prot · G10916 · 1977-12-31 00:00:00 — Inle ens högkonjunkturåret1974 framstår i eu längre perspektiv som särskilt lönsamt. Till deua kommer altimponkonkurrensen har blivii hårdare. Skallman kunna förbälira konkurrenslägel förslålel måsle koslnaderna skäras ner,eftersom efterfrågan och priser inle kan påverkas i någon siörre utsträckning.Hur delta skall gå till har slålutredningarna lagl fram förslag om. Del harinle varil någon hemlighel vare sig för förelagen, de anslällda, kommunerna,eller regeringen all de här uired-ningarna skulle komma all föreslåganska drastiska ålgärder. Medhänsyn härtill är de konsekvenser från sysselsällningssynpunkl för etl flertalorter i som skulle bli följden om man enbart och ensidigt följdestålulredningarnas förslag inle acceptabla. Särskilt viktigt är alt manuppmärksammar kopplingen mellan den malmbaserade metallurgin i Domnarvel ochgruvnäringen i och likaså valsverks behov av all fålillgång lill den svenska marknaden på armeringsslål och slångsiål. Sysselsällning och ekonomisk ulveckling måsle iryggas genom etl iniimlsamarbele mellan näringsliv och samhälle. lill samförstånd, engagemangoch konstrukliva idéer måste lill för att man skall kunna lösa problemen inomnäringslivet Moderala samlingspartiei sluler helhjärlal upp för sådanasirävanden och slår därmed vakl om den svenska ekonomiska modellen, som i sigockså bär med sig den frihel och dynamik i samhällsutvecklingen som vi intevill undvara. Juslilieulskotlets nye ordförande efterlyste lidigare idenna deball en ny kriminalpolilisk diskussion. På den punkien är jag bereddall inslämma med honom. Men del är verkligen min förhoppning all de inilialivsom planeras i jusiiliedepariemeniei bygger på en bäiire och bredare analys ände synpunkter som framförde. Del räcker inie all ange sialistiköver brollsbalksbroilen - problemel har flera dimensioner, som måsle föras ini den kriminalpoliliska deballen. Frånvårt håll har tidigare i flera anföranden berörts ungdomsarbetslösheten. 1forskningsrapporter och massmedia påpekas alll oftare att ungdomsarbetslöshetenleder till ökad kriminalitet Om man bortser från de grova ekonomiska brotten ärdel jusl i de yngre årgångarna som frekvensen av kriminalitet är störst,nämligen mellan och upp lill 30-årsåldern. KriminologenLeif har följt förhållandena i . Under har haft enbroilsulveckling som varit avsevärt högre än i Slockholm och Göleborg. Mellan1970 och ökade ungdomsarbetslösheten i från 200 lill I 100personer, för all ell år senare vara uppe i'2 000. låg då näslan högsl ilandel; ungdomsarbels- lösheien var där fyragånger så slor som i . exploderade kriminaliteten,och det var framför alll bostadsinbrotten och lillgreppsbrotten som ökade ianlal. LeifLemke gör direkla jämförelser och säger alt det finns etl samband mellanungdomsarbetslöshet och ökad kriminalitet Del fungerar inle så alt ungdomarnagår direkl ul och gör inbrott när de inte har någol arbete. Men risken förnarkotikamissbruk är mycket slor, och eftersom narkotika är dyrt ivingasnarkomanerna lill brottslighet av den här lypen. Siffrorna är inte någotfullständigt bevis, säger han, men sambandet är mycket klart. Jagtror all detla är någonling som vi även måsle la med i bilden när vi ser påsialisliken över begångna broll. Jag tror också all vi inom kon kommer all fåen myckel livlig kriminalpolilisk deball som rör många fäll. Myckel snarlkommer nämligen den ulredning som behandlar fångvårdspersonalens, vakiarnasoch vårdarnas, kommande uppgifter. Del skall sällas i relalion lill deuiredningar på della område som redan avgivii sina belänkanden, ulredningarnaom övervakningsnämndernas och de cenirala nämndernas uppgifter. Detär inlressanl all konstatera alt redan nu gått in lillregeringen med en begäran au få organisera om arbetel vid Kumlaansiallen, såatt personalen knyts fastare lill det egna huset som man säger, dvs. en av defem avdelningarna, och så all behandlingskollegierna får bestämma när delgäller frigång, fritidssysselsättning och korttidspermissioner i stället försom nu styresmannen. Det kräver måhända en lagändring - i varje fall ändringav författningsregler - men del pekar delvis framåt. Vidarehar häklesuiredningen just avlämnat sill betänkande, ochung-domsfängelseutredningen kommer med sill belänkande omkring jul. Alll deltakommer alt ge anledning till en mångfaselterad deball kring dessa problem. Delär min slora förhoppning alt man inie heller glömmer bort de problem som överbeläggningarnapå våra anslalier f n. för med sig. Vi hoppas all man inle i ekonomiskt nit ijusliliedepariemeniei kommer atl föreslå nedläggning av ytteriigare anstalter,då förhållandena är sådana all det knappast finns några platser lediga f n. ochdå enligt uppgifter i pressen för atl klara silualionenmycket snart kommer au begära au nya anslalier öppnas, så all man kan la emotdem som behöver komma dit. Tillbilden hör också alt brottsförebyggande rådet inom kon kommer au lägga framförslag om ett nyll påföljdssyslem. Vi vel inle vad del förslagei går ul på,men vi inom juslitieulskoilel ser med myckel slort iniresse fram mot rapportenfrån brollsförebyggande rådet Kriminalpolilikenär en av våra huvuduppgifter, och del är en bild av påföljdssyslemei som harinlresserai oss specielll på senare lid. NärFN anordnade etl slorl kriminalpoliiiski symposium väckleen kriminolog från del slörsla iniressel när han redogjorde för enföreleelse som började i och som man sedan har tagit upp på Nya Zeelandoch, delvis i andra former, i . Del gäller vad vi här i vår debattkallar samhällstjänst Vårtulskoll har varil både på och i Auslralien för all sludera hurdenna samhällstjänst har utformats. Del kan gälla att man under ell veckoslutkommer in lill ell hem eller en insiiiulion och sedan går ul och gör en delarbelen som en slyrelse, i vilken även fackföreningsrepresentanter ingår, hargodkänt och accepterat Man kan också direkt från hemmet gå ul och görauppröjningsarbelen i hamnar och bosiadsområden, också då i samråd med denfackliga rörelsen. Vifann del hela oerhört intressant Vi lalade med upphovsmannen, vi diskulerademed de parlamenlariker som hade varil med och fallal del här beslutet Vistuderade hur samhällstjänsten fungerade. Och vi fann atl den i varje fall idel samhälle som finns i Auslralien och på lycks fungera alldelesutomordentligt Vi är inle hell säkra på att den går all kopiera i vårt svenskasamhälle - vi iror alt vår fackliga rörelse är annorlunda utformad och atl vårtpåföljdssystem kanske är någol annorlunda. Men tanken på denna samhällstjänstsom ell alternativ lill fängelse är i varje fall oerhört inlressanl och kommerväl all fortsätta att dominera den kriminalpoliliska deballen liksomungdomsfängelse-utredningens fortsatta arbete när den har avlämnat sillbetänkande. Detlaär också en av de pusselbitar som ingår i en kommande kriminalpolilisk debattsom, del är min förhoppning, blir myckel djupare och mer mångfaselterad ochvidare spridd än enbart en uppräkning av antalet ökande brottsbalksbrott Den kommunala självstyrelsen måste ständigt vara en levande verklighel.Den får inle förfuskas lill innehållslösa formalia. Självslyrelseprincipenmåsle erövras och sländigl ulvecklas av varje ge-neralion. De senasle årensuiredningar och diskussioner om en fördjupad demokraii på lokal- ochregionalplanel måsle nu omsällas i den prakliska verkligheien. Behovel av allpå della område ulveckla demokralin är hell uppenbart Förvänlningarna på enskyndsam reformering är också beiydande ute i landet. Självstyrelseprincipenmåste vara den övergripande ledstjärnan för demokratins ulveckling ochfördjupning. Länssiyrelsernas planerings- och regionalpoliiska uppgifter måslei sin helhet överföras till landslingen. Här behövs fortsättningsvis verkligeninle ell orationellt dubbelarbete, med drag av slallig förmyndarmenlalitet Vadsom krävs är en fungerande regional självslyrelse, där huvudansvaret hell vilarpå de folkvalda landstingen. All styrelseledamöterna i länsstyrelserna fr. o.m. i sin helhet, utom ordföranden som är landshövdingen, utses avlandslingen är etl vikligl steg i räll riktning. Men delta får å andra sidaninle tas till inläkl för alt inle fullfölja planerna på en verkliglänsdemokrali. Samhällsplaneringen måslei sin helhet vara folkligl förankrad i en För den övergripande riksplaneringen svarar . Likanaiurligl borde del vara au länsplaneringen är en landstingsuppgift och inle enangelägenhet för en regional slallig myndighet som . För denlokala planeringen svarar kommunerna. Direkivaldalokala kommundelsråd i olika delar av en kommun är av största betydelse, bådeför beredning av lokala frågor och för förvaltning av den lokala verksamheleninom givna ramar som beslutas av kommunen. Detla lillsammans med utnyttjande avfo/komröstnings-insiitulet i regi försiärker självslyrelseprincipen pådel lokala planet Denkommunala självstyrelsen är inle bara en fråga om demokraii. är också enviklig del i kombination med ekonomiplaneringen. Den fria beskallningsrällenhar ell ganska begränsal värde när den kommunala verksamhelen lill myckel storadelar styrs av statliga beslut eller direktiv. Här måsle den grundläggandeprincipen vara atl beslutanderätt också innebär betalningsansvar. Detla måslebli en naturiig konsekvens av självstyrelseprincipen i de ire nivåerna i vårdemokratiska beslutsprocess. Att den nuvarande regeringen lycks ha vissförståelse för dessa synpunkter är tillfredsställande. Nog är det ganskaohållbart i längden att även försöker att svara för reformarbetetlokall och regionall, som kommuner och landsling själva får klarafinansieringen. sker della med ell alllför kortsiktigt lockande"slimulansslals-bidrag" under en begränsad inlroduktionsperiod. Denfria kommunala beskattningsrätten får inte bli etl självändamål, utan måslesättas in som en del i den loiala skaiteproblemaiiken. Vi har en formellkommunal beskattningsrätt, men reellt är handlingsmöjligheterna myckelbegränsade, som lidigare har påpekats. Kostnadsutvecklingen för kommuner ochlandsling är så expansiv, atl årliga skaltehöjningar på lill enkrona för vardera kommun och landsling inte är onormalt. är på sikl enorimlig ulveckling, samiidigl som Ulrymme saknas för nya reformer ellerålaganden, om inie beiydande delar av den nuvarande verksamhelen kan skalasbort Samiidigl släller medborgarna och staten i skön förening ökade krav påservice från kommun och landsling. För all komma lill rälla medkommunalskaliehöjningarna har frivilliga skatlelak etablerats med pompa ochståt men lyvärr med föga resultat, eftersom nödvändig kostnadstäckning måsteske. Eu obligatoriskt skatlelak blir sannolikt i den prakliska tillämpningenett alltför statiskt och något klumpigl inslrumeni för alt vara en effektiv,framkomlig väg. Ellannal, mer inlressanl allernaliv bör vara en enhetsskall för kommun, landstingoch stal, som i sin helhet beslutas av . Fördelningen avenheisskallen genom statliga projektanslag, som ibland har aktualiserats,skulle förmodligen bli både krånglig och godtycklig. Därför krävs iallernativei enhetsskall en generell fördelningsprincip med ell visst krontal,som beslutas, per skattekrona med 100-procenlig skattekraft för resp.kommun och landsling. Dessuiom bör ålderssirukiur och geografisk belägenhelvägas in i fördelningssyslemet Urmedborgarnas synpunkt är den totala skattesatsen av slörsla iniresse och inleden inbördes fördelningen av skalleuUagel på de olika besluls-nivåerna. Då kanockså slalsmaklen genom göra den nödvändiga samordningen avskaiiepoliiiken. Enligl självstyrelseprincipen svarar sedan kommuner och landslingvar för sig hell för sin verksamhet inom de ekonomiska ramar som skatleulfallelger lillsammans med övriga finansieringsmöjligheler på resp. områden. Enlevande självslyrelse är grundläggande för människors delaktighet isamhällsbyggandet lokalt och regionalt Del är samhällets uppgift atl skapa deverkliga förutsättningarna för närdemokrati och samhällsgemenskap. Till de brännande frågor som slår långl framme på regeringsprogrammeni de flesia länder hör genomförandel av en aktiv och framåtsyftande energi- ochnäringspolilik. Undernäringsulskollels sludieresa i och kunde man konsialera, au i dessaländer verkar slarka krafter för atl klara energiförsörjningen. Del är klarlall de har ell försprång på en rad olika områden. Del hiliniills genomfördarymdprogrammel är bl. a. ett exempel på tekniska och vetenskapligaresurser, samordnade genom en organisatorisk ansträngning av imponerande mått Debåda länderna salsar enorma resurser för all om möjligl säkraenergiförsörjningen i nuel och för framliden. Samiidiglökas insikien exempelvis i om alt landels energiresurser, främsl oljaoch nalurgas, ej räcker för självförsörjningen, även om eflerfrågeökningenkommer all dämpas avsevärt. Därför söker man nu minska landets sårbarhet förprisändringar och avspärrningar av utländsk utförsel. Målsättningen är alt dekanadensiska energilillgångarna skall användas med hänsyn tagen tilllångsiktiga sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser. Delär också uppenbart, all del f n. händer myckel på den alternativa energinsområde i jusl . Där experimenteras bl. a. med vind-och solenergi, nyabränslen för bilen och nya möjligheler att ulnyllja gamla energikällor bättre. Utskottetsledamöier h-ade även lillfälle alt i det ökeniiknande landskapet i se flera inlressania objeki, t ex.solanläggningar och vindaggregat LarsÖrlengren - leknisk-veienskaplig allaché i Washinglon - har säkert räll, närhan i ell föredrag under rubriken säger: "Alla deenergi-aliernaliv som vi kan se i närperspeklivel har sina miljö- och riskproblem.En del av dessa är dåligl kända eller svåra au förulsäga. I är man, bl. a.mol denna bakgrund, böjd all inie lila lill elt enda energiprodukt- allernaliv ulan i siälleifördela riskerna. Kol och kärnkraft ulgör lillsammans, i varje fall för lidenfram lill sekelskiftel, basen för den amerikanska energiproduktionen." Isamband med arbetel på alt även i framliden kunna förse svenskl näringsliv ochlandels övriga konsumenier med så billig energi som möjligl finns del allanledning för oss all även i fortsättningen följa vad som händer i ochUSA. Ingen här kan förneka alt nuvarande närings- ochsysselsätlningspoliliska situation är den svåraste sedan 1930-lalet Gång pågång blir vi påminda om hur besvärligt lägel är för anslällda och för förelaginom uisatla branscher. Inte minst mot denna bakgrund har det svenska folkelrätt atl kräva av den borgerliga regeringen alt den ger besked om den forisällaenergipoliliken. Deanslällda, företag och kommuner har rätt atl kräva besked om hur elkraft tillframlidens samhälle skall kunna garanieras. Del är beklagligt all regeringenstaktiska turer har skapat osäkerhel på del energipolitiska området. Det ärockså en uppfattning, som delas av ledarskribenter i den borgerliga pressen.Så t. ex. skriver signaturen "peb" i den 20oktober alt "regeringens svagaste punkt är den splittrade energipoliliken,som den måsle komma runl för all få den ro och styrka som krävs för attformulera realistisk energipolitik för framtiden och slippa att ständigtförsvara taktiska missgrepp under valrörelsen". Deinterna striderna inom det borgeriiga blocket har skapat en stor ovisshethos de anställda och företagen i näringslivet Det gäller alldeles särskiltanställda och förelag inom energiområdet Vivet att inom ramen för en ansvarsfull energi- och näringspolitik äralunskiffern en nationell tillgång som kan få stor betydelse för den svenskaråvaruförsörjningen. I det här sammanhanget vill jag gärna erinra om atlpersonalen vid Ranstadsverkel under en läng följd av år lagl ner ettfaniasliski arbele inom forsknings- och uivecklingsverksamhelen beiräffandealunskiffern i denna anläggning. Somalla känner lill har hos regeringen anhållil om tillstånd allfå bedriva verksamhet vid Ranstadsverkel omfattande en bryining av en miljonton alunskiffer , kombinerat med en forsknings- ochutvecklingsverksamhet - Mineralprojektei . I första hand syflarprojektet till atl söka utveckla en induslriellfullutvinningsprocess. Man räknar här med all ur skiffern kunna produceraaluminiumprodukier, gödselvaror, lagringsmelaller och energiråvaror. I sinaremissvar har också Svenska gruvindustriarbelareför-bundel. Industriförbundetoch industriverket slagit fast att alunskiffrarna är en av vårt lands störstaoch mest outnyttjade naturresurser. Myndighelersom har att bevaka miljövårdsintressena anser inle all projektets påverkan blirsådan atl det inte kan godkännas. , statens planverk,arbetarskyddsstyrelsen, SGU och statens strålskyddsinsiitut har avgiviipositiva remissyttranden. LO, TCO, Väsl- 12 protokoll 1977/78:15-16 LO-distriki,LO-seklionen i , och , läns TCO-disirikl ochInduslriljänslemannaförbundeis avdelning 12 i siöder hellprojektet MineralprojekteiRanstad kan skapa goda framlidsulsikier för olika delar av näringslivet Övrigapositiva rikspoliiiska konsekvenser kan la sig Ultryck i en ökadsjälvförsörjning, minskal imporlbehov, förbällrad bylesbalans och en ökadsysselsällning. Etl nej lill mineralprojektei , vilket lydligen deborgerliga fullmäktigegrupperna i berörda kommuner kommer atl ställa sigbakom, är enligl min mening också ell nej lill ulveckling. Jaghar från denna lalarslol uttalat min oro översysselsättningsutvecklingen i . Jag har framförl krav på enkraftig förstärkning av arbetsmarknaden i och i . Den negativaulvecklingen i dessa båda kommuner beror i slor utsträckning på svårigheterinom bilindustrin, textilindustrin och vissa delar av jord- och stenindustrin. Denensidighet i näringslivet som existerar på flera håll inom denna del avlänet måste brylas, så atl elt differentierat näringsliv kan utvecklas. Ettförverkligande av mineralprojektei , som totalt beräknas ge ensysselsättningsökning med ca 550 personer - enligt minst800 personer - skulle åstadkomma en bättre regional balans inom den ceniraladelen av . Moldenna bakgrund och inle minst med lanke på mina intryck från näringsulskollelssludieresa i och , den globala energi- och råvarusituationen samt deriks- och länspolitiska konsekvenserna vädjar jag till regeringen och lill deborgeriiga fullmäkligeledamölerna i och kommuner atl siödjamineralprojektei . Vid remissdebatten förra höslen sade jag all sämre förlorare änsocialdemokraler får man lela efter. Socialdemokralerna förlorade valel ochhade den korta lid som de då varil i opposilion hemfallit åt en politiskargumentering som i förgrovning och ansiöllighel slog alla rekord. Desocialdemokraliska lidningsskribenlerna föll in i samma jargong. Jag ställdemig undrande inför att man kände sig så hopplöst utlämnad för atl man lämnalkanslihuset, och jag menade att etl parti i oppositionsställning kan göra enslor insais i samhällel. En förutsättning för della är alt man kommer överbesvikelsen, tummar litet på prestigen och i stället arbetar fram konstruklivaförslag. Ettår efter det jag gjorde dessa påståenden och sedan jag nu fått etl någol längreperspekliv på denna socialdemokralernas opposilionspolitik, vad finner jag då?Ja, inle har del förändrats mycket. Man för en "hack-speiispoliiik",vilkei innebär all man lydligen för har en am-bilion all kriliseraalll vad regeringen lar sig för. Jag är fulll på del klara med atl när man somsocialdemokralerna efter Oolårels val bestämt sig för all spotta på allt somden nya regeringen ägnar sig åt, så är det inle lätt all byta fot ochföra en ansvarsmedveten oppositionspolitik som vi är vana vid i del här landel. Detkanske får ske en successiv nedtrappning, så alt inte folk märker en alllfördrastisk svängning. Men skall lillnyktringen inle ske snabbare än vad vi märkthitintills, så får vi vänla innan socialdemokralerna i detta landkommer alt föra en folkets opposilionspolitik. Den opposilionspolitik somsocialdemokralerna bedriver kan inte ligga i folkets iniresse-ja, knappast iparliels iniresse heller. Vi skall naturligtvis inle blanda oss i hur taklikenläggs upp inom parti; del skall socialdemokralerna få avgörasjälva. Men jag ser också till polilikens anseende. Människor kan ju undra vaddet är för någol en poliliker ägnar sig ål. Jag tror all ledande socialdemokralerkänner lill stämningen inom sitt egel parti dåligl. Jag tror atl de s. k.gammelsossarna inle riktigt är med på noterna. Ingenbegär all socialdemokraterna skall välsigna varje förslag som kommer frånregeringen. Visst skall ett oppositionsparti ha rätt alt opponera sig. Enkonstruktiv kritik är en lillgång i alla sammanhang. Jag vill också medge atlnågot i den riktningen har vi kunnal uppfatta, men nog har det varil i småportioner - det har mesl varit råskäll. inledningsanförande här var ju balanserat - del vill jag gärna säga - men när han kom tillreplikerna var del ungefär samma lonläge, samma arrogans som vi lidigare varitvana vid från hans sida. Attvi här i landet de senasle åren levt över våra tillgångar, att den doktrin somsagt all vi bara kan rulla fram med standardhöjningar är relevant,det är vi väl ganska överens om. Atl vi måste hushålla med våra energi- ochnaturresurser har också blivit en realitet för svenskarna. Det är bra meddetta uppvaknande. Jag har även märkt ute bland folk att man lar dessarealiteter som en utmaning på så sätt att man vill hjälpa till på alla områdenall sälta på rät köl igen. Det vill man, även om del skall kosla endel. Det som socialdemokralerna i sin argumentering kör med, all människornakänner sig alldeles ul-lämnade, är fel. Nej, jag ser snarare i min omgivningmänniskor som bildligl lalat kavlat upp ärmarna för atl komma igenom någrabesväriiga månader, så atl vi därefter kan komma i balans igen. Människornaförslår all påfrestningarna i den svenska ekonomin är betydande. De förslår altnär underskottet i ulrikesaffärerna tenderar all växa måste vi hålla igen våregen konsumtion. De förslår att produktion och sysselsättning måsleprioriteras. Dennya regeringen fick ta hand om ekonomiska problem som under de senare årenblivit alltmer svårbemästrade. Inget parti kan svära sig frill från densituation som uppkommit Vi har alla varil lilel väl optimistiska för framtidennär vi påstått alt vi här i alltid skulle få ligga en längd före allaandra nationer. Men uppvaknandet är nyttigt Att då som socialdemokraternaställa sig vid sidan om och lålsas att man är helt oskyldig är knappasianständigt Del var skönt för nationen all vi fick en regering som såg vart detbar hän. opposilionen fåttfortsätta atl handha regeringsarbeiel och i den silualionen beieii sig som mani dag gör, då hade del varil synd om fosterlandet Regeringenundandrar sig inte impopulära åtgärder för alt komma till rälla med ekonomin.På sikl banar dessa ålgärder väg mol balans i vår ekonomi. Men en förutsättningär förslås alt övriga länder i västväriden också nås av en konjunkturuppgång.Nu gäller del all skapa ell lillräckligl ekonomiskl underlag som gör atl vi kanfullfölja önskade reformer inom barnomsorgen, inom åldrings- och sjukvårdenosv. livskraftigt näringsliv skapar förutsältningar för detta. För atltrygga sysselsällningen, dämpa prisstegringarna och göra industrinkonkurrenskraftigare besluiade regeringen all framlägga delslabiliseringsprogram som varil ett slort ämne i dagens debatt. Denu i hösl avlämnade regeringsförslagen för att rädda sysselsällningen i vinterär väl vidare ett bevis på god vilja och handlingskraft. GeorgBorgström sade för sedan: "I en värid med slrikl givna gränser ärdel inle längre fråga om all leva överdådigt och ständigt höja extravaganserna.Vi måsie lära oss att leva ekonomiskl, all hushålla med jord, , energi,livsmedel, foder, skog och inle minst metaller." Delär ju inle första gången som denne forskare håller straffpredikan över vår tidsslösakliga leverne. Hans ord bör inle få förklinga ohörda. Från sidahar vi varnat för miljöhotet och med kraft sagl ifrån all denna generation ejfår roffa ål sig naturtillgångarna. IGolårets regeringsdeklaralion slår det all miljöpolitiken skall bygga på enekologisk grundsyn. I denna vikliga fråga borde kunna uppiräda enigt.Men det är litet så och så med det. Kärnkraftsfrågan får vara exempel nog - ja,energifrågan över huvud laget.