prot · G10928 · 1977-12-31 00:00:00 — I en mängd företagoch branscher har man ökad produktivitet som ledstjärna, vilket skaparstressproblem. Vikan väl inte ge dem det fria spelrummet? Och del fria spelrum de har kräver vien molmakt mot - men då säger ni att man skall samverka. Vilket resultat nårman då? Vill säga atl denna samverkan i ramlagstiftningen kommeratl lösa problemen? Kommer samverkan på lokalplanet med arbelarskyddsstyrelsenall lösa stressproblemen och frågan om de farliga ämnena i arbetslivet ?Var finns garantin för att arbetarna kan sätta stopp någonstans? Jagser del som oerhört allvariigt när man glider undan i det här lägel och sägeralt fackligt inflytande skall vara t. ex. att suppleanter iyr-kesinspekiionsnämnden får ökat inflytande. Men de har att rätta sig efter enramlagstiftning och anvisningar frän en arbetarskyddsstyrelse som har som sinledstjärna att samarbeta och samverka. Nog vet väl allasbestanvisningarna och den hygieniska gränsvärdeslistan har försenats avarbetsköparmakten i det här samhället. Socialdemokratinborde föra arbetarnas talan på ett bättre sätt än genom all skriva ihop sig medborgerligheten. () kortgenmäle: Samverkansprincipen innebär ett ansvar lagt bl. a. på arbetsgivarna.Vpk:s uppläggning av verksamheten skulle leda till att de anställda bl. a. utepå de mindre företagen inte skulle kunna åstadkomma ett dugg. Med denlagstiftning vi nu har lagil är det trots allt så all även dessa arbetsgivarehar ett ansvar att vidta åtgärder för att förbättra arbetsmiljön, och sedan harvi att sälla in den fackliga styrkan för atl bevaka också de mindrearbetsplatserna. Men med vpk:s metod skulle vi få en rätt stark olikhet ute iarbetslivet när det gäller efterievnaden av arbetsmiljölagstiftningen. Sedanvill jag säga lill : Vi har sannerligen inget intresse av attföra in de regler och de intentioner som finns i det föregångsland somLars-Ove hämtar sina impulser ifrån - låt oss ta asbestfrågan som ettexempel. skulle uppföra ett hotell i och föreslog medtanke på lagstiftningen och förhållandena här hemma i atlasbeslprodukter skulle undantas från del material som skulle ingå ibyggnationen. Men de ryska myndigheterna och arbetsgivarna sade blankt nej ochkrävde att här skall asbest finnas, punkt och slut. Jagtycker inle heller att det som framförts exempelvis i Högsta och som haranknytning till arbetslagstiftningen som sådan är önskvärt att få in i det härsamhället. Låt mig bara citera från ett anförande som hållits i Högsta ,där det bl. a. sägs: Grundprinciperna innehåller samhällets attityd tilliakttagande av arbetsdisciplin och uppställer regler som uppmuntrar lillframgångsrikt arbete och beivrar överträdelse av arbetsdisciplinen. Klausulernai artikel 55, som säger att disciplinnivån hos en arbetare och en samvetsgrannattityd vid fullföljandet av hans plikter och bestämmelser om rätt att erhållaolika förtjänster och fördelar är av stor betydelse. Det påpekas i dennaartikel all fördelar och förmåner inom social- och kullurliv samt inom hushållskall beviljas endast den som framgångsrikt och samvetsgrant fullföljt sinaarbelsskyldigheter. Sädana arbetare blir också befordrade i arbetet. Dessabestämmelser har nu blivit fastställda i lag. Någontingsådant, , är vi inte intresserade av att få in i vårtarbetsliv. Arbelsmiljölag,m. Talmannenanmälde att anhållit att till protokollet få antecknat all haninte ägde rätt till ytterligare replik. Under utskottsbehandlingen av förslaget lill ny arbetsmiljölag har detgått atl uppnå enighet mellan regeringspartierna och den socialdemokratiskaoppositionen. Jag vet inte om det är ett så unikt arbetssätt som har antyttshär - enligt min uppfattning är del naluriigt att man arbetar på det sättet.Jag har aldrig kunnat förslå varför man skall upprätthålla motsättningar närman har ett gemensamt syfte och ligger nära varandra i uppfattning omsakfrågorna. riksdag bör självfallet arbeta på det sättet, oberoendeav vilka partier som sitter i regeringsställning och vilka partier som är iopposition. Om vi inom socialutskottet har bidragit till alt förstärka detinslaget i svensk politik är jag självfallet glad att ha medverkat till det. Dethar sagts av företrädare för socialdemokraterna atl vårt arbeteinnebär alt utskottet har accepterat helt eller delvis tankegångarna i densocialdemokratiska parlimotionen. Det är naturiigtvis riktigt, i den mån dessatankegångar inte innebär någon kritik av propositionen, och del gäller juhuvuddelen av den socialdemokratiska motionen. Föratt sammanfatta resultatet av utskottsbehandlingen; På fem punkter föreslårsocialdemokraterna lagändringar i förhållande lill propositionen. På alladessa punkter följer ulskotlet regeringens förslag till lagtext. Men vi harockså varit överens om atl följa hur den föreslagna lagstiftningen kommer attfungera, och vilka erfarenheter som kan dras därav. Iövrigt föreslår utskottet att gör tillkännagivanden till regeringenpå fyra punkter. Tre av dem gäller fortsatt utredningsarbete, och del har intevarit någon svårighet alt enas om de punkterna. 6 protokoll 1977/78:26-28 Arbetsmiljölag,m. fjärde gäller formen församordningen av skyddet av den yttre miljön och arbetsmiljön. Utskottetföreslår en ny lösning på problemet hur den fackliga organisationen skallinformeras när förelaget gör en ansökan enligt miljöskyddslagstiftningen. Vitror att den metod som vi förordar, att arbetsgivaren skall underrätta skyddsombudeller facklig organisation, tillgodoser syftet med motionen ulan atl leda lilldel krångel som kunde bli följden, om man hade vall utredningens och densocialdemokratiska motionens metod. Restenav de 22 yrkandena i den socialdemokratiska motionen avstyrker utskottetformellt, vilket inte betyder alt vi förkastar vad som sägs i motionen. Tvärtomgör vi på åtskilliga punkter uttalanden som i långa stycken tillgodoser vadmotionärerna vill. 1 många fall sker del genom atl utskottet åberopar ochytterligare stryker under vad som har sagts i propositionen avarbetsmarknadsministern. Det gäller t. ex. principen alt arbeten skall varatillgängliga för alla oberoende av kön, och att gravida kvinnor skall få rättlill en tillfällig ändring i sina arbetsuppgifter så alt de slipper ta utledighet onödigt . Fler exempel skulle kunna lämnas. Församtliga uttalanden som utskottet gör, gäller att de ligger väl i linje med vadsom sägs i propositionen. I den mån de innebär tillägg, dvs. alt ulskotlet tarupp frågor som inte har behandlats så utförligt av regeringen, utgår vinaturligtvis från att de ansvariga myndigheterna skall följa vad utskottetsäger, även om inte gör någon särskild skrivelse lill regeringen. Vianser självfallet också att parterna på arbetsmarknaden bör beakta vad vi harsagt. Jagvill säga ett par ord om när arbetarskyddsstyrelsen skall underställaregeringen frågor om nya föreskrifter. Det finns ingen anledning att dramatiseraden frågan. Bakgrunden är ju atl arbetarskyddsstyrelsen har och kommer atlbehälla större möjlighet än någon annan myndighet alt självständigt avgörafrågor om föreskrifter som medför kostnadshöjningar. Detta uttrycks ipropositionen på följande sätt: "Föralt arbelarskyddsstyrelsen effektivt och ulan onödig tidsutdräkt skall kunnadriva arbelsmiljöfrågor måste vida ramar gälla för styrelsen att självständigtkunna meddela tillämpningsföreskrifter." Delgörs vidare klart alt arbelarskyddsstyrelsen skall undantas från den kungörelsesom ålägger andra myndigheter att gå lill regeringen så snart de vill införa enföreskrift som leder till kostnadshöjningar. Närdel gäller frågan om att kunna föra talan mot arbetarskyddsstyrelsens beslutom föreskrifter säger arbetsmarknadsministern all det är "nödvändigt attbegränsa möjligheterna atl fullfölja talan mot styrelsens beslut om generellaföreskrifter. Del finns annars en påtaglig risk atl tyngdpunkten i dettaförfatiningsarbele inte kan ligga kvar inom arbelarskyddsstyrelsen utan vidfullföljdsförfarandei fiyttas över lill en överordnad instans. Detta vore frånfiera synpunkter olyckligt." Regeringenoch utskottet är helt överens om alt del är verkels styrelse som själv skallavgöra vilka frågor som skall underställas regeringen efter att man tagit hänsyn tillsamtliga de skäl som föreligger i varje särskilt fall. Arbetsmarknadsministernhar i propositionen pekat på några av de skäl som är värda alt beaktas vid ettsådant ställningstagande, och utskottet har anfört ytteriigare synpunkter sominle strider emot vad som sägs i propositionen. Om verkets styrelse inle kanenas, avgörs frågan om man skall vända sig till regeringen på vanligt sätt,dvs. Något annat förfarande har inle diskuterats,vilket också framgår av propositionen. PerAhlmark har tidigare framhållit alt han räknar med atl regeringsprövning avarbetarskyddsstyrelsens föreskrifter kommer att ske bara i undanlagsfall. Hanhar också sagt all sådana ärenden kommer alt behandlas snabbt. Avutskottsbetänkandet framgår alt vi i utskottet gör samma bedömning. Jag trordärför alt denna fråga har blåsts upp litet för mycket i debatten, vilketkanske kan förklaras av den stora enigheten om huvudlinjerna. Del vorevärdefullt om frågan nu efter riksdagsbehandlingen får rimligare proportioner. Ifråga om förhandsbedömningen av arbetsplatser vill jag citera vad utskottetsäger med anledning av yrkandet i den socialdemokratiska motionen om sådanaarbetsplatser där arbetstagarna inle har medverkat i planeringen. I betänkandetstår: "Utskottet vill dock framhålla att den omständigheten allarbetslagarparien inle medverkat vid planeringen av anläggning för aktuelltändamål bör vara ett skäl för arbelarskyddsstyrelsen alt föreskriva atlanläggningen får användas endast efter tillstånd." Vianser självfallet att arbetarskyddsverket, såväl den centrala styrelsen somyrkesinspektionen, skall få en planmässig utbyggnad och att detta även börgälla för produklkonlrollnämnden efter den översyn - syftande lill en mersjälvständig ställning - som utskottet föreslår. Men vi har här inte kunnatföregripa budgetarbetet inför nästa budgetår, och historien slutar naturligtvisinle heller med del budgetåret. Somredan har framgått av den förda diskussionen bygger vänsterpartietkommunisternas motion och yrkanden i detta sammanhang på en helt annan grundsynän den som redovisas i propositionen och som utskottet har utgått ifrån. IvarNordberg har på ett myckel klargörande sätt belyst de skillnader som ipraktiken kan uppstå när del gäller arbetssättet i en demokrati och i etttotalitärt system. Arbetsmiljölagenbygger på samverkan. Den utgår ifrån att del är ett gemensamt intresse förarbetstagare och arbetsgivare att skapa en god arbetsmiljö där människor trivs,där de inte skadas och där de kan få tillfredsställelse i jobbet. Det skallinte ses som någon belastning eller kostnad som är negativ för arbetsgivaren.Självfallet kan det i konkreta fall råda oenighet om hur snabbi man kanförverkliga olika målsättningar, men utgångspunkten för oss är alt det är ettgemensamt intresse för alla alt få en säker, trygg och trivsam arbetsplats. Vänsterpartietkommunisternas motion och hela partiets sätt att angripa det här ämnet byggerpå konfrontation och misstänkliggörande. Man är motståndare till densamverkansprincip som alla andra partier Arbetsmiljölag,m. Arbetsmiljölag, m. m. och arbetsmarknadensparter har accepterat. Enligt kommunisterna har dennasamverkansprincip, som den tillämpats, bara lett lill försämringar. Viförslod också av inlägg alt den nya lagen enligt hansuppfattning bara kommer alt leda till försämringar och att den kommer attlamslå arbetet på en bättre miljö. Jag tror inte att någon annan delar denverklighetsbilden. Hur kritiska vi än är mot både kvarstående och nya risker,kan vi inte förneka att det har skett stora förbättringar i takt med dentekniska och ekonomiska utvecklingen och med de ökade möjligheter ochskyldigheter till samverkan som lagstiftningen redan har inneburit. Hur detkommer att gå får vi väl se. Trots de stora, gamla och nya,problemen som finns på del här området, är det i varje fall min tro allsamverkan kommer att leda till förbättringar. Ettkonkret exempel pä hur litet man kan uppfatta av lagstiftningens innebörd, omman är helt fast i sådana här dogmer, är behandling av fråganom de psykiska och sociala faktorerna. Han säger all den frågan är heltförbigången i lagen och nämner den som exempel på stora och allvarliga problemsom man inte har tagit upp. Ändå är ju en av de många värdefulla nyheterna iarbetsmiljölagen atl man just slår fast följande: "Arbetsförhållandenaskall anpassas lill människans förutsättningar i fysiskt och psykiskt avseende.Det skall eftersträvas all arbetet anordnas så, att arbetstagare själv kanpåverka sin arbetssituation." Dettastår i första paragrafen av det kapitel som behandlar arbetsmiljönsbeskaffenhet. Man kan kanske invända alt det inle står hur delta skall gå lill.Nej, det gör del inte, men det här är en ramlag som skall följas avföreskrifter, som skall följas av ett gemensamt arbete av arbetsmarknadensparter och som givetvis kompletteras av medbestämmandelagen. Del är nog intealla som delar uppfattningen all den är så värdelös atl de förhandlingar sompågår inle kommer alt leda till något som helst resultat. Även på den punktenkommer verkligheten att ge svar på vem som gör den riktigabedömningen. Den här lagen och den här debatten handlar naturligtvis i första handom vilka insatser som kan göras av myndigheterna och av organisationerna påarbetsmarknaden. Men jag vill sluta med alt betona, att om vi skall fä en braarbetsmiljö är del självfallet ett personligt ansvar för oss alla. Hurdan vårarbetsplats än är beskaffad, finns där arbelsmiljöproblem. Del gäller atl varoch en är beredd all ta del i arbetet. Vi har också ett ansvar för andrasarbetsmiljö. Då sopåkaren får en kökskniv eller en trasig tombutelj i ryggennär han slänger upp sopsäcken pä axlarna är del inte någon myndighet som harmissat ulan någon av oss enskilda människor. Vi kan påverka arbetsmiljön fördem som arbetar i sjukvården, som vi förr eller senare kommer i kontakt med. Vikan påverka arbetsmiljön för dem som är verksamma i skolan genom vårt sätt atluppfostra våra barn och genom alt som föräldrar ta del i skolans arbete. Vi kanpåverka arbetsmiljön för mänga genom värt sätt att hand- skas med utemiljön. Vi harhafl och har en miljörörelse som är aktiv och som med skärpa pekar pä problemensom vi ställer till ute i den omgivande miljön. Lät oss också hoppas all vi kanfå - naturiigtvis i första hand på grundval av de fackliga organisationernasarbete - en lika stark och lika individuellt upplevd miljörörelse när detgäller arbetsmiljön. Med detta ber jag att fä yrka bifall tillsocialutskottets hemställan. Arbelsmiljölag,m. IVARNORDBERG (s) kort genmäle: Arbetsmarknadsministern, jag ochGabriel har alla ägnat uppmärksamhet ål underslällningsförfarandet närdet gäller föreskrifterna. Bara detta tyder på all det föreligger olikatolkningar av vad som sägs i propositionen. Därför vill jag i del här lägelklart deklarera all vad som sägs i utskottets belänkande är det som skall gällai det här hänseendet. Jag har dragit slutsatsen all arbetsmarknadsministern,och jag är överens därom. Om anser att det somulskotlet anför är den riktiga tolkningen av vad som sägs i propositionen ärdel OK. (vpk)kort genmäle: Jag vill säga till alt arbetsmarknadsministern, vadjag kan erinra mig, och även utskottet i viss del samt jag själv har betonatatt framtidens arbetsmiljö inte är okomplicerad. Allt större problem kommer attkomma till vårt land beroende på utvecklingen. Då är frågan: Vad kommer attgöras emot det? Vi har en annan grundsyn när del gäller vad som skall göras föratl möta problemen. Initiativet till den här utvecklingen på arbetsplatsernakommer från arbetsköparna, företagarna. Det är de som står för utvecklingen . Dä säger vi att vi har en annan grundsyn - del betraktas då som totalitärt!Men del totalitära är väl att några äger produktionen, bestämmer vad som skalltillverkas, när företag skall läggas ned och i vilken omfattning! Sker inlenedläggningarna efter de premisser som arbetsköparna har ställt upp, då skallproduktiviteten ökas och man skall rationalisera! Arbetsmarknadsministernoch industriministern lägger fram förslag om atl vi skallstrukturraiionalisera värt arbetsliv och öka produktiviteten. Alt vilja ha ettmotgift mot den effekt som delta får - del anses totalitärt, enligt utskottet.Jag har fått klart för mig att del anses som totalitärt alt vilja ha fackligamaktbefogenheter att möta denna utveckling. Det är bra att veta. Jagfår inget svar pä de frågor jag ställer. Hur skall man minska arbetstakten medhjälp av den här lagen? Jo, det skall utarbetas föreskrifter. Men är man intemedveten om all motarbetar de som har makten, som bestämmer påarbetsplatsen - alltså arbetsköparna - föreskrifterna? För alt minskaarbetsintensiteten och stressen behövs lägre arbetstakt, flera anställda,mindre skiftarbete, reservstyrkor i mängder. Utvecklingen är den rakt motsatta.Vad finns del i arbelsmiljölagen som Arbelsmiljölag,m. garanterar ett motgift?Föreslår vi något sådant är del totalitärt! Det är sannerligen en konsekvenssom är häpnadsväckande. GabrielRomanus gör som . Han svarar inte på frågor som gäller de konkretaåtgärderna. Jag väntade bara på att också, som folkpartister brukar,skulle hamna i samma fålla som : när skall visa påkonkreta åtgärder för att förbättra arbetsmiljön på arbetsplatserna i ,hamnar han utomlands. Det är hans försvar för atl han inte har ett alternativnär det gäller atl förbättra arbetsmiljön i . GABRIELROMANUS (fp) kort genmäle: Självfallet anser jag alt ulskotlet har gjort en riktig tolkning avpropositionen. Jag anser också att jag rätt återgav väsentliga delar avpropositionen i mitt anförande . Detsom skiljer samtliga partier i utskottet kommunisterna närdet gäller grundsynen är att vi tror att man bör bygga arbetet för bättreförhållanden på arbetsplatserna på samverkan. kommunisternaförkastar den principen. DEl är skillnaden, och den har . Delär ingen som sagt att alla de konkreta synpunkter som har anförtskulle vara totalitära. Del är alt debattera på ett litet för enkelt säll. Märkväl atl del är för den svenska arbetsmarknaden som kommunisternaförkastar samverkan som princip. Det är det jag har vänt mig emot. Ni menar atl arbelsmiljölagen kommer att lamslåarbetet på alt förbättra arbetsmiljön - använde just de orden.Del är en så måttlös överdrift, att det inte är mycket idé all börja diskuteradetaljer. Om man tror att den här lagstiftningen, som stärker de anställdas möjligheteralt påverka sin egen arbetsmiljö, kommer att lamslå arbetet på all förbättraarbetsmiljön, om man förkastar samverkan som princip när det gäller attförbättra arbetsmiljön, är detta en så viktig skillnad i grundsyn att del inlefinns mycket anledning alt här diskutera konkreta frågeställningar om hur manskall komma åt den ena eller andra risken. Det får vi diskutera i annatsammanhang. talar vi om grundprinciperna för arbetsmiljölagen, som är enramlag - det är vi alla överens om. Det är dä bara alt konstatera, alt för detsvenska samhället vill vi andra bygga på samverkan med en förstärkt ställningför lönlagarna och de fackliga organisationerna som skrivs in i lagen, medanvänsterpartiet kommunisterna förkastar principen om samverkan. () kortgenmäle: Efter replik på mitt inlägg vill jag bara konstateraatt arbetsmarknadsministern, och jag är eniga om att del somulskotlet säger i fråga om underställningsförfarandet är den ordning som ifortsättningen skall gälla. (vpk)kort genmäle: senaste inlägg tyckte jag visade på i varje fall någonvilja all titta på vad del egentligen handlar om. Han försökte inte som hansutskottskamrat skylla ifrån sig sina egna svagheter. Han försökte taupp grundprinciperna pä ett riktigt sätt och deklarerade sin ståndpunkt, vilkethedrar honom. Han sade att tror på samverkan på det här området.Det gör inte jag. Ni som har framlagt det här förslaget får nu tala om vilkakonkreta resultat en sådan samverkan kan ge. Jag har då visat på hur detsvenska samhället ser ut . Ta krisbranscherna, ta den utveckling vi hardär regeringen ger stimulanser för strukturomvandling och ökad produktivitet!Vad kan lagen om samverkan ge i fråga om bättre arbetsmiljö? Jaghar ställt dessa frågor eftersom jag anser att den här lagen får sä starkt arbetsköparinflytandeatt del kommer att lamslå arbetet på att möta de nya risker för arbetsmiljönsom dyker upp. Det har varit min argumentation. GabrielRomanus har bemött detta på sitt sätt, och jag kan bara svara all jag inte trorpå linjen om samverkan. Ingen från utskottei har kunnat rubba min övertygelsepå den punkten. Man är för ökad produktivitet, effektiviseringar ochrationaliseringar. Hur skall ni få arbetsköparna alt gå med på alt öka antaletanställda, minska arbetsintensiteten, minska skiftarbetet, öka antalet raster,pauser och avbytare? Hur skall ni med denna lagstiftning få arbetsköparna attgå med på detta? Arbelsmiljölag,m. () kortgenmäle: Del vore rikligare om replikerade närhan har möjlighet att svara på kritiken. Lars-OveHagberg upprepade, atl han anser all denna arbelsmiljölag kommer all lamslåarbetet på bättre arbetsmiljö och på alt ta itu med nya risker som kommer atluppträda. Han sade att det kommer inte att bli bättre på något säll.Verkligheten kommer att visa vem som har rätt i det fallet. Jaghar pekat på, atl den här lagen ger de anställda större rättigheter - hela 6kap. handlar just om hur de anställda skall få inflytande på sin egen miljö närdet gäller del framålsyftande arbetet. Det ger den enskilde större rätt vidplötsligt uppkommande faror-då får man avbryta arbetet utan all riskera något skadestånd. Beträffandedel fortsatta arbetet för att komma lill rätta med kemiska risker vet vi, altdel kommer en ny lista på gränsvärden. Den kommer naturiigtvis allskärpa kraven och på del sättet minska riskerna. Det har under de senaste årenulförts, det utförs och det kommer att utföras en massa konkret arbete avmyndigheterna och av parterna i samverkan. På många punkter har det redan gjortnytta. Men allt delta viftar bort - det är samverkan, så detär ingenting alt ha. Här skall det vara kamp och maktmedel. Del är dennaskillnad i grundsyn, det är detta att kommunisterna är så fast Arbetsmiljölag,m. i en princip att de intekan se vad som händer i verkligheten, som gör alt vi har kommit på sä olikalinjer i denna fråga. ERIKLARSSON (c): En stark utveckling och förändring av arbetslivet har kännetecknat desenaste decennierna. Förrförorsakade hårt kroppsarbete och lång arbetstid stark fysisk förslitning avmänniskan. Generellt kan sägas all det tyngsta kroppsarbetet nu försvunnit meni stället har tillkommit ett i många fall hårdare arbetstempo, monotonaarbetsmoment och psykiskt mera ansträngande arbetsprocesser. Därtill kommer deofta svårbedömda riskerna genom ökande användning av kemiska medel iarbetslivet och de strålningsrisker som finns på olika arbetsplatser. Detär naluriigt alt lagstiftningen pä arbelslivsområdet måsle följa utvecklingen,spegla den aktuella situationen och initiera till fortsatta och förbättradeåtgärder. Förslaget till arbetsmiljölag är i dessa avseendentillfredsställande. Lät mig bara göra några små kommentarer till enskildapunkter i lagförslaget och utskottsbetänkandet. Ilagförslaget anges atl arbetsförhållandena skall anpassas lill människansförutsättningar i fysiskt och psykiskt avseende. har tidigarerefererat till just denna punkt. Jag ser detta som en mycket viktig principiellgrund för den praktiska utformningen av den framtida arbetsmiljön. Härhar man inte bara all ta hänsyn till den enskildes individuella förutsättningaratt fysiskt klara sin arbetssituation. Man måsle också i framliden skapa en förden enskilde psykiskt tillfredsställande arbetsmiljö. Fråncenterns sida har vi ända pekat på farorna av stress ochjäkt i arbetslivet, på atl en psykiskt otillfredsställande miljö i många fallockså leder till kroppsliga sjukdomstillstånd.