prot · G109150 · 1977-12-31 00:00:00 — Syftet med ändringen är alltså atl göra bestämmelsen mera precis ochdärmed ge den etl reellt innehåll, så all den kan användas då behov däravuppstår. Jag kan förstå motståndet frän dem som önskar att denna bestämmelseskall förbli en död paragraf därför att de inte vill alt radio och TV faktisktskall verka för demokratin. Jag har svårare all förslå socialdemokraternasinställning. Inom parentes villjag notera atl två av de socialdemokratiskaledamöterna i radioutredningen gav sitt stöd åt den nu i proposilionenföreslagna formuleringen. Denföreslagna bestämmelsen innebär en formell insnävning av bestämmelsensomfattning, vilket som sagl med hänsyn till lidigare praxis har litenbetydelse. markerar den de två centrala delar av demokralibegreppetsom i della sammanhang är relevanta, nämligen det demokratiska statsskicket ochrespekten för människovärdet. Jag utgår ifrån att de socialdemokratiskareservanterna i reservationen 13 i och för sig inte ifrågasätter den härvärderingen utan att deras motstånd gäller någonting annal och då i första handformuleringens precisering till just dessa båda sidor av demokratin. Jagvill då säga att andra sidor av demokratin, 1. ex. föreningsdemokrali ocharbetsdemokrati, rimligen inte kan ges samma absoluta stöd i radiolagen,eftersom uttrycksformerna anses variera. F. ö. vill jag i det här sammanhangelhänvisa till vad radioulredningen anfört, framför alll pä s. 304, och om de delarav demokratins teknik som inie omfattas av det här stadgandet. Jagfinner det således naturligt att man har en demokratiparagraf och jag tror attdel är värdefulll alt den ges en sådan precisering att den kan tillämpas. I ochför sig lär inte nuvarande programförhållanden påkalla någon speciellt frekventtillämpning, men jag vill i anknytning lill en artikel av i DagensNyheter uttrycka mig på del viset att vi vill ha fria massmedia som en Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. garant möt maktmissbruk,men då måsle del också finnas garantier mot maktmissbruk frän massmedias sida.Detta gäller naturligtvis i .särskilt hög grad företag som har monopol på etlvisst medium. Nogborde de demokratiska partierna kunna enas om att radiolagen skall innehålla enbestämmelse som entydigt ålägger programföreiagen att slå vakt om vårldemokratiska statsskick. Den som i en sådan bestämmelse kan spåra elt hol mottryckfriheten måste ha ett väl utvecklat sinne för konspirations-teorier. (.s)kort genmäle: inlägg skapade klarhet på några punkter där jag intekunnat få någon klarhet i andra anföranden som har hållits omdemokralibegreppet här i kammaren. Jag har givetvis med stort intresse lästutredningens betänkande, och jag är väl medveten om de argument som där försfram. Nukan jag fastställa atl i motsats till andra talare här gått med påresonemanget atl förslaget innebären formell insnörning. Vidare noterade jagalt han konstaterade att föreningsdemokrati och liknande former av demokratiinte skall likställas med del demokratiska statsskicket, och därvid kan välBjörn och jag enas om att det gäller inte nu sådana uttryck sompariamentarism, utan det gäller själva grundprinciperna. Lålmig då helt kort notera alt på den här punkten har och jag olikauppfattningar. Jag tycker nämligen all demokrati i den vida meningen att deninnesluter exempelvis föreningsdemokrati hör till de demokratiska värden somSveriges Radio paniski skall slå vakt om, och det är en av anledningarna tillaU jag för min del vill hålla fast vid den gamla formuleringen. Vidiskuterade emellertid detta så myckel i går alt jag inte skall förlängadebatten med någol ulföriigare inlägg. Men låt mig på en punkt odelat instämma medBjörn , nämligen när han säger atl vi skall slå vakt om del demokratiskastatsskicket. BJÖRNMOLIN (fp) kort genmäle: När jag sade alt en del av de kritiker som höns av i debalien om denhär bestämmelsen har förvanskat bestämmelsen, så gällde det inte HildingJohansson. Jag nämnde direkl som exempel två artiklar i iförrgår. Menjag vill ändå framhålla, med anledning av vad sade, atlinvändningarna mot bestämmelsen är egentligen sinsemellan motstridande. säger här, och han sade del också i går, alt felet med bestämmelsenär all den är för snäv - den tar med för litet av demokratin. Del demokratiskastatsskickets grundidéer skall verka för, men - menar - man skall inte snäva till det för mycket, det skall vara elt vidareåläggande för . Eller annorlunda uttryckt: Producenternas frihetskall vara litet mindre än vad den blir med den här bestämmelsen.Det är innebörden av vad säger. Däremothar flera andra - kanske framför allt företrädarna för - saglatt den här demokratibestämmelsen är farlig därför att den går för långl, denär för vid, den kan bli ett alllför slort åläggande för . Jagsäger della för all visa alt kritiken mot bestämmelsen är av väldigl olikaslag, och del har nog bidragit till en del av besynneriighelerna i argumentationennär det gäller denna fråga. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. Med anledning av fråga till mig i en replik tillAnders vill jag säga några ord. Helaregeringen står bakom propositionen. Regeringspartierna har olika traditioneroch olika partiprogram men har anslutit sig lill propositionens förslag. Deenskilda riksdagsledamöterna har sina personliga uppfattningar som denaturligtvis har rätt atl framföra. Både och ochåtskilliga andra har under debatten utnyujat denna rätt. Denorganisationsform som regeringen och utskottet nu förordar kommer att gällaunder hela avtalsperioden, dvs. ANDERSBJÖRCK (m) kort genmäle: Jag kan naluriigtvis instämma i vad herr utbildningsministern härsade. Jag tycker det är väldigt förvånande att vi nu plötsligt har fått uppdenna debatt, därför alt mitt huvudanförande var en lovsång lill proposilionen.Jag sade, herr talman, ordagrant: "Riksdagoch regering måste med stor uppmärksamhet följa denna utveckling och varaberedda alt gripa in om något skulle hända som Oärmar oss från de riktlinjerför moderbolagets verksamhet som uppställs i propositionen." Det är etlcitat ur mitt anförande. Jag återkom på flera ställen till att den härpropositionen verkligen måste uppfyllas. Att då går upp för atttala om att man är på väg bort från detta i form av etl sabotage har jag mycketsvårt att förstå. Vad jag ordagrant sade när det gäller det upp sig på var: "Jaghar med detta velal markera attjag ser dagens beslul som det första i en ulveckling mot en helt annan massmediasiruktur än den vi har i dagens -- ." Detborde vara ofrånkomligt atl del beslutet förändrar massmediastrukturen iSverige på flera sätt, och andra beslul kommer också alt bidra till detta. Denhär propositionen gäller när vi väl har fattal beslutet , och dåmåste vi se till att den uppfylls. Det parli som har svävat på målet härvidlagär ju, hen talman. parli, där hotet om att riva upp detta gångpå gång har återkommit. Del är och hans parti som svävar påmålet i denna fråga, icke några andra. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. () kortgenmäle: Jag vill tacka utbildningsministern för det klargörande han giorde, attdagens beslut avser hela avtalsperioden. Jag hade inte väntat mig någol annat.Jag skulle däremot ha önskat all utbildningsministern ytterligare hadeklargiort hur han ser på ulvecklingen . Man kan tänka sig,som jag befarade i milt huvudanförande i går, att moderbolagels funktionerylleriigare försvagas - de görs ju mycket svaga redan i propositionen. Är det,som lidigare anförde, en strävan från hans parti i regeringen,moderata samlingspartiet, att snävt ange ramar för moderbolaget och göra dessfunktion mycket svag, så är det angeläget atl det ansvariga statsrådet klargörhur han ser på delta. Moderbolaget ärju ännu inte bildal, och här kan delnaluriiglvis hända en del saker inom den formella ram som beslut nuanger. AndersBjörck-jag är nu inte i replik mol honom -talade om alt vi svävar på målet. Mendet är klart vilket alternativ vi ställer och vad vi röslar för i . Viröstar inte för den proposition och den organisationsmodell som regeringenföreslår. Enligt propositionen är det SverigesRadio som skall genomföra omorganisationen och självständigt svara mot deåtaganden som förutsätts i proposilionen. Självfallet står del sedan partiernafritt all fortsätta debalten om massmediepoliliken i stort. "Das ist eiwasAnders." () kortgenmäle; Jag blir mer och mer förvånad över inlägg. Han harinte lyssnat på vad jag har sagl-del må vara honom föriåtel, fördel finnssäkerl annat att lyssna på i denna kammare under debatterna. Jag har sagt, tillskillnad från och hans parti, atl vi skall slå vakt ompropositionen. Vadsade jag belräffande moderbolaget? Jag kan citera här också, det är lydligendet enda sättet atl få in det i huvud: "Men det är, herrtalman, mycket vikligl alt slå fast att vi under inga omständigheter får låtadel moderbolag som föreslås växa eller åta sig andra uppgifter än vad somdirekt åläggs del i proposilionen." Delär väl rimligl att vi uppfyller beslul. Eller har komma på andra tankar därvidlag? Skall vi kvälja riksdagsbeslut? Men detskulle föreligga osäkerhet om vi fick en socialdemokralisk regering näsla år.Då vet ingen människa vad som kommer all hända med . Kommer vitillbaka till det nuvarande monopolet? Kommer man att göra en hal vmesyr? Det vel vi inte, därför atl olika socialdemokrater lalar med olikalungor. Del är märkligt att vi fortfarande inte rikligt vet vad som kommer atthända på den här punkten. Det enda som vi vet är att alla partier som ärrepresenterade i regeringen kommer att slå vakt om den proposition som vi i dagskall besluta om och somjag ägnade huvuddelen av mitt inlägg åt Sedanär det naturligtvis på det sättet alt debatten om massmediernas framtid iSverige måsle vi fortsätta - det var detta jag tillät mig att göra i en endamening. Men den debatten tål uppenbarligen inte ochsocialder'nokra terna. GEORGANDERSSON (s) kort genmäle: Jag uppfordrade till eU inlägg, och jag begärdereplik med anledning av vad han sade. Jag har nämligen debatterat med honom,inte med . Men oro inför vad som kommer atl händager mig anledning att göra föOande glädjande reflexion: tillhördem som räknar med all socialdemokraterna vinner nästa val. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. Som etl mycket viktigt övergripande mål för radio-TV under 1980-talelslås fasl i proposilionen att kvalitetsfrågorna skall prioriteras. Jag vet attjag företräder breda delar av publiken, när jag säger all det är viktigare allfå färre men kvalitativt bättre program än att programmen ökar kvantitativt.Jag hoppas alt man inom den nya radioorganisationen hittar sådana beslutssystemoch ekonomiska system som verkligen stimulerar och bäddar för kvalitet förekvantitet. All erfarenhet säger alt man genom en decentraliserad beslutsprocessfår fram kunniga, kreativa och handlingskraftiga människor som tillåls la egnainitiativ, hilta och lansera nya idéer och utveckla de goda som redan flnns.Inom ramen för den organisation som nu skall besluta om finns allamöjligheter alt högt prioritera kvalitetskravet. Meddecentralisering följer ökade möjligheter lill kreativt skapande -idéflödetbromsas inte av en administrativ apparat som avskräcker idéskaparen. En annanviktig följd av decentraliseringen ärett ökal kostnadsnied-vetande. Därmedfrigörs också resurser för programverksamhet. Visseriigen måsle kanske eltanlal enheler försfärkas med några specialister, vilkas Oänster man förutkunnai rekvirera från centrala enheter, men å andra sidan får man i detdecentraliserade systemet elt fastare grepp om kostnaderna, vilket sett överhela koncernen leder till en skärpt koslnadsövervakning och lägrelotalkoslnader. kan liknas vid en koloss på lerfölter. Deadministrativa rutinerna är betungande och kostnadskrävande, vilket inte är godhushållning med begränsade resurser. Talet om ökade kostnader för det s. k.vertikala hugget är därför belydligt överdrivet. Målenär nu uppställda. gäller det att förverkliga dem. Det är då givetvis viktigt- eftersom del varit så myckel mummel omkring frågan om att förverkligaintentionerna i radioproposilionen; det har sagts atl man med fackets hjälp,genom MBL osv., skall försena och försvåra genomförandel -all riksdagensföreträdare noggrant följer de beslut vi nu skall falla. Vi har anledning allunder i samband med anslagslilldelningen noggrant undersöka omde beslul som faitas här förverkligas. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. Sakligtsett ligger den i propositionen presenterade inriktningen av TV- ochradioverksamhelen myckel nära den fyrparlienighet som tidigare gällt i sambandmed dessa frågor, och olvivelaktigl ligger inriktningen i linje med vad detstora folkflertalet här i landet vill ha. Jag är också övertygad om att en slormajoritet bland personalen vid känner slor tillfredsställelseöver den inriktning av radio- och TV-verksamhelen som läggs fasl. Deföreslående MBL-förhandlingarna blir etl eldprov för . Men jag ärövertygad om alt de utan förseningar skall leda fram lill posiliva resultat. Delär lätt alt kritisera radio- och TV-verksamheten, men jag skall avstå fråndetta och i stället försöka peka framåt - möjligheter,som öppnas om vi biträder utskottets hemställan. Jagvill gärna understryka målsättningarna decentralisering och mångfald och citeraRagnar , redaktören för kulturtidskriften . Han skrev:"Målet är mångfald i kulturuttrycken, uppbåd av de kulturellt arbetandefolkliga krafterna och slutligen decenlralisering av vårt kulturliv." Dethandlar alltså om atl människorna runt om i landet, också på landsbygden, skallfå komma lill tals. Deras intressen måste på olika sätt tillvaratas. Men minstlika viktigt är atl de har räll att kräva saklig och opartisk upplysning ochinformation. De har rätt atl kräva delaktighet. Alla människors lika rätt ochvärde måste vara vägledande även på detta område. Detär viktigt att samhällsdebatten, kulturarbetet och näringslivet inte baraspeglas från storstadshorisonten. En reell decenlralisering förutsätter attsåväl programresurser som beslutandefunktioner decentraliseras. Härigenom kanidéer och medverkan från hela landet föras in i programmen. Exempelvis kan manpå detta sätt ge de regionala kulturinstitutioner som flnns eller håller på attbyggas upp väsenlligl bättre möjligheter att också arbeta med radio och TV. Bl.a. genom den större satsningen på frilansmedverkan, som föreslås iproposilionen, har vi möjlighet att nå målet en ökad produklion utanförStockholm samlidigl som mångfalden las lill vara genom många och alla typer avfrilansare i verksamheten. Kraven på ökad frilansmedverkan gäller givetvisockså Slockholmsproduktionen. Genom en successiv ulbyggnad av regional TVskapas förutsättningar för en decenlraliserad programproduk-lion. Jag villdärför uttala min tillfredsställelse över all vi nu tar det principiellareformbeslut som innebär alt vi inför regional TV över hela landet. Del gällernu all steg för sleg nå del mål som här sätts upp - elva regioner. Låt mig fåuttala atl jag hoppas atl denna utbyggnad skall ochatl man så snart som möjligl kan öka sändnings-liden för regional TV. Enutökning av liden för regionala sändningar kan ske snabbi och skulle verkligenuppfattas positivt av tittarna. Närdel gäller utbyggnaden av radio- och TV-verksamhelen ute i landel vill jaguttrycka min glädje, en glädje som jag delar med den breda publiken. Del äralldeles klart alt det är utanför storstadsregionerna utvecklingen av radio ochTV skall ske . Målsättningen slås fast här , nämligen atlbåde riksradio och riks-TV skall ha en ökad andel regional produklion. det gäller utbyggnaden avTV-verksamheten redovisas en analys av statsrådet på s. 178 och 179 ipropositionen, där vikten av atl TV-resurserna sprids jämnare på dislriklen vidsidan av och betonas, så all hela landet bällre kan läckas in. 1propositionen skisseras också en distriktsindelning för TV. Det är framför allti vad gäller det mellansvenska distriktet angelägel att följerdenna i den fortsalla utbyggnaden. Enligt min uppfattning ärdet väsentligt atlman får homogena dislrikl vid ulbyggnaden. län har då mer gemensaml medÖrebro och Väsimanland än med . Men det är också vikligl attdistrikten tilldelas resurser, så atl de kan läcka hela områdel och inte barahuvudkontorets område. Filialer med nödvändiga resurserärdå elt sätt. Våraetermedia, radio och TV, betyder för många människor oändligt myckel i fråga omkullurtillgänglighel. Samlidigl medförde risker. En risk är all de verkarpassiviserande. Därför är det viktigt alt detta utbud uppvägs av insatser somstimulerar lokala och regionala initiativ på kulturens område. Kullurlivet påregional nivå behöver ny inspiration, nya kontakter och nya perspektiv. Jag ärÖvertygad om alt en ökning av samarbetet mellan och de regionalakulturorganisationerna och institutionerna kan bidra till detta. Dentekniska utvecklingen på TV-områdel har gåll så långt att det är fulllmöjligt atl producera olika former av program ulan stora tekniska resurser.Ingenting hindrar all programverksamheten sker med liten mobilelektronutruslning i stället för med stora eleklronkameror i sludiolokaler. Detger dessutom möjlighel all tillvarata den lokala miljön på ell helt annat sättän vid en studioproduklion. Vi har också i programutbudet i radio och TV enskyldighet alt förmedla inlryck och impulser från olika delar av vårl land.Genom en decenlraliserad programverksamhet lar vi vara på de krafter som finnsrunt om i landet. Men ärdet ell oavvisligt krav, an den kultur sombjuds på våra nationalscener också skall kunna spridas lill alla. Vi har ändåalla här i landel bidragit med resurser via skallen för att göra dessaföreställningar möjliga. Jag är fulll medveten om att de konstnärligaaspekterna inte i alla stycken kan bli tillgodosedda vid dessa s. k. transmissioner.Men jag är säker på att de som aldrig haft en möjlighet atl få lag på enbiljett till operan har överseende med della. Och det måste ändå vara delcentrala. Lokalradionhar en viktig uppgift när det gäller alt decentralisera programutbudet ochproduktionen. Del är därför väsenlligl alt lokalradion kan utvecklas ochförankras i länens samhällsdebatt, kulluriiv och nyhetsförmedling. Lokalradionkan därigenom bidra lill en ökad mångsidighet. Men detta förutsätter alllokalradion inte rotar sig i residensstäderna utan har en ärlig ambition allkomma uianför dessa i sill arbete. Vi är ännu bara i böOan av lokalradionsframväxt, och jag är övertygad om att den genom att dra lärdom av de misslagoch erfarenheter man gjorl i början skall kunna utvecklas till en länsradio somblir ell måsle för länsinnevånarna. Delta förutsätter givet vis alt lokalradionockså tilldelas erforderiiga resurser. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. Radionsoch televisionens fortsatta verksamhet, m. m. Mångaav de program som produceras för lokalradion lämpar sig myckel väl förrikssändningar. Det är därför orimligt att fortsättningsvis ha så vattentätaskott mellan lokalradio och riksradio som finns . En stor del avlokalradions program bör via en programbank kunna ställas lill förfogande förrikssändningar. Likaväl bör lokalradions reportrar kunna användas för bevakningav aktiviteter för riksradion. Genom ett samarbete på detta sätt ulnyujar vi desamlade resurserna väl. herr lalman, gå över lill en annan fråga som engagerat mig mycket imitt folkrörelsearbeie och som i slorl sett glömts bort i denna debatl.Folkrörelsernas verksamhet har en mycket stor betydelse för det svenskasamhällel. Ulvecklingen under 1950- och 1960-lalen haremellertid på många sättförsvårat arbetet i folkrörelserna. Den främsta orsaken är den starkaurbaniseringen. Man har också underskattat folkrörelsernas möjligheter atlarbeta. Även de kommersiella krafterna har starkt bidragit till den försämradearbetssituation som folkrörelserna befinner sig i. Samtidigthar massmedia oftast nonchalerat det omfattande arbete som bedrivs ifolkrörelserna och i stället uteslutande ägnat sitt intresse ätytlerlighetsgruppernas verksamhet. Bristen på insikt i folkrörelsearbete ärgivetvis en bidragande orsak till detta. Del är därför glädjande alt utbildningsministerninstämt i de krav på ökade kunskaper bland personalen vid omfolkrörelsernas arbete som radioulredningen föreslagil. Det är väsentligt attfolkrörelsernas betydelsefulla arbete speglas i radio- och TV-programmen.Lokalradion ger särskilda möjligheter till detta, vilket redan visats i någralän. Men också genom regional TV-produklion kan folkrörelsernas roll iprogramverksamheten stärkas. Eltomfattande TV-tiiiande konkurrerar med folkrörelserna om engagemanget frånbarn och ungdom. Genom etl konkret samarbete kan radio, TV och folkrörelser istället komplettera varandra i programverksamheten. Detta kan ske genom attSveriges Radio tillsammans med föreningslivet framställer debalthandledningar,diskussionsmaterial och utbildningsmaterial till vissa program, vilket skullestimulera till tittande och lyssnande i grupp. I stället för all passiviseratitlarna skulle det verka aktiverande och engagerande. Detär viktigt att radio och TV speglar och bevakar olika opinioner och aktiviteterpå ell sådant sätt, alt de som deltar i dem eller företräder dem kan känna igensig och sin verksamhet i programmen. Särskilt viktigt är detta i barn- ochungdomsprogrammen, vilka i ökad utsträckning bör kunna bli program med barn ochungdom och inte bara program för barn och ungdom. Bra kontakter med barn- ochungdomsorganisationerna är väsentliga i delta sammanhang. Jaghar velat uppehålla mig vid dessa frågor, eftersom jag anser att de ärväsentliga och all det är viktigt att vi är klara över vad vi vill nå. Det ärmin förhoppning, bl. a. i egenskap av ordförande i , atlSveriges Radio fortsättningsvis skall ägna dessa frågor ökat intresse. Deträcker då inte bara att bjuda in folkrörelserna till de olika publikfora somanordnas, ulan informationen om folkrörelserna bland dem som producerar programmåste också ökas. Detta kan bl. a. ske genom atl i ökad ulslräckning knyta personer medfolkrörelsekunnande lill verksamheten. Detinternationella utbytet är en viktig del i kulturverksamheten och därmed ocksåradioverksamheten. Inom ram har olika initilaliv tagils för allstimulera den nordiska kuliurgemenskapen. I detta syfte tillsattes ulredningenangående TV-samarbete över gränserna. Som en fortsättning pä denna utredninghar en särskild stalssekreterargrupp diskuterat frågan om överföring av TV-och radioprogram via satellit. Årels session med i hade attta ställning till ett förslag från ministerrådet om fortsatl utredningsarbete,och som ett resultat av diskussionerna i har ministerrådet tillsatt enutredning för att se över de rättsliga, ekonomiska, tekniska och kulturellaaspekterna på en nordisk TV-salellit. Somkulturutskoltel påpekar pågår nu ett omfattande utredningsarbete, vars resultatkan vänlas inom två . Del finns därför inte underlag för att ladefinitiv slällning till frågan. Men det finns ändå anledning att i dennaradiodebatl göra några reflexioner. Deekonomiska konsekvenserna av etl genomförande av satelliiprojektet ärbetydande. Enligt försiktiga beräkningar innebär en fullt utbyggdsatellit-verksamhet för svenskt vidkommande åriiga kostnader för de svenskaTV-littarna motsvarande vad som satsas på svensk radio och TV vialicensavgifter. Detär i dagens ekonomiska läge nödvändigi att göra prioriteringar. I detsammanhanget kommer långt ned på listan. Det är yttersttvivelaktigt om den miljardsatsning som en nordisk TV-salellit skulle innebärakommer alt stå i rimlig proportion till de kullurpoliliska effekterna elleromprogramutbudet kommeratt uppfylla de kullurpoliliska krav vi har rätt atlställa. är frågor som det fortsatta utredningsarbetet måste ge svar på. Ikulturutbytet mellan de nordiska länderna bör prioritet ges ål kontakter mellanfolkrörelserna. Samarbete på mediaområdet kan utvidgas genom en ökad nordisksamproduktion och utbyte av material.