prot · G109143 · 1977-12-31 00:00:00 — 62 Det är inte ortsplanen och befolkningsramarna somsådana som för utvecklingen närmare deregionalpoliliska målen. Dei är de konkreta åtgärderna som är avgörande.Planeringsinstrumenten måsle präglas av flexibilitet och möjliggöra enanpassning till den utveckling som pågår. Ett uttryck för en sådan anpassningär, som Torslen Slridsman redan påpekat, beslut . Dåuttalade att nuvarande planeringssystem skall utvärderas och all nyaalternativa system skall prövas. Vidare innebär beslutet att länsstyrelsernaskall göra en fortlöpande uppföljning och utvärdering av länsplaneringen. Länsstyrelsernasredovisning och förslag kommer alt redovisas i den regionalpolitiskaproposition som kan väntas . Vi hörde för en stund sedanindustriministern bekräfta att en sådan pi oposition skall komma. Avsikten äratt regeringen då skall ta ställning till länsstyrelsernas förslag, samtidigtsom man lar ställning till sysselsätiningsutredningens delbetänkandebeträffande den framlida regionalpolitiken. Reservanternahar markerat sin ovilja mot de förändringar som kan väntas med anledning avden pågående översynen. Man anför att principerna för planen och målen fördensamma bör ligga fast. Utskottet kan inte dela detta statiskabetraktelsesätt. Avsikten är atl man under det pågående utvärderingsarbetetskall pröva möjligheten atl ylleriigare förbättra planeringsmetoderna. Därvidbör särskild hänsyn tas lill glesbygdens problem. Tillgängliga resurser fårinte fördelas så all utvecklingen i mindre och medelstora orter hämmas. Närservicefunktioner planeras skall lösningar väljas som åstadkommer en rimligdecenlralisering. Utskottelssynsäll i dessa frågor är direkt förknippade med de uttalanden som utskottetgjorde i samband med behandlingen , varvid uttalades aUregionalpoliliken skall ges en mera decentralislisk inriktning och vara meraåtgärdsinriktad. Mot denna bakgrund bör ortsplanens framtida roll övervägas påsätt som redan uttalat sig för. följande reservation riktar socialdemokraterna kritik mot det gällanderiksdagsbeslutet beträffande befolkningsramarna. Man hävdar all de angivnapreciseringarna skulle innebära att man infört fasta befolkningstal i denregionalpolitiska planeringen. Så är inte fallet. Utskottet markerar därför pånytt i det nu föreliggande betänkandet alt ramarna gäller i sin helhet församtliga län. Anvisningarna, som ligger till grund för planeringen, innebärinte alt systemet med befolkningsramar har övergivits. Beslutet innebär deneftersträvade flexibiliteten, som jag var inne på, inte en låsning av detslag som reservanterna påslår. Jag kan alltså här instämma i vad TorstenSlridsman har anfört. Motbakgrund av vad jag inledningsvis har framhållit vill jag understryka atl manmed en viss åigärd inte kan förutsäga en bestämd befolkningsökning, än mindreöka befolkningen till en viss nivå. Möjligen kan man sammankoppla en konkretåtgärd med etl visst antal nya sysselsättningstillfällen. Det är en lång radolika faktorer som totalt påverkar utvecklingen i samhället -inte enbart deregionalpolitiska åtgärderna. Befolkningsramarna kan vara lämpliga alt ha somriktmärken för handlandet. Om inte annat kan de förhindra all länen var för sigplanerar för en helt orealistisk befolkningsut- Men det är, somjag påpekat, de vidtagna åigärdetna som blir avgörande för utvecklingen. Föralt nå de uppslällda målen för regionalpoliliken erfordras en planering som kanupplevas som effektiv och adekvat för de människor som direkt är berörda av deåtgärder som planeringen syftar till. En av regionalpolitikens storasvårigheier är atl förankra planeringssystemen hos den breda folkopinionen.Mig förefaller del som om många människor belraklar planeringssystemen försysselsällnings- och regionalpoliliken som alllför akademiska och svårgripbara. Äveni detta sammanhang är det förutnämnda principbeslutet, , om enmer ålgärdsriklad och decentralislisk inriktning av regionalpolitiken avmycket stor betydelse. innebär detta all tyngdpunkten förbeslutsfattandet i regionalpolitiska frågor- vilka i första hand påverkarlokala och regionala förhållanden - kommer all förskjutas i riktning mot läns-och kommunnivåerna. Jämsides med en vidgad länsdemokrati innebär dennaulvecklingsprocess atl de regionalpoliliska besluten kommer atl föras närmarede människor som är direkt berörda av besluten. Delbör därför i första hand ankomma på lokala och regionala organ all pröva fråganom insatser av de slag som las upp i de många motioner som behandlas i delföreliggande betänkandet. Redan nu finns möjlighet all redovisa sådana förslaginom ramen för del fortlöpande länsplaneringsarbelel. Dessa möjligheter harvidgats ytterligare genom den uppföljning och utvärdering som beslöti och som industriministern också erinrade om. Utskottetframhåller ånyo all centrala uppgifter beträffande den regionala planeringen,exempelvis ortssyslemets utformning, borde överföras på landstingen. Mot deltauttalande protesterar de socialdemokratiska reservanterna. Socialdemokraternakan inte acceptera en mer aktiv roll för landstingen och de ställningstagandensom ligger bakom sådana ambitioner. De vill inte atl ansvaret för den regionalaplaneringen skall flyttas från den statliga länsstyrelsemyndigheien till defolkvalda landstingen. Enligtutskottels mening skall staten endast ge ramen för själva verksamheten. Detövergripande ansvaret för sysselsättnings- och regionalpolitiken, som EvaWinther redan lalal om, skall självfallet ligga kvar på staten, som fördelarresurser mellan regionerna och även utformar direktiv för användandet i storadrag. Men den praktiska verksamheten skall i ökad utsträckning åstadkommas avlandstings- och primärkommunala organ, enskilda förelag och individer, vilketger ål dem ell större mått av valfrihet och oberoende. Medtiden innebär detta - i takt med länsdemokratins förverkligande som ettdecentraliserat planeringssystem - att de folkvalda landstingen får rätt attformulera målen för regionernas utveckling och atl de på denna grund kanprecisera länsmedborgarnas samlade krav inför statsmakterna. Då kommer att påstatens bord läggas ell program som är väl förankrat hos de medborgare som ärdirekt berörda, och för planernas fullföljande kan medborgarna dessutom utkrävaell direkt politiskt ansvar i och med landstingsmannavalel. Talet om en överkommun,som var inne på och som jag uppfattade atl sig till, är inte enbart en överdrift utan en direkt felaktigbeskrivning av våra förslag i de här sammanhangen. Utskottetframhåller i sitt belänkande alt de frågor som tagits upp kommer altbehandlas i den proposition som aviserats . Då kommer ocksåresultatet av en översyn av formerna för det regionalpolitiska stödet attredovisas. Denna översyn pågår just nu inom sysselsätlningsulredningen.Utredningens delbetänkande om regionalpolitiken men också dess slutbetänkandekommer - bl. a. genom utredningens analyser -förhoppningsvis alt innebära attvi får etl brett underiag för en mer långtgående och allsidig debatt, varvidregionalpolitikens roll i förhållande till närings- ochsysselsättningspolitiken kan belysas. Som industriministern mycket riktigtpåpekade måsle vi sälta in regionalpoliliken i sitt stora sammanhang.Regionalpolitiken får inte bli en företeelse vid sidan av den samladesamhällsplaneringen, ulan måste samordnas med och integreras i denna. vill jag begränsa mina allmänna synpunkter i dessa hänseenden lill altunderstryka viklen av en generellt verkande ekonomisk politik. En allmänsysselsällningsskapande polilik är enligt min mening en grundläggandeförutsättning för att samhället skall kunna åstadkomma en framgångsrikregionalpolitik med bevarande av en socialt styrd marknadsekonomi. Som jag påpekade får vi tillfälle atl återkomma lill dessa frågornär de angivna utredningsresultaten föreligger och propositionen om denframlida regionalpolitiken har lagts. Jag ber med hänvisning till det anfördaoch lill vad utskottet i övrigt har redovisat i sitt omfattande betänkande atlfå yrka bifall till utskottets hemställan på samtliga punkter. () kortgenmäle: Jag vill säga några ord om del resonemang som fördebeträffande befolkningsramarna. Han sade att det inom dessa måsle finnas etlutrymme för förändringar. sådant har vi skapat i olika intervaller genometl högre och ett lägre värde inom ramarna, och vad i delavseendet sade är alldeles riktigt. MenSten sade vidare att man inom den borgeriiga utskottsmajorileten uppfattningen att ramarna skall gälla i sin helhet, och del är ell ganskasensationellt uttalande som framkallar frågan: Varför skrev man dåpå borgeriigl håll in de begränsningar som minskar del här utrymmet inombefolkningsramarna? Är man konsekvent på denna punkt, bör man faktiskt motbakgrund av resonemang rösta på den socialdemokratiskareservationen 4. Då skulle vi få bort de här begränsningarna, och då blir delsom anser att del bör vara, nämligen alt ramarna kommer att gällai sin helhet. 5 protokoll 1977/78:143-144 Nr 143 () kon genmäle: Onsdaeen den '''talman! Jag vill påminna om att vi har godtagit de 17 m' 1978 föreslagnaramarna med de markeringar som gjorts, och det skedde i samband Men vi har sagt att det gäller under R 11t iprkr förutsättning atl man vid planeringen i första hand inriktar sigpå de undre delarna av ramarna. När det gäller Stockholminnebär detta ett instämmande i vad som då kom till uttryck i landstingsplan. Vitalar alltså fortfarande om ramar och en inriktning i första hand - naluriigtvis finns det,, en inriktning i andra och tredje hand Del är alltså frågaom en markering av hur man i första hand skall inrikta BIRGERNILSSON (s) kort genmäle: Men då måsle de praktiska konsekvenserna bli de som vi nämner i vårreservation. Hela utrymmet står inte till förfogande, utan man måste planeraefter mitlvärdet, de undre eller de övre delarna av befolkningsramarna. Avskrivningen tycker jag man kan utläsa att den borgerliga utskottsmajorileteninfört något som kan kallas för fasta befolkningstal. STENSVENSSON (m) kort genmäle: Så är inte fallet, . Det är alltså fråga om markering fören planering i första hand. Ramarna gäller i sin helhet i fråga om deövergripande bestämmelserna för hanteringen av det här planeringsinstrumentet. Sedanvill jag än en gång påpeka för att del är de faktiska åtgärdernasom är avgörande. Vi skall akta oss för alt betona betydelsen av självaplaneringsinstrumentet som sådant. Del borde ha framgått atl det var detta jagåsyftade i mitt anförande. vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat atl han inte ägde rätt tillytterligare replik. FRIDABERGLUND (s): Jag vill börja med atl instämma i det som mina partikamrater sagt, ochjag vill ylleriigare understryka behovet av en expanderande ekonomi för att viskall kunna klara full sysselsättning och regional balans. Iulskottsbelänkandet står bl. a. följande: "Den omständigheten atl de nordliga länens andel av lokaliseringsstödet minskat är inte ett uttryck för lägre ambitioner än lidigare när det gäller industrisatsningar i allmänna stödområdet." Man kan diskutera vilka ambitioner den borgerliga regeringen har haft, men man måste ändå konstatera att den lyckats sprida ut lokaliseringsstödet utanför stödområdet, vilket framgår av tabellen på s. 24 i betänkandet. 66 har här stått och prisat den nyaregionalpolitiken. Resultaten kan avläsasexempelvis i , där arbetslösheten ökade med 20 96 ochberedskapsarbetarna och arbetsmarknadsutbildningen med 40 96. Eftersom den nya regionalpolitiken verkar snabbi kan ökningarnavara betydligt större . Ipropositionen 1976/77:95 beredde industriministern . Åsling riksdagentillfälle all ta del av industriministerns ambitioner. Han framhöll där bl. a.:"I avvaktan på utredningens förslag" - här syftade han påsysselsällningsulredningen - "bör möjligheterna ökas alt lämna lokaliseringsstödpå orter utanför stödområdet med särskilt svårlösta sysselsättningsproblem.Jag avser därför atl tillämpa en ordning, som innebär all regeringen efterframställning av länsstyrelse kan förordna att kommun utanför stödområdet ochgränsområdet lill detta skall ingå i den grå zonen. En sådanordning bör underlätta länsstyrelsernas strävanden atl påverka lokaliseringenav industriinvesteringar till förmån för aktuell ort. Vidare underiältasförelagens planering genom att det i förväg blir känt i vilka kommuner utanförstödområdet och gränsområdet till detta som lokaliseringsstöd kanlämnas." Detta långa citat harjag anfört för att erinra om atl det aren medvetenförslappning av regionalpolitiken. I rapporten forma regional framtid, frånexpertgruppen för regional utredningsverksamhet, ERU, behandlar 13 forskareregionala problem. Professor från framhåller bl.a. att en regionalpolitik med preciserade mål inte kan omspänna hela landet -dåär det inte längre fråga om regionalpolitik utan om allmän stödverksamhet. Låtmig citera professor : "Den alltmer generösa styrningen avlokaliseringsstödet över landet underminerar möjligheterna att lyckas meduppgiften att ändra den regionala balansen." Det finns anledning att frågasig: Vart bär den decentraliserande regionalpolitiken hän? Arbetsmarknadsutskottetsbetänkande nr 23 dokumenterar den borgerliga regeringens misslyckande när detgälleratt trygga sysselsättningen och skapa regional balans. De många motionersom lar upp problemen i olika delar av landet är etl uttryck för den oro ochångest som många människor känner i det borgeriigl slyrdaSverige. Ulskoilsmajoritetenhar i sin beskrivning av regionalpolitikens inriktning och förutsättningarbeskrivit läget fram t. o. m. 1976 men har inte nämnt den drastiska förändringsom skedde exempelvis i . Dengynnsamma utvecklingen första hälft i vårt län berodde främstpå alt betydande investeringar genomfördes inom industrin. Frisläppningen avinvesteringsfonderna och lokaliseringsstödet med fraktstöd gjorde atl drygt 5000 nya arbetstillfällen kom till länet t. o. m. I haren teknisk högskola byggts upp med ungefär 500 anställda. NJA genomförde ibörjan av 1971 olika investeringsprogram. Även gjorde investeringar.Insatser som förläggningen av fredsförbandei till och införandet avett speciellt stöd lill jordbruket i norra liksom åtgärder lill stödför skogsvård och för service lill glesbygden Nr 143 medverkade lill atl det blev en positiv utveckling. O sflappn den påverkadesav denna positiva utveckling och likaså servicesektorn. 17 mai 1978 Representanterför den borgerliga regeringen åker omkring i landet och påstår, socialdemokratiska regeringen hade samlat "alla äggen i en Rpponal utvecklins " tog". 80.Detta påstående är felaktigt. Del var många samverkande faktorer som gjorde kunde hejda utflyttningen från länet och atl sysselsättningsfrekvensenökade. Andelen förvärvsarbetande varlägre än genomsnittet för riket i dess helhet. Det kan vara angeläget allpåminna om att när vi diskuterade regionalpolitiken anförde denborgerliga utskottsmajorileten att lokaliseringsstöd hade gått lill orter, sominte varit i behov av det, underförstått . skriver man: Det minskadestödet är inte uttryck för lägre ambitioner. Var del inte ambitioner det varfråga om 1976? har i dagredogjort för sysselsättningsläget i vårt län 1976. kan hon då försvara deninställning man hade ? Torslen Stridsman, som varulskottels talesman , sade: "Den nya regeringensplaneringsinriktning är mer offensiv än den tidigare regeringens när det gälleratl åstadkomma arbete på de orter där sysselsätl- ningssituationen är somsvårast." TorslenSlridsman, när kommer den offensiva planeringsinriktningen atl ge resultat iNorrbotten? Vilka åtgärder tänker den borgerliga regeringen vidta? Del ärangelägel att få svaren så snabbi som möjligt. Det är bråttom, mycket bråttom.Vi har 17 arbetslösa på varje ledig plats, totalt över 8 500 arbetslösa, drygt11 000 i AMU- och beredskapsarbeten, svårast drabbade är ungdomar,byggnadsarbetare och kvinnor. Vi har fått en utflyttning från länet. Det är altmärka atl företogs 60-65 96 av flyttningarna inom länet.Från årsskiftet 1976-1977 har till följd av del förändrade arbetsmarknadslägetfiyttningsslrömmarna ändrat riktning. 60-65 96 av samtliga förmedlade hänvisastill orter utanför . Bland de I 900 personer som lämnadelänet av arbetsmarknadsskäl har ungefär hälften fått anställning i . borgerliga ledamöter hänger sig ål verklighetsflykt och talar om1960-talets socialdemokratiska uifiyttningspolitik. En viss aggressivitet komockså fram vid utskottsbehandlingen av regionalpoliliken. ärdet hög lid altni försöker se vad som händer omkring er. Ni har den politiska makten. lagi dagens arbelslöshelsproblem och lös dagens sysselsättningsfrågor! Centerpartieti all synnerhet har varit starkt fixerat vid befolkningsramar och befolkningstal. Den borgerliga ulskotlsmajoriletens beslut innebär beträffande befolkningsramarna atl skulle öka sin befolkning med 25 000 till 1985. Del känns angeläget för mig alt poängtera att behovet av sysselsättning i handlar mer om nödvändigheten av utkomstmöjligheter, ekonomisk och social trygghet för länets invånare, än 68 att nå en viss befolkningsutveckling. befolkning utanför denordinarie arbetsmarknaden, och situationen hotar alt förvärras. Detär mot den bakgrunden vi får se den enhälliga skrivelsen från iNorrbotten om att man vill ha ändrade planeringsnivåer, eftersom man inte kanuppfylla statsmakternas beslut. Jag skall sedan gå över lill alt något beröra motionen 608, som ärväckt av socialdemokrater i . Det gäller stöd till upprustning ochuppförande av fritidsstugor i inre stödområdet. 1 inlandskommunernas glesbygderfinns många familjer som' är undersysselsalta och som har en osäker utkomst.Glesbygdsulredningen framhöll att sysselsättningsproblemen iglesbygdsområdena i stor utsträckning torde få lösas genom kombination avsysselsättningar förden enskilde och hans familj. Det är i regel myckel svårlall finna lämpliga sysselsättningsobjekt. Glesbygds-delegationen haraktualiserat stöd lill uthyrningsstugor, och det har vi också framfört i vårmotion. Sedan motionen väcktes har jordbruksministern lagt fram en propositionsom i stora delar överensstämmer med molionsy rkandet, men den omfattar endastdem som sysslar med jordbruk och liknande. Jag beklagar att man har gjort denbegränsningen och inte godtagit glesbygds-delegationens förslag, som i principgällde att alla som bor i inre stödområdet och som är i behov avlillskoitssysselsättning för att trygga sin försörjning skulle bli delaktiga avstödet. Sedanvilljag lämna några kommentarer till motionen 820, som har väckts av osssocialdemokrater från och där vi begärt en speciell arbetsgrupp somskall ta itu med problemaliken i kommun. Kommunen haren bekymmersamsituation. Vallenfall har aviserat att man till 1983 skall avveckla sinverksamhet i kommunen. arbeten inom kommunen har i allt väsentligtburit upp såväl service som övrigt näringsliv, varför verkningarna av en totalavveckling av verksamheten framstår som en katastrof för kommunen. Utskottethänvisar lill Norrboltendelegationenoch förutsätter alt den löser Jokkmokksproblem. har tidigare talat om Norrboltendele-galionen, ombehovet av idéer och om behovet av att många får framföra sina idéer. Men vadsom är problemet är all det kostar pengar all förverkliga idéerna. Jag skullevilja ställa en fråga lill den borgerliga utskottsmajorileten: Vilka medelkommer Norrbotiendelegalionen atl få? Kommer den att få de medel som den harbegärt, t. ex. ca 43 milj. kr. till jord- och skogsbruksål-gärder? Utskottethänvisar också i sin skrivning till alt och fått extra skatieuljämningsbidrag. och , som båda känner lill de geografiska förhållandena och problemen i kommunerna, kanske vill vara snälla och tala om varför denna hänvisning har lämnats. Hur skall Luleås extra skatieuljämningsbidrag kunna lösa problem? Vi minns ju alt när vi diskuterade Luleås problem, så konstaterade vi all redan del skaiteutjämningsbidraget var för snålt tillta get. Herr talman!Avslutningsvis vill jag framhålla att vårt län befinner sig i en Nr 143 utomordentligt allvariig situation. Länets tillstånd är ohållbart urregional- Onsdaeen den politisktperspektiv, med hög arbetslöshet, ökande utflyttning, stagnerande 17 mai 1978 kapitalbildningoch risk för allmänt försämrad levnadsstandard. län äremellertid unikt i så lill vida alt statligt ägda företag ansvarar för Resional iitvprklinp '' '' tredjedelar avindustrisysselsättningen. Samhället kan därför självt med sina företag, ommedel garanteras, se till att full sysselsättning och regional balans kanuppnås. För detta krävs betydande statliga kapilaltill-skotl. länsframtid måste byggas på en vidareutveckling av basindustrierna och en aktivregionalpolitik med selektiva åtgärder. Det finns oro i . Ambitionerna må vara aldrig såhöga, men frågan är: Hur skall ambitionerna kunna förverkligas i en ekonomi därräntorna på statsskulden tenderar all bli den största posten i budgeten? Meddel anförda yrkar jag bifall till de socialdemokratiska motionerna. STENSVENSSON (m) kort genmäle: Efter att ha lyssnat på måste jag ställa frågan: Dennegativa utveckling som kännetecknar många orter i och den orosom många människor känner, har inte den fått atl fundera överom inte socialdemokraterna vid något enda tillfälle under sin regeringstid harmedverkat till svårigheterna? Den beskrivning som många talare föroppositionspartierna redan har givit i debatten är ju en god sammanfattning avresultatet av en socialdemokratisk förvaltning av biandekonomin under . Nubryts den utvecklingen genom den nya regeringens insatser. Vi har fått en nyinriktning av regionalpolitiken - del är den som vi nu diskuterar. Vi har fåttsmåföretagarpakelet. Vi har fåll åtgärder som syftar till sänkning avarbetsgivaravgifter och andra åtgärder för att sänka företagens direktakostnader, utöver alla de kraftfulla åtgärder som har vidtagits för all klarasysselsättningen. Nubörjar, herr lalman, resultaten atl märkas. Har inte registreratalt vi har fått ett sjunkande underskott i bytesbalansen, an prisutvecklingenoch därmed inflationen har dämpats? Regeringen fortsätter, och vi kommer tillhösten att få förslag till nya riktlinjer för näringspolitiken. Del är åtgärdersom hela landet har glädje av. EVAWINTHER (fp) kort genmäle: Jag håller med om atl del är bråttom med atl öka jobbeni , och jag tycker att del är synd att inte socialdemokraterna harlänkl på del litet tidigare. Tänk om vi nu hade haft ett mer differentieratnäringsliv! Tänk om vi nu hade haft en färdig prospekteringsplan överNorrbotten, så atl vi hade kunnat sätta i gång andra brytningar och få jobb istället för dem som försvinner genom alt vi måsle krympa gruvbrytningen! FridaBerglund talade för en speciell arbetsgrupp för kommun 70 som några motionärer hade väckt förslag om. Jag hartidigare i debatten uppfattat altsocialdemokraterna i andra sammanhang inte alls varit intresserade av de härspeciella arbetsgrupperna. Sånågra ord om Norrbottendelegationen och de förslag till åtgärder som den harframfört. Etl av förslagen är inrättande av en formgivningshögskola i -det slår medtaget i årets budgetproposition att man mycket snabbt skall utredamöjligheterna för alt inrätta en sådan. Delegationen har föreslagit altmellanriksvägen skall börja byggas - den är på gång. Ett annatförslag är intensifierad mineralprospeklering - det har givits ett uppdrag där.Delegationen vill också ha ett utbyggt transportstöd - del är någonling somundersöks, och transportstödet utvärderas just . Delegationen har ocksåframfört önskemål om en utbyggnad av metallurgiska forskningsslationen i Luleå- det har satsals pengar för delta. Man har vidare begärt prospekteringsinsatseri och vill ha en plan över vilka industrimineral och fyndigheier somfinns i kommun. Delhar alllid hävdats - och jag tror alt del är på samma sätt nu - att finns delidéer, så finns del också möjligheter att få fram pengar. När det gällerNorrbottendelegationen och dess möjligheler att göra någonting i ,så har vår landshövding hävdat att man från länels sida aldrig har kunnat göraså mycket för glesbygden i Norrbollen som man kan f n. () kortgenmäle: