prot · G109155 · 1977-12-31 00:00:00 — genomföras.Sysiemel har dock använts inom så många andra länder all vi med denna genomgångborde kunna klara ul alla tekniska, juridiska, ekonomiska och sociala problemoch frågetecken som kan förekomma i samband med systemet. Imitt lidigare inlägg sade jag närdet gäller bostadsrätlsdeballen all vi iniehar någon anledning alt slå vakt om avarter av någol slag belräffandeprisbildningen och priserna på dagens bostadsrätlsmarknad, utan den fortsattagenomgången kan föranleda ändringar. Denbostadspolitiska utgångspunkten är det beslut vi fattade om all ha olikaboendeformer på vår bostadsmarknad. Senast vi fattade etl sådant beslul var år1974, och därefter har vi slutit upp bakom detta vid vaOe . I dettabeslut har de allmännyttiga bostadsföretagen fåu en speciell behandling, t. ex.i vad avser lånevillkor, och spelar en speciell roll. Bostadsrätten kommerdärnäst när del gäller lånevillkoren. De enskilda har andra villkor. Men vi harvaril helt ense om att hela skalan av förelagsformer skall finnas, dvs. deallmännyttiga, de kooperativa, de enskilda och de renl privat ägdafastigheterna. Del är den typen av bostadspolitik som vi skall bygga vidare på. Jaganseratt man, i stället föratt bara tala om nödvändigheten av alt införa denena lagen efter den andra i syfte alt stoppa en eller annan form av s. k.missbruk, också bör länka på sill inflytande i kommunala sammanhang. Kommunernahar en speciell slällning i bostadspolitiken. Del är kommunerna som gör upp debostadspolitiska programmen för omfattningen av bostadsbyggandet, och de hartill sitt förfogande, utöver planinstrument och lagstiftning, också deallmännyttiga bostadsföretagen. Frånriksdagens sida ställs så siora resurser till förfogande atl man borde merinrikta sig på att förbättra balansen mellan tillgången och efterfrågan istorstadsområdena än all enbart ropa på lagstiftning. Ågar- och upplåtelseformer för bostadshus m. m. och diskuterade della ärende, ochde kom överens om att frågan var politiskt infekterad. Detta fick man klart försig när gick upp som första man i debatten och därtill gickmycket hårt emot ulskottels skrivning. Där slår trots alll bara atl vi fållreda på att man i departementet skall göra denna kunskapsöversikt. Delär märkligt att denna fråga är så oerhört infekterad. Det framförsju bara eltkrav på atl man skall utreda dessa frågor. I moiionen 1363 av m.fl. har vi motionärer ställt just kravet på en utredning om utformningen av ettinsliiul för äganderält av lägenheter i flerfamiljshus. Varför skall man dågöra det? När det gäller radhus har vi äganderält. I princip är detsamma sak. Det är ell höghus som man lagt utefter marken och det blir då ingenslörre skillnad om man ställer huset på höjden som om det gällde etl vanligthöghus. Sedanfinns det fakliskl många människor som skulle vara intresserade av all äga sinlägenhet, så alt de kan bestämma över den och utforma den på del säll man kangöra när man äger lägenheten. Man kanske skulle ha möjlighet Ågar-och upplåtelseformer för bostadshus m. m. att påverkadriftkostnaderna mera än som sker . Det finns alltså sådana aspekter somman bör la hänsyn till. Imånga andra länder finns detta system både i öst och i väst. 1 vår motion harvi pekat på att det finns elt 15-lal länder, där man visserligen har olikatyper av lösningar på den rent juridisk-lekniska biten av detla men där manändå har någon form av äganderätt lill lägenheten. Riksdagenharju diskuterat denna fråga upprepade gånger. avslogs en motion medhänvisning lill all boende- och bosladsfinansieringsutred-ningarnas arbetepågick och all man skulle vänta på dem och deras betänkanden. Det som man härfåll fram anser inte vi motionärer vara en heltäckande belysning av helaproblematiken. Mot denna bakgrund har alltså denna motion kommit till. Moiionenhar nu som ordföranden i utskottet sade avstyrkts, men vi har fåttunderhandsmeddelandet om att man skall göra den s. k. kunskapsöversikten. Vimotionärer nöjer oss med detta. Kanske kan den mera ingående utredning som visjälva begärt anstå. När kunskapsöversikten föreligger får vi se vad man kommilfram lill. Jag lycker inte all del borde råda någon slörre oenighet om frågansbehandling med tanke på redogörelsen i dagens belänkande. Eftersom ulskottels ordförande så noga gått igenom ärendet, skall jaginte uppta kammarens lid mera ulan ber att få yrka bifall lill utskottetshemställan. Herrlalman!Det finns tydligen kammariedamöler som läser molioner som en viss potentatläser , etl förhållande som man osökt kommer all tänka på när man läsersocialdemokraternas reservation nr 1 vid civilulskoltets betänkande nr 34, somvi nu behandlar. I den reservalionen beskrivs motiven till min begäran i motionnr 350 om utredning om äganderätt lill lägenheter i flerfamiljshus somdikterade av ett intresse all ge möjlighel atl realisera spekulationsvinsler.Den beskrivningen är alll bra nära falskt vittnesbörd. Altfrågorna om lagfarts- och inteckningsmöjligheter måsle ingå i en utredning omeventuellt lägenhetsägande torde vara så självklart, atl elt framhållande avdetla faktum inte kan las till intäkt för atl man vill främjabosiadsspekulation. Eller hur tror reservanterna atl man skulle kunna skapamöjligheler för genomsniitssvensken alt äga lägenhet i flerbostadshus på sammavillkor som man äger småhus, utan att det öppnas möjligheter all användalägenhelsinnehavel som underiag för alt ta ut inteckningar eller görapantförskrivningar av något slag för atl finansiera lägenhelsköpel? Jagvill gärna deklarera både för min egen del och för , som harvalfrihet som etl riktmärke för sin bostadspolitik, all oberoende av vilkaupplåtelseformer som tillämpas är del angeläget atl motarbeta alla spekulationstendenser.Della gäller i lika mån överlåtelser av hyresrätter och bostadsrätter somförsäljning av villor, radhus eller eventuellt ägda lägenheter. Våruppfattning är också att man bör sträva efter alt nå så stor rättvisa som möjligl mellan koslnadernaför olika upplåtelseformer. Jagvill också för påpeka all detta ingalunda är någol nyttfolkpartiyrkande. Vid 1975/riksdag väcktes en moiion med samma innehåll,vilken f ö. tillstyrktes av civilutskoiiets majoritet, även om riksdagensmajoritet icke följde utskottets hemställan. Det äralltså inte fråga om någonsommarsvala - jag hoppas att del är en stannfågel som det här gäller. Sedandetla är sagt finns del anledning alt framhålla motiven till att utreda om delgår atl skapa samma möjligheter all äga lägenhet som småhus, villa ellerradhus. Del viktigaste motivet är,som också framhålls i moiionen, atl ge demsom av olika orsaker väljer alt bo i hus med fiera lägenheter etl ökatinflytande över den egna bostaden. Det ger möjlighel till individuellutformning, eget ansvar för underhåll och skötsel och möjlighel au med egnainsatser minska drift- och underhållskostnaderna -en post som tar en alllslörre del av de totala boendekostnaderna i anspråk. Detfinns också många människor, som av principiella skäl vill äga sin bostad mensom drar sig för att bo kvar i villa eller radhus, därför all de intevill ha så stora utrymmen och inte det ökade arbete som dessa boendeformeroftasl medför. boendeinslitut, som gav möjlighet att äga lägenhet iflerbostadshus, skulle öka valfriheten i fråga om bosladsval för många ochsnarare öka än minska den integration i boendel som är eftersträvansvärd. Denegna bostaden - villan eller radhuset - är för många unga människor ell givetsparmål. Det är inte uteslutet alt möjligheten att spara till en egen lägenhetockså skulle slimulera människor till ett ökat bostadssparande. Ur bådeprivatekonomisk och samhällsekonomisk synpunkl borde en sådan utveckling varavärd atl eftersträva. Delhär är måhända kälterska synpunkter enligt den ideologi som reservanternaföreträder. Man bara undrar varför de inte löper linan fulll ut och vill avskalTaäven småhusägandei. Det är banalt att än en gäng upprepa den fråga som mångagånger ställts: Vad är det för skillnad mellan att äga ell radhus, där husengränsar till varandra på längden, och atl äga en lägenhet i etl hus, därlägenheterna finns staplade på höjden? Denkunskapsöversikt som skall tas fram inom bör kunna gefaktabelysning av de problem som tas upp i motionerna 350 och 1363, och det ärbra atl man därigenom inte bara tar fram fakta av faslighelsrätlslig natur,utan att man också belyser frågan från samhällsekonomiska och bostadssocialasynpunkter. Närdet materialet föreligger, blir det möjligl atl värdera dettaoch atl förutsättningslöst pröva både för- och nackdelar med elt ägarinstitutför lägenheter. Jag ber att få yrka bifall till civilutskottels hemställan ibetänkandet. Ågar- och upplåtelseformer för bostadshus m. m. () kortgenmäle: inledde med alt göra gällande all han skulle varafelciterad i den socialdemokraliska reservationen, och han sade att Ågar-och upplåtelseformer för bostadshus m. m. tolkningen av innehållet imotionen ligger bra nära ett falskt vittnesbörd. Sedan fortsatte han sillresonemang med alt utveckla vad han menar med moiionen. Han bestyrkte då tillalla delar det vi skrivit i vår reservation. Vad är uteefter är nämligen atl göra lägenheten lill ett placeringsobjekt. Med lagfartoch med inteckningar skall lägenhetsinnehavaren kunna få kreditutrymme för altdella i fastighetsköp -det sade förbara några minuter sedanfrån kammarens talarstol, och detär precis vad vi påstår atl ute efter. Om del vi anfört i vår reservalion innebär ett falsktvittnesbörd, då må jag säga att vi haren lysande föregångare i WilhelmGustafsson, eftersom vi har baserat vår reservation på den moiion han haravgivit. sade vidare att hans motion inte innebär att det är fråga om någonförändring av grundsyn när del gäller bostadspolitiken. Han sadeall del minsann har funnits folkpartimotioner i samma ärende tidigare, och dåhade civilutskotlel tillstyrkt. Men det här har förväxlat,eftersom den fråga det då gällde behandlades av lagulskoltet. 1 civilutskotleltillstyrker vi inte sådana molioner - del kan vara bra för veta fÖr framtiden. Jagvill slutligen anknyta lill del resonemang som förde medutgångspunkt i atl folk gärna vill ha ell ökal inflytande när del gällerboendet. Jag har i milt förslå inlägg klargjort bosiadskooperalionens arbeisformer,och jag sade därvid att vaOe upplyst medborgare vet hurbosladskooperalionen i arbelar. Jag vill i del sammanhangel lillägga,, att bosladskooperalionen innebär medlemskap, inflytande,bostadssparande, delansvar för fastighetens skötsel, delansvar för fastighetensekonomi och medlemskap i bostadsrättsförening. Alll detta kan åstadkommas medkooperativ verksamhel. Kan tänka sig en mera ideal form föratl uppnå boendedemokrali än den som är representerad i den svenskabosladskooperalionen? Är del sådana saker jag nämnde som WilhelmGuslafsson är ute efter, då delar han den uppfattning vi framför i vårreservalion. Men är del någol annat, , så klargör della isamband med den här diskussionen! INGA (vpk) kortgenmäle: Man har undrat varför frågan i del betänkande vi diskuterar är såinfekterad. Om man kämpar fören social bostadspolilik, lycker jag altutskottets betänkande uttrycker en strävan i motsatt riktning. Del är helleringen som här har polemiseral mol del förhållandet. Genomsniitssvensken,säger ,skall kunna köpa precis den lägenhet han vill ha. Delär bara del felet atl genomsniitssvensken inte har råd med del-han har inte rådalt betala . fören trea i ett HSB-områdeeller . fören tvåai ,som man idagens nummer av kan läsa om. Det är inteheller vem som helst som har råd all skaffa sig småhus. Del finns utredningargjorda som klart visaratt vanliga inkomsttagare och låginkomsttagare är myckelunderrepresenterade när det gäller möjlighelerna atl skaffa sig småhus. Påfolkparlihåll säger man atl vi skall verksamt motarbeta alla spekulationer.Det bäsla sättet om man verkligen vill göra det är all bifalla allavpk-motioner som kräver priskoniroll av bl. a. bostadsrättslägenheier! Sedankopplar man ihop ägande och infiylande: genom atl äga skall man få infiylande,anses del, men om man inte äger skall man inte heller ha någol inflytande. Jagtycker det är alldeles fel all koppla ihop ägandet med boendeinflytande ochboendedemokrali. Somjag sade tror jag alt bosladsrätlsformen i kombination med kommunaltoch kooperativt ägande av bostäder ger elt bra inflytande över boendel, men aUför den sakens skull koppla ihop boendeinflytandet med ägandet, som man nu gör,anserjag vara felakligl. Regeringen har rekommenderat alt delar avhyresrättsbeståndet skall överföras lill bostadsrätter för aU man skall kunnafå in ägandeformen. Detla anserjag vara felakligl; del finns andraförutsättningar för alt få etl reellt boendeinflytande än all äga sin bostad.Genom detta ställningslagande för man dessutom över ytteriigare en bit avbostadsbeståndet till den öppna marknaden och lill spekulationen, vilket bidrarlill alt segregera bostadsmarknaden ännu mer än . Föratt ytterst förverkliga kravet på boendedemokrali måsle man förslås genomföraandra reformer på bostadspolitikens område,såsom alt hell ta bort all vinsOaktgenom atl överföra mark och alla bosläder i samhällets ägo samt givetvis attföra en hell annan bostadspolitik. Ågar- och upplåtelseformer för bostadshus m. m. WILHELMGUSTAFSSON (fp) kort genmäle: Jagskall be och kammaren om ursäkt för alt jag råkadesäga civilutskotlel fastän jag menade lagutskottet. Del var min ovana vid dennaförsamling som gjorde all jag råkade säga fel. Däremoityckerjag nog atl skulle kunna skilja på vad som är motiven ien motion och vad som är de krav som slälls för alt man skall kunna tillgodosesådana motiv. Det är detla som jag menar inte är korrekt beskrivet ireservationen 1. Jagskall gärna vitsorda alt bosladskooperalionen är en utomordentligt godbostadsform, som medger stora möjligheter till inflytande i boendet, men jagvill också hävda atl ägande av lägenheter på samma villkor som ägande av småhusbör ge icke blott lika bra ulan kanske t. o. m. bättre inflytande på den egnabostadssituationen. Jag vill svara , som tog uppbesitlningsformerna kontra spekulation, all jag tror vi har anledning atlskilja på dessa båda saker. Vi bör i princip kunna kräva likvärdighet mellanolika besiilningsformer. Men då bör man också acceptera såväl ägande sombosiadskooperativ, bostadsrätt och hyresrätt. Om vi accepterar samlliga dessaformer, får de bostadssökande slörre valfrihet. () kortgenmäle: säger atl man bör skilja mellan motiven och de kravsom framställs i moiionen. Men motiven brukarju alllid föregå de krav som slälls,och så sker också i hans motion. Del är självfallet della 8Riksdagens orolokoll 1977/78:155-156 Ågar- och upplåtelseformerför bostadshus m. m. sammanlaget - bådemotiven, som är myckel högerinrikiade, och kravet -som har gett oss anledningall skriva vår reservation. Nuskall inte vara så belåten med vad som sker i kanslihuset, förhär har utskottets ordförande sagt all del inte kommer några förslag ikunskapsöversikten, så krav lär inte komma alt blitillgodosedda. Vadherr Guslafsson är ute efter ärju ägarlägenheter på hög ekonomisk nivå, menKjell Mallsson har sagl att del inte blir fråga om sådanl. Det är nämligen intedet man syftar lill i kanslihuset, ulan till atl få mera kunskaper om vad somsker på bosladsrätismarknaden. INGALANTZ (vpk) kort genmäle: Belräffande kunskapsöversikten har regeringen i alla fall tidigarerekommenderat alt man skulle underlätta och stimulera omvandling av hyresrätterlill bostadsrätter, och det är ett klart sleg i riktning mot en segregerad ochmera spekulativ bostadsmarknad. Jagskulle vilja fråga: Vad är det fÖr form av valfrihet eftersträvar,när verkligheten ser ut som den gör? Vanliga hyresgäster i låg-ochmellaninkomstskiklen får betala . för treor just nu.Hur skall de kunna klara av insalser som ligger på 100 000-150 000kr. - t. o. m. för en lägenhet på Kungsklippan i ? Vad ärdet för valfrihet, vilka är det man värnar om med den valfriheten? Jo, del ärhöginkomstlagarna som de borgeriiga partierna vill gynna i del här sammanhangelprecis som i andra. Man är inte alls intresserad av alt få en socialbostadspolitik med ell boende på lika villkor, där så alt säga vaOe gren bärsina koslnader. Vadsom sker nu är att faltiga medborgare får subventionera rika medborgare.Regeringen och de borgerliga partierna vill öka spekulationen på det härområdel genom alt dra in ytterligare en stor del av bostäderna ispekulationskarusellen i form av bostadsrätter. De tänker inte göra någontingför att stoppa den ulvecklingen. Man måste la kravet från HSB och påallvar när dessa organisationer, som verkligen har erfarenhet avbostadsmarknaden, går lill regeringen för alt få hjälp med all stoppaspekulationskarusellen, för det är i alla fall en åtgärd som vittnar om attlägel är ytterst allvarligt. ()kort genmäle: undrar vilka det är som vi tänker på när vi frånfolkpartiets sida lalar om valfrihet. Det är naluriigtvis alla människor somskall ges så slor valfrihet som möjligl. av debattörerna tycks leva helt uppe i Siockholmsförhållanden och undgå altlägga märke lill atl förhållandena på bostadsmarknaden i i övrigt serganska annorlunda ut. T de trakter som jag känner lill är det sannerligen ingenovanlighet atl genomsnittsinkomsttagare skaffar sig ett egethem eller köper sigen bostadsräu i stället för aU hyra, och del sker utan några osundaspekulationstendenser. Jag tror att det förekommer i ganska stora delar av ,och vi skall inte debattera bostadsfrågorna bara från horisont. ANNAELIASSON (c): Del är egendomligt all just överlåielsevärdena på bostadsrätter görstill föremål för kritik när vi har en i övrigt helt fri bostadsmarknad. Detsäger , verkställande direktör i , i entankeväckande, ny lilen skrift. Frågan gäller inte hur överlåielsevärdena förbostadsrätter utvecklas. Frågan gäller hur spekulativa övervärden vidöverlåtelser av alla bosläder - småhus, bostadsrätter, hyresrätter - skallförhindras, menar . Kanske skall vi för säkerhels skull lilluppräkningen också lägga fritidshusen efter den senasle lidens uppmärksamhelpå mycket kraftiga prisstegringar på jusl de husen. Problemet hur despekulativa övervärdena vid överlåtelse av småhus och andra bostäder skallförhindras löses inte av en onyanserad kritik, som inte lar hänsyn lill denallmänna inflatoriska ulveckling vi har inom hela samhällsekonomin, konstaterarGunnar vidare. Medden onyanserade debatl som förts kring de olika boendeformernaunder den senaste liden finns det skäl all på del här sättet återge . Bostadsrätten har utsatts för en oförskyllt hård kritik. Ett exempel ärdel ledarstick som i rubricerades:Bostadsräu är spekulationsräll. I ledarsticket gör man gällande atl det äveninom det rikskooperativa bosladsrältsbeståndet pågår en ansenlig spekulationvid andrahandsförsäljningar. Tidningens slutsals är att de fina kooperativagrundidéerna får stryka på foten inför des. k. ekonomiska realiteterna.Självklarl är det angelägel all spekulationen i boendet angrips -del vill jagpersonligen också undersiryka - men all måla upp en förenklad bild av dagenssituation på bostadsmarknaden och av den dra slutsatsen att just bostadsrättenskulle vara en asocial boendeform och atl den inte förOänar att salsa är väl grovt. Dess värre förekommer det ibland i debatten. Bostadsrättensvarar för en ganska lilen andel i boendel. Den svarar för knappt 15 96 av deltotala bostadsbeståndet. Enligt budgetpropositionen var det inte mer än ca 3000 av de lägenheter som blev färdiga förra årel som skulle upplåtas medbostadsrätt. Ser man till bostadsbeståndet i dess helhet -och också om man serenbarl till flerfamiljshusen-så finner man atl andelen bosläder med bostadsrättinte ökal under de senasle 20 åren. För flerfamiljshusen har del enskildaägandet gått tillbaka och det offentliga ägandet ökat, men bostadsrätten liggerstilla. Ser man lill nyproduktionen finner man atl bostadsrättens andelsuccessivt minskat under de senasle 20 åren och minskal ganska kraftigt undersenare år. Till en del sammanhänger minskningen med det ökade småhusbyggandet,men det är inte hela förklaringen. Till bilden hör f ö. också de speciellasvårigheter bostadsrätten ställdes inför underdel tidiga 1970-lalel med deuthyrningsproblem som man då hade i vissa områden och som drabbade de boende.Och del har väl satt sina spår. Agar-och upplåtelseformer för bostadshus m. m. Ågar-och upplåtelseformer för bostadshus m. m. Är15 96 av det totala bostadsbeståndet i bostadsrättens form en rimligbalanspunkt? Är del den vi skall inrikta oss på också för framtiden? Jag menaralt den saken bör ställas under en seriös debatt. Här kan etl utredningsarbetege etl värdefullt bidrag. Jag menar atl man med utgångspunkt frånbostadsrättens fördelar bör ställa frågan om man inte avsevärt skulle kunna ökabostadsrättens andel i bostadsbeståndet och undersöka förutsättningarna fördetta. Huvudfrågan får enligt min mening inte göras till en fråga om lagteknikoch ekonomi, utan huvudfrågan är bostadspolitisk. Finns del fördelar medbostadsrätten som man från samhällets sida effektivare borde tillvarata? Finnsdet svårigheter som man kan lösa för att förstärka den bosladssocialainriktningen i bostadspolitiken, och hur skall del ske? Vadsom finns skäl att se närmare på är inte minst hur man kan finna vägar för allbåde låginkomsltagaren och bostadsområdet med de bostadssociala problemen skallkomma i fråga för bostadsrätt. En rimlig utgångspunkt bör vara alt ingen avekonomiska skäl skall behöva hindras från att bo med bostadsrätt. Ensystematisk kartläggning och analys med denna inriktning bör ses som ettväsentligt tillskolt för avgörandena om den framlida bostadspolitiken ochspecielll då den roll bostadsrätten kan länkas spela i sammanhangel. 1motionen 622 till årets riksdag har jag tillsammans med elt par centerkollegerväckt förslag om en sådan kartläggning och ingående redovisal våra skäl fördella. Vi menar all en analys är viklig. Förhastade slutsatser och förhastadeåtgärder med utgångspunkt från den dagsaktuella silualionen påbostadsmarknaden, specielll då i vissa storstadsområden, bör undvikas. Jag villgärna betona detta. 1följande punkter lar vi upp del vi sammanfallningsvis ser som de specifikafördelarna med bostadsrätten. Därmed inte sagt atl andra upplålelseformer intehar sina fördelar. Direkl ägarinflytandegenom medägande i kooperativ form. Boendeform som bygger påorganiserad samverkan mellan människor. Insyn,inflytande och medansvar över fastighetsskötsel och hela den egna boendemiljön. Boendeformsom håller driftkostnaderna och behovet av hyreshöjningar nere med de fördelardetta innebär för den enskilde och samhällsekonomin. Boendeformsom bygger på samhörighet och medansvar och därmed befrämjar jämställdhetenmellan människor. Tilldella vill jag också lägga atl det är glädjande att man på allt fier hållböOar få upp ögonen för hur nödvändigi del är all sätta upp sociala mål församhällsplaneringen och boendet efter 1960-ialeis alltför ensidigt ochekonomiskl-lekniskl styrda visioner. Del är ell skäl atl mer målmedvetet sökala lill vara och utveckla de möjligheler som kan rymmas inom bostadsrätten ochandra upplåtelseformer för atl skapa en grund för gemenskap i boendet och formalokalsamhällen som präglas av aktivitet, trivsel och kvanersgemenskap.Bostadsrätten kan här ses som ett säll all bygga in en form avsamverkan i bostadsområdet. Och del gäller inte enbart nyproduktion. Jag kansom exempel nämna den omvandling som skett lill bostadsrätt ganska nyligengenom försäljning av närmare 3 000 lägenheter i till HSB. Därgick manpå etl lidigt stadium in med information och kursverksamhet för aU bygga uppbosladsrätlsföreningens verksamhel och förankra den hos de boende. Den formenav aktiviteter är en bra grund för en fortsall samverkan mellan de boende iområdel. särskild reservation ägnar sig civilutskottels socialdemokraliska ledamöterål atl kommentera motionen och avfärda tanken på all förutsättningarna för eUökat bostadsrättsboende kan vara värda att tas upp till ulredning.