prot · G10912 · 1977-12-31 00:00:00 — Del är inle fråga om bara de 596 mödrar som inle kan amma. Manskall dessuiom utvidga försäljningen till etl liolal andia länder. Del gällergravt ulvecklingshämmade länder där försäljningen får samma effekt som iTurkiel. Det är en skrämmande Utveckling, och jag hoppas verkligen att fruTroedsson tar i med krafttag för att stoppa denna handel. Omåtgärder mot tnarknadsföring av mjölkersättningsmedel för spädbarn i Ingen skulle vara gladare än jag, om det gick all genom ell enkellbeslul av sloppa all olillböriig marknadsföring avmjölkersäitningsmedel över hela världen. har tyvärr inle denmöjligheten, men vi har möjligheten och skyldigheten att i olika internationellaorgan verka för högt stående etiska regler på detla område. ISverige har vi en etisk kod för marknadsföring av barnmat. Reglerna är mycketrestriktiva. Som jag ser det ankommer del på oss att i olika internationellasammanhang försöka verka för all den koden sprids över hela världen, inle minstdå till . Jag försäkrar all vi från vårt håll skall göra vad vi kan idella avseende. INGALANTZ (vpk): Del är inle bara fråga om alt stoppa en marknadsföring, utan det ärfråga om atl stoppa hela den handel som pågår och som kommer atl utvidgas.Jag efterlyser de inilialiv som den kan la via FN, men jagfår liksom ingel svar. lalar om vad man har gjort, men jag anseralt del är alldeles otillräckligt och inte någonting som kommer alt hindra denhär handeln i forisäil-ningen. Jag lyckle au jag räknade upp en hel del saker som är på gång - bl. a.de 4,5 miljoner som anslagits till WHO:s nulrilionsprogram, där en vikliguppgift blir all molverka otillbörlig marknadsföring av brösimjölksersällning. Jagvill än en gång försäkra all i alla de sammanhang där vi har möjlighel atlverka för all den oiillbörliga marknadsföringen upphör och där vi har möjlighetatl verka för en förbällrad amning, när så är möjligl, skall vi fortsätta atlverka i den riktningen. Otnåtgärder mot marknadsföring av mjölkersättniiigs-medelför spädbarn i INGA (vpk): Varför kan då inte den kräva i internationellasammanhang all handeln med brösimjölksersällning sloppas i , istället för att man går de här kringvägarna? Vi försöker i olika sammanhang få gehör för de krav på marknadsföringensom kan anses lillräckliga på della område. Vi försöker utnyttja de möjlighetersom finns i internationella sammanhang, och vi kommer som jag nämnde förut allfortsätta all göra del. INGALANTZ (vpk): Det må så vara att det är behjärtansvärt alt arbeta för etiskmarknadsföring, men vad som behövs är ju elt förbud. Vi skall ha klart för ossall här är del fråga om all multinalionella förelag ulvidgar sin marknad ochökar sin vinsl på bekostnad av människorna i falliga länder, någol som fårkalaslrofala följder för barnen. Del hjälper inle all pråla om eliskmarknadsföring. Del enda som hjälper är atl få lill stånd elt förbud för denhär handeln, när man vet eller kan ana konsekvenserna. Del vore väl ändå all slänga ut barnet med badvattnet. Vi får integlömma de mödrar, i som i andra länder, som av olika skäl inle kan ammaeller inte har lillräckligl med mjölk. Även deras barns behov måsletillgodoses. Jag kan nämna att i de fall där genom SIDA har varitinbegripet i olika nulrilionsprogram har man försökt all tillverka sådanbarnmat som inte skall kunna användas i nappflaskor, alltså mal som delsbehöver kokas för atl klara de hygieniska kraven, dels skall ges med sked,dvs. mat med grölliknande konsistens. Måletmåsle vara att hjälpa de mödrar som inte kan amma, vare sig del är i Sverigeeller utomlands, och atl se lill att marknadsföringen av debrösimjölksersältningsmedel som finns sker på ett utomordentligt högt etisktplan. INGALANTZ (vpk): Del torde vara känt för också, att man även i Sverigeförsöker att med olika reklamjippon osv. förmå kvinnor alt använda konstgjordersättning för bröstmjölk. Den kampanj för amning som förts under senare årtycker jag därför är mycket berättigad. Somjag sade i mitl inledningsanförande, uppger det turkiska företagel Mamsan länker öka utbudet , och del räcker lill fullo för all klara derasbehov som inle kan amma, vilkas anlal enligl vad påslår är 5 96av kvinnorna. Här är del fråga om all jaga vinster och göra del på bekostnad avspädbarn som kommer att bli sjuka eller som kommer all dö av den härhanieringen. Då vill jag fråga : Kan vänligen tala omför mig vilket internationellt organ vi skall vända oss till som kan förbjudaförsäljning av varor som vi inte gillar? INGALANTZ (vpk): Jag hade föreställt mig att jag skulle få höra vilka konkreta initiativden tänker la för att stoppa den här handeln. Jag har fållnågra infallsvinklar, men jag har sagl alt åtgärderna är helt otillräckliga.Det måsle finnas internationella organ som kan förbjuda den här handeln. Detlämpligaste vore då atl ta upp frågan via WHO. Då vill jag bara be atl sälta sig ned och leta rätt på detinternationella organ som har makt och myndighel atl sloppa försäljning avvaror i olika länder och sedan återkomma lill mig med besked i den frågan. Jagkanske också kan nämna all då det gäller den svenska marknadsföringen avbröslmjölksersällningsmedel slår del uttryckligen i de broschyrer som finnsatl amning är att föredra. INGALANTZ (vpk); Vad jag menade med min fråga var atl få reda på de initiativ som densvenska regeringen har för avsikt att ta för atl sloppa den här verksamheten.Det var det jag frågade om. Jag vidhåller alt det som man har sagt här, även omdel inle är direkl fel, dock inte räcker lill. Överläggningenvar härmed sluiad. §16 Meddelande om interpellationssvar 1977178:33 omlagstiftning mot s. k. strimlade lån i bosiadsrätts/öreningar 1977/78:44 omöversyn av vissa deklarationsregler för jordbrukare Jag vill meddela att interpellalionen 1977/78:33 av Chris-ler Nilssonom lagsiiftning mol s. k. strimlade lån i bostadsrättsföreningar inte kommeratl kunna besvaras . Jag avser all samråda med ChrislerNilsson om lidpunkl för besvarande av in-lerpellalionen. Jagvill också meddela au inlerpellaiionen 1977/78:44 av om översyn avvissa deklarationsregler för jordbrukare inte kommer att kunna besvaras inomden föreskrivna liden. Jag avser alt också samråda med omtidpunkt för besvarande av den interpellalionen. Anledningen är dels riksdagenssammanlrädesfria vecka, dels utlandsresa. påvissa byggnads- § 17 Om slopande av investeringsavgiften på vissa byggnads- Budgeiminislern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1977/78:3, ochanförde: har frågat mig om jag är beredd att -i enlighet medintentionerna i prop. 1976/77:144 - på grund av den allvarliga situationen iVärmland medge att den 15-procentiga investerings-avgiften på vissa s. k.oprioriterade byggnadsarbeten slopas. Hat: anser atl lägel påarbetsmarknaden i f n. är så allvarligt, all del bör finnas klaramotiv för alt länel redan nu befrias från investeringsavgiften. Regeringenkan medge generell avgiftsbefrielse för vissa regioner, om läget påarbetsmarknaden motiverar det, Byggnadsarbeien inom har ocksåredan från avgiftsperiodens början varil befriade från avgift. Vidare harregeringen möjlighet att i enskilda fall befria från avgift, om del ärmotiverat med hänsyn till läget på arbelsmarknaden eller om del finns andrastarka skaf Vid den individuella dispensprövningen har regeringenkontinueriigt beaktat läget på arbelsmarknaden. Dispens,har,medgivits så snarldel har varil motiverat med hänsyn till det lokala sysselsättningsläget. Undersenare tid har arbeten inom genomgående befriats från avgift. Regeringentillkännager sin avsikl all vidla vissa ålgärder för att stimuleraindustrins investeringar, Samiidigl redovisar regeringen sin bedömtijng avinvesleringsavgiftens effekler. Regeringens slåndpunkt är all avgiften iprincip bör behållas men all viss uppmjukning av av-giflsbestämmelserna ärbefogad. Med hänsyn lill arbelsmarknadslägel inom vissa län avser regeringenalt utvidga den regionala avgiftsbefrielsen så atl den omfattar bl, a, justVärmlands län. Regeringen har alltså gjori samrna bedömning somGunnar vad belräffar arbelsmarknaden i . Försl elltack till budgeiminislern för svarel. Delgläder mig att budgetminister är beredd alt generelll befria Värmlandfrån investeringsavgjflen. Jag kan kanske också få besked om när della skallske. Del är nämligen av slor betydelse för oss i länet alt så snabbt sommöjligl bli av med denna byråkratiska omgång. All budgeiminislern nu är bereddall jämställa med är tillfredsställande. Jag anserjämförelsen myckel befogad. Närvi i krävt denna befrielse är del inle utan starka motiv. Enligtalldeles färska uppgifter från länsarbetsnämnden riskerar nära hälften av dedrygt 3 000 byggnadsarbetarna i all bli arbelslösa . AMSprognos visar alt 1 240 byggnadsarbetare står ulan arbete i augusti nästa år:300 belongarbelare, 560 Iräarbelare, 100 murare och 280 övrigabyggnadsarbetare. Det är länsarbetsnämnden som slår för dessa uppgifter, vilkaockså bekräftals av . Byggandel av hus förulsesgå kraftigt tillbaka och - detta på grund av regeringenshårt bantade bostadsproduktion. Induslribyggandel, som redan ligger på mycketlåg nivå, kommer alt minska ytterligare. Budgeiminislernhar i sitt svar gett ultryck för samma uppfattning som jag har beiräffandekrislägel i vårt län, och vill jag gärna ha besked om när vi kan räkna medatl slippa investeringsavgiften. Jag har, som framgår av min fråga, krävt atlmill län redan nu skall befrias från den. Omslopande av reklamskatten för dagstidningar Svaret är: Det kommer alt ske . GUNNAROLSSON (s): Det är ell svar som jag naturligtvis får vara helt nöjd med. Jagvill än en gång understryka del orimliga i atl vi skall ha människorsysselsatta med atl genomgående bevilja alla dispensansökningar. Del måsie,som jag ser del, vara mycket angelägnare all använda den arbelsliden lill auskaffa fram sysselsällning ål alla dem som går ulan arbele.Dispensgivandel har varil och är allljäml en formell omgång som många harreageral emot. Även på har man sedan en lid ansettdenna byråkrati hell överflödig. Jag tror det är många som med förväntan serfram emot den dag då hela detta dispenssystem kommer att avvecklas. Änen gång tack för svarel, som jag upplever som myckel posilivl för vårt län. Överläggningenvar härmed sluiad. §18 Om slopande av reklamskatten för dagstidningar BudgeiminislernINGEMAR MUNDEBO erhöll ordel för att besvara GötheKnutsons(m)den 4okioberanmälda fråga, 1977/78:17,och anförde; Gölhe Knulson har frågat mig om jag överväger alt slopareklamskatten på dagstidningar för all mildra branschens ekö- Torsdagenden .20 oktober 1977 Omslopande av reklamskatten för dagstidningar Dagstidningarnaberörs av reklamskallen genom den skall som ulgår på annonser. Dennaannonsbeskatlning infördes bl, a, i syfle att finansiera det slalligapresstödet. Delta stöd har varil framgångsrikt i den meningen atl del motverkatfortsatta lidningsnedläggningar. Läget för dagspressen är likväl allvarligt.Regeringen är medveten om detla och överväger därför också f n. ålgärder förall yllerligare mildra lid-ningsförelagens ekonomiska svårigheler. även annons-och reklamskattens roll. Förslag om presstöd i skildaformer kommer längre fram all föreläggas . Jag lackar budgelminister för svarel. Jag uppfattar det sompositivt och hoppingivande. Jagkonstaterar också att budgeiminislern är väl informerad om dagspressens nyaproblem - våldsamma kostnadshöjningar och de negativa verkningar somannonsskallen fört med sig. Jag ulgår från att budgeiminislern - liksomregeringen - vill göra sill bäsla för all råda bol på de krisförhållanden somär på väg. Jag konslalerar vidare alt budgeiminislern hell rikiigl finner alldagspressens silualion är allvarlig. Bakgrundenlill min fråga, om budgeiminislern är beredd au överväga att slopareklamskatten på dagstidningar, torde stå fullt klar.Tid-ningsulgivareföreningen har krävt att skatten skall slopas föratl mildra branschens ekonomiska svårigheler. Annonsskatlen är ju en pålagaovanpå mervärdeskatten på annonser. I del läge som uppstått, där även s. k.förstatidningar - eller högtäckningstidningar som de numera kallas- i alll flerfall drabbas av ekonomiska problem, framstår en extra skattepålaga som någolhell orimligt. Svårigheleräven för förstatidningar var också vad som befarades när annonsskattengenomdrevs av den socialdemokratiska regeringen . Del kan inle vararimligi, menade kritikerna - som fanns också bland socialdemokratiskatidningsförelag - alt lägga en särskild extraskatt på en bransch, som lillslora delar består av förluslföretag och där lönsamheten även bland flertaletföretag är dålig. Borgerliga partier i den dåvarande minoriteten iriksdagen'motsatte sig bestämt elt införande av annonsskatlen, liksom de åretdärpå motsatte sig den allmänna reklamskattens införande. Detla bör vara någolalt hålla i minnet, när man nu är i regeringsställning. motion , 1976/77:1027, hemställde jag om en snabbutredning rörandereklamskattens negativa verkningar för dagspressen. Efter del att denna motionbehandlats har just det som jag varnade för inträffat. Två myckel storahögtäckningstidningar har hamnat i krislägen. måste minska nersin personal högst avsevärt, och måsle avskeda 65anslällda. Sydsvenska Dagbladets förlust beräknas bli så stor som 13 milj.kr., vilket är väldigt mycket i förhållande till omsättningen. Del ärinlressanl all nolera att företrädare för tidningskoncernen intebara kräver all annonsskatten skall avskaffas utan också konstaterar att detselektiva presstödet, som utgår lill Sydsvenska Dagbladels båda främstakonkurrenter, är en av de viktigaste orsakerna till krissituationen. Jag hållerinte för otroligt alt så är fallet. Presstödets selektiva utformning snedvriderkonkurrensförhållandena. Annonsskattenär heller inte konkurrensneutral. Redan från början byggde man in ettgrundavdrag, som kom all gynna speciellt populärpressen, alltsåveckotidningarna. beslöt på regeringens förslag att dubbladenna summa i grundavdrag. Detta har i ännu högre grad gynnat veckopressen, därnumera endasi ett fåtal - sex till tio -veckotidningar behöver erläggareklamskatt. Tillsammans utgör veckotidningarnas skattepålaga ca 4 milj.kr., medan dagstidningarna belastas med ca 80 milj. i motsvarandeskattepålaga. Detta är särskilt oroande för dagspressen, som ju har ansetts sånödvändig i vårt samhälle. Del konstateras nu alt annonsmarknaden sviktar fördagspressen, medan veckotidningarna ökar sina annonsintäkter. Idetla läge, herr lalman, finns det endast en väg att gå: Avskaffa snarastannonsskatlen på dagstidningarna! Annonsskatten är en ännu större orättvisa än den var när den genomfördes . Omslopande av mervärdeskatten på livsmedel Överläggningenvar härmed slutad. §19 Om slopande av mervärdeskatten på livsmedel Budgeiminislern erhöll ordet förall besvara (vpk) den 4 okiober anmälda fråga,1977/78:23, och anförde: har frågat mig, om regeringen för att stoppainflaiionen avser att lägga fram förslag om att ta bort mervärdeskatten på mat,alternativt använda hela det åriiga skattebeloppet lill subventioner på ettutvidgat sortiment av baslivsmedel. Regeringen överväger inle att som en åtgärd för attstoppa inflaiionen slopa mervärdeskatten på livsmedel eller utvidga området förde slalliga livsmedelssubventionerna. (vpk): Jag beklagar regeringens negativa inställning till kravet att slopamervärdeskatten på mat. Detta krav har en stark förankring hos allmänheten, somframgår av genomförda opinionsundersökningar. Avde poliliska partierna är det dock endast vpk som fört fram detta krav. Vi harsom bekant gjort det . Kravethar verkligen inte föriorat i aktualitet. när priserna på alladagligvaror stigit och priserna på 6 prolokolt 1977/78:11-14 Omslopande av mervärdeskatten på livsmedel baslivsmedel stigit med14,5 96 under samma lid, krävs del extraordinära ålgärder för all hållamatpriserna nere. slopande av momsen skulle ju innebära en direktprissänkning på vikliga livsmedel. Den åtgärden är dubbelt nödvändig när mångahushåll nu måste skära ner sin livsmedelskonsumtion därför att maten harblivit så dyr. Prisernapå en del baslivsmedel är som bekant redan subventionerade via statskassan, mendelta är inte tillräckligt i nuvarande läge. Del visar ju de officiellauppgifter om prisstegringen som jag har anfört. Vi anser all subventionernaskall vara kvar i minst nuvarande omfatlning och atl dessuiom momsen slopas påmal. Vill man i stället använda motsvarande belopp för all subventionera etlutvidgat sortiment baslivsmedel, har vi ingenting mot della. Del viktiga ärall matpriserna kan sänkas. Mervärdeskattenär en klasskall, som hårdast drabbar låginkomsttagare och barnfamiljer.Särskill gäller della momsen på mal. Hushåll med många medlemmar och hushållmed låga inkomster använder en större del av sina inkomster lill inköp avlivsmedel än hushåll med få medlemmar resp. höga inkomster. Lägreinkomsttagare och barnfamiljer tjänar därför mest på elt slopande av moms påmaten. Vpkhar alllid förbundit kravet på elt slopande av moms med kravet på en skärpningav beskatlningen av stora förmögenheler och kapitalvinster. Så gör vi också . Vi kräver ett skattesystem som verkligen bidrar lill en jämnare inkomsl-och förmögenhetsfördelning i samhällel. Jagvill ställa följande fråga till budgeiminislern: När regeringen, som framgår avbudgelministerns svar, inle vill slopa momsen på målen eller ulvidgasubvenlionerna på matvaror, vad tänker den då göra i stället för all hållamatpriserna nere? Skall de få rusa i höjden med 15-20 96 om årel? släller nu en fråga av en något annan karaktärmen en fråga som i och för sig är värd en särskild debatt. Jag skall därför nubara peka på de förslag beiräffande den allmänna ekonomiska politiken som redanhar framlagts och som kommer att föreläggas . Fårjag sedan när del gäller det problem som log upp i sinfråga, nämligen huruvida regeringen ämnar slopa mervärdeskatten på livsmedel,tillägga all del ju finns många som menar all en sänkning eller etl slopande avmervärdeskallen skulle vara bra, medan andra är mera tveksamma eller avvisandetill etl sådani alternativ. Inom skatieulredningen, av vilken Cari-HenrikHermansson är ledamot, har det pågått etl utredningsarbete, och jag hoppas atlulredningen kommer alt kunna redovisa ell material som kan utgöra underlag fören debatt i denna fråga. Jag kommer att med intresse studera det materialetmen, herr lalman, jag är inte säker på atl materialet och debatten kommer allvisa all just ell slopande av mervärdeskatten är den bästa vägen. (vpk): Jag anser alt den fråga som jag upprepade i slutet av mill förraanförande är precis samma fråga som den jag ställde ursprungligen. Detavslöjas väl inte någon offentlig hemlighet, om jag talar om all de borgerligapartierna och socialdemokraterna skalleutredning sagl nej lillkravel på ell slopande av momsen på målen, vilket jag lycker är mycketbeklagligt. Detta innebär atl dessa partier är anhängare av det nuvarandeskattesyslemet, där man genom momsen höjer priset på arbetarens bröd för all fåskallemedel, som sedan delas ul lill de kapitalistiska storföretagen i form avgåvor och subventioner. Jagvill erinra om det elementära faktum alt en prisstegring med 15-20 96 under eltår på livsmedel innebär atl mervärdeskallen på mat ökar med inemot en miljardkronor . Ju mer priserna stiger, desto mer får alltsåstatskassan in på momsen på maten. Del betalas av barnfamiljerna ochlåginkomsttagarna genom en faktisk nedpressning av deras levnadsstandard. Jagmenar alltså att det är oundgängligen nödvändigt med ålgärder för att hållanere matpriserna. Sedan må man göra del genom ulvidgade subventioner ellergenom ett formellt slopande av mervärdeskatten på mat - vilket del blir spelaringen roll för oss. Del avgörande är all man håller nere och sänkermatpriserna, så atl folk kan upprätthålla sin levnadsstandard. Men lill detlaär regeringen tydligen icke beredd alt medverka. Omslopande av mervärdeskatten på livsmedel Regeringen överväger, som framgått av mitt svar, icke nu all slopamervärdeskallen på livsmedel. Skulle skatteutredningen lägga fram etl förslagsom visar atl detta är en god tanke, kommer ju remissinstanser av alla sorterall få lillfälle alt debattera det betänkandet, och sedan får regeringen längrefram la slällning till frågan. Men pågår alltså icke någrasådana överväganden, och jag tror personligen icke all delta är den bästavägen. Kan skatieulredningen övertyga mig, remissinstanser och så småningomockså om att del är en klok väg, är jag självfallel beredd all prövaden. Fårjag lägga lill när del gäller del nuvarande skalle- och stödsystemet all del fn. utgår livsmedelssubventioner av en ungefärlig omfatlning av 3,7 miljarder.Jag tror att del är en god väg atl stödja konsumenterna all via subventionermedverka till att priserna på vissa livsmedel blir lägre. Mervärdeskallen påden ungefärliga grupp av livsmedel som del här gäller ligger på ungefär sammanivå, nämligen ca 3,3 miljarder. Med en någol generösare definilion stigersjälvfallel summan, men 3,3 miljarder lorde vara ell ganska realistisktbelopp. Viskall också ta hänsyn lill alt mervärdeskatt beräknas på etl lägre belopp änvad som skulle varit fallel om vi icke hade haft några livs-medelssubvenlioner.Det ulgår alltså redan nu i motsvarande omfallning ett stöd till konsumenterna. Omlönehöjningarna för vissa högre statliga tjänster (vpk): Skatieulredningen kommer, som jag redan framhållit för budgetministernoch som han nalurliglvis mycket väl känner lill, inle alt lägga fram någolförslag vare sig om all slopa momsen på livsmedel eller om au ulvidgasubvenlionsbeloppen. Däremot kommer vpk:s representant i skatteutredningen allavge en reservation lill förmån för dessa krav. Jag trodde emellertid atlregeringen hade en egen slåndpunkt i den här frågan. Vadvill nu regeringen göra för atl hålla nere matpriserna? Del är ju etl faktumall irots subvenlionerna har priserna på baslivsmedel, som alliså ärsubvenlionerade, stigit med inte mindre än 14,5 96 . Delvisar behovet av åtgärder. Jag frågar än en gång: Tänker regeringen inte göranågonting ulan bara låta prisstegringen på mal fortsätta? Jo, regeringen har redan vidtagit en rad åtgärder, och flera kommer.Vill ha ytterligare diskussion kring denna problematik, går detbra att ställa ylleriigare frågor om detta. Mitt svar och min debatl gällerherr fråga i kammaren lill mig , om regeringen avser atl läggafram förslag om alt ta bort mervärdeskatten på mal, allernalivl använda heladet årliga skattebeloppel lill subventioner på elt utvidgat sortiment avbaslivsmedel. Den frågan är besvarad. CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): Del är rikligt att den frågan är besvarad, för har saglett klart nej på den. Men om man svarar nej lill 100 96 så kan man ändå tala omom man är villig atl göra någonling till 10 eller 50 96. Och del är den frågansom allmänheten vill ha svar på. Menanser alt det är nödvändigt all formellt rikta en ny fråga lillhonom om della så skall jag gärna slå lill ijänsl. Överläggningenvar härmed slutad. § 20 Omlönehöjningarna för vissa högre statliga tjänster BudgeiminislernINGEMAR MUNDEBO erhöll ordel för all besvara () den 13 okioberanmälda fråga, 1977/78:62,och anförde: har frågal mig om sådana lönehöjningar - upp lill ,enligl publicerad uppgift - som beslutals för vissa högre tjänster inom denslalliga förvaltningen anses vara förenliga med den återhållsamhet somrekommenderats i dagens ekonomiska läge. Redani avtal om statstjänstemannens löner gjordes en pro-tokollsanleckningom att man skulle se över chefslönesyslemet. grunden var att man ansågdet nödvändigl atl få ett mer flexibelt syslem, så all man bättre än dittillskunde konkurrera med de privata och kommunala arbetsgivarna om skickligachefer. träffade parterna ell chefslöneavial enligt vilkettjänstemän i F 26 och högre lönegrader skulle få lön i form av en baslön, ettvisst anlal ijänstetillägg och eventuellt etl personligt tillägg. 1 avtal den 3augusti bestämdes baslönen lill . och varje Ijänstetillägg till800 kr. Dessa kollektivavtal har i vederbörlig ordning godkänts av riksdagenslönedelegation.