prot · G10960 · 1977-12-31 00:00:00 — Men lål oss ta den diskussionen när vi har ett fullständigtanalysmaterial klart och när vi är beredda att dra vissa slutsatser av dellaanalysmaterial. Det ärju dock så - det bör komma ihåg när hansäger att ansvarsbördan för den nödvändiga strukturanpassningen inte ensidigt skallligga i - alt den anpassningsprocess som vi nu är inne i väsentligendrabbar . har kommit relativt lindrigt undan i den processen. Beträffandetekoindustrin är jag medveten om att , om man ser del i elt längreperspektiv, drabbats hårdast. Men den diversifiering av näringslivet som harskett i efter den gamla lekokrisen har ju varit räU framgångsrik. Det ärnärmast ell belägg föratt på orter som är beroende av en enstaka bransch är detklokt att de näringspolitiska dispositionerna inriktas på eu diversifieratnäringsliv för att minska beroendet av en enstaka näring. () kortgenmäle: Jag lackar för del uttalande som industriministern gör när det gälleratt la ställning i lokaliseringsärenden. Det är värdefullt alt vi har fått dendeklarationen, därför alt i del läge som råder är det självklart attföretagen gärna springer till staten och vill ha hjälp i olika avseenden. Jagvågar påstå alt jag vet vad jag talar om när jag säger att det faktiskt gällerför myndigheterna att noga se upp så att man inte fattar felaktiga beslut somgör att sysselsättningen försvagas på en ort för att möjligen förbättras på enannan. Sedanvill Jag inte hålla med om att del är på del sättet som industriministernsäger att besluten beträffande varvsindustrin hårdast har träffatGöteborg. Så är del inle - del har redan skett en betydandepersonalinskränkning vid de skånska varven. Man är nog medveten om att manmåste följa den tidigare planen men också om att man måhända måste vara bereddatt göra ytteriigare inskränkningar. På den punkten är jag angelägenunderstryka alt Skånevarven visst inte har stått utanföromställningsprocessen när del gäller varven. I övrigt är jag till freds med vadindustriministern sagt beträffande sin syn på varvsnäringen. Det är väl ändå pådet sättet att även om vi har svårigheter måste vi se mot framtiden. Vi måstesatsa på den i förhoppningen all vi skall få utrymme inom världshandeln och fåvara med och producera. Även om del ser svårt ut för dagen lycker jag att densatsning är riktig som varv har gjort när det gäller all producerafartyg med hög teknisk utveckling. Vi kan nämligen aldrig konkurrera på allvarmed länder med låga löner och eftersatta sociala villkor närdet gäller alt bygga del enkla tonnaget. Däremot är naturiiglvis våra Nr 60 förutsättningar bättre vad beträffar de utvecklade fartygen, och Jag tror attdet den är det som kan ge vår varvsnäring en framtid. Jag vill uppehålla mig huvudsakligen vid den största arbetsmarknaden iMalmöhus län, den helt dominerande, nämligen . Verksamheteni det här området var, liksom i andra storstadsregioner, del somgrundlade uppfattningen om området som överhettat. Resultatet blev en mängdmullipeleffekler, som bl. a. kunde avläsas i den hastiga, ibland alltförhastiga, byggnationen och i de ståtliga visionerna av ell . Malmöväxte för fort. Del är orsaken lill att man nu kan avläsa enminskning i invånarantalet. Omman vill frammana ett på tillbakagång är det lätt att göra det med enpresentation av de sjunkande siffrorna för Malmös folkmängd, 27 000 under årenI970-I975, men del är fel att se dessa siffror enbart negativt.Befolkningsminskningen har också inneburit större valfrihet för många människornär det t. ex. gäller bostad. Utflyttningenvar något som alltså skedde under den gamla regeringens lid, och del var mellanåren 1970 och 1975 som antalet sysselsatta i kommunen minskade med 2 700personer. Undersamma period skedde också en omslmklurering av näringslivet till service- ochtjänstesektorer från övriga näringsgrenar. Industri och byggnadsverksamhetminskade i början av 1970-lalel medan främst offentliga tjänster ökade ibetydelse för sysselsättningen. Inpendlingentill har ökat med 45 96, vilket får anses vara enmyckel kraftig ökning. Arbetslösheti allmänhet och ungdomsarbetslöshet i synnerhet är bekymmersam. Det är ettsocialt ont, eftersom vådorna av arbetslöshet kan bli grogrunden för missbmk avnarkotika och för alkoholism. Den kraftiga satsning som sker genom den s. k.ungdomsgarantin, vilken garanterar ungdomar arbete, praktik eller utbildningefter gmndskolan, är ett viktigt led i insatserna mol ungdomsarbetslösheten. Enligtuppgifter från arbetsförmedlingen i är del just åldersgruppen 16-20 årsom drabbas hårdast av arbetslösheten. bmkar de flestaproblemen vara lösta, enligt arbetsförmedlingen. Av de 5 000 arbetslösa i Malmöär 36 96 ungdomar, eller elt antal av 2 000. Ungdomsarbetslöshelskommitléni , som presenterade sin rapport, hade gjort enundersökning av bakgmndsorsakerna till ungdomsarbetslösheten. Av resultatet framgår bl.a. att de arbetslösa ungakvinnorna är markant fler än männen, att arbetslösheten kulminerari 18-årsåldem och Omåtgärder för att främja sysselsättningen i Omåtgärder för att främja sysselsättningen i altungdomar med avbmlen eller avslutad gmndskola utgör av de inskrivnaarbetslösa. Ungdomsarbetslöshetenbekämpas med kraftfulla åtgärder från regeringens sida. Vi har i förtillfället 5 0(X) arbetslösa, men vi skulle ha haft 18 500 om inle arbelsmarknadspolitiskaåtgärder hade vidtagits. Förungdomsgarantins genomförande sätts åtgärder in på många områden. Jag skallbara peka på elt par. Grundskolansläroplan är f n. föremål för översyn. Avsikten är enligl del nya förslaget allge alla elever en god arbetslivsorientering och yrkesförberedelse. Pryon kanenligl förslaget i fortsättningen omfatta ända upp lill påhögstadiet i stället för nuvarande två och skall omfatta minst veckolångaperioder inom ett område med teknik och tillverkning, ett annat med handel,kommunikation, service, jord- och skogsbruk och ett tredje med kontor ochförvaltning, vård och undervisning. Ungdomar på gymnasiet kan också fåmöjlighet att della i individuellt anpassad studiegång, s. k. varvadutbildning, enligt elt förslag som utarbetats inom sysselsätlningsutredningen.Själva skolan sätts alltså in i ett arbetsmarknadspoliliskt sammanhang. Malmösekonomi har till stor del varil baserad på stor och lung industri. Även om detunder en del år har sett dystert ul finns del tecken som tyder på en ljusning,bl. a. på grund av de insatser som gjorts på i det akuta skedet och detanalysarbete med sikte på varvs framtid som pågår. Dessutom kan manhysa vissa förhoppningar på de småföretag där del finns expansionskraft. Detinnebär en bättre struktur, en bättre riskfördelning. är vi medvetna om riskema med en näringsstruktur som är ensidigt grundad pästorföretag inom en bransch, t. ex. varvsindustrin. av de anslällda inomindustrin i arbetar på . Ävenom läget är bekymmersamt är det inte hell och hållet mörkt. Det finns ljusa ochhoppfulla inslag. Det är lill myckel stor del en följd av ålgärder somregeringen har salt in, t. ex. småföretagarpaketet och den kraftiga satsningmot arbetslösheten som har gjorts. Det är sådana områden som och Malmöhuslän som har motiverat de kraftiga överskridanden i budgeten som regeringen harkritiserats för. Om man då har regioner som vår i tankarna inser man all del ärelt uttryck för en solidaritet som är konkret och påtaglig och inte bara elthonnörsord. Enledande socialdemokratisk kommunalpolitiker i sade att det ärstor efterfrågan på industrimark i . Visseriigen saknas nu nyetablering.Men glädjande nog, sade han, är det småföretag som expanderar. Det antyder enförsiktig optimism inför framliden. Del inslaget i bilden skall man inte glömmabort. Deinsalser som regeringen nu går in för t. ex. genom den stora satsningen påsmåföretag, som bara är ell led i ett stort näringspolitiskt program, svararmot del uttalande som jag åberopade. Industriministernssvar på interpellation var inle uppbyggande för de områden somhar problem - inte ell ord om de mindre orter i som är utsatta, t.ex. . Genomnedläggningen av bruk blir av de induslrisysselsatta i kommunenarbetslösa, en sak som induslriministem borde ha sig väl bekant. Regeringen harsanneriigen inte visat något större intresse av att lösa problemen eller skaffafram ersättningsjobb. Inomsåväl de större som de mindre kommunerna i länet har sysselsättningsproblemenhopat sig. Något engagemang för från regeringens sida synes knappast. Arbetsförmedlingensstatistik visar alt vi i länet har av landets samtliga arbetssökandeutan arbele, medan vi endast har 9 96 av landets befolkning och arbetskraft.Del är siffror som talar för sig själva. Detkan också noteras att ungdomsarbetslösheten i är mycket stor. Somexempel kan jag nämna , där 37 96 av de arbetslösa är ungdomar. Denhär utvecklingen har skett trots de arbelsmarknadspolitiska ålgärder som harvidtagits. Om kommunen inte engagerat sig i dem hade arbetslöshetssiffransannolikl inle varil 8 000 utan snarare 18 000. Jagvill fråga induslriministem om han är beredd att vidta åtgärder för att bidratill all snabbt lösa dessa problem för . Har regeringen några planer?Finns del över huvud laget i regeringen någon tanke på all bibehålla industrini länets småorter? Kommer Eiser att bibehållas? Om så inte är falletförsvinner jobben för ytteriigare av de induslrisysselsatta i den härkommunen. Jagvill liksom peka på den eftersatta byggsidan ochanläggningssidan. Arbetslösheten för byggnadsarbetare är stor i ,och med hänsyn lill den låga igångsättningen kommer läget all förvärras.Åtgärder måste snabbt vidtas för all skapa sysselsättning för byggnadsarbetarna,vilket också påverkar sysselsättningen inom andra industrier. Planer måste framoch medel anvisas för byggande av bostäder och industrier sam.l föranläggningsarbeten. Problemen är i stort lika i länels samtliga kommuner. Litetvar ställer man sig frågan: Vad tänker regeringen göra? Tänker den fortsättaavvecklingen eller blir det några andra åtgärder? Det är frågor som jag troddeskulle besvaras . Del blev tyvärr inle fallet. Men vi kanske fortfarandekan fl svar på dem. Omåtgärder för att främja sysselsättningen i Jag sadetidigare att det är fler än de anställda vid varv som hyser oroför sina anställningar, och alltför många har ingen sysselsättning alls. 1977har för många i varil ett myckel bekymmersamt år. Jag skall redovisa någolmer preciserade siffror än gjorde. Ioktober månad var antalet registrerade arbetssökande 4 269. Anmärkningsvärt isammanhanget är att detta är en ökning med inte mindre än 25 96 4 protokoll 1977/78:60-61 Omåtgärder för att främja sysselsättningen i jämfört med motsvarandemånad föregående år. Per 100 lediga platser noterades 367 sökande,och antalet lediga platser uppgick lill 1 163. Över hälften av dessa återfannsinom den offentliga sektorn. Handel samt restaurang- och hotellverksamhelsvarade för ca en fjärdedel och industrin för . Detär dystra siffror, men ännu värre är all läget under november och decembermånader 1977 ytterligare försämrades i . Vi hade - de senastesiffrorna, som kom - 4 300 registrerade utan arbele. Avdem var 53 96 män och kvinnor. 33 96 av samtliga var ungdomar under 24 år.Enligl länsarbetsnämnden i är någon ändring till del bättre inlealt vänta . Tvärtom säger länsarbetsnämnden att allatecken tyder på all praktiskt taget alla branscher kan emotse en kärvande marknad. Generelltgäller att trots ökade insatser i form av främstarbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbeten får det sämre.Melallvaru-sektorn är påtagligt svag. Dess efterfrågan gäller så gott somendast yrkesutbildad arbetskraft med lång arbetserfarenhet. På vissa orter inomlänet föreligger knappast någon som helst efterfrågan på arbetskraft inommetallseklorn. Byggnadsindustrin sviktar, vilket i sin tur får negativaverkningar på sysselsättningen inom flera olika branscher. Vi vet alla attbyggandet har varit och är någol av en motor i den svenska samhällsekonomin -man räknar med all en byggnadsarbetare i arbete ger jobb ål sex andralöntagare. Industriministernsäger i sitt svar på interpellation att den arbetsmarknadspolitiskaberedskapen skall förbättras ytteriigare genom de förslag som regeringen läggerfram i budgetpropositionen. Men det är ändå med oro som vi konstaterar allenligt proposilionen skall i inte komma i gångförrän . Här finns ju, som jag redan har varil inne på, ett klartdokumenterat behov av sysselsättningstillfällen för byggnadsarbetarna. Då ärdel enligt min mening alt beklaga om bygget inle kan påböijas för all därmedkunna undvika en besvärande arbetslöshet förrän . Somredan har berörts i interpellation - det har också berörts häri debatten - är även tekoindustrins situation i bekymmersam ochbesvärande. Situationen är densamma också inom flera andra branscher. Jag skalldock inle gå in på dem. Jaghar med delta inlägg, herr lalman, velat understryka att vi haren dysterarbetsmarknadssituation i Malmöområdel. Jag hoppas att med dagens debatt -delär fler som har varit inne på den saken - har man kunnat la död på myten altMalmö kommun är en överhettad region. Jag hoppas också att vi kan komma iåtanke vid nylokalisering av statliga verk. Vi kommer självfallet, somhittills, att göra allt vad vi förmår för att med lokala medel förbättrasysselsättningsläget i Malmöområdel, men vi är även i behov av statligt stödoch av snabba positiva beslut i en rad frågor från regeringens sida. () kortgenmäle: Även om använde mer preciserade siffror än jag gjordemåste väl ändå hålla med om att det är märkligt all trots enlågkonjunktur som är djupare och mer eflerhiingsen än vad några ekonomer kunnatförutse arbetslösheten är så pass låg som den är. Det erkännandet måste man väländå ge regeringen. IMalmö har vi ju inte långt lill och övriga . Man kan inteundgå alt lägga märke till alt den socialdemokratiska regeringen i harmycket slora problem. Där är arbetslösheten nu uppe i över 8 96. Det börjämföras med arbetslöshetssiffran i , som är , låt vara altprocenttalet är något högre i . Desiffertal jag nämnt kan inle gärna vara oberoende av de insalser som hargjorts. Man kan visseriigen säga att det är en tröst för tigerhjärtan om andrapå nära håll har det sämre än vi. Del skall villigt erkännas all de som hardrabbats av arbetslöshet inte kan känna lindring av sådana Jämförelser, men detkan däremot de mängder av arbetstagare göra som skulle ha drabbats omarbetslösheten hade varit lika stor som i . Omåtgärder för att främja sysselsättningen i Det är glädjande att socialdemokraterna nu intresserar sig så myckelför sysselsättningen i med tanke på att minskningen iindustrisysselsällningen i länet började . Särskilt intresseradvar man exempelvis inte , då lägel redan var myckel allvariigt.Då var del bara som hade ett större antal arbetslösa än Malmöhuslän. HerrHolmqvisl tyckte nu all industriministerns svar var magert. Men när jag interpellerade dåvarande arbetsmarknadsministern just om sysselsättningen i M-län fick jag följande uttömmande svar efter några inledande meningar om antalet sysselsatta genom arbels marknadspolitiska åtgärder: i "Regeringenföljer situationen på arbetsmarknaden i med stor uppmärksamhet ochärgivetvis beredd att sätta in de åtgärder som i dessa sammanhang står tillbuds för all förbättra sysselsättningsmöjlighetema i länet." Jämfört med del svaret varJu svar ytterst uttömmande. Därefterbeskärmade sig över Lv 4:s fiyttning till . I delsammanhanget skall jag göra tre kommentarer. Den tidigarefredorganisationsutredaren, socialdemokraten , ville föriäggaLv 4 till . ville Malmökommuns socialdemokratiska majoritet kasta ul Lv 4 för att få plats för enmotorväg till en tänkt . Varför slogs inte förreförsvarsministem för att förlägga pansartmp-pernas skola lill i ställetför till ? Jagtycker del är viktigt att komma med klarläggande synpunkter i de här frågorna. Omåtgärder för att främja sysselsättningen i () kortgenmäle: Jag tror alt de närvarande kammariedamöterna inle är särskiltintresserade av all la upp en debatt om diverse försvarsspörsmål. Men jag villsäga att är illa underrättad. Omhan hade gått till protokollet skulle han ha funnit alt jag gjorde ettuttalande om föriäggningen av pansarutbildningen, och det ber Jag herrWachimeister läsa. Av det framgår att jag ansåg alt denna förändring inte bordeske utan alt planerna borde fullföljas. Det finns kanske någon annan påSkånebänken som kan friska upp minnet för på den punkten. Skåningarnaär ett tålmodigt folk. Vi har haft perioder med temporärasysselsättningssvårigheter men uppfattat del som något vi skulle komma över.Under den tid Jag var med i regeringen har vi naturiiglvis fallat beslut som betytten viss försvagning av efterfrågan på arbetskraft nere i , men det ser jagsom en del i hela den solidariletspolilik som skall drivas här i landet. HerrWachimeister må komma med vilka siffror som helst -jag tror han flr myckelsvårt att motbevisa att vi befinner oss i en situation som är väsentligtannorlunda än den vi mött föml för i dess helhet. Fråganom Lv 4 får vi väl ändå återkomma lill i annat sammanhang. Jag bär naturiiglvisinle ansvar för vad utredningsmän kan ha föreslagit - del begär väl ändå inleherr Wachimeister av mig. KNUTWACHTMEISTER (m) kort genmäle: Jag tog mig friheten att beröra frågan om Lv 4 eftersom sin interpellation tagit upp just del spörsmålet-därför ansåg jag mig ha rättaU själv replikera. Beiräffandepansarskolornas förläggning lill i stället för till anser jag migha fog för min kritik. Även om personligen, som han nu säger -och del tvivlar jag inle på - önskade fl skolorna förlagda lill så beslötden riksdagsmajoriiel som fanns då socialdemokraterna salt i regeringsställningatt föriägga den lill , medan vi från moderat håll exempelvis villeföriägga pansarkadettskolan just lill . Jag förnekar ingalunda alt sysselsättningslägetfortfarande är utomordentligt allvariigt i , men enligt denredogörelse vi fick från landshövding är antaletarbetssökande per ledig plats i länet ungefär 2. Den siffran växlar för Sverigeslän från 0,9 och upp lill 6,3, och vi ligger precis i mitten, på 2,0. () kortgenmäle: Eftersom direkt frågade varför jag var med omförläggningen lill tycker Jag all mitt svar var rimligt. Hade handäremot formulerat sig på annal säll skulle jag kanske inte ha gjort någoninvändning. Jag tror att inlägget visar alt inle var med idebatten då och följde vad som hände. Även om jag är malmöbo hade jag egentligen inle tänkt säga någotspeciellt om besväriigheterna i . Jag ser nämligen länet och regionen somen helhet, och jag är medveten om att svårigheterna är slora inom mångakommuner i regionen och alt det är svårt att bedöma var läget är som mestallvarligt. Jagvill emellertid anknyta till vad sade beträffande utflyttningenfrån och säga alt jag kan hålla med om alt utflyttningen kan ses på mångaolika sätt. Naturiiglvis kan den vara positiv för många, men man kan inte kommaifrån att den från kommuns synpunkt är negativ på många säll, inle minstekonomiskt genom del slora bortfall av skatleun-deriag som därigenom skett. Dåjag under debatten om varv uttalade alt det varangelägel att ålgärder vidlogs så all man kan behålla detta varv, vill jagockså gärna säga några ord om Öresundsvarvet i . varv harvisseriigen myckel stor betydelse för sysselsättningen i , men detlagäller i ännu högre grad för Öresundsvarvel i . Vid della varv harman nämligen 40 96 av de syselsalla i . understryker betydelsenav att man flr behålla så myckel som möjligt av varvsnäringen i länet. Jag villdärför instämma i vad som har sagts här tidigare om att man måste försökatillvarata de goda möjligheter för all hålla verksamheten vid liv med enaktuell produktion som enligt Öresundsvarvels mening finns. Jagvill la upp ell par punkter ur en aktuell rapport från länsarbetsnämnden somytteriigare understryker sysselsältningssvårighelerna i länet. Av rapportenframgår att förelagen i ökad utsträckning utnyttjar den möjlighet lillutbildning av personal i stället för permitlering som arbelsmarknadsdepartemenlellagit initiativ till genom systemet med den s. k. Inom några av debranscher som redovisas i rapporten utnyttjar ungefär 800 personer dettautbildningsbidrag. Av dem finns 500 inom metall- och verkstadsindustrin.Rapporten nämner även ett par andra branscher, nämligen livsmedelsindustrin ochvamhandeln, som också utnyttjar delta bidrag, men i del fallet har man inleangivit någol antal. Man får därför anta att sin'ran kan vara ganska myckelhögre än 800. Vidare sägs i rapporten alt man inom konlorssektorn, som intetidigare använt sig av 25-kronan, nu överväger att göra della. Del visar påökade svårigheter också inom kontorssektorn. Tilldelta kan läggas all elt stort antal personer inom länet är sysselsatta inomarbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbeten och all siffrorna visar att delnu gäller drygt tusentalet fier än det gjorde . Dettråkiga är alt arbetsförmedlingen inom länet bedömer framtiden som oviss och istort sett negativ, och man uttalar sig där inte optimistiskt inför framliden. Omåtgärder för att främja sysselsättningen i Överiäggningen var härmedslutad. Omgratisutdelningen av AD-vitaminer till spädbarn § 8 Omgratisutdelningen av AD-vitaminer till spädbarn Statsrådet erhöll ordet för alli elt sammanhang besvara dels () anmäldafråga, 1977/ 78:227, dels///ga Z-an/z (vpk) anmälda fråga,1977/78:240, och anförde: har frågat om jag vill redogöra för orsakerna lill attgratisutdelningen av AD-vitaminer till spädbarn upphör. Vidare har Inga Lanlzfrågal om jag anser all denna form av social nedmstning slår i överensstämmelsemed tidigare gjorda uttalanden om viklen av en bra förebyggande hälsovård. Jagvill erinra om att förslagen lill de nya bestämmelser som gäller fr. o. m. den1 för skyddsläkemedel, däribland AD-vitamin, godkänts av (prop. 1976/77:150 bil. 2, FiU 1976/77:30, rskr 1976/77:341). Iproposilionen anförde departementschefen, statsrådet , efter samrådmed mig bl. a. att någon särreglering av skyddsläkemedel åt vissa kvinnor ochbarn inte längre behövdes. Dessa läkemedel borde i stället behandlas på sammasätt som övriga läkemedel och inordnas under bestämmelsema i lagen (1954:519)angående kostnadsfria och prisnedsalla läkemedel. Medstöd av beslut har regeringen därefter beslutat på della sätt ochändrat lagen angående kostnadsfria och prisnedsalla läkemedel samt upphävtkungörelsen (1939:461) angående kostnadsfritt tillhandahållande avskyddsläkemedel åt vissa kvinnor och bam. cirkulärskrivelse lill samtliga barnavårdscentraler, bamläkare,distriktsläkare m. fl. har meddelat anvisningar om de nyabestämmelserna. I cirkuläret anges bl. a. också kostnaden för AD-vitamin enliglden gällande apotekspriser. Föregen del vill Jag understryka angelägenheten av att föräldrar ger sina små barnAD-vitamin upp lill ålder. Jag tror inte all den nu beslutadeändringen, som innebär all den vanliga läkemedelsraballeringen gäller, medföratt föräldrar låter bli att ge sina barn AD-vitamin. Kostnaden för AD-vitaminär låg. Den uppgår lill högst . per barn och år. bestämmelser omkostnadsfria AD-vitaminer avsåg i princip endast barn . För barnöver var AD-vitaminer i regel inte heller tidigare gratis. Enligl vadJag har inhämtat kommer alt följa utvecklingen inom dellaområde noga. Jagvill också framhålla att omläggningen medför administrativa vinster försocialstyrelsen, som administrerat det tidigare statsbidraget, och förapoteken. Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på minfråga. Del är bara alt notera avslutningen där skriverföljande: "Jag vill också framhålla att omläggningen medför administrativavinster för , somadministrerat det tidigare statsbidraget, och för apoteken." Detär alltså bakgmnden. Är del på det sättet man inom den borgeriiga regeringenskall bekämpa byråkratin?Det ärju helt självklart att man om man drar innågonting minskar administrationen i vissa sammanhang. Men del är ganskaallvariigt när man minskar administrationen på elt sådant här sätt, som gör attdet drabbar familjer med små barn. Det hade kanske varil bättre all minskalitet på byråkratin och de tjänster man tillsätter lill höger och vänster ikanslihuset för aU hålla ihop den borgerliga regeringen.