prot · G10955 · 1977-12-31 00:00:00 — Attnu - genom att något uppluckra bestämmelserna för erhållande av statligainvesteringsgarantier - försöka förmå företagen all utnyttja denna statligastödform är enligt vår mening både överflödigt och oriktigt. Vpkhar i motionen 204 yrkat avslag på denna del av regeringens förslag. Vårt partianser alt de medel som eventuellt skulle komma att tas i anspråk avstorföretagen borde avsättas lill åtgärder för stöd till små och medelstoraförelag. Dessutom har vi när propositionen 95 behand- lades tidigare lagt framalternativa förslag om den ekonomiska politiken. Men dessa har tyvärravslagils. Jag vill med det anförda yrka bifall till motionen 204. BENGTSJÖNELL (c): 1 betänkandet nr 32 behandlar näringsulskotlel regeringens förslag omtilläggsbudget I i vad avser vissa anslag inom industridepartementetsverksamhetsområde samt ett antal motioner. Betänkandet innehåller 16 punkter,och ulskoitet är enigt när det gäller att tillstyrka regeringens olika förslagpå samtliga punkter utom tre. I dessa tre avseenden har reservationeravgivits, och har alldeles redogjort för dem. Dessutom harvpk i en motion yrkat avslag på förslaget om särskilda investeringsgarantier. Jagkommer att behandla de två reservationer som betecknats nr 1 och nr 3 -reservation nr 2 kommer min partikollega att kommentera. Jagskall dessutom myckel kort beröra vpk-motionen nr 204. Denförsta reservationen bygger på en motion av m. fl. och tarsikte på vad som sägs i propositionen beträffande marknadsföringsåtgärder pålekoområdel. I propositionen understryker departementschefen att de regler somhittills har gällt inle har givit någon möjlighet alt inom ramen för debranschfrämjande åtgärderna ge stöd för marknadsföringsåtgärder med inriktningpå hemmamarknaden, en verksamhet som ju är utomordentligt viktig. Detkan inte nog understrykas hur väsentligt det är att även de mindre företagenoch kanske speciellt företagen inom lekoområdet får en tillräckligt effektivmarknadsföringsorganisalion. Dessa förelag är i första handhemmamarknadsförelag, och av självklara skäl inriktas deras marknadsföring pådenna marknad. Det föreligger också ell mycket stort intresse för sådanaåtgärder från företagens sida. Propositionensförslag innebär att reglerna för bidrag till konsultundersökningar iomsiällningsfrämjande syfte ändras så alt bidrag kan ges för kollektivamarknadsföringsåtgärder, t. ex. mässor, utställningar och försäljningskampanjermed inriktning på hemmamarknaden. Somvi hörde av , har man från socialdemokratiskt håll i och för siginle någonting att invända mot att reglerna förändras i den angivna riktningen,men man vill ändå från det hållet komma med ett förbud. Man vill förbjudaföretag som importerar tekovaror att utnyttja de föreslagna åtgärderna. Mansäger att det måste skapas särskilda regler som förhindrar att stödet kommeratt avse produktion från utlandet. sade att det är alldeles uppenbart att sådana regler måste lill,och han kunde inle godta ulskottsmajoritetens invändning att det är svårt alttillskapa dessa regler. sade att man måste göra en analys avförutsättningarna och sedan utforma regler. Del är lätt alt säga tulipanaros,men det är som bekant betydligt svårare alt göra en. Att få till stånd reglerav det slag reservanterna önskar är Vissaanslag inom industridepartementets verksamhetsområde Vissaanslag inom industridepartementets verksamhetsområde nog näst intill omöjligt,därför att reglerna måste vara klara, distinkta och entydiga, Verkligheten ärså pass komplicerad i de här sammanhangen all sådana regler inle går allfastställa. Utskottet anser dessutom att del inle heller finns någon anledningatt införa sådana regler därför att de för med sig en onödig och förmodligenfullkomligt orimlig byråkrati. Vi avstyrker alltså från utskottsmajoriletenssida motionärernas och reservanternas förelag. Jagskall sedan säga några ord om reservationen 3. Jag vill även beröra mononen 204från vpk, där man hell enkelt yrkar avslag på propositionen:; förslag - sominnebär all de statliga invesieringsgaranlierna skall förlängas och all lånskall kunna beviljas i enlighet med vad föredragande statsrådetförordat. Låtmig la reservanterna först. De anför au man i det här sammanhanget måste få enmer centraliserad ordning när del gäller att fatta beslut. Motionskraven arenupprepning av krav som framställdes i samband med att del här systemetinfördes. Socialdemokraternas partimotion gällde den gången inrättandet av enstrukturfond - ett krav som återkommit . Utskottet sade då att det äralldeles uppenbart alt samhället på olika sätt måste utöva inflytande påindustrins struklurutveckling. Deinve:5leringsgaranlier som vi nu talar om måste självfallet också - som vi serdet från vår sida - inordnas i denna rampolitik, men det är utomordentligtlångt från del till att godta motionärernas och reservanternas förslag om encentralstyrning av alla mer omfattande investeringsbeslut inom industrin. Härhar vi, herr talman, en klar ideologisk vattendelare. Det är väsentligt altdelta får komma fram och alt det understryks. Vi menar alt man kan och bör draupp ramar från samhällets sida när det gäller industrins verksamhet, men viavvisar bestämt kravet att några cenlralbyråkrater skall sitta och dirigeraindustrins investeringar och industrins verksamhet i detalj. De är inteskickade lill det. De har över huvud taget inte kompelens att klara ett såutomordentligt svårt arbete som det är fråga om. Del måste fackfolket påområdel, nämligen de som arbetar inom industrin och företagsamheten, sköta inomde ramar samhället drar upp. Jagvill tillägga, herr talman, alt förra gången den här frågan behandladesavstyrktes motionen om en strukturfond av näringsutskottel i dess betänkande nr24. Vi har anledning alt understryka de synpunkter som den gången framfördesoch dem som jag nu framfört. Vi bör avslå den här motionen liksom vi tidigareavslagit de nämnda molionsförslagen. Meddetta, herr talman, ber jag alt få yrka bifall till utskotlets hemställan. I detta anförandeinstämde (). Jag skall göra några kommentarer med anledning av reservationen 2 iutskottets betänkande nr 32, som gäller energi till Golland. Reservanternastalesman sade tidigare här all man borde länka på att trygga Gotlandsenergiförsörjning på , och han anmodade regeringen att lägga ut enkabelförbindelse. Del låter litet egendomligt, åtminstone för mig som följtfrågan. Socialdemokraternas hantering av den här frågan är ett typexempel närdet gäller alt belysa socialdemokraternas omställning från regeringsparti lilloppositionsparti - där oppositionen så alt säga blir ell självändamål.Ingenting kan mera typiskt dokumentera det än Just näringsulskottels belänkandemed den slingriga väg som socialdemokraterna har använt i delta ärende. Ireservation nr 2 föreslås en elströmskabel till i stället för den lösning som propositionen innehåller och som bl. a. innebär en ny dieselanläggning med två block. Reservanterna skriver ordagrant all den na dieselanläggning "kan- inte tillstyrkas". Vadär det då som har hänt och sorh ger mig anledning lill dessa kommentarer? Ioktober 1970 överiämnade Vallenfall en utredning med förslag om enlikslrömskabel lill Golland. Samtliga remissinstanser var positiva. Regeringengav inget besked huruvida man avsåg all göra någonting åt frågan om kabel tillGotland utan var helt lyst. Den16 meddelade industriminister all han inte varberedd att i proposition lill föreslå medel lill enlikslrömsförbindelse med . Vid samma tillfälle utgick han från att ABGollands kraftverk i stället skulle bygga en lokal produktionsanläggning meddieselkraft. Nuär det egentligen för sent alt satsa på en likslrömskabel, om frågan skalllösas så att Golland får den energi som man behöver inom rimlig tid för attklara igångkörningen av nya cemenlfabrik , som avseits. Menhade den socialdemokratiska regeringen sagt ja när ville lägga utdenna kabel 1970, hade Golland fått sin energiförsörjning tryggad - och vid enlid då man behövde energin. Man hade också sluppit de ofördelaktigaverkningarna av oljekrisen och 1974.1 stället har gotlänningarna enligtsina noggranna beräkningar fått betala 80 milj. kr. i överpriser påelströmmen. kostar die-selanläggningen i två block just 80 milj. kr. Iregeringens proposition föreslås att skall överta samtligaelproduklionsanläggningar på och sedan hålla elpriserna där på sammanivå som tillämpas på fastlandet. beräknas, enligt de handlingar som har förelegat i utskottet, att enelkabel på 130 MW skulle kosta 170 milj. kr. Om del är någonting som harförsummats, så får man säga att lösningen sorgeligen har försummats av densocialdemokratiska regeringen . Därför finns inget annathållbart alternativ än det som den nuvarande regeringen har lagt fram. Utredningarnafrån säger att en elkabel inte är lönsam. Jag vill minnas attden nuvarande energiministern som sin mening har uttalat att han inle hellavvisar en elkabel till . Men på grund av del resonemang somVallenfall fört har man nu gått på Vissaanslag inom industridepartementets verksamhetsområde n protokoll 1977/78:54-55 Vissaanslag inom industridepartementets verksamhetsområde den här linjen. Iframtiden kan, med inlemmande av de anläggningar som enligt handlingarnaföreligger, denna likslrömskabel användas för leverans av ström i bådariktningarna. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. HUGOBENGTSSON (s): menar att del skulle vara svårt för statens industriverkatt dra upp de riktlinjer efter vilka förelagen skulle få de bidrag som nuföreslås utgå för kollekliva marknadsföringsåtgärder med inriktning påhemmamarknaden. Del bör emellertid inle bli så förskräckligt svårt. Avsiktenmed anslaget är väl ändå att öppna möjligheter alt främja den svenskatekoindustrin och inte alt anslå medel för att marknadsföra importeradetekovaror? Jag tror inte att del skulle vara så svårt att säga tillindustriverket: Ni skall se till att de företag som får pengar för dessaiindamål är sådana som själva tillverkar sina varor i detta land. - På detsättet gagnar vi tveklöst bäst den svenska tekoindustrin. BengtSjönell kom också in på frågan om garaniilånen. Om dessa lån skall ges lillangelägna induslriprojekt krävs del en övergripande planering. I annal fall kande komma alt motverka sitt syfte. Och syftet är all de skall främja en socialtanpassad struklurutveckling. underströk i sitt uttalande om elförsörjning vad statsrådethar sagt i sin proposition. Och statsrådet stöder sig på kalkyler frånVattenfall enligt vilka en dieselanläggning skulle bli billigare än en elkabel.Jag är övertygad om att det är ett rikligt konstaterande om man ser kortsiktigtpå frågan. Men i ett längre perspektiv kommer del säkeriigen att visa sig allen elkabel är vida överlägsen ett diesel-aggregai. Dessutom redovisas intekalkylerna i propositionen, så vi har att skriva på mer eller mindre in blanko.Om inte den borgerliga regeringen hade misskött elenergifrågan hade det variten betydligt enklare match alt dra elkabeln från fastlandet lill . Jagär övertygad om att det hade varit en mycket effektivare och långsiktigtbetydligt bättre lösning. Jag instämmer självfallet i vad säger om att bidragenför kollektiva marknadsföringsåtgärder med inriktning på hemmamarknaden skallgå lill svenska industrier och inriktas på produktion inom avsedd förden svenska hemmamarknaden. Mennär del gäller att fastställa sådana detaljbeslämmelser som ochhans kolleger bakom reservationen vill införa upprepar jag vad jag sade i mittförra inlägg, alt del är praktiskt tagel omöjligt att få entydiga bestämmelser.Det framgår bl. a. av vad som skrivs både i motionen och av reservanterna. Manrör sig med kautschukullryck som t. ex. företag som "i stor omfattningsamarbetar med företag som driver sådan importverksamhet". Vad menas dåmed "i stor omfattning"? Var går gränsen, om omfattningen börjar bli mindre?Ett annat uttryck som används är "meromfattande". Vad är mer omfattande och vad är mindre omfattande? Det härär, som Jag sade, begrepp som det är hart när omöjligt t. o. m. fördeskickligaste lagskrivare att göra detaljerade bestämmelser om. Jaghar fullt förtroende, herr talman, för statens industriverks förmåga att iakluella fall göra en rimlighetsbedömning och ge rättvisande anvisningar omhur medlen skall användas i det syfte som motionärerna och reservanterna angeroch som även vi instämmer i, nämligen att pengarna skall förbehållas svenskaföretag som producerar för den svenska marknaden. Men gränsfallen är så passsvåra att de omöjliggör detaljerade bestämmelser. Närdel sedan gäller sirukturgarantilånen är det väl ganska onödigt att vifortsätter debatten, eftersom vi här har en grundläggande ideologisk skillnad.Hugo säger att det är klart att här måste komma till encentralstyrning, en övergripande planering. Allt det där är Ju honnörsord fören omfattande cenlralbyråkralisk verksamhet, det som i själva verket ärsocialistisk planhushållning - och den avvisar vi. Vi har sagt attsamhället måste fastställa ramar inom vilka de enskilda förelagen får röra sigunder fullt ansvar. Vi avvisar däremot centralstyrningar som vi anser baraleder till en hell omöjlig byråkrati och dessutom lill inkompetens ibeslutsfattandet. Äveni det här fallet, herr talman, har jag fullt förtroende för statensindustriverks möjligheter att handla. är en erfarenmyndighet, som kan se över hela faltet och stå för den övergripande ledning avprojekten som - del kan vi vara överens om - bör kunna fordras i sådana härfall. Men vi avvisar som sagt varje slags socialistisk planhushållning. Vissaanslag inom industridepartementets verksamhetsområde FRITZBÖRJESSON (c): kunde inte på något sätt skjuta sönder den historik överden här frågans gång som jag lämnade. Om man hade en långsiktig lösning itankarna hela liden, varför kom man då inte i gång med del här arbetet?Gotlänningarna begärde del , och det framställdes interpellationerhär i , men arbetet har inte kommit i gång. säger att vi har en kortsiktiglösning. Ja, det är klart att lösningen blir kortsiktig när man har låtit lidengå. cementfabrik kör ju i gång 1979, och då behövs det mer ström än mannu har på ; det vet hela näringsulskottet om, för vi har ju varit där.Nu blir del alltså en kortsiktig lösning på grund av den gamla regeringenssätt alt handlägga frågan. försöker skylla på den gamla regeringen och menar attden skulle vara skuld till att vi nu får denna kortsiktiga lösning. , säg i stället som del äri Det är ni som har Vissaanslag inom industridepartementets verksamhetsområde försummat elenergifråganunder det år ni har suttit i regeringsställning. Delta är den direktaanledningen lill att ni inte nu vill dra en kabel. Det ligger, höll jag på attsäga, i luften att oljepriserna framöver kommer all stegras - ganska kraftigt,delta har vi anledning alt räkna med enligt tillgängliga uppgifter tid efterannan. Det talar för att det här kommer att bli en mycket dyrbar lösning settpå sikt. Hade man avklarat elenergifrågan i stort hade man kunnat få en meravaraktig och vettig lösning också här. Sedantill och frågan om stödet lill tekoindustrin som vi nudiskuterar. Om vi från sida ger ett klart besked lill statensindustriverk, att man naturiiglvis får göra de rimlighelsbedöm-ningar man kankräva när del gäller att handlägga det enskilda ärendet, men talar omalt pengarna skall användas på ett sådant sätt att de inte slösas bort påimportvaror ulan att man skall gynna svensk tekoindustri, så tror Jag att vilöser de här frågorna som vi nu diskuterar på ett vettigt sätt. som brukar vara en hygglig person har inte läst in delhär ärendet särskilt väl, annars skulle han inle komma med de här anklagelsernamol regeringen. Låtmig först säga att det här är en fråga som har långhalats och förhalats sedanbörjan på 1970-talel. När vi väl hade utrett den och gjort de kalkyler sombehövdes log det ell knappt halvår att få en förhandlingsuppgörelse nu i somrasi månad. Det är del första som är viktigt att konstalera. De kalkyler somvi bygger detta på finns hos - del är bara att fråga efter dem. Därkunde man konstatera att vid ett oljepris på . per gigakalori är en lokalproduktion 10 milj. kr. billigare för gotlänningarna och för samhälletän varje kabelallernativ. Skillnaderna är mellan 75,8 milj. kr. och 85,2 milj.kr. i det billigaste kabelalternativel. Jag har siffrorna här om titta på dem. Delfinns några andra saker som är viktiga att konstatera i sammanhanget. harVattenfall i fortsatt utredningsarbete beträffande pro-duktionsulbyggnaden påGotland funnit att ett dieselkraftverk lokaliserat till med s. k.gaspannor för samtidig produktion av el och värme är den bästa lösningen. Genomatt kraftverket sålunda utförs som kraft-värmeverk kan bränslet utnyttjasmyckel effektivt och betydande mängder bränsle sparas jämfört med separatproduktion av el och varmvallen. har fattat principbeslutom denna utbyggnad. Det faktum att kommande produktionstillskott på Gotlandbestår i ett lokalt kraftverk utesluter inte heller möjligheten alt senarebygga en kabel om utvecklingen skulle motivera detta. Jagnoterar med tillfredsställelse att ulskottsmajoriteten instämmer ipropositionens uttalande om all ett mindre, kolbaserat kraftverk i skallnoga prövas. Under alla förhållanden fordras en utbyggnad på för attklara den situation som uppstår vid tillfälliga fel på en even- tuell framtida kabel. Dennu planerade utbyggnaden är alltså motiverad oberoende om den framlidautvecklingen skulle leda till installation av en kabel eller ej. Det är mednuvarande bedömningsunderiag totaleko-nomiskl den bästa lösningen. Detfinns en liten fråga som Jag tycker att skall svara på. Om manföljer det socialdemokratiska förslaget - på grund av den långhalning som denförra regeringen gjorde sig skyldig till - innebär del, eftersom man samtidigthar gett tillstånd lill att Cementa kör upp sin kapacitet , elbristpå från samma tidpunkt. Hur har ni tänkt lösa den frågan? Detgår inte alt i allmänna svepande ordalag hänvisa lill handlings-föriamning hosden nuvarande regeringen, när ni var handlingsföriamade vad gäller denhär frågan. Det går inle heller att på kort sikt installera en ny kabel, herrBengtsson. Den tiden står inte till förfogande, fristen går ut . Jagtycker faktiskt att det förslag ni lägger fram är en förolämpning mot alla degotlänningar som vet hur sådana här saker måste skötas. Om skullebifalla er reservation skulle det innebära att del blev elbrist på hösten1979. Vissaanslag inom industridepartementets verksamhetsområde HUGOBENGTSSON (s) kort genmäle: I propositionen står del följande: "har utrettalternativen från tolalekonomisk synpunkt med olika antaganden om den framtidaprodukiionsutbyggnaden på fastlandet. Kalkylerna visar entydigt all det inlefinns motiv för att nu besluta om utbyggnad av en ny kabel." Någontingannat finns inte redovisat. Del finns inga siffror angivna. Ingen skallövertyga mig om all delta är en långsiktig lösning. uppfattade Jag närmast all statsrådet menade alldenna lösning har beredskapskaraktär och att vi kan behöva den som reserv. Vifår därför hoppas, när säger att man inte nu vill dra kabeln, attdet är något som kommer på litet . Vi skall vara fullt på del klaramed att sett i längre lidsperspektiv är en elkabel från fastlandet till Gollandonekligen del billigaste alternativet. Jag tror också att den kommer såsmåningom. Del är möjligt all vi får en elkabel framöver. Det har jag inteuteslutit, och del står även i propositionen. Men då är det viktigt all kommaihåg en sak, och del är all den nuvarande kabeln, på 30 MW, blir för gammalnågon gång under 1980-lalel. Det är då man skall lägga ut en ny kabel, och detför all använda produktionskapacitet på som kan transiteras tillfastlandet. Och del blir aktuellt om vi beslutar om ett mindre, kolbaseratkraftverk i , samplaneral med den kolanvändning som redan finns vidcemenlfabriken. Dettaär den långsikliga planeringen. Jag tycker del finns ett lättsinne i HugoBengtssons resonemang kring dessa saker, i synnerhet i reser- Vissaanslag inom industridepartementets verksamhetsområde vationen, som skulleinnebära att man säger nej till den lösning som är helt nödvändig för alt klarade akuta energibehoven. Det finns därför anledning för alt svarapå min fråga: Hur har ni tänkt klara energiproblemen lill ? HUGOBENGTSSON (s) kort genmäle: Del är nästan i mesta laget att begära att oppositionen, som inle harkontroll över hur regeringen sköter och bygger ut elförsörjningen i det härlandet, skall svara på den frågan. Energiministern bör närmast svara på densjälv. Hade vi suttit i regeringsställning och skött de här frågorna hade detinle varil några som helst problem. Då hade vi löst frågan på det säll viskrivit i reservationen. När jag började det här jobbet, HugoBengtsson, fanns det inte ett enda bud från om övertagande avanläggningarna på eller någon order utlagd på en kabel. Redan då vartiden långt gången för all över huvud taget få kabeln i drift till hösten 1979.Sådan var situationen. I mitt första inlägg kommenterade jag kanske anförandeoch vpk:s motion en smula summariskt. Jag skall nu med ell par ord utvecklavarför vi avstyrker molionsyrkandel. Ivpk-motionen, nr 204, anförs att strukturgarantisystemet till sin konstruktionär ett stöd för storbolagen. Man säger vidare att garantisystemel inte harvisat sig ha någon stimulerande effekt på investeringarna eftersom del inteutnyttjats, och om del utnyttjas innebär delta att staten tar risker förinvesteringar som storkapitalet beslutar om. Det var detta resonemang som KariHallgren utvecklade i sill inlägg. Enligtvår bedömning är detta garanlisyslem inle bara en insats för de storaförelagen. Systemet kan mycket väl användas och kommer säkerligen också attanvändas även av mindre och medelstora företag. Del är riktigt all de ännu inlehar utnyttjat det, men del beror på de fruktansvärt dåliga konjunkturerna,något som jag inle behöver utveckla här. De ekonomiska förutsättningarna harvarit miserabla, för att inle säga omöjliga. Dessutom har småföretagen en långrad år under den socialdemokratiska regeringen kommit all känna allt störrevanmakt och resignation när det gällt alt planera för framtiden. Detsmåföretagarpakel, som vi kommer att debattera här och som riksdagenförhoppningsvis antar, innebär en rad stimulanser för de små företagen. Dekommer att få en hell annan - för att uttrycka det något poetiskt - hoppfullhåg och fantasi. Mol den bakgrunden kommer säkert de mindre och medelstoraföretagen att utnyttja dessa garantier. I sitt senaste inläggmodererade sin tidigare inställ- Han sade inte längreatt del var kategoriskt nödvändigt med detaljerade regler, ulan att man frånriksdagens sida borde kunna instruera statens industriverk, när del fördelarpengarna, att i sin tillämpning se lill all dessa enbart går till svenskaföretag. borde alltså ge industriverket anvisningar om att görarimlighetsbedömningar i den riktningen. Deltainnebär emellertid, herr talman, att slå in öppna dörrar. I propositionen sägsnämligen att reglerna för bidrag till konsuliundersök-ningar iomställningsfrämjande syfte ändras så att bidrag kan ges lill kollektivamarknadsföringsåtgärder såsom mässor, utställningar, försäljningskampanjer m.m. med inriktning på hemmamarknaden i syfte att stärka avsättningsmöjligheternaför svenska tekoprodukter. Om antar detta uttalande i betänkandet,som härrör sig från propositionen, är del alldeles klart att ell svensktämbetsverk följer del som en klar och kategorisk anvisning. Att gå på den linjesom förordade i sitt inlägg är som sagt all slå in öppnadörrar. Jagtycker del var ell framsteg att han gick ifrån sin kategoriska begäran omdetaljerade regler och vill överlåta tillämpningen på industriverket. Det ärockså precis vad vi har sagt, nämligen alt man skall uppdra åt industriverketall göra en rimlighetsbedömning. har också kapacitet ochkompetens alt göra en sådan. Vissaanslag inom industridepartementets verksamhetsområde (vpk): I mitt förra anförande sade jag att det här garantisystemel är så konstrueratatt det i första hand gynnar storbolagen.