsmakterna hasynpunkter på. Följderna av utvecklingen läggs över på enskilda människor ochsamhällen. Med ett statligt ägande däremot skulle helt andra bedömningar avlönsamhet kunna göras. kanske rent av skulle visasig mer lönsamt från samhällets synpunkt atl fortsätta driften. Ettförstatligande skulle också möjliggöra en annan resursanvändning. pumpasmiljardbelopp in i företag som avvecklar jobb. Med statligt ägande skulle dessaresurser kunna användas för att skapa nya arbetstillfällen, exempelvis genomvidareutveckling och förädling av stål- och skogsprodukterna. Omindustriministern inte principiellt vill ställa sig positiv till statligtägande, borde han i varje fall i nuvarande läge kunna se praktiska fördelar ochökade möjligheter till att bedriva en aktiv sysselsättningspolitik. Omåtgärder för att säkra sysselsättningen i Läget på arbetsmarknaden i är besvärligt. Det är långtbesvärligare än på andra håll i landet. Den diskussion om en stålfusion sompågår mellan , SKF och Fagersla är oroande. Också fusionen mellanUddeholm och Billerud oroar många, och det finns dessutom många andra faktorersom påverkar sysselsättningen. Avsiktenbåde med fusionen på stålområdet och med fusionen mellan atl klara sysselsättningen förde allra flesta inom de berörda företagen. Vifår dock räkna med att antalet sysselsatta kommer alt minska. En delarbetstillfällen kommer alltså att förioras, men det är då desto väsentligareatl vi får fram företag som kan ge sysselsättning åt de flesta och stå sig iden hårda konkurrensen . Vissaorter kan i detta sammanhang komma att sitta illa till, t. ex. Kyrkebyn inärheten av . Men det kan också gälla samhället och flera andraorter. Det är i högsta grad nödvändigt att samtliga berörda gör allt vad som ärmöjligt för att klara de situationer som kan uppstå på dessa orter. NilsBerndtson har rekommenderat socialisering i dessasammanhang. Jag har på nära håll kunnat följa dessa frågor, och de erfarenheterjag därvid fått gör att jag är rädd för att vi med sådana åtgärder skulle kunnahamna i något som är ännu värre än vad vi f n. har. Man löser ju, somindustriministern sade, inte problemen på det sättet. Den uppfattningenharjag också som värmlänning. Vaddet är fråga om är att skapa bärkraftiga företag, som kan stå sig ikonkurrensen och som därmed också kan ge sysselsättning inomindustrin åt flera värmlänningar än . Detär alltså i första hand av vikt att klara de berörda orterna, men det är ocksånödvändigt alt fö fram nya industrier och arbetstillfällen för länsinvånare. Detta krävs för att vi skall kunna klara service och sysselsättningframöver. Vi har en fin natur och en god arbetsmiljö, duktiga arbetare ochskickliga tjänstemän och vi bör därför ha goda utsikter att klara oss ifortsättningen. Jag tror att det är riktigt att peka på även detta. Ett alltförkraftigt svartmålande kan vara farligt under sådana omständigheter som nuföreligger. Vi har gjort och vi gör allt vad vi kan i Värmlandsdelegationen,men vi har ingalunda begärt någon socialisering - vi tror inte att det skullelösa problemen. Omåtgärder för att säkra sysselsättningen i . Vihar i Vämilandsdelegationen varil i kontakt med regeringen, och själv harjagdagligen haft sådana kontakter. I Värmlandsdelegationen har vi denuppfattningen alt vi har sökt göra allt vad som är möjligt i den besvärtigasituation som råder. Alla de berörda i - myndigheter, arbetare,tjänstemän och företag- måsle hell enkelt hjälpas åt för alt finna utvägar. Därmåsle vi också ha stöd av regeringen. Vi har fått sådant stöd . Jaghoppas att vi skall fådet också i fortsättningen. Jag litar till regeringen. Vihar tidigare vädjat till regeringen om hjälp. Jag vet att den också stöder oss.Men jag menar alt vi skall försöka arbela konstruktivt för att lösa de härproblemen. Vi måste komma med konkreta förslag. Det är nog den bästa utvägen urden här silualionen. (vpk): Logiken i resonemang är egentligen alt man räddarsysselsättningen genom att jobb försvinner, för det är vad som pågår iVärmland. känner lika litet som jag till storbolagens verkliga långsikligaplaner. Om bolagen mot bakgrund av sitt lönsamhetstänkande finner detnödvändigt, kommer det att försvinna ytterligare jobb. Vad händer då med ? bekräftar vad jag har sagt om att den här företagsfusionen för vissaorter kommer att fö en mycket djupgående verkan. Men värjer sigmot något som han kallar socialisering. Det är i varje fall inte mitt uttryck.Man socialiserar inte gärna med en borgerlig regering. Men man kan förstatliga.Fördelarna med ett förstatligande harjag påvisat i ett tidigare inlägg. Jagkänner igen det uttryckssätt som kommer till användning så snart människorsbekymmer förs på lal. Då talar man om svartmålning. Det brukar man göra frånregeringens sida, och har också tillägnat sig denvokabulären. Detär väl ingen svartmålning att beskriva situationen för de skickliga arbetarnaoch tjänstemännen i . Andel finns skickliga arbetare och tjänstemän ärvi ju överens om, . Det är ändå de som har arbetat ihop detidigare vinsterna för de här storbolagen, och det är de som ställt kravbåde på bolagen och på statsmakterna om atl de inte skall behöva föriora sinajobb därför att bolagens lönsamhet har sjunkit. Detta är ingen svartmålning.Det är uttryck för att en myckel bred del av den värmländska arbetandebefolkningen kräver åtgärder. Jagförmodar atl inte är främmande för vad i Värmlandhar krävt, nämligen bl. a. att samhället måste fö ökad kontroll vidnedläggningar, atl fackföreningarna måste få full insyn vid försäljning och köpav företag, atl etableringskontroll måste genomföras, att regeringen måslepresentera en samordnande och övergripande sysselsättningspolitik osv. Detär krav som ställs av människor vilkas jobb är i fara . Jag tror inte man kanvifta bort dem med att tala om svartmålning. säger här att vi inte vet vart de härfusionsdiskussionerna leder. Nej, det är riktigt. Del försökte jag framhållaförut ock,så. Det kan bli besväriigl för många orter. Därför är del, som jagnämnde tidigare, mycket viktigt all vi är observanta på dessa punkier, så attvi kan vidla alla de mått och steg som är möjliga, när fusionsdiskussionerna ärklara. Dessa diskussioner för ju parterna på egen hand. Vi har inte möjligheteratt med någon kraft lägga oss i just dem. Omvi talar om förstatligande eller socialisering kan väl vara liktydigt. Jag trorinte heller att ett förstatligande - om vi använder det ordet, -skulle lösa de här problemen. Jagär på del klara med atl situation är besvärande. Det sade jagtidigare. Den är myckel besvärande. Vad jag också har velat påpeka är att viinte skall sedel hela som totalt omöjligt, för då blir det också omöjligt föross att göra någonting. Då klarar vi aldrig av några produktiva ting. Och detär detta som är nödvändigt att klara ut. Det kan finnas risk för att en starksvartmålning gör atl de produktiva krafterna blir bekymrade, vilket kanskemedverkar lill sämre resultat. HerrBerndtson har läst upp litet av vad har sagt, och det är klartatt det ligger mycket i detta. Men til syvende og sidst måsle vi, herrBerndtson, få fram konkreta förslag, som ger arbele och sysselsättning iföretag som har möjligheter att existera . Oniåtgärder för att säkra sysselsättningen i (vpk): fortsätter alt varna för svartmålning, som skulleomöjliggöra satsningar och skapande av jobb. Ja, men sanningen måste man väländå beskriva. Sanningen är den att två mäktiga storbolag, som behärskar störredelen av sysselsättning, har fusionsplaner, och del är redan klartatl dessa leder till att arbetsplatser och arbetstillfällen försvinner. Var ochen som har följt utvecklingen i kan också se atl de här bolagen harhämtat väldiga vinster ur naturen och ur insatserna av de skickliga arbetareoch tjänstemän som - det har vi talat om - finns i länet. Jag lycker anman måsle reagera mot all dessa bolag , när vinstläget har försämrats, baraerbjuder arbetslöshet för de människor som arbetat ihop vinsterna. Detär också betecknande alt Uddeholmsbolaget behåller den vinstbring-ande grenen,nämligen kraftrörelsen. Del skulle vara inlressanl att höra hur på den uppfattning som bl. a. landshövding i harframfört, att bolaget borde avsätta resurser från denna rörelse för att läka desår som sammanslagningarna medfört. Sedanvel jag inte om industriministern har överlämnat ål mig och attfortsätta all debattera det här ärendet . Men jag skulle vilja erinra om attsom motsats till det som kallas svartmålning har väl också uppenbarligenfunnits något -jag vet inte om det skall kallas illusionsmakeri - som innebär har dolt problemen. sade i samband med Uddeholmskrisen förraåret att nu är skutan flott och seglar med förtig vind. Omåtgärder för att säkra syssel- . Det var den beskrivningsom gavs i samband med löftet om del statliga lånet på 600 milj. kr. Men det fanns tydligen flera grund som den skutan kundefastna på. Framför alll tror jag att och regeringen, näsla gång derycker ut, bör ställa frågan: Vart ämnar ni segla om skutan blir flott? Deanställda är nog intresserade av alt också få veta destinationen. BERTILJONASSON (c): Jag skall dra mig ur debatten efter ett korl inlägg. ochindustriministern får fortsätta om de önskar, men jag vill ändå svara på denfråga som här ställde. Hansäger atl bolagen har hämtat vinster från naturen i del här fallet, alt man harutnyttjat naturtillgångar. Jag vill framhålla atl jag hell delar herrBerndtsons uppfattning på den punkten - del är inle fråga om annat. Därförvilljag också gärna vara med om att ställa krav mot dessa bolag så långt delfinns praktiska möjligheter att ställa de kraven. Jag lycker att vi skal I göraal It som går att göra föratt återställa så mycket som möjligt av nalur m. m.liksom sysselsättning. Det är hell klart, och jag viker inte en tum när delgäller den frågeställningen. Menvi vet ännu inte hur utgången blir av fusionsdiskussionerna. Därför säger jagän en gång all del är nödvändigt all vi följer ärendet med störstauppmärksamhet. Vi skall ställa krav på de här företagen, men vi kanske kommer iden silualionen att vi inle klarar upp allt därigenom. Då måste vi också försökafinna andra vägar. Jag tror ändå att vi har en framtid i , och vi skallhjälpas åt för att säkra den. Övertäggningen var härmedslutad. §11 Föredrogs och hänvisades 1977/78:176 tillarbetsmarknadsutskottet 1977/78:178 tillnärtngsulskottel §12 Föredrogs och hänvisades Moiioner 1977/78:1888 tillcivilutskoltet /78:1889 till försvarsutskottet /78:1890 lillkulturutskollet /78:1891 till juslilieutskottet /78:1892 och 1893 tillförsvarsutskottet /78:1894 lill arbetsmarknadsutskottet /78:1895 tillfinansutskottet /78:1896-1899 lill närtngsutskottet , 1977/78:1900 tillkonstitutionsutskottet § 13 Föredrogs medbordlades åter Nr 121 Konstitutionsutskottetsbetänkande /78:35 den Finansutskottetsbetänkanden /78:16, 20 och 23-26 17 aoril 1978 betänkanden1977/78:20 och 23 betänkande1977/78:26 betänkande 1977/78:21 Jordbruksutskottetsbetänkanden /78:16-20 betänkande 1977/78:52Civilutskottets betänkande 1977/78:25 §14 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1977/78:162-164 §15 Anmäldes och bordlades Propositioner 1977/78:152 med anledningavi om miniminormer i handelsfartyg, m. m. 1977/78:154 omreglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. §16 Anmäldes och bordlades Motioner 1977/78:1901 av SvenMellqvist m.fl. 1977/78:1902 av med anledning av propositionen 1977/78:125 medförslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /78 1977/78:1903av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:128 om stödlill prospektering efter olja och naturgas 1977/78:1904av och 1977/78:1905 av m.fl. med anledning av propositionen 1977/78:135 omriktlinjer för inlernationelll utvecklingssamarbete m. m. 1977/78:1906av m.fl. med anledning av propositionen 1977/78:146 i 1977/78:1907av och med anledning av propositionen 1977/78:164 omålgärder mot ungdomsarbetslöshet §17 Kammaren åtskildes .