prot · G109145 · 1977-12-31 00:00:00 — Utskottets belänkande borgaremellertid inte för alt befolkningsminskningen i vårt land skall upphöra, ochså var heller inte vare sig möjligt eller önskat. Att vi uppmärksammarproblemen och lär oss atl praktiskt taget alla åtgärder i vårl samhälle kan föåterverkan på den befolkningspolitiska utvecklingen är ett stort sleg framåt. Jagär ytterligt lacksam för den behandlilng min moiion har fött. Jag har en litenkänsla av att jag tillsammans med andra motionärer har sali en sten i rullning.Kan della bidra lill all fler föräldrar får glädjas ål alt de barn de önskarfår födas och alt dessa barn kan bidra till ökat välstånd i vårt land ochdärmed i någon mån i världen i övrigt, då har utskottets betänkande fån en storräckvidd och kan bringa slor glädje till många, kanske inte minst lillframtidens föräldrar. LISAMATTSON (s): Jag skall upprepa del som sagts åtskilliga gånger tidigare från dennatalarstol, nämligen att det belänkande som vi diskuterar säkeriigenkommer att ligga till grund för debatter under såväl det här året som de år somligger framför oss. Belänkandet är ett av de mesl intressanta och tankeväckandedokument som elt utskott i har åstadkommit. Vi som motionerat i dessafrågor är oerhört tacksamma för del allvar med vilket utskottet har gripit sigan frågorna, för den grundlighel med vilken utskottet penetrerat problemen ochför det vida paraply av åtgärder som skisseras och föreslås i betänkandet. Delär bra att vi får en statistisk undersökning av orsakerna till den låganativiteten - vi lär ju knappast ha haft elt lägre födelsetal sedan vi infördefolkbokföringen på 1740-ialel. Vi är medvetna om, vilket också har framhållitstidigare, alt det visst inte bara är i som en liknande debatt förs.Denna diskussion har tagits upp bl. a. i , och somalltid har man också vid dessa diskussioner varit mycket osäker när del gälllanledningarna till den låga nativiteten. Somliga hävdar att människor intevågar skaffa sig barn under den ekonomiska kris som råder, andra säger atl dellåga födelsetalet beror på alt jämställdheten mellan man och kvinna både påarbetsplatsen och inom familjen har gått för långt, och man hävdar attkvinnorna borde gå tillbaka till hemarbetet och känna sill ansvar för hem ochbarn. Vi vel inte om förklaringen är denna. Inte heller vet vi om det ärriktigt som vissa sociologer säger, bl. a. och ,att det här är en kvinnoprotest. Detta har också åtskilliga gånger tidigareframförts från politiskt kvinnohåll. Sedan1930-talet har i alla fall några vikliga händelser inträffat. Tack varetillkomsten av familjeplanering och abortlagstiftning har kvinnan båderätt och möjlighet att själv bestämma del anlal barn hon vill ha. Därför kanman säga alt den nativitet vi har på ett helt annal säll än nativitetenförr ger uttryck för hur kvinnan ser på sina och samhällets möjligheter atl lahand om barnen och skapa trygghet åt dem. Vi behöver ju bara se oss omkring förall kunna konstatera hur svårt det är atl vara småbarnsförälder i ett samhällesom säkerl med all rätt ofta kallas för barnovänligt. Detfinns kanske vissa faktorer som motsäger detta, och jag vill djupt beklaga atlregeringen icke fann medel alt fortsätta det Gotlandsprojekl som ulskollel nutar till intäkt för förslagen om att man skall sprida liknande runt om ilandet. Iett projekt-som tillkom efter en motion somjag, kamrater här i ochSocialdemokratiska kvinnoförbundet låg bakom - krävdes en stor samlad insats.Det var ell projekt om sex och samlevnad, och del har visal atlaborterna minskal i anlal och att födelsetalet ökal någol. Detär hell självklart atl det tar rätt alt starta ett projekt, och dettar att få del allmänt accepterat, så att det omfattas av bådemän och kvinnor. Jag vill verkligen hoppas, att man när nya regionala liknandeförsök planeras, såsom ulskollel föreslår, verkligen tänker på att det krävstid och insatser. Men de insalser som har gjorts har alltså , , 5 protokoll 1977/78:145-146 medförtnågot av en trend som motsäger del som många hävdar, nämligen atl del sjunkandefödelsetalet kan vara kvinnornas protest, när kvinnorna nu för första gångenhar möjlighel att själva bestämma hur många barn de vill sälta lill väriden. Jagdelar och utskottets uppfattning att det inte går alt enbartforska efter anledningarna. De är säkerligen mångtydiga. Del är säkertnödvändigi att vi får en kartläggning och all man satsar betydligt mer på dendemografiska forskningen. Jagtror också, att när vi skall diskutera den långa raden av åtgärder påolika områden över hela det inrikespolitiska fältet, kommer vi ändå atl haolika ideologiska uppfauningar om på vilket sätt vi önskar lösa de härfrågorna. Man kan - och det har sagts från borgeriigl håll - tala om en politiksom främjar jämställdheten. Jag delar inte uppfattningen alt den nuvarandepolitiken verkar för jämställdhet. En hel del inslag inom den borgeriigaregeringens polilik lyder i stället på att man har den inställningen atlkvinnorna skall vara i hemmet. Vårdnadsbidraget är ett bra exempel på del. föräldraförsäkringen införa en bestämmelse som innebär att ersättning inteutgår för föriorad arbetsförtjänst under en månad utan bara med en garantisummapå . är, enligt vår åsiki, inte heller atl främja jämställdheten. Nej,vi menar från socialdemokraliskl håll atl del är helt andra ålgärder som skalllill och all det är vårt ansvar alt forlsätla med jämställdhelsarbeiet. Framförallt måste arbelel på alt bryla ner invanda föreställningarom vem som inomfamiljen skall ha ansvar för barnen fortsätta och intensifieras. Vihar i detta sammanhang nämnt barnomsorgen, och jag kan också nämna planeringenav våra nya bostadsområden. Oerhört många frågor är integrerade i delta arbete,men jag tror all vi framförallt för atl nå målet med att barnet står i centrumoch alt - vilket är mycket svårt - ge föräldrarna förutsättningar atlkombinera yrkesarbete med aktivt föräldraskap, med möjligheten att varje daggemensamt och avspänt vara lillsammans i familjen, inte får nöja oss med sextimmars arbetsdag för småbarnsföräldrar. Del är endasl en mycket liten del avföräldrarna som har ekonomiska förutsättningar alt tillgodogöra sig dennamöjlighel. I dagens läge är det omöjligt för ensamma föräldrar. Vihar inom vårt kvinnoförbund drivit kravet på sex limmars arbetsdagför alla, och vi hävdar all det är viktigt atl forlsätla atl driva del kravet.Vi menar verkligen allvar när vi hävdar atl man bör ge föräldrar och barnmöjligheler lill ökad samvaro och skapa reella förutsättningar all förenaföräldraskap och förvärvsarbete. Den kortare arbetsdagen är också nödvändig,om man skall kunna förena ell fackligt och elt politiskt arbele medföräldraskap och en avspänd gemenskap inom familjen. Jagvill slutligen, herr talman, trycka på alt lösningen på de frågor och deproblem som vi här har diskuterat under många timmar först och främst är enfråga om solidaritet. Med jämna mellanrum får vi vela all barnfamiljernasekonomiska standard ligger klart under den som familjer utan barn lever på. Sålänge barn ulgör en ekonomisk påfrestning för familjerna kommer solidariteteninom familjen att sättas på prov när man skaffar sig barn. Detär därför nödvändigi att vi undersöker hur mycket av våra framtida resurser somvi måsle avdela för att förbättra barnfamiljernas slällning i förhållande tillövriga. Del finns, herr lalman, inga enkla lösningar på vårbefolkningssituation. Man måste, som också ell enhälligt utskott har uttalat,ta ett ordentligt och samlat grepp över hela problematiken. Med detta anförande, i vilket ,och (samtliga s) instämde, varöveriäggningen slutad. Proposilionergavs på bifall till dels ulskottelshemställan, dels utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall lill motionen nr 729 av m. fi. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller socialutskottets hemställan i belänkandel nr 32 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemslällan med den ändring däri som föranleds av bifall lill motionen nr 729 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Carl-HenrikHermansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 293 Nej - 14 vice talmannen tillkännagav att anslagutfärdats om sammanträdets fortsättande . §14 Barn- och ungdomsvård betänkande 1977/78:33 med anledning av motioner om barn- ochungdomsvård. Den fråga vi nu skall behandla har en så klar anknytning till detföregående ärendet attjag lycker del är synd aU utskottet inte behandlade dethela i ett sammanhang. föregående debatten om befolkningsfrågan sade atl vi harett barnovänligt samhälle. Jag delar den uppfattningen och vill lillägga altdella inte bara gäller barnen utan att det i hög grad också gäller ungdomarna. Låtmig kortfallal kommentera socialuiskottels behandling av den motion som jaglillsammans med några ytterligare moderater väckte och som handlar om samhällets barn- och ungdomspolitik. En moiionmed likalydande innehåll väcktes även vid det förra och avstyrktesäven då av utskottet. Ulskollelhar relativt utförligt redovisat olika utredningsakli-viteler sompågått eller pågår kring det breda fält som samhällets barn- och ungdomspolitikulgör. Det är bra atl så har skett. Det belyser nämligen ytterligare denprincipiella skillnad som finns mellan utskottet och motionärerna när detgäller de frågor som tas upp i moiionen. Även förra årel framkom dennaprincipiella skillnad, då kanske ännu mer markerad än , eftersom utskottet nunågot har tonat ner den tidigare argumenteringen, som enligt min uppfattningbyggde på en felsyn. Fortfarandehar dock ulskollel den uppfattningen all del bäsla är all på del sätt som nusker undersöka mera begränsade frågekomplex och söka lösa förekommande problemallt efter de skiftande förutsättningar som kan föreligga inom varje område. Innebördeni detta sätt att se på problemet har bl. a. den konsekvensen attarbetsmarknadsproblem för ungdom skall lösas inom arbetsmarknadspolitikensram, all sådana problem som rastlöshet, oro, mobbning och dåliga studieresultati skolan skall lösas inom skolpolitikens ram, att alkohol- och narkotikaproblembland barn och ungdom skall lösas inom alkohol- resp. narkolikapolitikens ram,osv. Iförra årels diskussion kring dessa frågor redovisade jag resultatet av någrastickprovsvis gjorda undersökningar rörande det samlade resultatet avsamhällets barn- och ungdomspoliiik under de senasle årtiondena. Resultatet varsynnerligen nedslående. har ytterligare undersökningar publicerats,som bekräftar denna nedslående bild i ännu skarpare belysning. Jag syftar härpå den av i tidningen nr 1978 redovisadeundersökningen om riskerna för att ungdomar hamnar snett samhällejämfört med t. ex. 1950-talels samhälle. Enligt denna undersökning skulleriskerna i del närmaste ha fördubblats. Ålskilliga statislikserier angesbekräfta dessa ökade risker. Som en anknytning lill den föregående debattenvilljag väcka frågan,om inte en av orsakerna lill den låga nativiteten i vårtland kan vara atl man helt enkelt inte vill sätta barn till världen med sådanarisker som här föreligger för att barn och ungdomar kommer sneil i tillvaron. Enligtmin mening kan samhällets barn- och ungdomspolitik därför inte längre ges en såsöndersplittrad inriktning som den har haft. Jag iroratt tiden är inneför etl samlat ålgärdsprogram, byggt på en ordentlig kartläggning av hela detbarn- och ungdomspoliliska fältet. I andra sammanhang tvekar man inte all lillsälla ulredningar och. kommittéer.Varförinle låta genomlysa denna problematik,som vi har dragit upp i motionen,på samma sätt som man gjorl med andra siora samhällsfrå- gor?Varför inie lillsälla en offenllig pariamenlarisk ulredning, med bara enbråkdel av de resurser som t. ex. hade, för all ta fram etlsamlat program för samhällets barn- och ungdomspolitik? har beslutat atl särskilt skall ägnas åtbarnen i väriden. Åtgärderna underdel internationella barnaåret bör enligt FNockså inrymma ökad forskning om barn och etl vidgat utbyte av rön ocherfarenheter. Den har utsett en beredningsgrupp, som har huvudansvaretför barnaårets genomförande. Enligt min mening ligger de förslag som vimotionärer framfört i vår motion väl i linje med dessa intentioner från FN. Enkartläggning av det slag som vi efterlyst är, oavsett om den sker inom ramenför en mer vetenskapligt inriktad forskning eller inom ramen för en statligutredning, elt arbete som bör startas. Utskottethar uttalat alt den kartläggning vi har efterlyst mera ler sig som enuppgift för forskningen. Jag vill gärna la fasla på della ultalande frånutskottets sida och uttrycka den förhoppningen att den beredningsgrupp somregeringen har tillsatt för genomförandet av FN:s barnaår kan initiera enforskning med en bredd som vi motionärer har efterlyst. Men,herr talman, liden hastar. Allt fler ungdomar förloras som offer för en sedanlänge osäker, splittrad och därför handlingsförlamad barn- och ungdomspoliiik ivårl land. Alt gå emot etl enigt utskott är fåfängt. Jag har därför ingel yrkande. I detta anförande, under vilket förste vicetalmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar, instämde () och (). GÖRANKARLSSON (s): Eftersom inte hade någol yrkande kan jag bara medhänvisning till vad utskottet har skrivit i sitt yrkande om avslag påmotionerna yrka bifall lill utskottels hemställan. Jag vill bara göra en enda liten anmärkning. Det ärförvisso ett ungdoms-ovänligt samhälle som vi håller oss med - det kan jaghålla med om - inte minst med hänsyn till atl tiotusentals ungdomar gårutan jobb. Däri ligger den verkliga faran, men i det sammanhanget är bl. a.herr Körlof och hans partivänner delaktiga i alt inte de åtgärder har vidtagitssom har varit nödvändiga. Jag delar naturligtvis uppfattning atl elt av deverkligt stora problemen är atl så många ungdomar går utan jobb. Men del ärbara en del av del enormt stora problemkomplex som vi motionärer har tagit upp. Vimenar ju att man skall genomlysa hela det barn- och ungdomspolitiska fältet ochfö lill stånd ell samlat åtgärdsprogram, där man på en mängd olika säll kan selill atl barn och ungdomar inte kommer snett i vårt samhälle. Längresemester för gruvarbetare, m. m. Självklart harjag denuppfattningen atl arbetsmarknadspolitiken är en viktig del av della. Däremotdelar jag inte uppfattningen atl den nuvarande regeringen har en avgörandeskuld i alt vi har en hög ungdomsarbetslöshet. Den är elt resultat av enekonomisk politik som är förd med socialdemokraliskl styre. GÖRANKARLSSON (s): Del är bara den skillnaden alt fanns det inte så mångaarbetslösa som del finns . kan ju studera de siffror som gäller - de är tillräckliga för atl belysa riktigheten i det svar jag gav. HerrKörlof talarom en genomlysning, ett samlat grepp och alll vad det är »somskulle behövas på det här området. Det är inte del som vi behöver, utan det ärandra ålgärder av mångskiftande slag som måste sättas in. Överiäggningen var härmedslutad. §15 Längre semester för gruvarbetare, m. m. Föredrogs socialutskotlets betänkande 1977/78:34med anledning av motioner om semesteriagsiiftningen. 1detta belänkande behandlades motionerna 1977/78:295av (apk), vari hemställts atl i skrivelse tillregeringen skulle föreslå införandel av sex veckors semester för gruvarbetare, 1977/78:706 av GunillaAndré (c) och (), 1977/78:1094 av Maj-LisLandberg m. fl. (s), 1977/78:1095 av IngerLindquist (m) samt 1977/78:1709 av KarinAhriand (fp) och (). 1. beträffande införande av sex veckors semester förgruvarbetare att skulle avslå motionen 1977/78:295, 2. beträffande beräkning av semesterlön påövertidsersättning att skulle avslå motionen 1977/78:706, 3. belräffande intjänande av semesterlön vidarbetslöshet och arbetsmarknadsutbildning alt skulle avslå motionen1977/78:1094, 4. beträffande översyn av semesterlagen m. m. attriksdagen skulle avslå motionen 1977/78:1095, 5. belräffande semesterförmåner för totalförsvaretsA-personal att skulle avslå motionen 1977/78:1709. (apk): 1 detta betänkande behandlas bl. a. kommunisternasförslag om längre semester för gruvarbetare. Utskottet säger nej till moiionen,men betänkandet innehåller trots detta en rad argument som stödjer de krav somvi har ställt. Gruvarbetarnahar som bekant på olika sätt sökt aktualisera de faror somsjälva arbetsmiljön innehåller. Dit hör förekomsten av radon, dieselgas m. m. Gruvarbetarnasfackliga organisationer har drivit kampanj i frågan och även fått myndigheternaatt mera börja uppmärksamma de risker som föreligger. Strålskyddsinslilulelciteras på s. 3 i betänkandet, där man framhåller all de luftföroreningar somgruvarbetare ulsälls för kan länkas påverka andningsorganensfunktionsduglighet. Slutsatsen är: "Det är därför i detta fall icke lättatl frånskriva en semesterförlängning en riskminskande verkan." Så heterdel på det något tillkrånglade språket. Arbelarskyddssiyrelsendrar samma slutsals. och arbelarskyddsslyrelsens yttrande vittnar om slorosäkerhet när det gäller slrålningsrisk för gruvarbetare. Man vel inie omriskerna är försumbara eller fariiga. Bara denna Iveksamhei är i och försig ettargument för nya åtgärder för atl skydda människors liv och hälsa. Tror man atten förlängd semester över huvud tagel kan ha en riskminskande verkan, då skallman naturligtvis inte tveka. Delflnns också en rad andra argument att anföra. Vi vel ju att gruvarbete äroerhört pressande. Var och en som bara har besökt en gruva inser del.Gruvarbetarna arbetar ofta i dunkel, i artificiell belysning i en fuktig miljö.De omvärvs ständigt av dålig luft, oljedimma och radongas. Olyckorna är ocksåmånga. Statistiken visar klart atljobbet är livsfarligt. Mol den bakgrundenblir fritiden så oerhört mycket värd, länglan ut till andra miljöer så myckelstörre. Iår kommer man förmodligen att tvångspermittera många gruvarbetare, men det ären annan sak. Vi har emellertid i vår motion anknutit till gruvbranschensnuvarande svårigheter och framhållit att det måsle vara bällre att gegruvarbetarna en sjätte semestervecka än all gå fram med avsked. Målsättningenmåste vara att jobben skall räcka åt alla, och den målsättningen befrämjas jugenom förlängd semester, även om detta inte är någol huvudargument. Jag ber attfö yrka bifall till vår moiion nr 295. Längre semester för gruvarbetare, m. m. I föreliggandebetänkande behandlas ett antal motioner med anledning av den nya semeslerlagen.I motionen 1977/78:295 av föreslås införandet av sex veckorssemester för gruvarbetare. Huvudmotivet för sex veckors semeslerförgruvarbetare ärenligt motionären atl man har en dålig arbetsmiljö i gruvorna.All det är en besväriig arbetsmiljö förnekar inte utskottet. Längre semester för gruvarbetare, m. m. ,vars betänkande låg till grund för proposilionen om den nya semesterlagen ochsocialutskottels betänkande 1976/77:32, slog fast atl man inte skullekompensera en dålig arbetsmiljö med en längre semester. Där det förekommerdålig arbetsmiljö måste huvudargumentet för atl bekämpa det förhållandet varaatl förändra arbetsmiljön och göra den bättre -inte att acceptera en dåligarbetsmiljö genom alt ge längre semester. Vi menar alt ålgärder i sådana fallskall vidtas för atl åstadkomma en drägligare arbetsmiljö för arbetarna, så allde inte utsätts för ohälsa i arbelel. Om det sedan dessutom finns motiv förlängre semester för vissa grupper, t. ex. gruvarbetarna, bör den frågan utredasinnan fattar beslut därom. Utskottetbetonade i sitt betänkande om semesterlagen att flera viktiga frågor var olöstaoch all många förbällringar av semeslerförmånerna behövdes. Man utgick från alten ny ulredning skyndsamt skulle tillsättas. Del beställde ulskollel avregeringen. Semeslerkommittén1978 är tillsall och har börjat sitt arbete. De frågor som aktualiseras isamtliga molioner som tas upp i delta utskottsbetänkande -också alt behandlas av semeslerkommittén. Dit hör också frågan om den längresemestern för gruvarbetare som utsätts för joniserande strålning. Det finnsdärför enligt utskottets mening ingen anledning att ta något ylleriigareinitiativ från sida. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan i socialutskottetsbetänkande /78:34. (apk) kortgenmäle: Vi har drivit frågan om förkortning av gruvarbetarnasarbetstid både genom sänkning av pensionsåldern och genom längre semester. Jagär helt överens med om atl ett viktigt krav när det gällergruvarbetet naturligtvis är att arbetsmiljön förbättras, men del ena godaförskjuter inte det andra, och jag håller fasl vid att med den karaktär somgruvarbetet har är en längre semester synnerligen välmotiverad. Man har frånutskollshåll då vi har diskuterat de här frågorna sagl att manömmar för den här arbetargruppen och hyser oro för dess hälsa. Man harframhållit all del är tänkbart atl gruvmiljön förkortar livet eller förstörhälsan för de arbetande. Men därifrån till all vidta ålgärder har stegel oftavarit långl, och jag tycker atl det verkar vara så den här gången också. Fråganom förlängd semester bollas över till sillande ulredning, och jag vill fråga:Kan utskottets talesman upplysa mig om när utredningen kommer att lägga framsill betänkande? Jag lycker att ni skall tänka på del gamla ordspråket: Medangräset växer dör kon. Det kan uttryckas mer brutalt: Medan utredningskvarnenmal dör gruvarbetare i onödan. Men än en gång: När kan utredningen, som nianspelar på, förväntas vara klar? () kortgenmäle: Jag är glad över atl har samma uppfattning somjag närdetgäller arbetsmiljö. Om vi har dålig arbetsmiljö-och det finns det på mångaställen - måste huvudfrågan vara att förbättra den och inte att kompensera denmed högre lön eller längre semester. Det måste vara det vi i första hand skallangripa, och det pågår ell slorl arbete med att förbättra arbetsmiljön i vårtland, också i gruvorna - där man exempelvis vill få bort dieseldriften. Jagvet inte när semesterkommittén kan vara färdig med sill belänkande. Den har juhell påbörjal sill arbele. Ulskollel framförde i sill belänkandebeträffande förslag lill semesierlag alt frågorna borde utredas skyndsamt, ochvi för väl förutsätta att så också kommer att ske. Längresemester för gruvarbetare, m. m. ALFLÖVENBORG (apk) kort genmäle: Jag tror att och jag är i princip överens. Jag har ingenannan ytterligare kommentar än atl utredandet bör påskyndas. Man skullemöjligen kunna behandla den här frågan med förtur. Riskerna med gruvarbetetligger i öppen dag, och en sjätte semestervecka för den kategorin kan beslutasutan alllför långl utredande, tycker jag. KJELLNILSSON (s) kort genmäle; Jag kan också slälla mig bakom kravetall utredningsarbetet skall påskyndas. Jag hoppas att del kan bli så. Jag skall be alt fö ställa en fråga lill . Socialutskottethar vid behandlingen av motionen 1095 av uttalat följande: "Direktivenför semesierkommiitén har utformats i enlighet med utskottets önskemål.Kommittén är oförhindrad att i delbetänkande framlägga förslag till sådanaändringar i semesterlagstiftningen som bedöms vara brådskande. Med hänsyn tilldet anförda är det enligt utskottets mening inte erforderligt med någratilläggsdirektiv lill semeslerkommitién med anledning av vad som anförs imoiionen 1977/78:1095. Moiionen avsiyrks således." Jaghar i ulredningen aklualiseral frågan om tolkningen av de här direktiven, ochjag har hävdat alt de i moiion beskrivna problemen skallutredas med förtur, dvs. atl svårigheterna när det gäller tillämpningen av dennya semesteriagen bör tas upp till behandling först. Detta krav har majoriteten,med hänvisning till just direktivens utformning, inte ansett sig kunna biträda.Jag konstaterar därför alt det inte kommer atl läggas fram något delbetänkandefrån utredningen, i vart fall inte beträffande semeslerlagens tillämpning ochförenklingen av regelsystemet.