prot · G10991 · 1977-12-31 00:00:00 — alkoholförtäring i samband med sjötrafik, måste ses motbakgrund av del förhållandet att allmänheten inte kan antas ha full förståelseför faran i att använda alkohol till sjöss. Remissomgångeni anledning av frilidsulredningen i den här frågan gav en mycket splittradbild, men ändå ansåg 1. ex. att det fanns övertygande skäl fören promilleregel, men atl lagstiftning borde anstå i avvaktan på eninformationskampanj för att öka allmänhetens förståelse för faran av att användaalkohol till sjöss. Närman tittar på fritidsbåtsutredningens skäl för att avstå från att komma medförslag i den här delen är del egentligen en ganska underlig argumentering manfår sig till livs. Denna argumentering ligger till gmnd för lagutskottetsställningstagande. Man säger i den här utredningen att promillereglema inte kangälla på grund av all bålarna också används för övernattning. Konsekvensen avett sådant resonemang borde då bli atl bilar med husvagn också skulle varabefriade från promilleregler, för används ju också för övernattning.Men som väl är, får man väl tillägga, drar inte lagutskottet den slutsatsen. Detär, herr talman, alltså ingen särskilt stark motivering som utskottet kommermed när man hänvisar till vad fritidsbålsulredningen har sagt på denna punkt. Utskottettar inte ställning till frågan om promillegräns, utan vill avvakta hurregeringen ställer sig till fritidsutredningens förslag om registrering avbåtar m. m. Men vi motionärer är ändå angelägna all understryka utskottetsställningstagande beträffande behovet av information till båtägarna om derisker som sammanhänger med alkoholförläring till sjöss. I avvaktan på detslutliga ställningstagandet bör därför en informationskampanj kommatill stånd. Utskottet erinrar ju också om vad man 1976 underströk, nämligenbetydelsen av att en informationskampanj kommer till stånd. Denfråga som finns kvar obesvarad när man har läst utskoitsbetänkandet är: Varfördröjer det med denna informationskampanj som är överens om behövs?Här är det bråttom - kommande bålsäsong slår snart för dörren. Jag har inget yrkande till förmån för motionen just , men ser del somangeläget atl regering och berörda myndigheter tar fasta på utskottetsrekommendation. STIGOLSSON (s): ser mycket allvarligt på den ökade olycksfallsstatistikensom framförs i motionen beträffande onykterhel på sjön, men vi tror inte på skulle klara av dessa problem genom en skärpt lagstiftning. Vi ärövertygade om att det i första hand handlar om en information i sjövelt påolika nivåer. Det är elt enigt utskott som står bakom betänkandet som jaghänvisar till. Beträffandeekonomin är det väl känt, även för , att del ekonomiska läget ärsådant attjag inte tror regeringen beredd att öka satsningen påsjövelt, även om del skulle vara nödvändigt. På den punkten delar vi ocksåElver uppfaltning. Jag yrkar meddetta bifall till utskottets hemställan. Förbudmot koppling i hyresavtal av hyra av bostad och hyra av bilplats Överiäggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. 1977/78:13 med anledningav motioner om ändring i namnlagen. §6 Förbud mot koppling i hyresavtal av hyra av bostad och hyra av bilplats Föredrogs lagutskottets betänkande 1977/78:14 medanledning av motion om förbud mot koppling i hyresavtal av hyra av bostad ochhyra av bilplats. Idetta betänkande behandlades motionen 1977/78:420 av m. fi. (vpk),vari föreslagits au skulle uttala aU det borde betraktas som obilligtmol hyresgäst som inte hade tillgång lill bil att tvingas hyra bilplats samthos regeringen hemställa om förslag till sådan ändring av hyreslagstiftningenalt bostadshyresgäst ulan bil inte kunde tvingas au hyra bilplals genom kopplatavtal. Utskottet hemställde attriksdagen skulle avslå motionen 1977/78:420. Förbudmot koppling i hyresavtal av hyra av bostad och hyra av bilplats (vpk): Förhyrandel av bilplals är ibland elt villkor i hyresavtalet förbostadslägenhet. ochvänsterpartiet kommunisterna anser alt hyresgäst måste kunna befrias fråntvånget att hyra bilplats, om man inte innehar eller stadigvarande brukar bil.Tvånget all hyra bilplals måste enligt vår mening anses som ett obilligthyresvillkor, och jag har svårt atl förstå dem som inte delar den uppfattningen. Nuär det tyvärr inte lika självklart för alla atl man inte skall kunna tvingahyresgäst att flytta från sin bostad om han inte vill betala för en bilplalssom han varken kan eller vill använda. I den begränsade rättspraxis som finnshar bilplatstvångel inte ansetts som oskäligt, som stridande mot god sed ihyresförhållande eller eljest vara obilligt. De prövningar som har skett visaratl del behövs en ändring av lagstiftningen. F.n. finns det vissa möjligheter för den enskilda hyresgästen alt få sinahyresvillkor prövade, men föratt få en chans atl bli kvitt etl hyresvillkor somi det allmänna medvetandet betraktas som oskäligt måste han vända sig lillhyresnämnd eller bosladsdomstol. finns emellertid ingen som helstgaranti för alt slippa en bestämmelse som det måsle betraktas som en viktig ochbetydelsefull rättvisefråga atl sätta ur kraft. Vimotionärer vänder oss alltså mot alt hyresgäster som inte har bil men ändåtvingas att erlägga hyra för bilplats måste vända sig till någon myndighet föratl över huvud laget kunna få elt sådant villkor prövat. Etl framsteg kannoteras i årets utskottsbetänkande jämfört med då frågan harbehandlats. Utskottet anför inte längre som skäl för alt avstyrka motionen attdet skulle vara svårt att i lagtext närmare precisera vilka förhållanden somskulle kunna leda till ändring eller jämkning av hyresvillkoren. Fortfarandeanför emellertid utskottet att elt genomförande av hyresrättsutredningensförslag skulle kunna ge möjlighet till en lösning av problemet med kopplingsvillkor.Ja, det är möjligt alt den möjligheten kan anses föreligga, men låt mig tilldetta säga alt dels har vi ännu inte sett något regeringsförslag med anledningav utredningen, dels har utredningen inte speciellt behandlat del problem vi nudiskuterar eller lagt något förslag i detta avseende. Hänvisningenlill hyresräiisulredningens delbetänkande och regeringens förslag lill nyhyresförhandlingslag löser inte det problem som det nu handlar om. Här handlardet om att från sida ge en klar mening lill känna i en för tusentalshyresgäster mycket viktig och betydelsefull rättvisefråga. Det handlar om altta bort en diskriminering av hyresgäster som inte har, inte vill ha eller intekan skaffa sig bil. Man måsle enligt vår mening i lagstiftningen ge uttryck föratt villkor om förhyrande är obilligt mol hyresgäst som inte har tillgång tillbil. Detfinns, herr talman, många människor i vårt land som av ekonomiska skäl,hälsoskäl eller andra orsaker inte har möjlighet alt skaffa bil, och det finnsmånga som av miljöskäl eller andra orsaker inte vill göra del. Erfarenheternavisar tyvärr att dessa människor ändå kan tvingas att betala för en bilplats som devarken kan eller vill använda eller också tvingas att flytta från sin bostad.Alldeles bortsett från vilka resultat ett regeringsförslag om nyförhandlingslag kan komma alt få borde nu kunna göra ett uttalandeoch begära förslag om sådana ändringar som vi föreslår i vår motion. Manmåsle också i detta sammanhang beakta atl kopplingsvillkor av det slag som vinu behandlar innebär elt kännbart påslag på många hyresgästersbostadskostnader. Med hänsyn lill den pågående hyresulplundringen och de myckethöga hyror som råder måste det vara angelägel atl varie åtgärd som kanminska boendekostnaderna för vanliga hyresgäster genomförs. Etlställningstagande och ett beslut i enlighet med moiionsförslagel skulle sålundabetyda lägre boendekostnader för många hyresgäster som tvingas att betalaför en nyttighet som de inte kan eller vill använda. Jag yrkarbifall till motion nr 420. Förbudmot koppling i hyresavtal av hyra av bostad och hyra av bilplats I lagutskottets,betänkande nr 14 behandlas en motion om förbud motkoppling i hyresavtal av hyra av bostad och hyra av bilplats. Huvudmotionärenhar här redogjort för sin syn på denna fråga. Fråganär inte ny för utskottet ulan har varit föremål för riksdagensbehandling. Man kan undra i hur slor utsträckning del förekommer en sådankoppling mellan bostad och bilplats som redovisas i motionen. Efter en litenundersökning på olika platser, och då framför allt i västra delarna av landet,blir slutsatsen atl i regel är det så, att bostadsföretagen harparkeringsplatser där de som bor i området får parkera utan kostnad. Även andrasom kommer till området har rätt alt parkera där. Egna parkeringsplatser fördem som bor i området anordnas inte, om man inte så önskar. Den som harönskemål om egen parkeringsplats eller garageplais, ifall garage finns påområdet, kan mot en avgift få hyra sådan plats. Dessa garage- ellerparkeringsplatser har inte någon koppling till bostaden och den hyra manbetalar för denna. Del stora problemet när del gäller parkeringsplatser framförallt i äldre bostadsområden är alt parkeringsplatserna inte räcker föralla dem som har bil och önskar egen parkeringsplats. Ärendenav det slag som det redogörs för i motionen har prövats och kan prövas ihyresnämnd, i bosladsdomstol och i allmän domstol. Det kan för dagen inte pekaspå atl man kommit fram till någon praxis i dessa instanser vad det gällerbedömningen av kopplingsvillkor. Det finns fall i vilka prövning avkopplingsvillkoren har ägt mm. Man kan där finna alt de som har alt pröva dessafrågor om kopplingsvillkor kan komma till samma slutsats, nämligen att kopplingmellan bostad och garageplats.inte var - som det ullrycks - obillig, trots atthyresgästen saknade bil. Andra ärenden kan visa atl dessa instanser har olikauppfattningar om vad som är obilligt. Utskottethar, liksom tidigare, inte biträtt motionen. Som framgår av redogörelsen i betänkandetuttalade utskottet vid föregående års behandling av ärendet att problemet medkopplingsvillkoret i första hand borde lösas genom förhandlingar mellanparterna på hyresmarknaden. Nr 91 rande ett av argumenten för all inte biträda motionen. den utredningeni etl delbetänkande kommit med förslag till en lagfäst Syftet med delbetänkandet är all förstärka hyresgästernas ställning i förhandlingar samt skapa vidgade Förhud mot konn- niöjligheter alt föra frågor vidare till hyresnämnd. Betänkandet, som linQ i hvresnvtal benämns Hyresrätt I, har remissbehandlais. av hvra nv hostad håller man nu på med en lagrådsremiss med utgångspunkt i betänkandet och ochhyra av bilplats remissvaren. Enligtvad ulskottet inhämtat kommer regeringen att framlägga enproposition för med förslag till ny hyresförhandlingslag medhyresrättskommiiténs delbetänkande som grund. De frågor som tagits upp imotionen kan komma att beröras i propositionen. Utskollel vill inte föregriparegeringens ställningstagande utan hemställeratt motionen avstyrks. Jag ber att med det anförda få yrka bifall lill lagutskottetshemställan i dess betänkande nr 14. TORECLAESON (vpk): Det var intressanl att höra som talesman för utskottetsäga atl det på olika platser giorts undersökningar, som då skulle visa aU delinte är något större problem. Kanske hade del varit värdefullt om det iutskoitsbetänkandet redovisats en sådan undersökning och om det också gettsmöjlighet för motionärerna att ta del av materialet. Imotsats till harjag arbetat praktiskt med dehär frågorna. följer jag utvecklingen på bl. a. det här området.Tvärtemot villjag hävda att det här är etl mycket stort problemför väldigt många hyresgäster. Det finns alltså, enligt min uppfattning, allanledning för att göra elt uttalande om att del måste betraktas somobilligt att tvinga folk att hyra bilplats på del sätt som kan ske. Om maninte kan betala bilplats kan man alltså tvingas alt flytta från bostaden. Jagdelar således inte eller ulskottets uppfattning atl det storaproblemet skulle vara atl parkeringsplatserna inte räcker till. Min erfarenhetsäger mig någonting helt annat. sade vidare, och del slår också i betänkandet, att det skett vissa prövningar men atl del inte går att tala om praxis på området. Inledningsvis försökte jag säga detsamma när jag använde uttrycket "en mycket begränsad praxis". Det måste ändå ha en viss betydelse alt i defall då möjligheten atl bli fri från skyldighet alt hyra bilplats prövats - när maninte vill eller kan skaffa sig bil - har utslagen inneburit att man blivit tvungenatt hyra bilplats för alt fö ha kvar sin bostad. Kraven på atl slippa etl sådant här villkor har alltså inte bifallits. Anledningen till atl vi återkommit med en motion ärjust detta och de erfarenheter som hyresgäströrelsen som sådan har då det gäller möjligheten att genom förhandlingar med de privata fastighetsägarna komma till rätla med problemet. Motionen är alltså 138 fortfarande aktuell, eftersom det här är elt såslort problem för många Jag skulleönska atl utskottets ledamöter fick tillfälle atl på samma sätt som jag få ta emotbrev från och besök av bl. a. en hel del pensionärer, som påtvingats den härklausulen för att de skall få bo i det område där de gärna vill bo. Att vissaav dessa pensionärer får kostnaden betald genom bostadstillägg förändrar intesjälva sakförhållandet, den grundläggande orättvisan med en sådan härbestämmelse. Defrågor som tagits upp kan, säger - och jag skall sluta med det -komma att behandlas i den proposition angående ny förhandlingslag somregeringen skall lägga fram. Ja, men det säger ju inte att de kommeraitbehandlas konkret, och jag vill upprepa vad jag sade inledningsvis, nämligenatt det inte finns någonting i hyresräiisulredningens betänkande som tyder påalt man kommer atl konkret ta upp etl sådant här förslag. Det finns helleringenting i regeringens lagrådsremiss beträffande ny hyresförhandlingslag somtyder på att man tänker ta upp detta problem. Jagtycker att det är lilet underligt att så många av ledamöter närdenna fråga har behandlats varit med om alt avslå det aktuellamotionskravet. Jag vet atl vårt förslag är väl underbyggt i hyresgäströrelsen,och en del arbetarkommuner har uttalat sig i samma riktning. I folkrörelsernaöver huvud tagel och inom vad man kallar den allmänna opinionen har manreagerat mycket starkt mot det som betraktas som en stor orättvisa mothyresgästerna. Förbudmol koppling i hyresavtal av hyra av bostad och hyra av bilplats OWEANDRÉASSON (s): Jag är väl medveten om att arbetar praktiskt med sådanahär frågor och känner till dem. Men vad jag sade i mitt inlägg var attjag hadegjort en undersökning i de västra delarna av , där jag är bosatt, och dåkommit fram till resultatet att det inte förekom kopplingsavtal i någon störreomfattning där. Det var därför jag drog den slutsats som jag redovisade i mittanförande. Det är riktigt alt vi inte vet vad som kommer att slå i regeringensaviserade proposition, men det finns ju möjlighet för och hanspartivänner att än en gång motionera i denna fråga, om de inte skulle vara tillfreds med del som föreslås i propositionen. TORECLAESON (vpk): Självfallet kommer vi från vpk atl återkomma i denna fråga, men att motioneraärju inget självändamål. Det vore bättre om nu uttalade sig på sättsom vi har föreslagit och hemställde hos regeringen om elt lagförslag för alttäppa till luckan i lagen, så atl vi kan avskaffa den nuvarande orättvisan. Överiäggningen varhärmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 420 av ToreClaeson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposiiion: Densom vill att kammaren bifaller lagutskottets hemställan i belänkandet nr 14 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 420 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då ToreClaeson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: §7 Föredrogs socialutskottets betänkande 1977/78:23 med anledning avpropositionen 1977/78:101 med förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /78 såvitt avser socialdepartementetsverksamhetsområde jämte motion. Regeringenhade i propositionen 1977/78:101 under punkten IV:3 (s. 10) föreslagitriksdagen atl lill Statens bosätlningslånefond på tilläggsbudget II lillstatsbudgeten för /78 anvisa ett investeringsanslag av 20 000000kr. Idetta sammanhang hade behandlats motionen 1977/78:331 av OlofPalme m. fl. (s),vari hemställts att till Statens bosättningslånefond påtilläggsbudget II lill statsbudgeten för /78 anvisadeetl i förhållande till regeringens förslag med . attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motionen1977/78:331 till Statens bosättningslånefond på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /78 anvisade ett investeringsanslag av 20 000OCX) kr. Reservationhade avgivits av , , , ,och (samtliga s) som ansett atl utskottet bonhemställa attriksdagen med anledning av regeringens förslag och med bifall lill motionen1977/78:331 till Statens bosätlningslånefond på tilläggsbudget 11 tillstatsbudgeten för /78 anvisade ett invesleringsanslag av . IRISMÅRTENSSON (s): föreslår i betänkande nr 23 delvis nya regler förverksamheten med de statliga bosältningslånen. Men vi är inte eniga, ochföljdriktigt har de socialdemokratiska ledamöterna reserverat sig lill förmånför förslaget i den av socialdemokraterna lagda motionen. Närman läser tidigare betänkanden ser man all det i mångt och mycket finns enenighet. Men när det gäller socialutskoltels betänkande nr 23 kan jag bara sägaatl vi inte är så värst överens. Deförbättrade regler för bosätlningslån som den socialdemokratiska regeringenföreslog och som tillämpades från syftade lill att bereda ökatutrymme för sociala hänsynstaganden. I detta inrymdes ensamstående handikappadeutan barn och utländska medborgare. Lånets maximibelopp höjdes från 7 000 kr.till IO . Antalet beviljade lån ökade under det första budgetåret medöver 70 96, eller från 7 000 till 12 000, alltså en ökning med 5 000 lån . Nuvill man från borgeriigi håll riva upp reformen och försämra bådelånemöjligheterna och villkoren. Med oförändrat genomsnittsbelopp och drygt 8000 lån, som det föreslagna anslagsbeloppet medger, hamnar vi på en nivå somnärmar sig lägel före reformens genomförande. Menensak vill man höja - räntan - och del kraftigt, från 8 1/4 96, statensnormalränta, till . Här slår den borgerliga majoriteten hårt mot denunga generationen. Jag tror inte att utskotlsmajoriteten riktigt satt sig in ihur situationen kommer atl utveckla sig när de unga vill sätta bo och utrustabostaden på elt bra sätt men inte har ekonomiska möjligheter lill det. Möjligenkan de ursäktas, för del är säkert utskoitsmajoriietensledamöter befann sig i den här situationen, och de ekonomiska bekymren bleknar.De ungdomar som har svårt att få arbete, de som bäst behöver stöd, fårgenom den borgerliga regeringens förslag vänta eller blir kanske heltutan lån. Även de handikappade drabbas. I propositionen 1977/78:100,bil. 8 s. 243, kan man läsa följande: "Devidgade lånemöjligheterna har medfört atl utlåningen från fonden ökal på ettoförutsett sätt." Är inte del ett bevis på att bosättningslånen funnit denform som passar de sämst ställda grupperna i samhället, de som verkligenbehöver nämnda lån? Man säger vidare i propositionen atl bosättningslånenframför allt skall "ge hjälp med bosättningen åt unga människor medbegränsade inkomster och därmed begränsade kreditmöjligheter pä den öppnamarknaden", med dessa hänsynstaganden föreslår man sedan en höjning avräntan, som jag sagt, från 8 1/4 96 till 12 9f;. Regeringenvisar förmynderskap genom att inte gå med på riksbanksfullmäktigesframställning att sänka kravet från sex till tre månaders gemensamkyrkobokföring. Tre månaders sammanboende med samma adress måste varatillräcklig tid för att beräuiga till bosättningslån. Enfråga, inte oviktig i detta sammanhang, är att vi har en sjunkandefödelsestatistik. Det läggs etl ansvar på oss att analysera och övervägakonsekvenserna av den ulveckling som kan skönjas på befolkningsområdet. beredda att acceptera konsekvenserna av den nuvarande situationenpå befolkningsområdet, eller vill vi styra utvecklingen hän mot en annanframtid? För att hjälpa ungdomarna till familjebildning måsle samhället alltsåpå bred front förbättra ungdomens situation. Det är samhällets skyldighet atthjälpa den som vill sätta bo och ge sina barn elt hem med god standard.Utskottsmajorilelen undergräver med sitt förslag denna rättighet, och även pådetta område drabbar regeringens politik de sämst ställda grupperna isamhället. Medhänvisning lill vad jag här sagt ber jag, herr talman, alt få yrka bifall tillden med anledning av betänkandet framlagda reservationen. Jag är ledsen, men jag har lilet svårt att följa oppositionenstankegångar i den här frågan. Försthar vi nu under en längre lid - i stort sett ända sedan den förra budgetenlades fram av regeringen - fått höra att vi har ett för slort budgetunderskottoch att budgeten måste stramas åt någonstans, där regeringen anklagas för altinte ha det politiska modet att säga nej till sådant som oppositionen ansettmindre angeläget. Men så finner vi här alt regeringen föreslår en vissåtstramning när det gäller bosättningslånen. Då protesterar socialdemokraternai högan sky. De talar om social nedrustning och säger att åtstramningen slårhårt mot den unga generationen. Vadär det då för försämringar som regeringen har genomfört? Jo, den har sänkt inkomstgränsenför dem som får bosältningslån från . Del är alltsåde som tjänar . som inte längre får de fördelaktiga lånen. kan väl inte gärna vara de som avses med uttrycket "de sämst ställda isamhället" och som skall vara så hårt drabbade av delta? Vidare harregeringen höjt räntan, så alt den är särskilt förmånlig, utanungefär en normal bankränta, vilket betyder en ränteskillnad på inte fullt 496. Det finns också en viss risk för att dessa ungdomar får vänta några månaderinnan de får sitt bosättningslån och sedan får de kanske låna någol mindre än10 . i fortsättningen - kanske . eller någonting sådant. Om dedessutom inte har varit kyrkobokförda tillsammans i den nya bostaden i mer , måste de vänta på bosättningslånet tills de har varitkyrkobokförda på den nya bostadsadressen . Ärnu detla någonting som drabbar de svagast ställda i samhället? Nej, somutskottet visar i sitt betänkande innebär sänkningen av inkomslgränsen till . atl i slort sett hälften av ansökningarna, eller i varie fall 40 96,försvinner. Redan där har alltså en stor del av de sökande klarats av. Sedankan man fråga sig vad den räntehöjningen innebär. Låt oss räkna med 4 96, ochsäg att ungdomarna får låna . Det betyder då en höjning med . omåret, men eftersom räntan är avdragsgill, blirdet alltså . mer ,eller en dryg tia mer , som de då betalar för alt få chansen atl köpasig ett fullständigt möblemang. Del är väl inte orimligt, och det är välingenting som man kalla för en social nedmstning! Föratt sammanfatta effekten av de ändringar som vidtagits kanjag säga all denuvarande villkoren i slort sett - och det framgick också av Mårtenssonsanförande - är förmånligare än vad villkoren var , så detkan inte vara någon enorm standardsänkning som drabbar de unga som sätter bonu. hörde vi aldrig talas om aU det skulle vara några oerhört stora felpå bosältningslånen, även om sedan vissa förbättringar har genomforts. Närdet gäller kravet på dem som inte är gifta med varandra att de skall ha varitkyrkobokförda på samma adress i stället för , somsocialdemokraterna vill, undrar jag om det verkligen är så hemskt för ungamänniskor som fiyllar ihop alt behöva vänta med att köpa sig ettkomplett möblemang. Är det någon oerhörd social katastrof? Ja, om del är det,har de ju möjligheten att skaffa sig ett gemensamt hyreskontrakt; i så fall fårde låna och behöver inte vänta.