prot · G10970 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag kan inle erinra mig atl Jag behövtfiäta in mina ben med andra trafikanters. BERTILMÅBRINK (vpk): Det är riktigt, , att standarden på de nya vagnarna inteär sämre än på de nuvarande. Men del är väl ingen ursäkt! De nuvarandemotorvagnarna byggdes . De som byggs i skallanvändas . Hert och alla andra politiker talar omatl salsa på den kollekliva trafiken, alt göra standarden så hög att det blirmera attraktivt för människor att åka kollektivt. Om man menar allvar med delborde man nu leva upp till detta och se till att ge vagnarna en god standardnär man producerar nya motorvagnar. Ettfaktum är att dessa vagnar som skall sättas in i trafik i Norriand -ochde skall enligt vad Jag kan förstå vara de enda trafikmedlen där - är så snålttilltagna alt passagerama flr sitta med knäna mol varandra. Är det godstandard? Vem vill åka på del sättet ? Jag vidhåller därför att SJ medvetet bedriver enpolitik som gör del svårare atl öka resandeunderiaget. Jag kan inle dra någonannan slutsats, hert . Jag tycker inte att det är upprörande att påstådet; jag står fast vid del påståendet så länge man inle förbättrarutrymmesslandarden i de vagnar som håller på att tillverkas, så länge maninte lever upp till talet om att göra den kollektiva trafiken mera attraktivför fler människor. Standarden på de nya motorvagnarna är i alla möjliga avseenden myckethögre än i de nuvarande motorvagnarna. Vad jag talade om varutrymmesslandarden, avståndet mellan sätena, som är delsamma som i de nuvarandemotorvägnarna. Jag har lång och stor erfarenhet av atl åka i dem, och jag haraldrig funnil utrymmesslandarden för dålig. Jag vet Nr 70 intehur har åkt i de nuvarande motorväg- Torsdagenden (vpk): Jag har åktmånga gånger i de nuvarande motorvagnarna. Detenda som är positivt när del gäller utrymmesslandarden i de motorvagnar som nuhåller på att tillverkas i är att de har rätt breda gångar. Och varförhar de det, ? Jo, därför alt dessa motorvägnar är konstmeradeungefär som pendeltågen här i . Jag vill alltså påstå atldetta är en pendel tågs vagn. Och den skall man sätta in uppe i Norriand ochtvinga människor att åka i! Det är del enda som standardmässigt ärbättre i de nya vagnama än i dem som går. Det är ett faktum, . Omvården av Linnéanska minnesmärken i Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Om vården avLinnéanska minnesmärken i erhöll ordet för alt besvara Hans Alséns{s) den 17 januarianmälda fråga, 1977/78:255, och anförde: har frågat vilka ålgärder Jag är beredd all vidta för all påkort och lång sikt skapa tillfredsställande förhållanden vid de Linnéanskaminnesmärkena i . Jagär tacksam över att fl elt tillfälle att redovisa min inställning i den härfrågan även om jag har en del invändningar atl göra mot Hans AIsénsproblembeskrivning. Underhållet av minnesmärken är inte så eftersatt somHans Alsén påslår. har på ell tillfredsställande sätt sköttvården av de kulturhistoriskt värdefulla byggnader som är berörda. Däremot hardet bmstit i fråga om vården av trädgårdsanläggningar och inventarier. En delav förklaringen till de problem som uppstått kan ligga i det delade och oklaraansvaret för driften. Kungl.MaJ:t gav universilelskanslersämbelei (UKÄ) i uppdrag alt överväga denframtida inriktningen av de botaniska irädgårdama vid universiteten i . utvidgades uppdraget till alt omfatta även iUppsala och . överlämnade UKÄ sitt förslag medanledning av uppdraget. I fråga om minnesmärkena i föreslog UKÄ att deskulle knytas till som en samlad enhet. Eftersom statenskostnader för trädgårdarna är högre än vad som kan anses vara motiverat utifrånforskningens och högskoleutbildningens behov föreslog UKÄ också en deladfinansiering av verksamheten. UKÄ ansåg därför atl regeringen borde uppdra åtstatens förhandlingsnämnd alt träffa avtal i frågan med berördaprimärkommuner. UKÄ:s förslag bereds inom . Jag har ännu inte tagitslutlig ställning lill förslaget och kan därför inle Torsdagenden 2 febmari 1978 Omvården av Linnéanska minnesmärken i redovisa några detaljer,men jag kan försäkra alt jag arbetar för en tillfredsställande långsiktiglösning av förvaltningsfrågorna. HANS (): Jag vill gärnatacka utbildningsministern för elt i grundtonen positivt svar. Fårjag parentetiskt säga, hert talman, atl på väg in i kammaren nåddes jag av delglädjande budet alt en får Jag säga stor svensk - -har tagitledningen i . Det gläder oss givelvis. Just nu skall vi helt kortsyssla med en annan stor svensk vars insalser har gjorts inom en helt annandisciplin och för åtskillig tid sedan - harju varil borta i 200år. Heltnaluriigl finns det efter en så stor vetenskapsman ett antal minnesmärken.Några av stor betydelse finns i . Som kommunalman harjag vid olikatillfällen arbetat med de problem som är förknippade med all vårda och hålla islånd men framför allt alt hålla öppna för allmänheten de minnesmärken somfinns efter . Jag anser emellertid att detla inte är en specifiktkommunal fråga, även om del givelvis finns ett betydande kommunalt intresse förden, utan snarare en riksangelägenhet. Den är tacklad på del lokala planetgenom kommunens olika organ som haft kontakt med olika statliga myndigheter,med och med som har bedrivit en förtjänstfullverksamhet. Vi har kunnat konstalera att någon tillfredsställandelösning på de organisatoriska och ekonomiska frågorna inte har kunnatåstadkommas. SomJag ser del är problemen i huvudsak två. Del ena är del ekonomiska problem somflera av dessa institutioner har, framför allt kanske därSvenska Linnésällskapel har gjort ett mycket förtjänstfullt arbele.Där orkar man inle längre med all göra de idéburna insatserna. Anslagen tillsällskapet är för små och personalen mäklar inte längre klara arbetet på etttillfredsställande sätt med de resurser som står till buds. Det finnssjälvfallet ekonomiska problem även på och i Linnéanum iBotaniska trädgården. Menjag tror att del väsenlliga problemet är organisatoriskt. Frågan gällerhurhuvudmannaskapetlillfredsslällandeskall kunna ordnas. Som Jag ser det måstestaten la ett övergripande och mer direkt ansvar än . Jag uppfattarslalsrådels svar så all han från sin position i departementet är beredd ta eltsamlat grepp. Jag tror att del är värdefullt om slalsmaklema kan lösa fråganså, att Linnésällskapel blir kvar i bilden och kan utöva sin viktiga verksamheti gott samförstånd med kommunen och i god ekonomiska organisatorisk ordning.Jag tror alltså att det finns lösningar, men det behövs ett samlat grepp. Jagutläser alltså ur utbildningsministerns svar en positiv vilja att åstadkommaell sådant. Jagber atl i en replik fl återkomma lill några av de brister som Jag alltså anserfinns. Liksom är jag glad för aU del går fort utför för Stenmark.Del bör dock inle gälla . Detär väl så att det finns två tänkbara organisatoriska lösningar när det gällerbevarandet av de Linnéanska minnesmärkena. Den ena är alt man uppdrar åtuniversitetet i , dvs. högskolestyrelsen, atl ha huvudansvaret förförvaltningen. Den andra är alt man inrättar en speciell Linnéslif-lelse, sompå motsvarande sätt flr ell totalansvar. Jaghar i svaret antytt att jag betraktar det som otillfredsställande att det rideroklarhet om ansvarsförhållandena när del gäller dessa minnesmärken. Enligl minmening bör vi så snart som möjligl komma lill eu ställningstagande så alt denupprustning på vissa punkter som är nödvändig snabbt kan komma lill stånd. Omvården av Linnéanska minnesmärken i HANS (): Jag har anledning atl återigen tacka utbildningsministern för att handokumenterar vilja till handling och äger kännedom om problemen. All hanemellertid i sitt svar till mig gör invändningar mot mina beskrivningar avproblemen tyder på att han kanske inte i alla avseenden är tillräckligtunderrättad. Jagtror att det är riktigt atl Linnéanum, som har ansvar för,vad del gäller själva huset är tillfredsställande underhållet. Men det kan juinte bedrivas någon som helst verksamhel i anläggningen. Somjag ser det är detganska otillfredsställande att detta hus, som invigdes vid 100-årsminnet avLinnés bortgång och som är byggt för atl vara ell levande museum, ärfyllt av packlårar och atl ingen människa har möjlighet atl ta del av den urskilda synpunkter myckel intressanta samling som där finns. LinnésHammarby är i hög grad ett levande minnesmärke. I trädgården där finns de raraväxter som på elt speciellt sätt arbetade med och som dagens människor iökad grad intresserar sig för. Hit kommer många turister från när och fiärran -"när och fjärran" är faktiskt en riklig beskrivning i dettasammanhang. Om gör förste antikvarien påriksantikvarieämbetet följande uttalande i av : "Situationennär del gäller Hammarby är den alt man tvingades föra bort så gott somalla textilier och böcker som varit i familjen ägo. Dels på grund avangrepp från skadedjur, dels för alt man inte ansåg alt de gamla föremålenskulle orka med den kalla och fuktiga luften i byggnadema som står oeldade påvinlem." Jagtycker alt det belyser problemet. De åtgärder som här skall vidtas utöver deorganisatoriska förändringarna måste kosta en del pengar. Jag anser atl delsvenska samhället inle har råd alt underiåta atl hålla de här minnesmärkenaintakta, dels som en gärd av tacksamhet mot , dels för alt ge dagens ochmorgondagens människor en möjlighet atl ta del av samlingarna och de levandemiljöerna. Omen idrottshall för gymnasliklä-rarulbildningen i På de fl minuter som stod till mitt förfogande hade jag inle möjlighetalt redogöra för det skick som byggnader, inventarier och trädgårdar befinnersig i. Jag kan väl ändå fl erkänna att jag blev ganska förskräckt över en deldetaljer som redovisades för mig. När vi nu fått uppmärksamheten riktad påförhållandena skall vi snabbt ta itu med problemen. HANS (): Jag är tacksamför detta. Jag vill inte hegära någon konkretisering avutbildningsministern -jag respekterar att han behöver på sig för attkunna redovisa konkret hur han tänker angripa problemen. I den fyrpartimolionsom väckts sedan jag riktade min fråga till utbildningsministern föreslås bl.a. att regeringen skall anslå medel för atl rädda Hammarby och allregeringen skall medverka till att fl till stånd en Linnéstiflelse för den långsikligavården av Linnéminnena. Jag hoppas alt detta förslag skall finnas med i bildennär regeringen griper sig an arbetet med alt lösa dessa problem, som vitydligen är rörande överens om måste fl en tillfredsställande lösning. Jag lackar än en gång statsrådet. Överläggningen var härmedslutad. §8Om en idrottshall för gymnastiklärarutbildningen i Utbildningsministern erhöll ordetföratt besvara () anmälda fråga, 1977/78:259,och anförde: har frågat mig när regeringen tänker vidta ålgärder föratl tillgodose gymnaslikläramtbildningens behov av idrottshall. Idrottshallenvid gymnastik- och i är ell av de fyrabyggnadsobjekl inom verksamhetsområde som avregeringen i samband med proposilionen 1976/77:150 föreslogs bli senarelagda pågrund av det ansträngda budgetlägel. Idrottshallen borde enligt riksdagensuppfattning ges förtur i förhållande lill de övriga objekten, och byggstart förhallen borde om möjligl ske enligt de urspmngliga planerna, dvs. Idet beredningsarbete som bedrivs inom i dessa frågor haridrottshallen vid gymnastik- och högsta prioritet. Jag räknarmed att kunna återkomma lill regeringen i ärendet i sådan lid alt byggstartskall kunna ske . Jag lackar utbildningsministern för svaret på min fråga. Länge nog harman från gymnastik- och sida väntat på atl planerna för nyaidroltshallslokaler skulle la form. Vid skolan utbildas gymnastiklärare och ien alternativ studiegång idrottslärare. Föralt gymnastikämnet i skolorna skall kunna utvecklas så atl skolbarnen och ävenvuxna tränas på rätt sätt måste vi i någonslans ha möjlighet atlgenomföra väl kontrollerade melodstudier. Den planerade idrottshallen avses kunnaanvändas också till detla ändamål och kommer all ulmstas med bl. a.kvalificerad biomekanisk utrustning för detaljstudium av t. ex. olika element irörelseinlärningen. I undervisningen saknas nu helt möjligheter att görajämförelser av olika tekniker. Det gör atl eleverna kan fl enbart teoretiskakunskaper om hur t. ex. en enkel rörelseanalys skall ulföras. Detär också anmärkningsvärt att i så länge harsaknat idrottshall. Inle minst del metodiska utvecklingsarbetet kräver också pådenna sektor tillräckligt antal ändamålsenligt utrustade lokaler vid deninstitution som är idégivande och vägledande inom det idroltsmetodiska området.De lokalförhållanden som det provisoriska barta-cudatältel kunnat erbjuda harvarit renl otillständiga. Del är därför högl på liden all den planeradebyggnationen av idrottshall så långt möjligt påskyndas. Nuhar utbildningsministern lämnat besked om en pågående planering, som skulleleda lill byggstart . Det innebär en senareläggning avbyggnadsplanerna på i förhållande till tidigare planer. Delär naturligtvis viktigt att ytteriigare senareläggning inle behöver riskeras,då ju situationen på gymnastik- och är prekär. Delursprungliga förslaget från GIH omfattade två idrottshallar. Sedan kommunenavslagit en begäran om bidrag till driften av dessa hallar, bantades emellertidförslaget ned till att omfatta endast en hall. Bakom della låg en bedömningfrån regeringen av att verksamheten vid gymnastik- och inlekrävde två hallar. Fömyadframställning från GIH om ytterligare en hall har dock inkommit. Jag skullevilja fråga utbildningsministern: del fortfarande hopp om alt GIH skullekunna fl två idrottshallar eller är den tanken hell avsågad? Omen idrottshall för gymnasliklä-rarutbildningen i Sanningen atl säga harjag inget svar all ge på den frågan, för Jag harännu inle fltt kännedom om att en sådan framställning har gjorts. Denhittillsvarande planeringen har ju byggt på tanken att en hall skulle byggas. Visseriigensäger man alt så länge del finns liv finns del hopp, men jag är tveksam om detgår alt så här utvidga planerna till att omfatta två hallar.Självfallet skall vi dock pröva också den frågan. 2 protokoll 1977/78:70-71 Omåtgärder för att FN skall uppmärksamma förhållandena i Cambodja Jag är lacksam om så blir fallet. Enligt de uppgifter jag har inhämtatgenom upplysningstjänsl skulle del ännu inte ha tagits ställningtill den skrivelse som har kommit in från GIH. Föreligger fortfarande densituationen atl man ännu inte har tagit ställning, är alltså inte hoppet hellute, så långt jag kan förslå. Överiäggningenvar härmed slutad. §9 Om åtgärder att FN skall uppmärksamma förhållandena i Cambodja Utrikesministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1977/78:261, ochanförde: har frågat mig vilka åtgärder Jag avser vidta i FNför atl det internationella samfundet skall uppmärksamma vad som sker iCambodja. Somjag har sagl i tidigare sammanhang - senast här i -vet vi inte hur många personer som kan ha omkommit i I975-I977 tillföljd av Ivångsutrymning av städer, politiska utrensningar samt svält ochsjukdomar. Uppskattningar på gmndval av flyktingberättelser har varierat frånöver miljonen omkomna lill några hundra tusen. Säkert är atl många människorlidit svårt i i samband med de stora olyckor som drabbat detta folkunder 1970-lalel. Ingenting, inte heller de förhållanden som ledde fram tillmaktskiftet 1975, kan enligt den uppfattning urskulda deavrättningar på politiska grunder som uppenbarligen förekommit i . FNhar en särskild kommission för mänskliga rättigheter, vilken sammanträder iGeneve och i vilken är medlem. Frågan om kränkningar avmänskliga rättigheter i kommer upp vid detla sammanträde. Sverigekommer därvid all verka för en undersökning av vad som verkligen skett iKampuchea. Erfarenhetsmässigt vet vi atl del ofta är svårt alti FN fl nödvändig majoritet för förslag som gäller undersökningar av påståddabrott mol de mänskliga rättigheterna i enskilda länder. Det är väsentligt allsådana frågor tas upp lill debatt. Väridsopinionen måste vara vaksam inför deuppgifter som förekommer om grova övergrepp mot människor i olika delar avvärlden. Från svensk sida kommer vi all fortsätta atl aktivt arbeta i detlasyfte. Jag lackar utrikesministern för svaret på min fråga och ser del sommycket positivt. Jag tar svaret som ett löfte om atl i FN kommer attverka för atl den ohyggliga tragedi som utspelals i Cambodja uppmärksammas ochleder till åtgärder. Det är all djupt beklaga och ägnat all stämma lilleftertanke alt folkmorden i Cambodja, som anses ha medfört all var sjunde medborgare dödatseller på annat säU omkommit hiuills inle föranleU några diskussioner i FN. Ävenom landet varit krigsdrabbat och är inblandat i stridigheter flrdetta inte överskyla de övergrepp mol befolkningen som sker. Vårtland har här eU särskilt ansvar. räknas som ett av de länder därhävdandel av respekten för de mänskliga rätiighelerna är ett grundelement idemokratin och i utrikespolitiken. Vi har alltsedan dagar hystell stort intresse för vad som sker i denna del av väriden. Vår störstabiståndssatsning genom tiderna är ägnad , och med som har godakontakter med Cambodja är elt biståndssamarbete på väg att byggas upp. Detfaktum att så många av dem som i och i denna kammare tidigareintresserade sig för utvecklingen i nu är lysta gör enligl min meningregeringens ansvar än stöue. Jag ber än en gång aU fltacka ulrikesministem för svaret. Omålgärder för alt FN skall uppmärksamma förhållandena i Cambodja Jag tror vi kan säga aU alla, oavsett vilka åsikter vi har haft iVielnamfrågan och andra hithörande frågor, i hög grad beklagar vad som händer iCambodja och dess närhet f n. Vi är upprörda över de lidanden som människor därfår utstå. Från regeringens sida gör vi allt vad vi kan för att bringa reda idebatten och söka fl så bra fakta som möjligt som underiag för den diskussionsom förs här hemma. Vihar haft förmånen alt kunna sända vår ambassadör i , , som är ackrediterad även i , lill detta land i januari månadtillsammans med och ambassadörer. Under detla besök hade KajBjörk samtal med utrikesminister leng och gjorde studiebesök i på den cambodjanska landsbygden. Somredan framgått av pressen varde utländska observatörernas intryck aU Phnom Penhfortfarande är en i stort sett övergiven stad, och aU landsbygderna alltjämtpräglas av underutveckling. Detmilitära inslaget var mindre påfallande än vid Björks första besök för två årsedan. a. till följd av den begränsade rörelsefrihet som var underlaget förbesöket kunde och hans kolleger inle fastställa huruvida allvariigakränkningar av mänskliga rättigheter även nu förekommer i . Jagläste i går i Vietnambulletinen att , som varil engagerad i dessafrågor, hade skrivit att hon också för sin del skulle önska en större öppenhetfrån egen sida för alt vi skulle få bäure underiag i debatten. Jagtycker detta verifierar vår gemensamma grundläggande inställning aU omKampuchea öppnar sina gränser kan vi på ett bäUre säU hjälpa människorna ochföra diskussioner på ett bälire underlag än hiuills. Jag hoppas all också vårtengagemang i FN skall bidra till en slörre öppenhet. MARGARETHAAF (): Jag tackar för atl utrikesministern här i kammaren velat något redogöraför ambassadör resa. Jag har full förståelse för alt man inte utanvidare kan redogöra för alla de intryck och möten han kan ha haft, men del ärvikligl för den svenska opinionen alt man flr större klarhet i vad som sker iCambodja, och jag lycker att utrikesministern i sitt svar pekat på att Sverigei FN och dess kommission förde mänskliga rättigheterna skall verka föratt manflr en inlernationell undersökning om vad som verkligen sker och skett. Det ärett mycket viktigt steg all vi där kan göra en insats för folkel i Cambodja. Överiäggningenvar härmed slulad. §10 Föredrogs och hänvisades 1977/78:1722till finansutskottet §11 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning 1977/78:125 § 12 Allmänpolitiskdebatt (forts.) Nattens allmänpolitiska debatt slutade med att iSkärstad påstod att vi inom socialdemokratin hade påstått alt pensionernaskulle tas ifrån pensionärerna ifall de borgeriiga partierna skulle vinnavalet. Han sade t. o. m. atl gamla människor kommit till honom med gråten ihalsen och frågat om detta var sant. Skulle en borgeriig regering verkligen taderas pensioner? Naturiiglvissade aldrig någon framträdande socialdemokrat della. Jag lycker det vore bra omSven antingen tar tillbaka sitt påslående eller också lämnar någotbevis på vad han har sagt här. Jagunderstryker all det gäller pensionerna, dvs. folkpensionen och ATP, inlekommunala bostadsbidrag, färdtjänst, hemsamariler, långtidsvård, ålderdomshem,eller liknande. I de senare fallen vet vi redan hur svårt del kanvara atl fl pengarna alt räcka lill. Hur framtiden ser ut i del avseendetillustrerade med all önskvärd tydlighet i siu anförande straxföre. Med regeringens ekonomiska politik kan del bli ytterst besväriigl - ochär ytterst besväriigl! Men det gällde som sagt att la bort folkpensionen ochATP, där bl. a. gamla mamma i debatten fick tjänstgöra somargument mot socialdemokratin. sade i sitt inlägg alt vår debatt här i alltför myckelhandlar om ekonomi. Ja, del är väl naturiigt, eftersom ekonomin är så oerhörtviktig. Om vi skall kunna genomföra en rad angelägna reformer behöver vi enstark ekonomi. Del har vi från vårt parti hävdat ständigt och jämt.Men Jag vill råda all läsa slutorden i i går, som bl. a. handlade om människans villkor och vad som ärvärt att la vara på. Iövrigt kan jag hålla med om atl människan inle lever allenast avbröd. I står det faktiskt "icke allenast". Och i bönen Fadervår slår det: "Vårt dagliga bröd giv oss ." Idetla milt anförande tänker jag uppehålla mig vid ungdomsarbetslösheten. Somutgångspunkt lar jag då del somjag har fltt kännedom om inom den ledningsgmppsom arbetar med narkotikafrlgor. Jag är socialdemokratisk ledamot i denreferensgmpp som finns där. Gruppens sekretariat har rest omkring i landet ochtalat med polis och med företrädare för skola och socialvård, och då har delvarit påfallande att framför allt två krav överallt ställs. Det första är: Geoss socialarbetare som kan arbeta bland knarkama ute på fältet. Och det andraär: Red upp ungdomsarbetslösheten! Det är nära nog hopplöst alt försökarehabilitera narkolikamissbmkare,om vi inte kan ge dem arbete och bostad, sägerman överallt. Somvi vet går mellan 30 000 och 40 000 människor arbetslösa i vårtland. Det är ungefär hälften av samfliga arbetslösa. I hela gruppen arbetslösafinns alltså en mycket stor andel ungdomar. Det är de yngre som drabbashårdast. Dessutom ökar förtidspensioneringen oroväckande och går ner i alltlägre åldrar. Socialdemokratinoch regeringen har lydligen olika synsätt när del gäller hur vi skall kommalill rätta med dessa problem. Vi menar för vår del att man bör arbeta sig urkrisen och då använda selektiva åtgärder. När regeringen exempelvis tar bortarbetsgivaravgiften och sänker skatterna för arbetsgivarna, så menar vi atlman i stället skall ta de pengarna och sälta i gång nya jobb. Det är mycketviktigt alt investera. Och dess bättre har vi en del arbeten som måste göras ivårt land. Vi har exempelvis SI A-reformen framför oss, vi har barn- ochäldreomsorgen som behöver byggas ut. Även bostadsbyggandet behöver öka. Vad vinu skulle behöva - och del är bråttom! - är en snabb genomgång ämbetsverk förämbetsverk, kommun för kommun, landsting för landsting och länsarbetsnämnd se vad som behöver göras och vad som kan sältas i gångmed kort varsel. Vi vet av egen erfarenhet ute i våra valdistrikt alt det finnsåtskilligt med arbeten som behöver och kan komma till utförande. Inormala lägen kan man skjuta upp mycket till morgondagen, men i enlågkonjunktur när människor saknar jobb skall vi naturiiglvis la tillfället i aktoch genomföra sådana arbeten. Arbetslöshetenaren av våra inre fiender. Som alla vet håller vi oss med elt försvar-och Jagkan tillägga elt försvar som är minst sagl improduktivt - men jag är övertygadom atl vid krig utanför våra gränser skulle vi sätta in stora krafter på atlrusta upp det försvaret ytteriigare. Och dåskulle vi också skaffa framekonomiska medel till detla.