prot · G10931 · 1977-12-31 00:00:00 — Då ställde den socialdemokratiska majoriteten upp tillförmån för en utvidgning av skyddet för allemansrätten. Jagär självfallet medveten om de statistiska förhållanden som jordbruksministernredovisar. Jag vel att det finns en enorm mängd skogsbär som inle las lill varaoch atl den del av den totala skogsarealen som blir föremål för flygbesprulningär liten. Men detta hindrar inle atl vi under föregående sommar fick enomfattande debatt i dessa frågor. Jag tror inle all vare sig jordbruksministerneller jag har glömt att delegationer kom nedresande till och erbjödansvariga all förtära skogsbär som var besprutade. Frän olika delar av vårtland har del redovisats betydande opinioner mot denna verksamhet. Med hänsynlill de uttalanden som gjorts dels av jordbruksministern, dels av andraföreträdare för regeringen hade jag föreställt mig all jordbruksministern här ikammaren skulle kunna slå upp och vitsorda detta förhållande. Jag kan citeraflera delar av anförande som belyser del. Jaghar aldrig sagt all det är en otillåten verksamhet som bedrivs av skogsägarna -jag har tvärtom i interpellationen markerat att del inte är så. På den punktenfinns del ingen anledning lill ytterligare kommentarer. Om anser att del här är en tillålen verksamhet och attden behövs för all vi skall kunna producera skog, vad är del då med sin interpellation? Det har jag svårt atl förstå. Enligtskogsvårdslagen föreligger en skyldighet för markägare alt se lill allproducera skog på markerna. Däremot finns det ingen skyldighet för markägarenatt tillhandahålla bär på markerna. Om delta är tydligen och jagöverens. Min fråga till är dä bara: Vad är det egentligen ÅkeWictorsson vill med sitt resonemang? ÅKEWICTORSSON (s): Jordbruksministern försöker i detta sammanhang spela den förföljdaoskuldens roll. Jag tycker inle rollen klär honom rikligt. Eftersom del intefinns någon form av reglering av allemansrätten -och del har icke bestridits -och eftersom det som inte är reglerat i svensk lag enligt svensk lagstiftningär tillåtet, kan man formellt konstatera atl skogsägarna inle gör sig skyldigatill något lagöverskridande i detta sammanhang. Men det är ju inle det frågangäller. Frågan gäller: Finns del - eftersom delta förfarande uppenbarligen ickeaccepteras av allmänheten i berörda bygder - möjligheter alt hittaframkomstvägar som leder lill att vi minskar konfliktområdena? Det gällerrelativt begränsade områden. Man kan t. ex. i anvisningarna lillskogsvårdslagen rekommendera skogsägarna atl ta hänsyn till möjligheterna lillbärplockning enligt allemansrätten i speciellt utvalda orter, alltså inärheten av bebyggelse och i närheten av vägar. Del är detta diskussionengäller. Avjordbruksministerns inlägg förstår jag atl regeringen inle är bereddall medverka till en sådan utveckling, som - det vill jag betona - har föreslagils avdebattörer med betydligt större kontakt med skogsnäringens intressen än jag.Man har t. o. m. gäll ännu längre. Man har pekat på behovet av lokalahänsynstaganden, inom ramen för en generell lagstiftning, till de problem somkan vara aktuella. Jag tror att del finns mänga exempel på sådana konflikter.Jag upplever del sä, all de inle kan undvikas på annat sätt än att skogsbruketvisar större förståelse för dessa synpunkter. Där får jag fortfarande ingenkommentar från . Säviti jag kan förstå är detta synpunkter somAnders förde fram så sent som och även . Varför kande synpunkterna inte upprepas ? OmInteramerikanska () utlåningspolitik De kan visst upprepas; jag trodde det räckte med vad jag redan harsagt, att de citat som har gjort ur mina tal var rikliga, ochdem slår jag fortfarande för. Det är mycket viktigt med lokala hänsynstagandenoch förståelse från skogsbruket när man använder kemiska medel. Jag har sagtall rätten inte får betraktas som en skyldighet och all hänsyn skall tas imyckel slor omfattning. Ivad sedan gäller frågan om del är möjligt alt minska den kemiska hanteringenvill jag erinra om att det var den förra regeringen som tillätanvändningen av kemiska medel i skogsbruket. Det var också den förra regeringensom tillät flygbesprulning. Då hörde jag inte att ÅkeWictorsson gav uttryck för någon rädsla för atl allemansrätten skulle komma ikläm. Men jag vill försäkra atl en målsättning för den härregeringen är atl minska de kemiska medlen över huvud taget. Del pågår ettintensivt forskningsarbete på del området. Vi har också tagit ett mycketviktigt steg på vägen genom alt förbjuda 2,4,5-T-preparaten.Förhoppningsvis kommer forskning och utvecklingsarbete alt leda till att vihittar andra metoder och sä småningom helt kommer bort från användningen avkemiska medel. Ellbättre tillfälle alt diskutera den här frågan får vi när skogsulred-ningen haravlämnat sitt betänkande. Dä vel vi hurdant tillståndet i den svenska skogen äroch har ell bättre sakunderlag för diskussionen. Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Om Interamerikanska utvecklingensbankens (IDB) utlåningspolitik HandelsministernSTAFFAN erhöll ordet för alt besvara Per Gahnons (fp) den 14oktober anmälda interpellation, 1977/78:46, och anförde: Per har frågal mig på vilket sätt regeringen underförhandlingarna om IDB-medlemskapet ytterligare har analyserat de ak- OmInteramerikanska () utlåningspolitik tuella omständigheternaoch värderat de tecken på positiva förändringar i lDB:s politik som åberopas ipropositionen (1976/77:83). Underförhandlingsskedet har ytterligare uppgifter om bankens politik insamlats. Iinstruktionen för förhandlaren, vår ambassadör i , sades det:"Under förhandlingsskedel bör beskickningen insamla sådana uppgifter frånbanken som kan bidra till den analys och värdering som regeringen enligtnäringsutskottets belänkande (s. 9) förutsätts göra underförhandlingsskedel." Blandde dokument som sålunda har insamlats och studerats är bankens årsrapport för1976 tillsammans med de uttalanden som gjordes vid bankens årsmöte samtdokument som är styrande för bankens långsiktiga policy och internabankdokument över planerad verksamhet. Dessutom har samtal förts medrepresentanter för banken och för vissa medlemsländer. Underriksdagsbehandlingen av propositionen med förslag till export-främjandeåtgärder avseende logs särskilt upp frågan om bankens satsning på deminst utvecklade länderna och på den sociala infrastrukturen, lill vilkenräknas vatten- och avloppssystem, stadsutveckling, sjuk-och hälsovård m. m.Bankens policy alt öka insatserna i denna riktning bekräftas ytterligare i detmaterial som vi samlat in. Jagskall belysa detta. Av den totala utlåningen på totalt eller gick som bekant till de 15fattigaste länderna i regionen. Dessa länder har av befolkningen.De fattigaste ländernas andel av lånen från fonden för särskild verksamhet,vilka lämnas på s. k. mjuka villkor, är ännu mera markerad. Av den totalautlåningen från fonden om gick mer än hälften till defattigaste länderna. Dessa länders andel ökade ytteriigare något ijämförelse med året innan och sett över är den ökade tonviktenpä de allra fattigaste länderna slående. har andelen ökatfrån av den totala utlåningen. Utlåningen per capita lillde fattigaste länderna är drygt sju gånger större än till de rikare länderna.Denna inriktning förstärks ytterligare i planerna då av länenfrän fonden för särskild verksamhet avses gå till de 15 fattigaste länderna. Detre största latinamerikanska medlemsländernas, , ochMexicos, bidrag lill fonden för särskild verksamhet var större än delån de erhöll frän fonden. De har alltså blivit netto-bidragsgivare tillfonden. Avlånen gick eller i lån till jordbruk ilinje med bankens allmänna målsättning all särskilt stödjalandsbygdsutveckling. För innevarande planeringsperiod är målsättningen 20-3096. För social infrastruktur gick 16 96 eller . Målet är 15-25 96. Delta bekräftar bankens uttalade policy atlstödja projekt som kommer de fattigaste befolkningslagren till godo. Av den totala utlåningenfrån IDB, Väridsbanken och till IDB:s medlemsländer iLatinamerika lill svarade IDBför 43 96. Väridsbanken svarade för 55 96 och för resterande 2 %.Fördelningen mellan ländergrupper visar all IDB lånar jämförelsevis mer till defattigare länderna. PERGAHRTON (fp): Jag lackar handelsministern för svaret. Jag kan inte påstå all jag ärsärskilt nöjd med det. Den1 juni beslöt med knapp majoritet all ge regeringen bemyndigandeall gå in i IDB, och anslog också vissa medel för det ändamålet. Debattenhade varit hård och kritiken skarp också inom ett par av regeringspartierna.Länge var del ovisst om regeringen skulle kunna få majoritet för sin linje iriksdagen. Det lyckades bara genom atl beslutet i den form som näringsutskottelgav del i sin skrivning var kringgärdat av vissa reservationer. Utskottetförutsatte "att regeringen under förhandlingsskedel ytterligareanalyserar de aktuella omständigheterna och värderar de tecken pä positivaförändringar i lDB:s politik som åberopas i propositionen". Vivar väl en del som tvivlade på handelsministerns förmåga - och kanske t. o. m.på hans vilja - att genomföra sädana analyser på ett förutsättningslöst säll.Men en strategisk grupp här i tog denna och liknande utfästelser somutgångspunkt för alt trots ett deklarerat principmotslånd mot IDB ändå ivoteringen stödja propositionen. En av den gruppens företrädare gjorde följandetolkning: "Utskottetefleriyser mer påtagliga bevis för förändringar i bankens verksamhet och nyafakta i målet för all skall kunna ändra ståndpunkt och la steget in iett medlemskap i ." Delvar alltså med utgångspunkt i en sådan tolkning som en strategisk grupp röstadeför propositionen i stället för mot, och därför gick propositionen igenom. Motden här bakgrunden är del ganska naturligt att man nu begär besked om vilka nyaanalyser som skett under förhandlingarna efter riksdagsbeslutet. Handelsministernhänvisar nu lill två dokument som går alt spåra - lDB:s årsrapport ochuttalanden vid bankens årsmöte . lDB:s årsrapport är daterad ,före riksdagsbeslutet. Bankens årsmöte avhölls imaj 1977, alltså också det före riksdagsbeslutet. Motden bakgrunden kan man knappast beteckna de uppgifter som handelsministern nukommer med som särskilt nya eller fräscha. 1 sin huvuddel var de kända redannär riksdagsbeslutet fattades. försöker alltså handelsministern få dessa ihuvudsak välkända siffror att se ut som ett bevis på att IDB genomgår enavgörande förändring. Handelsministern hävdaratl utlåningen lill de fattigaste länderna ökar. OmInteramerikanska () utlåningspolitik OmInteramerikanska () utlåningspolitik Delta är ett diskutabeltdebatlgrepp. Näringsutskottel krävde i och för sig inle all IDB skulle ändrasig, så alt de fattigaste länderna skulle få en större andel av IDB-medlen, ochinte heller atl skulle verka för detta. Det var inle så man formuleradesig, ulan man skrev alt del gällde strävanden till social och ekonomiskutveckling samt till ökad demokrati i och all dessa frågor skullefå stöd av banken. Det är inte säkert all del är delsamma som stöd till defattigaste länderna. t. ex. är ett mycket fattigt land i ,men IDB-lånen till diktaturen i Porl-au-Prince utgör inle precis något bidraglill vare sig demokrati eller social utveckling. är ett ganska riktland i men också en av de absolut värsta och mest motbjudanderegimerna, men får ständigt ökade IDB-lån - på andra plats efterBrasilien. Det är alltså myckel mera komplicerat alt stödja social ochekonomisk utveckling och inle minst alt stödja demokrati än alt salsa en ökadandel på de falliga länderna. Nuär det inte så konstigt, med tanke på lDB:s uppbyggnad, styrformer ochideologi, att banken agerar som den gör. Vid majmötet deklarerade bankenspresident : "Jag skulle vilja understryka viklen av altupprätthålla bilden av banken som en institution i vilken de fattade beslutenuteslutande tar hänsyn av teknisk karaktär." Del finns alltså enligtbankens presidents uppfattning inga utrymmen för politiska hänsynstaganden åvden art som näringsutskottet efterlyste när man krävde en policy som skullestödja social och ekonomisk utveckling samt ökad demokrati i . Nugör handelsministern ell ganska stort nummer av alt banken säger sig viljastödja landsbygdsutvecklingen. Del är i och för sig riktigt atl banken sägersig vilja göra del, men de siffror som handelsministern här redovisar antyderknappast någon ökad vilja lill stöd ät landsbygds-ulvecklingen. Lånen förjordbruksprojekl var 28 96 1976, och enligl handelsministerns egna uppgifterplanerar man att de skall utgöra , men påsocial infrastruktur var det 16 96 och del skall bli 15-25 96, alltså ingenökning utan en stagnation. Sakfrågorna kring IDB har varit föremål för en stor debatt här iriksdagen för inte så länge sedan. Min interpellation gäller inle den frågan.Vi hade en votering, och den linje jag stödde förlorade i voteringen. Delhandlar i stället om förhållanden som är viktiga tor förtroendet för densvenska demokratin. Handelsministern lyckades med nöd och näppe, med benägetbistånd av några formuleringar i näringsutskottets betänkande, få en knappmajoritet bakom sin proposition om IDB-medlemskap. 1 näringsutskottetsbelänkande utlovas förnyade analyser och värderingar av lDB:s policy motbakgrund av vissa klara principiella ställningstaganden som man i betänkandetgör lill förmån för social och ekonomisk utveckling samt ökad demokrati iLatinamerika. Man kunde då ha väntal sig en genomgripande analys från ,kanske en fyllig skrift som redovisat nya fakta och i detalj klarlagt hur mangått lill väga under förhandlingen. publicerats förrän idagens interpellationssvar, som i sanning är ett magert aktstycke. Det heter inäringsutskottets belänkande att som medlem skallaktivt verka för förändringar av bankens institutionella former ochullåningspolilik. Mot bakgrund av del säll på vilket man - som del enligl minmening här tycks framgå - har skött den hittillsvarande förnyade analysenkänner jag en viss oro för hur detta bud från näringsutskottel skallgenomföras. Jagvill sålunda fråga handelsministern: På vilket säll planerar handelsministernatl inför framliden med som medlem i IDB uppfylla den del avnäringsutskottets krav som gäller atl man aklivi skall verka för förändringarav bankens institutionella former och ullåningspolilik? OmInteramerikanska (I DB) utlåningspolitik är inle nöjd med det material som har redovisats. Hansäger t. ex. au bankens årsrapport var känd redan i samband med riksdagensbeslut . Del är rikligt, och jag har inle på något sätt låtsats som omförhållandel varit något annat. Som kan se i mittinterpellationssvar har jag också, när jag hänvisat till siffror och annat urbankens årsrapport, skrivit att det "som bekant" är på del ena ellerandra viset. Jag har således haft alldeles klart för mig att bankens årsrapportvar känd innan riksdagsdebatten ägde rum. Anledningentill all jag hänvisar lill rapporten i interpellationssvaret är - som ocksåframgår av svaret - all den har studerats "tillsammans med" deuttalanden som gjorts vid bankens årsmöte och "tillsammans med" deolika dokument som är styrande för bankens långsikliga policy samt internabankdokument över planerad verksamhet. Dessutom hänvisar jag i sammanhangettill all samtal har förts med representanter för banken och vissamedlemsländer. Årsrapporten,om den nu var en huvudpoäng i anförande, är således nämnd barasom ett grundläggande dokument som ansetts rimligt atl ha som utgångspunkt förde fortsatta undersökningar vi har gjort. De slutsatser vi därvid kommit framlill -jag säger vi därför alt det, som vel, inle bara är enskildaregeringsmedlemmar som fattar beslut, utan del är ell kollegium - är de som jaghar redovisat, och dessa slutsatser har också föranlett regeringen att skrivapå det förhandlingsresultat som har uppnåtts via vår ambassad i . Jagvill i sammanhanget säga lill att vi under de diskussioner vihaft tillfälle all föra, exempelvis med representanter för den amerikanskaregeringen och för regionala medlemsländer, icke har mött någon kritik av detvåldsamma slag som ägnade sig ät . Då var del enligl herrGahrton något alldeles förödande hur ruskig den här banken var, liksom tankenpå att skulle vara med i den. Men sådan kritik har vi inte möttnågonstans under våra förhandlingar, och vi har inle heller mött den iu-landsvärlden eller inom FN. Ingenslans har man dragit slutsatser av det slagsom gjort. Vi har därför tyckt oss på goda grunder kunna fullföljaden tanke OmInteramerikanska () ullå-ningspolitik som presenterades ipropositionen. HerrGahrton är irriterad över all vi inte redan nu för har redovisatnågon sorls rapport om förhandlingsresultatet och om hur förhandlingarna harbedrivits. Då vill jag säga all vi har tänkt atl i samband medbudgetpropositionen begagna tillfället alt göra en sådan redovisning.Naturligtvis är del länkbart alt en annan redovisningsmetod hade varit bättre.Jag är därför tacksam för att har ställt den här frågan, eftersomden givit ett naturiigt tillfälle att ta upp ärendet. Det hade rentkonstitutionellt kanske varit långsökt att författa en skrivelse lill riksdageneller någonting sådant, och del är ju fö. ett sällan använt sätt atlkommunicera på. Sedanfrågar hur vi fortsättningsvis skall kunna påverka andramedlemsländer, och jag tycker alt del är bra all han lar upp den frågan. Om delhade blivit som ville och vi hade ställt oss utanför IDB, hade viju inle hafl någon möjlighet alls atl påverka utvecklingen härvidlag. har viden möjligheten, och vi får naturiigtvis försöka påverka utformningen avbankens politik i samband med de olika diskussioner som förs inom banken ochbegagna oss av del kontaktnät som finns. Självfallet måste detta ske imedvetande om att inte är ett land som dominerar eller som kommer altha ett avgörande inflytande på de beslut som fattas, men vi har ändå möjlighettill påverkan på något säll. här sammanhanget har jag noterat vad skrivit i en artikel somvisseriigen gäller en något annorlunda fråga, men som ändå är relevant.Artikeln lar upp frågan om huruvida skall vara med och spela fotboll iVM i . Jag understryker att de här frågorna inte precis är desamma,men anlägger i artikeln en mycket principiell syn och kommer medalla möjliga generaliseringar om bojkotter och deras verkan. Och jag noterarden slutsats som drar i artikeln, nämligen alt vi visst skallspela fotboll - det håller jag med om - och alltså begagna oss av tillfälletatt åka till och påverka, trots atl vi har sä litet inflytande. HerrGahrton hade olika idéer om hur fotbollsspelarna skulle kunna påverkautvecklingen när de kom lill . Men jag antar alt harklart för sig alt de inle kommer all ha något avgörande inflytande. Jaganser alt det här är ell fall där man på samma säll kan försöka all genom deolika kanaler som finns göra sin röst hörd för all på det viset åstadkomma enbättre värld. PER (): Som lär framgå av riksdagsprotokollet var mina invändningar i vårasmot IDB endast lill en del grundade på de argument som näringsutskottelframförde. Jag hade en hel rad andra synpunkter som gällde principerna omfrihandel och den svenska handelspolitiken över lag, lDB:s bundna finansieringav sina projekt samt de konsekvenser som en på det sättet regionaliseradvärldshandel kan ha för framliden. Det finns alltså mångaandra argument att redovisa om man vill föra en sakdebatt. Nuvar del i och för sig inle sakdebatten som var det väsentliga här ulan alt manfrån regeringens sida i en strategiskt intressant fråga lyckades få majoritetgenom alt utlova vissa specificerade nya fakta och dokument. Och när de sedanskall redovisas finner man atl huvuddokumentet, det basdokumeni somhandelsministern bygger sin redogörelse på här- del erkänner han själv - varkänt innan fattade sitt beslut. Det var således inlealls något nytt dokument. Närregeringen då skall göra del som den hållit fram för atl locka över majoriteten- då går man in i någon bokhylla och plockar fram ett redan befintligtdokument, fräschar upp del och plockar ut en del siffror. Del är del jag tyckerär högst tvivelaktigt i det här sammanhanget. Har det varit en så oerhört härddebatt och har man endast genom löfte om nya analyser lyckats skapa enmajoritet, sä måste man ändå besvära sig med all göra en verkligt nyutvärdering och plocka fram nya fakta. Man kan inte bara bygga på de fakta somredan var kända och som i sig själva icke var tillräckliga för alt skapa enmajoritet. Del sades ju klart ifrån av den ifrågavarande gruppen all delbefintliga materialet var otillräckligt men atl man litade på atl del skullekomma fram nytt material. Delär detta som är huvudfrågan. Jag hoppas verkligen all del blir en mycket fylligredogörelse i budgetpropositionen som kanske är mer övertygande än del härinterpellationssvaret. Handelsministernsäger nu också - vilket kan ha ett visst intresse - all han inle har mött någonkritik mot IDB under de förhandlingar som skett. 1 och för sig är det kanskeinte så konstigt atl man, om man förhandlar med en viss institution, inle möterså fruktansvärt mycket kritik från institutionens representanter motinstitutionen i fråga - det förefaller ganska naturligt om det är på delsättet. Detär emellertid ändå så, all del inom IDB förekommer myckel skarp kritik motviktiga förhållanden jusl inom IDB. Om handelsministern verkligen har läst heladel material han hänvisar lill i interpellationssvaret måsle han vela del. Imaterialet från , som hölls , finns nämligenbl. a. ett inlägg av representant, och del är ett myckel intressantinlägg. kritiserar fördelningen, ut-läningspolitiken - en av de saker somnäringsutskottel också pekade på - och säger att del är felaktigt all demellanulvecklade länderna, alltså bl. a. , under ell antal år fåll så passliten och minskande del av lånen. Men huvudkritiken riktar man mot en annan saksom varit uppe i den svenska debatten, nämligen inflytande. I ell flerasidor långt inlägg går representant till hård attack mot del förhållandelatl , trots atl man minskar sin satsning på den särskilda fonden, bibehålleren vetorätt. Man säger: Trots all'spelets regler håller på all ändras är delsamma gamla förmåner och samma gamla makt som vidmakthålls. Del är alltså position man syftar på. OmInteramerikanska () utlåningspolitik 6Riksdagens protokoll 1977/78:29-32 Om Interamerikanska ()utlåningspolitik och den kritiseras avPeru. Och är ett av de fä länder i som har en struktur ochett samhällsskick som i viss män närmar sig det ideal som näringsutskotteluttalat sig för. Delkan också vara intressant atl notera alt ett annat lands representant, nämligenArgentinas, finner sig föranlåten alt uttrycka sin stora tacksamhet mot bankenför dess förståelse för särskilda problem, som han formulerar sig. Jagtycker ändå alt delta är indicier pä att någon grundläggande förändring avIDB:s allmänna uppläggning inte är pä gång. Det försiggår en debatt inom IDBdär en ropandes röst i öknen - - för fram hård kritik. Men när det gälleruppläggningen som helhet har den sådan karaktär all den knappast svarar motnäringsutskottets uttalande. Huvudfråganär alltså redovisningen av varför kan bli medlem i IDB och framförallt, , en redovisning av hur -när vi nu trots allt har gåttmed i IDB - skall utnyttja de möjligheter som självfallet finns atl påverkaförhållandena. Jag kan konkretisera frågan för alt vara mer framåtblickandeoch konstruktiv: Är handelsministern beredd att länka sig alt iframtiden inom IDB:s ram ansluter sig lill den form av kritik som Peruuttalade vid del senaste årsmötet och på del sättet försöker skapa en majoritetför förändrade förhållanden när del gäller ullåningspolilik och institutionellaramar? Per gör gällande atl jag bara fräschal upp IDB:s välkändaårsrapport. Men jag underströk faktiskt atl del material som finns redovisatdär - sifferserier m. m. över bankens utveckling - varitutgångspunkt för de granskningar som gjorts för att ge perspektiv åt alll detandra material som insamlats och utvärderats liksom åt de olika samtal somförts. Jag tycker att , som är en skicklig debattör,slår på väldigt skranglig grund om han skall göra den ifrågavarandeformuleringen i interpellationssvaret till ett huvudnummer.