prot · G10963 · 1977-12-31 00:00:00 — Jagvill avsluta det här inlägget med att säga att det ändå är positivt alt bådestatsrådet och trafiksäkerhetsverkel så snabbt har agerat sedan man blivitmedveten om dessa brister. Därför finns del goda utsikter lill alt de nyabestämmelserna skall träda i kraft innan vi får mschen i fråga omåterregislreringar resp. nyregistreringar på vårkanten. Jag vill lacka för del. Överiäggningenvar härmed slulad. § 11 Omrabattering av malmfrakten över hamn KommunikationsministernBO erhöll ordet föratt hesvara (apk) den 10 januarianmälda fråga, 1977/78:237, och anförde: har frågat mig om jag kommer att medverka till allmalmfraklen över hamn rabatteras. Regeringenhar beslutat all generelll sätta ned fariedsvam-avgiften förvissa typer av lågvärdigt gods, bl. a. jämmalm. Därmed underiälias exporten avmalm över hamn. (apk): Jag ber atl få lacka kommunikationsministern för det här korta svaret.Det betyder att jag också kan fatta mig tämligen kort. Minfråga ställdes ju därför all del beslut som tog innebaratl del blev en kvardröjande osäkerhet bland kommunalt ansvariga, blandfackföreningsfolk och bland andra som är anslällda för all skötahamnverksamheten. När det gäller är ju malmen den stora bilen ihamnverksamhelen och avgörande för hamnens framlid. Nutalar kommunikationsministem om att del spörsmål jag ställde besvarats på detsättet atl regeringen har beslutat sätta ned fariedsvaruavgiften förvissa typer av lågvärdigt gods, bl. a. järnmalm. Då vill jag hell kort fråga omdel här beslutet , atl rabattera bl. Järnmalmen, innebär all denna rabatteringger full kompensation för höjningen av fariedsavgiften. Det kan ju synas egendomligt för den som inle känner lill turerna attjag inte i svaret kunde tala om för hur stor nedsättning avfariedsvamavgiflerna som regeringen har beslutat om. Men del sammanhängermed att behandlingen av en fråga som den här äger mm efter vissa formellaregler. Svaret måste vara klart redan före dagens regeringssammanträde, ochföljaktligen kunde jag inte i svaret la med innebörden av dagensregeringsbeslut. Jag visste Ju inte förrän om det skulle bli eubeslut eller inte. MenJag skall gärna komplettera svaret genom alt lala om för och förintressenterna i hamn att regeringen har beslutat atl den nyafariedsvaruavgifien skall införas i stället för den 1 februari1978, vilket beror på de förhandlingar som äger rum rörande uppbördssyslemet.Samtidigt beslöt regeringen på mitt förslag alt raballerafariedsvaruavgifierna för järnmalm och annat liknande gods, så att avgiftenblir per lon i stället för . per ton, plus eventuellaavståndslillägg. Detär alltså en myckel väsentlig rabattering som är beslutad. Den innebär attkonkurrenssituationen för järnmalm, utskeppad från hamn, blir avsevärtförbättrad. Överläggningenvar härmed slulad. § 12 Omsäkerhetsbestämmelserna för bärplansbåtar KommunikationsministernBO erhöll ordet för att besvara () den 11 januarianmälda fråga, 1977/78:239, och anförde: har frågat mig hur långt man har kommit med arbetet påsäkerhetsbestämmelserna för bärplansbåtar och om har gjort någol föratl påskynda arbetet. Såsom angavs i ett svarden av dåvarande chefen för kommunikationsdepartementethandhas frågor om säkerheten på nya fartygstyper av underkommittéer inomMellanstatliga rådgivande sjöfartsorganisationen (IMCO). året antogs elt instrument angående säkerheten på bl. a. bärplansbåtar avIMCO. Instrumentet, som omfattar såväl bärplansbåtar som svävare, är f n. underutgivning inom IMCO-sekrelariatel. Så snart erhållit del frånIMCO:s sekretariat kommer verket alt efter sedvanligt remissförfarandeutarbeta särbestämmelser för bärplansbåtar med utgångspunkt i instrumentet.Avslutningsvis vill jag framhålla alt bl. a. genom sjöfartsverketaktivt har deltagit i delta IMCO-arbeie på samma sätt som i övrigt arbele inomIMCO. Jag ber atlfå lacka statsrådet för svaret på min fråga. Statsrådetslår fast alt säkerhetsföreskrifter kommer alt utfärdas. Jag tänker då särskiltpå följande passus i svaret: "Så snart erhållit del"-instmmentel - "från IMCO:s sekretariat kommer verket atl efter sedvanligtremissförfarande utarbeta särbestämmelser för bärplansbåtar med utgångspunkt iinstrumentet." Jagvill först deklarera all Jag naturiiglvis är glad över atl särbestämmelser närdet gäller säkerhetsföreskrifter för bärplansbåtar kommer atl utfärdas och atldel förhoppningsvis kommer alt ske . Man har haft anledning ställafrågan om det inle borde komma lill slånd skärpta föreskrifter som kritisktgranskar förhållandena när det gäller säkerheten ombord på bålarna. Man kansäga att det är desto mera angelägel eftersom den här typen av bålar i övrigtfungerar bra. Bärplansbålarnaförkortar restiden och därmed avståndet mellan och . De närmarstäderna till varandra. För många som reser ofta är restiden något nödvändigtont, som skall förkortas så myckel som möjligl. Förhoppningsvis skallresandeslrömmen över , som under en följd av år har minskat, öka på nytt.För att det skall ske måste förbindelsen förbättras, och flygbåtarna är ett ledi denna förb iiring så när som på en punkt, nämligen den som vi här talar om. Delär faktiskt så att Ju bättre en förbindelse är, desto allvarligare måste man sepå en brist som kan äventyra säkerheten. Jag hoppas alt man inte behöver blibesviken över alt säkerhetsbestämmelserna kommer atl vara alltför toleranta.Det skulle vara bra om reglerna reser stora krav, för när säkerhetsregler är mildamåste man fråga sig vem de är milda mol. Är reglerna milda mot dem som skalluppfylla dem, eller ger de uttryck för omtanke om passagerarna? I det senarefallet blir de nog mer strängt utformade. Viddel olyckslillbud som inträffade gick det väl, men detkunde gått illa. Sådana händelser borde ge anledning till förnyad eftertanke. Somjagupplever del har bärplansbålama kommit för alt stanna. Därför är det viktigtalt man synar säkerhetsfrågorna kritiskt. Närdet nu kommerbestämmelser måste de tillämpas .så fort som möjligl. Om de skulle behandlaproblemet med utrymning på elt alltför lättvindigt sätt måste, som jag ser del,ett stadigt initiativ lill. Det är klart att det skall bli ett stadigt initiativ, ,genom del beslut som kommer all falla när behandlingen av dethär ärendet är färdig. Emellertid är del önskvärt med internationellsamstämmighet när del gäller sådana här säkerhetsbestämmelser, och del ärnaturiiglvis särskilt viktigt när som här två länder är inblandade i en irafik. Erfarenhetenhar lärt åtminstone dem av oss som i någon liten mån har deltagit iinternationella förhandlingar atl sådana tar väldigt . Jag tror inlealt vi i det här fallet kan skylla några svenska vederbörande för senfärdighet,ulan här har man med stor aktivitet deltagit i del internationella arbetet ochsökt få fram en lösning. Den ligger , somjag nämnde i svaret, praktiskt lagetklar för avgörande, bara remissbehandlingen av förslaget hos svenskavederbörande är avklarad. Därför tror Jag inte alt det skall dröja länge förränvi haren fullt tillfredsställande uppsättning av säkerhetsbestämmelser för denhär typen av farkoster. Omöverflyttning till av flygtrafik på ULLATILLÄNDER (c): Jag ber attfå tacka statsrådet för det här tillägget. Naturiiglviskräver ett sådant här arbete sin tid, men man kan också säga att flygbåtarnakräver speciell uppmärksamhet. Del hänger samman med att de relativt sett ärganska nya, och deras konstruktion leder automatiskt lill sträng hushållningmed utrymme. Detla påverkar också disponeringen. Passagerna ned till och uppfrån salonger under däck är tilltagna för alt tillgodose passagerarslrömmenunder av- och påstigning vid normala förhållanden. Del man är orolig för är hurdel går vid en hastig utrymning i panik. Överläggningenvar härmed slulad. § 13 Omöverflyttning till av flygtrafik på KommunikationsministernBO erhöll ordet för att besvara i Röslånga (fp) den IIJanuari anmälda fråga, 1977/78:242, och anförde: i Röslånga har, med hänvisning till ett anförandeangående flygel som kommunikationsmedel nu och i framliden som jag höll inovember , frågal mig vilka skäl jag anser lala för att trafik someventuellt kommer atl överflyttas från till skall hänvisas tillLandvetter i stället för lill Slump. Imitt anförande konstaterade jag bl. a. alt en kombination av insatser med olikatrafikmedel krävs för alt man skall klara behoven av Omöverflyttning till av flygtrafik på kollektiva transporter.Flyget kommer därvid alt vara av väsentlig betydelse. Jag framhöll emellertid,med hänsyn till angelägenheten av ett effektivt resursutnyttjande i samhället,betydelsen av att flygplatser inle inrättas för all konkurrera med varandrautan för alt komplettera varandra. Detär mol den här bakgrunden Jag framfört som min förhoppning alt ett internationelltflyglinjesyslem, uppbyggt på de skandinaviska slorflygplai-serna i samverkan,kommer alt ge bättre reseservice och fraktservice för betydligt flera än vaddet nuvarande systemet ger. Det var därför naturiigt för mig att bl. a. isamband med invigningen av flygplats som elt exempel ta uppLandvetters roll i det framtida flygplansnälel. Slurupsflygplats, som är en annan av de skandinaviska storflygplatserna, utgörgivetvis också en värdefull och naturlig komponent i elt internationelltflyglinjesystem. understryks inte minst av de stimulansåtgärder somvidtagits i syfte all öka trafiken på Slump. Dessaålgärder har medfört betydande trafikökningar. Det är min förhoppningatt denna positiva utveckling skall fortsätta. HANS i (fp): som jag lackar statsrådet för svaret vill jag påpeka alt detdefinitivt inle hör lill vanligheterna atl jag baserar en fråga på ett referat. Statsrådetsuttalande har i min region väckt både förvåning och bestörtning. Det gällerSlumps framtid, om man skall fortsätta den framgångsrika politiken närdel gäller denna flygplats. Det handlar också till en del om vilken synregeringen har på de fortsatta utvecklingsmöjlighe-lema. Underde som Slump funnits lill har vi år noterat en glädjande ökningav passagerartrafiken. Särskilt har charterflygtrafikens ökning varit markant.Den har, som statsrådet framhållit i svaret, berott på en målinriktad satsningfrån myndigheternas sida. Denna satsning har varit och är nödvändig.Konkurrensen med är mycket besväriig. Små prisdifferenser kan betydautveckling eller tillbakagång. Förmig är del fullständigt naturligt all den svenska flygplats som i första handbör avlasta Kastmp är Stump. Det är en självklarhet för hela den södraregionen. Del är logiskt, inle bara från svensk sy npunkt utan även från dansk.Därigenom kan man ta hänsyn lill danska intressen. En ordentlig pendeltrafikmellan dessa båda flygplatser ger möjligheter till val. Man kan alltså välja omman vill resa från Kastmp eller . Statsrådetsuttalande här har lugnat mig. Han talar om en fortsall satsning på , ochdel är jag tacksam för. Jag instämmer helt i uttalandet alt flygplatserna inleskall konkurrera ulan komplettera varandra. Har jag fattal statsrådet rätt rördel sig inte om elt anlingen-eller ulan om ett både-och: både Stump ochLandvetter. Det tycker jag är principiellt riktigt. Detär av oerhört stor betydelse att del hittillsvarande stödet för Stumpbibehålls. Då avser jag också ett stöd från kommunikationsministern, vare sigdet nu gäller tillkommande linjelrafik, chartertrafik eller utökadpendeltrafik. Den aviserade skatten påflygresor med charter bidrar i den föreslagna utformningen lill alt stjälpa istället för alt hjälpa . Del kan bli en överströmning till . Jaghoppas att kommunikationsministern verkligen uppmärksammat del problemet. Jag vill bara säga atl milt anförande i inle i första handrörde Slurups framtid. Det handlade snarare om framtida roll i densvenska flygpoliliken. Men del innebär självfallet inte något uteslutande avSturup. De båda flygplatserna bör, som jag sagl i svaret, komplettera varandraoch inte konkurrera med varandra. SomHans Petersson i Röslånga säger är det naturiigt alt man för den södra regionenvill satsa på Stump. Det gör statsmakterna också, och det kommer de attfortsätta att göra. Men lika självklart kan del naturligtvis vara atlLandvetter får samma funktion för vid den framlida utformningen avett intemalionelll flyglinjesyslem. Men det är långt dit. Det är baraintressant atl då och då lufta en och annan tanke som gärna inställer sig närman ser den överkapacitet som Just nu finns på dessa båda flygplatser. Vi sökerefter lösningar för alt utnyttja dem på ell effektivt sätt. HANSPETERSSON i Röslånga (fp): Jag tackar för de ytterligare upplysningar som kommunikationsministemhar lämnat. Givetvisbefinner sig Stump i ett mycket känsligt läge. I mitt förra anförande taladejag om Just priskänsligheten. De små differenserna kan föra över trafiken frånStump lill . Statsrådetsuttalande väckte berättigad oro i hela min region, särskilt hos de människorsom arbetar på . Därför tyckerjag all del ar bra att det har bringatsklarhet i vad kommunikationsministern sade . Överiäggningen varhärmed slulad. § 14 Om pendeltågstrafikenpå järnvägssträckan Kommunikationsministern erhöll ordetför alt i ett sammanhang besvara delsde den 10 resp. anmälda inlerpellalionerna 1977/78:106 av ElverJonsson (fp) och 1977/78:113 av i (), delsde anmälda frågorna 1977/78:228 av () och1977/78:232 av () har frågat mig omjag anser alt SJ, när del gällerpendeltågstrafiken mellan och , följer de rikllinjer somriksdagen uttalat samt om jag avser att vidta snabba åtgärder i avsikt attförhindra de nedskärningar av den akluella trafiken som SJ planerar nästalidtabellsskifte. i har frågal mig om jag är beredd atl med skyndsamma ålgärderingripa föratt trygga fortsatt lokal persontrafik mellan och . och har frågal mig när jag kommer all tillsälta enförhandlingsman som får till uppdrag alt söka nå en acceptabel lösning påproblemen med pendeltågslrafiken mellan och samt omregeringen ämnar förhindra nedskärningar av den aktuella trafiken i avvaktan påresultatet av förhandlingsmannens arbete. Jag besvararinterpellationerna och frågorna i ett sammanhang. Förstvill Jag säga att denna fråga ytterst gäller pengar, och varken staten,kommunerna eller SJ har gott om pengar. SJ förväntas detla budgetår gå med 400miljoner kronors föriust trots atl regeringen tillåtit laxehöjningar. Jaghåller med frågeslällarna om all det i och för sig finns skäl föratt bevara pendeltågstrafikenmellan och . måste emellertid vägas mol kostnaderna förtrafiken. Svårigheterna ligger i alt få fram pengarna och i alt bestämma vadsom, inte minst med tanke på andra regioners behov, är en rättvis finansiering.Jag vill i sammanhanget påminna om atl SJ såsom affärsverk enligt sininstruktion skall sträva efter all med intäkter täcka sina kostnader ochförränta statskapitalet. Detidtabellsförändringar som planeras på sträckan är ell led i SJ:s strävanall förbättra siu resultat. Det är här varken fråga om nedläggning av Stationereller bandelar. Jag anser därför inte atl åtgärderna strider mot de riktlinjersom uttalat. I den mån det är möjligl alt lösa ersättningsfrågornakan turtätheten naturiiglvis senare förbättras. Denakluella frågan reser en rad principiella problem som delvis har övervägts avden s. k. periodkortsutredningen. Utredningsförslaget kommer atl behandlas i enproposition i vår om ell nytt och förstärkt bussbidragssystem och ett samordnathuvudmannaskap för lokal och regional irafik. Frågan hänger också samman med deproblem angående kostnadsansvaret som behandlas av trafikpolitiska utredningen,som förväntas lämna sitt slutbetänkande. Såsompåpekats i frågorna har förhandlingarna mellan SJ och ännu inle lett till något resultat då det gällerpendeltågslrafiken. samt Lemms och kommuner har medanledning därav gjort framställningar till regeringen i den akluellafrågan. Eftersom frågan är under beredning i departementet är jag inte bereddalt uitala mig om vilket beslut som regeringen kommer atl fatta. I västsvenska väderrapporter kan man ibland höra: "kulingmed varning för storm." Med en lätt karikatyr skulle man kunna betecknafolkreaklionen på SJ:s senaste utspel i de lokala trafikfrågorna i Västsverigepå detla säll. I tidningarna står atl läsa: "SJ hotar pendeltrafiken","Färre låg redan i vår", "Tågresenärerna ilsknar till","700 gymnasieelever drabbas", osv. Jagtackar kommunikationsministern för svaret på min interpellation. Jag vill sägaatl jag är besviken på innehållet, och jag skall strax återkomma med ett parkommentarer. Men först lilel grand om vad som har hänt. Densenaste fasen i denna segdragna och svåriösta fråga var att kommunerna iVästsverige dagarna före nyår skrev lill kommunikationsministern och regeringenoch berättade atl de förhandlingar man haft under elt år mellan inte hade lett till någon uppgörelse. Man hänvisade lillriksdagens trafikbeslul och påminde omkommunikationsministerns löfte alt tillsätta en speciell förhandlingsman, om deakluella förhandlingarna inle ledde till resultat. Mansäger vidare atl man vill eftersträva en långsiktig irafiklösning och atl man iavvaktan på det begär att statsrådet vidtar snabba ålgärder för att garanteraen fortsalt lokal spårbunden persontrafik. Omdessa förhandlingar funnes mycket all säga. De har skett på olika villkor,därför all SJ sin vana trogen inte har redovisat kostnadskalkylerna för de egnaberäkningarna. De har starkt ifrågasatts av kommunerna, och de har underkäntsav flera duktiga forskare på trafikområdet. Många har upplevt förhandlingarnasom ett försök till diktat. Förhandlingamastrandade dagarna , men SJ hade med ell expresstågs hastighet exponeraten ny tidtabell, som redan någon dag efter del alt förhandlingarna bmiit sammanpresenterades för kommunerna. Den tidtabellen innebär en nedbantad pendeltrafikmellan och delta år, och det kommer all gå utöver bl. a. Lerums kommuns drygt 700 gymnasieelever. Eftersom kommunen inte harnågol eget gymnasium, pendlar eleverna till eller . Genomförsde här tågindragningarna, kommer skoleleverna att drabbas redan innevarandevårtermin. Dessutom berörs flera s. k. arbetsresor. Vi har här det paradoxalaförhållandet alt medan SJ klagar över dålig trafikbeläggning på många banor ochdärför tvingas lägga ned, så har man här en tällrafikerad lokaltrafik, dentätaste utanför Slockholm. Vadhar då sagl?Flera gånger har vi haft trafikpolitiska debatter, ivilka vi också i stor utsträckning berört lokal persontrafik. Eftersom jaglycker alt uttalade mening står i bjärt kontrast mot del säll påvilket denna fråga hanleras, vill jag rekapitulera något av beslutden . Beslutet byggde på trafikutskoliets belänkande 1976/77:18,där man bl. a. anförde: "Även miljöhänsyn och irafiksäkerhetsskäl liksomönskvärdheten av en mera energisnål trafik gör del nödvändigt att denrälsbundna trafiken stimuleras." Man anförde vidare att SJ över huvud tagelmåste "försöka göra sin del av den kollekliva trafiken mera attraktiv och bättre anpassad lilltrafikanternas önskemål". Vidare skriver utskottet: "Enförutsättning för alt Järnvägarna skall kunna hävda sig i konkurrensen är altdel görs en ordentlig omprövning från samhällsekonomiska utgångspunkter avprinciperna för SJ:s verksamhet och att även den hittillsvarandeberäkningsmetodiken beiräffande de olönsamma bandelarna omprövas." Däreftersäger utskottet del som jag har citerat i min interpellation, nämligen atl manunder pågående utrednings- och planeringsarbete inle får göra nedläggningar. Vidare slår utskottet ochen enhällig riksdag fast: "uppfattning framstår det vidare som angeläget alt SJ medutgångspunkt i ett samhällsekonomiskt synsätt visar en större öppenhet videxempelvis förhandlingar med kommuner och landsting om alternativa lösningar avkollektivtrafiken." Vadsades då i riksdagsdebatten? Det rådde en hell dominerande samstämmighet kringden här delen av trafikutskottets betänkande, och kommunikationsministemanförde med stor tyngd att "trafikpolitiska beslut har lett tillalt det trafikpolitiska målet om en tillfredsställande transportförsörjningtill alla delar inte har kunnat uppnås." "Delsamhällsekonomiska synsättet måste vara vägledande för del trafikpolitiskahandlandet." I samma avsnitt av sitt anförande säger kommunikationsministernäven: "Slutligenbör naturligtvis delta synsätt leda till alt man beaktar energi-, miljö- ochirafiksäkerhetsaspeklerna i större utsträckning än ." Vikan alltså konstalera alt ingen politiker i detla hus längre vill kännas vid1963 års trafikpolitiska beslut. Utanför detta hus har jag inte träffat någon-jo, möjligen en - som med en igels envishet klamrar sig fast vid 1963 årsbeslut. Detla beslut har i sin tillämpning lett till alt 1970-lalelstrafikpolitik blivit förödande för landels olika regioner. Mankan fråga sig: Vilket annat företag kan följa rikllinjer,anpassade för då oljan var billig, biliniensiteien på vägarna betydligtmindre, miljösituationen annoriunda och det samhällsekonomiska lägel mindreansträngt? Men SJ-ledningen har inte velat se och inte velat höra -och har dengjort det, har den inle velat lära. Det som jag tycker är tragiskt är att de ålgärder som påbjudits frånSJ-ledningen är så alltigenom negativa. Många som har med SJ att göra häpnaröver stelheten och oförmågan all möta svårigheter med offensiva åtgärder. Jagtror atl del har lett lill att väldigt många människor mer och mer betraktarsig som en illa behandlad motpart av SJ, inle som kunder lill ett aktivtserviceförelag. Aktivitetenhar i allt väsentligt inriktats på nedskärningar och tidtabells-förändringar,som inte har varit anpassade till resandeslrömmen. Detla lillsammans harinneburit ett kretslopp, då allt färre rest, allt färre turer körts ochpriserna stigit. Del har lett till någonting som kan betraktas som en tvinsotför tågverksamhelen inom lokaltrafiken. här frågan har vi Ju kunnat notera många lokala viljeyttringar. En aktivoch seriös aktionsgrupp. Låt tågen gå, har energiskt och på ideell basisarbetat, inte bara med högljudda, kritiska rop, ulan också ordnat möten,informationer och upprop. Man har uppvaktat riksdagsmännen och regeringen,överiagl med kommunerna och givit sig ut och diskuterat med resenärerna. Manhar genomfört en aktiv PR-drive för au få fler att åka med lokaltågen, en drivesom har givit gott resultat. "Menbedriver inle SJ PR för sin verksamhet? ", har många frågat. Jo, visst görman det. Man har annonsdriver i de stora tidningarna. skyltastaxibilarna upp och man slår fram med sin slogan: "När fler tar tåget blirtågen fler". Det är en utomordentligt fin slogan, värd att upprepas ochall följas. Men del trista är alt detta inte gäller lokaltågen, för där har maninte satsal på någon som helst marknadsföring. Vi får det bestämda intrycket:SJ har bestämt sig- inga lokaltåg. Först reste man hinder. Man påtalade att detfanns tekniska hinder. När inte de var tillräckligt starka, sade man att detfattades pengar, och man skyllde på materielbrisl. Det trista är atl man intehar satsat på att finna lösningar i en svår situation. I stället har man radatupp argument och skaffat alibi för atl driva en klart defensiv linje. Nusäger kommunikationsministern att de förändringar i lidtabellen som f n.planeras är ett led i SJ:s strävan alt förbättra sill resultat. Ja,kommunikationsministern har möjligen rätt så till vida atl SJ hävdaratt det ärså. Men jag vill invända att det inte ligger i linje med riksdagsbesluten fråni fjol och . Det ligger inte heller i linje med den diskussionvi då hade och med vad kommunikationsministem då uttalade sig för. Jag harciterat en del av det tidigare. Och det ligger inle i linje med regeringsdeklarationenom alt salsa på den kollektiva trafiken. Jagtror alt vi håller på att få en stor förtroendekris - en förtroendekris somdelvis redan har drabbat SJ men som är på väg atl riktas mot , molregeringen och mol kommunikationsministern. Det sägs ofta om oss politiker attvi inte kan eller vill handla, därför alt opinionen inle är mogen. Men när detgäller alt rädda den lokala tågtrafiken här, finns det massivt stöd frånkommunerna, från resenärerna, från de anställda på SJ-området, för att intesäga från hela folkel.