prot · G10915 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:15 §1 Fyllnadsval till utrikesnämnden Fyllnadsval till riksdagenskrigs-TALMANNEN; Som ny suppleanl i ulrikesnämnden efter Berlil af delegation har moderala samlingsparlieis partigrupp anmäli BerlilLidgard. Fyllnadsval till Talmannen förklarade därefter vald för åierstoden av in- förvalt- nevarande valperiod lill ningsstyrelse suppleanti utrikesnämnden () §2 Fyllnadsval till krigsdelegation TALMANNEN: Som nya ledamöter i krigsdelegationenefter och har moderala samlingspartietspartigrupp anmält och . Talmannen förklarade därefter valda för återstodenav innevarande valperiod till ledamöieri krigsdelegaiion () () §3 Fyllnadsval till förvaltningsstyrelse TALMANNEN: Som ny ledamol i förvaliningsstyrelsenefter Berlil har moderala samlingspartiets partigrupp anmält nuvarandesuppleanten och som ny suppleanl efter Leuchovius AlfWennerfors. partigrupp har till ny suppleanl iförvaltnings-styrelsen efter anmält iHjärlum. Talmannen förklarade därefter valda för återstodenav innevarande valperiod till ledamoti förvaltningsstyrelse () iHjärlum (c) § 4 Fyllnadsval till Fyllnadsval till styrelsen för Stiftelsen TALMANNEN:Som ny fullmäklig i riksgäldskonlorei efter har folkpartietspartigrupp anmält nuvarande suppleanten . Som ny suppleanlefter Bergqvisi har anmälls . Talmannenförklarade därefter valda fr. o. m. för ålersioden av riksdagensinnevarande valperiod lill fullmäktigi riksgäldskonlorei () suppleantför fullmäklig i () § 5 Fyllnadsval till styrelsen för Stiftelsen TALMANNEN: Som ny ledamol i styrelsen förStiftelsen efter har moderalasamlingspartiets partigrupp anmält i och som personligsuppleant för denne förutvarande suppleanten för . Talmannenförklarade därefter nedan angivna personer valda lill ledamol resp. suppleanli slyrelsen för Sliftelsen för ålerslående lid i (m) personlig suppleanl HansNyhage (m) riksdagsman §6 Juslerades prolokollel för den 18 innevarande månad. § 7 Meddelande om arbetet Debordläggningsplena, som i den preliminära lidsplanen uisaiis lill måndagen den7 och , börjar resp. med hänsyn lill all många inierpellaiions- och frågesvar då kommer alllämnas. Tillkammarens ledamöier har utdelats en preliminär ärendeplan för behandling ikammaren av utskollsbetänkanden under liden den 9 november-den 17 december1977. Av denna plan, som bygger på från utskotten inhämtade uppgifter ombordläggning av belänkanden, framgår all den loiala arbeisbelaslningen ikammaren denna hösl blir förhållandevis lilen men alt del inte är möjligt attundvika att ett stort antal tidskrävande ärenden kommer upp lill behandlingförst den 12-den 17 december. Det blir därför ofrånkomligt allanordna ar-beisplenum även , som i den ursprungligalidsplanen betecknais som en eventuell arbetsplenidag. §8 Föredrogs och hänvisades 1977/78:44 tillkonstilutionsuiskoitei 1977/78:45 lillfinansulskoliei 1977/78:49 lillskalleulskollel §9 Föredrogs men bordlades åler kullurulskolieis belänkande 1977/78:1jordbruksulskollels belänkanden /78:3 och 4 näringsulskollels belänkande1977/78:1 arbelsmarknadsulskollets belänkanden /78:1-3 civiluiskolleisbelänkanden /78:1 och 2 OLOFPALME (s): Syfiel med höstens allmänpolitiska debatter bör i princip vara alldiskuiera den regeringsdeklaration som statsministern avger vid riksmötetsöppnande. Då årets regeringsdeklaration endast i myckel ringa grad ger beskedom hur regeringen avser alt forma sin politik för det närmaste årel, kommer jagi detta anförande atl i första hand söka göra en beskrivning av silualionen ivårt land ell år efter regeringsskiflel och av vilken politik socialdemokratinförordar för att nå målen arbele, trygghet och ulveckling. Enbeskrivning av den ekonomiska silualionen i vårt land kan göras mycket enkel.Del räcker att ange några siffror. beräknas den sammanlagda produktioneni vårt land minska med 2 96. Inflaiionen torde bli 14-15 96.Industriinvesteringarna sjunker med inemot 15 96. Underskotten i budgeten ochi våra utlandsbetalningar blir rekordstora. Utlandsupplåningen blir större ännågonsin förr och används bl. a. för att beiala löpande konsumiion. För storalöntagargrupper blir det en kraftig minskning av köpkraften. Det normala lordebli en minskning på mellan . Siffrornaförmedlar bilden av en ekonomi på tillbakagång. Så här dålig har den ekonomiskaulvecklingen inle varit under något fredsår, i varje fall inte sedan vi sisthade en borgerlig regering i . Omman jämför de väldiga löften som de borgerliga partierna slällde ut undervalrörelsen med de faktiska resultaten av den borgerligaregeringens politik, måste domen bli hård över de nuvarande regeringspartierna.Del är fråga om löftenas och politikens trovärdighet i en demokrati. Ändåger de enkla, torra siffrorna inte en rättvisande bild av den oro och otrygghetsom slagit rot hos många människor i det svenska samhället. Låtmig försöka förmedla några bilder ur verkligheten under den borgerligaotrygghetens första år, 1977. Inorra är sysselsättningsproblemen slora. Många människor arbetar ochbor i bruksorter såsom , som är hell beroende av förelag som brottasmed stora svårigheler. De kräver kraftfulla samhällsinsatser och slorakapilallillskolt. I norra ligger också Forsmark. Där finns tvåkärnkraflsaggregat som skall byggas färdiga men som, enligt landelsregeringschef, aldrig får producera någon elektrisk ström. Ytterligare etlaggregat byggs vidare när det gäller innanmätet, dvs. 70 96 av den totalainvesteringen. Men byggnadsarbetet skall avbrytas. Ålskilliga hundrabyggnadsarbetare skall, enligl regeringens uppfattning, avskedas. Många av demhar slagit sig ner i Forsmark och skaffat sig etl egelhem, på en plats där detrivs. Många av dem har under en lång rad av år fått flytta från plats tillplals. De har giorl viktiga insatser för atl bygga ut vårt landsenergiproduklion. Det är ett tåligt folk. Men släller de otåliga frågor. Dekänner sig som brickor i ell taktiskt spel för all dölja det storadaglingandel. Vilka frågor ställer de? Defrågor för det första; Behövs då inle den elektriska strömmen från Forsmark?Och svarel från alla som seriösi sluderar denna fråga blir; Vissl behövs den. Defrågar för del andra: Har vi ell sådani övermått av ekonomiska tillgångar iSverige atl vi kan låta invesieringar på slåoanvända? Del uppenbara svaret är atl det är ell livsvillkor för svensk ekonomii alt varje krona som lagts ned i produktiva investeringar också används. Defrågar för del tredje: Har man så gotl om arbetstillfällen all man med lälthelbereder avskedade som vi en ny anslällning? Svarel är atl arbetslösheten ärbetydligt högre än och atl fler personer än någonsin omfattasav arbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbeten. Defrågar för del fjärde: Varför skall vi sparkas när aggregaten ändå byggsfärdiga i alll, frånsett byggnadsarbetet? Det självklara svaret är: Ni offrassom skådebröd för atl rädda ansiktet på i energipolitiken. Denborgerliga regeringen lalar inle ens med dessa arbetare och tekniker. Destovikligare är all vi socialdemokraler ger ullryck för deras oro och billerhet Och mer än så. Ärinle regeringen medvelen om de slora risker för framliden som vårt Sloraoljeberoende medför? Risker därtill för stora oljeprissiegringar som för ossskulle innebära en myckel svår ekonomisk belastning. Ärinte regeringen medveten om atl en av förklaringarna lill industrins fallandeinvesteringsaktivitet i vårt land är osäkerheten om den framlida energiförsörjningen? Ärinte regeringen medveten om att trovärdigheten i dess maning till löntagarna omåterhållsamhet undergrävs när den redan åsamkar oss slora ekonomiska förlusterinom energipolitiken och dess slörsla parti tycks vara berell all acceplera engigantisk kapitalförstöring? Visocialdemokrater säger enkell: Håll fast vid energipoliliska beslulsom så sent som samlade en myckel bred majoritet i denna riksdag. Del ären konstruktiv energipolitik. Del är en grundval för etl brett samförstånd. Minandra bild från den svenska vardagen hämtar jag från Norrbollen. Det är enlandsdel som ofta befunnit sig i politikens centrum. Den har utgjort en viktiggrundval för vårt lands ekonomiska styrka. Den har brottats med sloraproblem när det gäller sysselsättningen. Vi har sagt: Möt problemen medkraftfulla samhällsinsatser i solidaritetens tecken. är problemen i förmodligen värre . Arbetslösheten ärmyckel hög. Flyttningen från börjar ta fart Malmen, stålet ochskogen har drabbals hårt av den djupa internationella lågkonjunkturen. Deltalas om omfattande avskedanden. Denborgerliga regeringen kan inie lastas för dessa svårigheler i den mån de harsitt ursprung i den internationella krisen. Men i stället för atl vidta snabbaoch aktiva insatser för människorna i åker den enaregeringsmedlemmen efter den andra dit upp och förklarar all norrbottningarnasjälva skall lösa sina problem. Det är inte fel all tillsätta delegationer. Mendet behövs insaiser , praktiska insaiser. En viktig del av förklaringen lilloron och otryggheten uppe i Norrbollen är att människorna inle upplever all denborgerliga regeringen slår på deras sida. Visocialdemokraler har lagt fram en rad förslag som snabbi skulle skapaarbetstillfällen i . Gör lill ettförsökslän för energibesparingar genom isolering av byggnader. Det ger mångaarbetstillfällen och viktiga erfarenheter för framtiden. Satsa påKarlsborgsverken, värna fabriken i . Håll fast vid kulsinterverket iKiruna, bredda malmbasen, förbälira , ge inle upp länken på en ökadstålproduktion i . Trygga energiförsörjningen för de slalliga förelagen iNorrbollen genom att bygga ut ännu en älv, i första hand älv. Därmed kanman också undvika ett ras i sysselsällningen framöver. Denborgerliga regeringen har sagt nej till alla dessa förslag. Den lalar somvanligt om all vi för missnöjespolilik och saknar allernaliv. Är ni medvelna omall della lal klingar väldigt falskt för människorna i Norrbollen som jukänner och drabbas direkl av den borgerliga regeringens passivitet? Dentredje bilden från den svenska vardagen kan ges skarpa konturer medhjälp av en tidningsinsändare. En ensamslående tvåbarns-mamma, lågavlönad,skrev ungefär så här: har jag klarat mig själv. Men efter allaprishöjningar går del inle längre. Jag har fåll gå lill del sociala. Del kännshårt när jag samiidigl ser hur del blir allt fler lyxbålar och lyxvillor i vårtsamhälle. Delvore fel av mig alt säga att den borgerliga regeringen är skuld till allaorättvisor i samhället. Vi socialdemokraler har fört en lång kamp för atlutjämna levnadsvillkoren och skapa ett rättvisare samhälle. Fördelningspolitiken harverkligen stora uppgifter framför sig. Menden borgerliga regeringens tillträde innebar all denna kamp ersattes av enpolitik som skapat ökade klyftor i del svenska samhället. Delär obestridligt de grupper som lever under relativt knappa ekonomiskaomständigheter som hårdast har drabbals av de höjda priserna, den höjda momsen,de höga hyrorna, den minskade köpkraften. De har hårdare än andra blivitutsatta för den slora skinnsvedans lid. Samtidigthar regeringen beviljat beiydande förmåner till grupper som slår den nära. Delgäller prispoliliken, del gäller skattepolitiken, det gäller lättnader somgenomdriviis exklusivt för företagare. Dellahar skapat missnöje i landel. Del beror inle på alt människorna skulle saknaförståelse för behovel av återhållsamhet och stramhet Det beror på en i grundensund oförståelse för dei kloka i all öka klyftorna i en lid som kräversammanhållning och solidaritet Minfjärde bild av den svenska vardagen är på sitt sätt den mörkaste, ty den berörarbelslösheten bland unga människor. Ingenting kan vara värre för ungamänniskor än upplevelsen av alt de inle behövs, alt deras insaiser inte ärönskvärda. Vi kan aldrig komma ifrån del ansvar vi delar för atl de unga skallkunna få arbele. Vihar ålskilliga gånger haft anledning all uttrycka uppskattning över regeringensuttalade ambitioner inom arbetsmarknadspolitiken. Men den ungdomsarbetslöshetvi nu upplever är oacceptabel, och insatserna för att komma till rätta med denär otillräckliga. Vi har begärt atl regeringen tillsätter en särskildkommission med representanter också från oppositionen och arbetsmarknadens parter.En sådan kommission måsle få slora befogenheter och tillsättas snabbt, innanproblemen blir alllför slora. Vi säger helt enkell: Viförstår atl problemen är svåra. Vi är beredda all la ell medansvar för prakliskhandling. Det vore ett utmärkt lillfälle för regeringen au visa atl delåtminstone på ett område finns en vilja lill samförstånd. Men vi har bemöttsmed kallsinne. kommer dessaungdomar all bilda familj och vilja ha Men harbostadsbyggandet rasat lade vi fram det sjupunktsprogram somsyftade lill all hålla uppe bostadsbyggandet, all hålla lillbaka en orimligstegring av kostnader och hyror, atl siödja'de svårasl utsatta barnfamiljerna.Della skulle vara vikligl för sysselsättningen, inle bara inom byggnadssektorn,utan också inom stora delar av verkstadsindustrin. Men regeringen har låtitmånaderna gå, och snart riskerar vi alt stå där med växande bostadsbrist ochväxande arbetslöshet inom byggnadssektorn. Jagskulle kunna foga ytterligare många bilder till dessa fyra ur människornasvardag i vårt samhälle - områden där regeringens politik ger anledning tillbister krilik och där vi format en konstruktiv politik. Låtmig i della sammanhang åler slå fasl en sak som jag upprepal i varje lal jaghållil . Den borgerliga regeringen kan självfallel inlegöras ansvarig för alla svårigheter vi brottas med. Många avsvårighelerna - kanske de flesia - beror på en djup och utdragen kris inom denimernationella ekonomin som vi är starkt beroende av. Den krisen kan inte denborgerliga regeringen lastas för. Låtmig också slå fasl att den ekonomiska politik vi förde ,med bred förankring här i i syfte alt värna sysselsättningen,innebar all bestämda krav på ålerhållsamhel slälldes . Detframhöll jag sländigl under valrörelsen. Den borgeriiga regeringen är inteensam ansvarig för alt dessa krav nu är ställda. Det ansvaret är vi socialdemokralersjälvfallel beredda au också ta på oss. Menden borgerliga regeringen bär ett direkl ansvar för misslyckanden som lett lillallvarliga konsekvenser för svensk ekonomi. Jämförherr prognoser och med dem som föreligger! Påvarenda punkl är del fråga om klara försämringar, ibland stora försämringar.Del ger en bild av en regering som tappat greppet över utvecklingen. Detgäller för del förslå det fullkomliga misslyckandet med alt hålla priserna ischack. Det är den rekordhöga inflaiionen som är den främsta orsaken lill allvår ekonomi gått lillbaka. Den urholkar köpkraften och efterfrågan. Inflationenär del verkligt stora kostnadsproblemet i vårt land. Inflationen är enväsenilig orsak lill den kraftiga nedgången för bostadsbyggande ochindustriinvesteringar och till den kraftiga skattehöjning som kommunerna nutvingas vidla. Detär självklart atl inflaiionen bl. a. har samband med atl regeringen startade enalllför lättsinnig finanspolitik och lättade på prisövervakningen. Regeringenskildrar devalveringarna som sin främsta bedrift under årel. Men rör att lyckasmåste ju nedskrivningen ingå i en omsorgsfullt utarbetad ekonomisk strategi.Sedan den senaste devalveringen kungjordes har regeringen emellertid ullovalinkomstminskningar och utgiftsökningar, dvs. försvagning av statsfinanserna,på sammanlagt : 6 miljarder för de s. k. krisbranscherna,4 miljarder för sänkta arbetsgivaravgifter, 5 1/2 miljarder för sänkta skatter,2 miljarder för arbetsmarknadspolitik, enännu okänd summa för ell förelagarpaket Ingen vet om det kommer alt stoppa meddelta. Enliglregeringens egna bedömningar kommer slatsfinanserna all näsla år försvagas medca , vilket skulle innebära ell slalligt upplåningsbehov påca näsla år, della i ell läge då regeringen iror allkonjunkiurerna kommer all vända. Denna upplåning måsle till stor del ske iutländska banker. I de bankerna skall man låna lill skattesänkningen o. d. ochdärmed öka vår slora utlandsskuld. Om man inle vill la hela den svenska kapilalmarknadeni anspråk, måsie den dessuiom hell enkell finansieras med sedelpresserna. Hurskall regeringen med en sådan finanspolilik skapa irovärdighel för kampen molinflaiionen? Hur skall den skapa inlernaiionell irovärdighel för sinekonomiska poliiik? Detgäller för del andra de ökade klyftornas politik. Den har jag redan berört. Denhar skapat splittring när vi behövt samling. säger i sinproposilion alt det skall bli standardsänkningar för betydande grupper näsla åroch alt detla släller slora krav på samhällssolidarileien. Vems solidaritet?Moderaterna företräder en politik som öppet gynnar de bättre situerade, somklarl missgynnar vanliga löniagare. HerrBohman kräver således all de vanliga lönlagarna skall visa solidaritet medhögerpolitiken, och det är väl mycket begärt. Är del åler dessa som genom höjdmoms skall betala för höginkomsttagarnas skallesänkningar och regeringensflnanspolitiska lättsinne? Delgäller för del tredje den uppenbara vanskötseln av energipolitiken ochbostadspolitiken. Detgäller för det fjärde den krisslämning och den svartmålning som regeringenspritt omkring sig under hela årel. Visstskall man öppet redovisa våra ekonomiska svårigheler. Vissl kan vårikostnadsläge vålla bekymmer, även om del sannerligen inle bara beror påarbetarnas och tjänstemännens löner. Men när den går ul ochger intryck av all vårt näringsliv är nära nog kon-kurrensodugligt, all våravaror inle har lillräckligl hög kvalilel, påverkar detla självfallel ullandelsbedömning och kan ha en ylierligl negaliv inverkan på framiidslron inom helavår ekonomi. Dessuiom drar del bon uppmärksamhelen från väseniliga problem,såsom slrukiurproble-men och behovel av offensiva, framiidsinriklade insaiser. Påsamtliga dessa punkler är del lätl för mig all belägga all social-demokratinskulle ha föri en annan och bäiire poliiik - lägre prissieg-ringar, konsekvensi energipolilik och bostadspolitik, bevarad framstegs-tro, osv. Viupplever under den borgerliga otrygghetens första år en växandeförtroendeklyfta mellan regeringen och stora grupper av del svenska folkel.Den har grundlagls genom en felaklig poliiik och befäsls genom regeringensisolering och oförslåelse för människornas vardagsproblem. Del är en allvarligsilualion. Jag vill därför fråga sialsminisiern: Hur länker regeringen lägga omsin poliiik för all skapa ell mera föriroen- defulllförhållande lill de siora grupper av medborgare i våri land som saknarförtroende för en splittrad, isolerad och högerinrikiad regering? Runlom i landel har människor samlats för au demonstrerasin oro - i , , , , , , ,, , , , och på många andra plalser. Regeringenhar inle lid att lyssna på dessa människor. I regeringen tycks man vara fulltsysselsatt med alt demonstrera mol varandra. Sialsminisiern förklarar alt haninle vill driva igenom flygplanel B3LA i politisk strid. Samma dags eftermiddagilar försvarsministern fram och förklarar all regeringen vissl inte givit uppnågra planer på all driva igenom della flygplansbygge. Sialsminisiern säliergenom egna ullalan-den i gång spekulalioner om nyval och regeringskris. Del ärelt nyval som skulle framtvingas icke av all regeringen saknar eller har ellbristande parlamentariskt underlag utan i syfte all slita inre tvister inomregeringen. partisekreterare framträder i TV, som det förefaller, iavsikl au hota de andra borgerliga partierna med förfärliga konsekvenser om deinte böjer sig för önskemål om energipolitiken. är er sak, inlevår. Men det ger ju inte precis intryck av en samlad och enhetlig ledning i enför landel bekymmersam lid. För socialdemokratininnebär denna situation ell stort ansvar. Vihar elt demokratiskt ansvar som oppositionsparti all krilisera regeringen, närregeringen för en poliiik som vi upplever som felaklig. Vihar också ell ansvar all anvisa konstrukliva och hållfasta lösningar på deproblem vårt land upplever. Vihar ell ansvar - inte minst mot alla de människor som i en brydsam tid sersocialdemokratin som en irygghel - alt påverka politiken lill förmån för deslora folkgrupperna i vårt land. Vihar av tradition fört en politik som siktal lill brell förankrade lösningar.Jag ser ingen anledning att avvika från den linjen bara för att vi kommil iopposition. Men inför den stelnade blockpolitik som den borgerliga regeringenföreträder blir vår uppgift entydigt att forma vår politik, som syflar till enbred folklig samling i bekymrens och otrygghetens tid. Detär mot denna bakgrund de senaste månadernas framlidsarbeie inomsocialdemokralin och den samlade arbelarrörelsen skall ses. Isepiember arbeiade vi fram våra rikilinjer för en poliiik som syflar lill attvärna sysselsättningen och tryggheten, alt stärka vår ekonomi och atl återvinnaframtidstron. kunde jag presenlera elt omfattande program på tiovikliga områden med ell femtiotal konkreta förslag. Med della program som grundsamlades här i Slockholm 700 förtroendevalda föreirädare för arbelarrörelsen ihela landel lill en omfattande och grundlig diskussion i syfte att ytterligarekonkretisera och utveckla socialdemokratins program. 1 utskollsbelänkandeifinns det en detaljerad redovisning för vad vi vill göra. Så kommer vi attfortsätta vårt arbete, så för- ankrar en levandefolkrörelse en framiidsinriklad politik. Tidenmedger inte atl jag här närmare går in på alla dessa förslag. Åtskilliga av demhar jag redan berört. Andra kommer vi i sinom lid att förelägga . Menlåt mig säga följande. Vårtprogram innehåller en rad ålgärder som skulle skapa arbetstillfällenoch en positiv ulveckling inom vår ekonomi. Vi måste beslutsamt bekämpainflationen och de koslnadsslegringar och standardsänkningar saml de väldigaorättvisor som följer i inflationens spår. Det är avgörande för framtiden. Menvi får ju inte försöka svälla oss igenom bekymren genom all skära nerframlidsbyggandet - som regeringen själv säger kommer investeringarna iinduslrin atl falla . Ty då blir dagens alla uppoffringarförgäves och leder oss endast in i en alll svårare ekonomisk silualion. Del ärmot den bakgrunden man måsle se våra riktlinjer för all hålla uppebosladsinvesleringar och ener-giinvesleringar, slimulera induslriinvesleringaroch bekämpa ungdomsarbetslösheten. Vimåsle beslutsaml ge oss i kasi med strukturproblemen i de branscher som nukämpar med stora bekymmer - stålindustrin, gruvorna, teko och skor,skogsindustrin. Denna strukturomvandling måste ske under socialt acceptablaformer. I stället för den utveckling som pågår och som alltmer tycks syftatill all minska sysselsällningen och krympa vår industri, vill vi en offensivpolitik som stärker vår indusiri och som lar lill vara de goda förutsättningarvårt land har när del gäller råvaror, yrkesskicklighet och teknisk utveckling. Problemeni de hotade branscherna slår naturligt nog i förgrunden. Men vi måsle samtidigtha krafter all salsa på områden med goda utvecklingsmöjligheter, på nyaprodukter, på framiidsinriklade investeringar. För alt göra sådana satsningarmöjliga och siödja näringslivels ulveckling föreslår vi en slruklurfond medrejäla resurser. Vi menar au del från alla synpunkler måsle vara bäiire altsatsa knappa resurser i en slruklurfond för offensiva framtidssalsningar än atlblint sprida dem i näringslivet genom en sänkning av arbetsgivaravgifterna. Enforlsall ulveckling av som induslrinalion kräver all vi försvarar ochförstärker forskningen och den tekniska utvecklingen. Vetenskap och teknik ärviktiga redskap för mänskligheten all skapa elt bättre samhälle, all fördjupavälfärden. Därför slår vi vakl om vetenskapens och förnuftets vikliga roll isamhällsbyggandet Del är en gammal och fin tradition inom arbelarrörelsen. Jagvill gärna citera några vikliga meningar ur del länkvärda anförande somIngenjörsveienskapsakade-miens direktör höll vid vårtsiorrådslag: "Kunskapen måsle återfå sin rättmätiga slällning somframåtskridandets drivOäder. Jag säger med avsikl återfå. Vi har med oro sellhur kunnande och erfarenhei, forskning och ulveckling under det senasledecenniet ifrågasatts och misstänkliggjorts.