prot · G109138 · 1977-12-31 00:00:00 — Mendet kan klart sägas redan nu att de berörda kommunerna kommer att drabbas avkostnader utöver dem som anges i principöverenskommelsen. Det kommer alt bliföljdkostnader av den arten att skattebetalarna får ta på sig dem. Vihar i motionen 1890 krävt atl om vi skall ha vinterspel skall tvä saker varautsagda, nämligen att vi skall få en ökad satsning på idrotten framöver och altkommunerna skall hällas ekonomiskt skadeslösa i den här affären. Utskottet villinte biträda de förslagen - tyvärr, för en satsning pä borde gåhand i hand med en satsning pä breddidrotten så att den kunde få en funktion ivårt samhälle. Man borde verkligen ge de medel som behövs härför. Jag yrkar bifall lill motionen 1890 när det gäller punkten 1 iutskottsbelänkandet. När det gäller punkterna 2 och 3 i utskottsbetänkandetsammanfaller vår motion med reservalionen. Underdella anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. fick vintertävlingar status som . hardeltagit i samtliga vinterspel , alltid med slora framgångar. Genomåren har man diskuterat möjligheter alt stå som värd vinter-OS.Senast 1968 gjordes en utredning, som dock inte ledde till något posilivtresultat. som tävling överievt sig själva? Den frågan har ställts alltoftare efter de senaste olympiska arrangemangen. Detta gäller naturiigtvis ihögre grad , men även vara eller inte vara har sattsi fråga. Med den utveckling som skett mot allt större, mer påkostade saisningarpå arenor, olympiabyar och kringarrangemang ter sig möjligheterna för mindrenationer att stå som värdar för minimala. Detta är, som jag serdet, en olycklig ulveckling, hell stridande mol de intentioner som fanns närfransmannen de log initiativ lill i modernlid. Motdenna bakgrund ler sig den svenska ansökan om att fä anordna olympiskavinterspel 1984 som ett värdefullt initiativ atl skapa en "annorlunda"vintertävling. Jag skulle gärna vilja ge en eloge till den utredning somarbetat med det här projektet. Förutsättningarna för att är väl underbyggda. Den möjlighet som genomInternationella olympiska kommitténs ändrade regler har öppnat sig att anordnaett decentraliserat vinterspel har utredningen väl tillvaratagit. De kommunersom förklarat sig villiga att stå som arrangörer har också god erfarenhet avinternationella tävlingar. t. ex. har anordnat och på skridskosamt i konståkning. har redan visat kapacitet för VM-tävlingar 1954och 1974. i Åre blev både publik- och lävlingsmässigt storsuccé. Slutligen har vi , som redan haren 7 pmiokoll 1977/78:138-139 rodelbanaav olympisk klass och som arrangerade en 1967. Dettainnebär också att endast kompletteringar av nu befintliga arenor behöver göras.Den svenska olympiamodellen innebär således att tävlingarna läggs där vi redanhar lämpliga arenor, vana funktionärer, erfarenhet av internationella tävlingaroch sist men inte minst där del finns ell stort intresse för dessavinteridrotter. Medanledning av proposilionen har väckts endast tvä motioner. Detla tyder på,lyckerjag, att ell svenskt värdskap för är väl förankrat hosaktiva och idrottsinlresserade, med några få undanlag. belänkande har fogats en reservation från ulskolieis kvinnligasocialdemokraler. Den andas en negativ inställning till överhuvud tagel och därmed i föriängningen också till tävlingsidrott. Eller är delså atl vi kan ha bara vi inle själva här i behöver slåsom arrangörer? 1 så fall är det en märklig inställning. avdellagande kan det väl ändå vara dags att "bjuda igen". Farhågornaatt satsningen på skulle inkräkta på idrotlsan-slagen är enligtmin mening ogrundade. Både i propositionen och i kullurulskotlets betänkandebetonas atl åtagandet för Inte får inverka menligt på utvecklingen av detstatliga idrotsslödet . 1vpk:s motion, som yrkade bifall lill, är man inte hell negativtill värdskap för . Man ställer dock vissa villkor föratl kunna bifalla proposilionen. Dessa har enligt vpk inte uppfyllts. Vpklar där upp de årliga anslagen till idrotten och vill ha garanti för attmålsättningen "idrott ät alla" kan uppfyllas inom de närmaste åren.Jag har redan berört detta och vill upprepa att det både i propositionen och iutskottsbelänkandet betonas att della inle får inverka menligt påidrotts-stödet kommande är. Detandra villkoret är att kommunerna skall hållas ekonomiskt skadeslösa vidgenomförandet av . Det lyckerjag är något märkligt. Tillpropositionen är fogad en bilaga, nämligen avtalet mellan staten och de berördakommunerna. Det harockså undertecknats av representanter förde kommuner det härgäller samt för . 1 skall ta ställninglill ansökan om 1984. Min förhoppning är altkommittén skall se posilivt på den annorlunda modell av vinterspel som Sverigepresenterar och som också innebär en förnyelse av spelen och även öppnarmöjligheter för små nationer. Det kan också innebära atl de olympiskatraditionerna kan föras vidare i en för idrotten positiv riktning, däridrottsliga insatser sätts i förgrunden och den kommersiella trenden bryts. Jag yrkar bifall lill kullurutskoiiels hemslällan i belänkandet nr 23. 1 detta anförande instämdeKarl-Eric (). () kortgenmäle: Jag är ledsen att behöva konstatera alt inle allshörde på vad jag sade. Jag sade mycket tydligt ifrån all de ärstarkt diskutabla inte endast därför att skulle vara värdland. Iövrigt har jag bara den kommentaren till utskoltels talesmans inlägg alt detenda som blir annoriunda är en detalj, nämligen att spelen sker på tre ställeni stället för etl. Alla mina invändningar kvarstår. (vpk)kort genmäle: När utskottet skall försvara sig andas det en traditionell aningslöshetinför vad som föreslär. Utskottet tror alt bara därför att spelendecentraliseras så slipper man dess avigsidor. Så är del ju inte alls. Del ärfortfarande samma mönster. Viskallha klart för oss att det inteärlävlingsidrotten som sådan det gäller, ulan deformer i vilka tävlingsidrotten utövas och de villkor på vilka det sker. Tyvärrär de kommersiella intressena så starka att de dominerar all elitidrott.ÖS är ett inslag i den bilden. Skall då de folkvalda, som för bara för någraveckor sedan inte kunde uppfylla anslagsbegäran, nubesluta att garantera pengar förett olympiskt spel? Jag tyckeratt det är endubbelbottnad attityd, som inle kan vara värdig de folkvalda, om man ser tillidrottens betydelse för hela det svenska folket och inte bara lar hänsyn tillelitidrotten. Nusäger man också att vi måste bjuda igen, eftersom vi varit med på sä mängaidrottstävlingar i andra länder. Men vore det inte dags all bjuda dem som harsmå möjligheter i vårt land att utöva idrott och motion, nämligen framför alltkvinnor och handikappade, på möjligheten att utöva sin idrott och attmotionera, så att vi kan nå fram lill målsättningen om idrott åtalla. UtskoUetsägeratt de inle på något sätt skall inverka på anslagen tillidrotten. 1 är har emellertid det ekonomiska läget gjort att harprutat på anslagen. Medförundran ser man också pä argumenteringen om kommunernas ställning. Man sägeratt representanter för kommuner har undertecknat ett avtal. Men jag vill påpekaatt del i kommunerna finns andra som inle är med på de villkor som avtaleninnehåller. Detta är personer som har erfarenhet av sådana tävlingar somutskottets representant här talat om. De drar med sig följdinvesteringar, somdrabbar skattebetalarna. I Falu kommun, som haft , kämpar medborgarnaför livet för att få ett elljusspår. Det finns emellertid inte pengar till det.Kommunens representanter har t. o. m. måst gå ut till invånarna och fråga om devill hjälpa till frivilligt för atl få detta elljusspår. Sådan är situationen när vi nu diskuterar olympiskaspel och bredd-idrott. Jag yrkar bifall lill moiionen. () kortgenmäle: Först vill jag säga till att vi har tänkt anordna på fyra olika platser. Personligen beklagar jag att detär tre kvinnor som står bakom den här reservalionen. Del är inte så länge sedanvi i denna kammare diskuterade damidrotten och dess möjligheter atl hävda sig.Kvinnoidrotten har fått slå tillbaka för de mansdominerade idrotterna, inteminsl vad gäller massmediabevakningen. Det här är ett tillfälle för damidrottenatt hävda sig, att skapa intresse och publicitet kring den. 1 vissa av deidrottsgrenar som ingår i vinlerolympiaden har vi nämligen duktiga flickor. BådeTyra och har talat om motsatsförhållandet mellanbredd- och elitidrott. För ca en månad sedan sade här ikammaren att elitidrott skall befrämja och stimulera till idrott, tävlingslekaroch motion för de breda folklagren. Jag tycker inte att det finns någramotsättningar mellan breddidrott och elitidrott. Det finns också många exempelpå hur värdefull elitidrotten är när del har gällt att ge impulser ochstimulans till en breddidrolt av oanade mått. Jag behöver bara nämna IngemarStenmarks och insatser. Vivet att flera av de tänkta värdkommunerna för de ärberoende av turistnäringen. Genom ett arrangemang av detta slag blir effektenen bättre PR-verksamhet, massmediabevakning och publiktillströmning lillorterna i fråga. 1 det senaste numret av tidningen - ett Jämtlandsnummer-framgick atl Åre kommun hade slora förhoppningarom alt få anordna olympiskavinterspel. Del skulle innebära att man kunde utveckla turistnäringen, som ärviktig för detta område. TYRAJOHANSSON (s) kort genmäle: Jag lycker det är tråkigt atl vill försöka göra delhär till en kvinnofråga, för det är del sanneriigen inle. All det råkade varade ire socialdemokraliska kvinnorna som reserverade sig var en ren tillfällighet. Damidrotten,säger , får möjlighet alt hävda sig genom olympiska vinterspeli . Men det var just damidrotien som kom i kläm när ni inle vill gä medpå att ge mer pengar till Riksidrottsförbundei. Den satsning på damidrotten somman hade planerat fick därigenom skrinläggas. Jag lycker verkligen, KerstinGöthberg, atl det var ell argumenl som slog äl andra hällel. Många duktiga filekor får tillfälle att hävda sig,säger . Men alla de andra då? Det är ju dessa vi vill skall fåchansen till mer idrottsutövande. Del ärju dem som vi överger pä delta sätt. (vpk)kort genmäle: Min uppfattning är atl elitidrott skall stimulera till breddidrott.Men frägan är på vilket sätt. Det går inte atl mekaniskt överföra. Vilkamöjligheter finns del atl utöva breddidrolt? Framför allt saknas deltillräckligt med anläggningar och ges för litet stöd lill föreningarna för att dessa skall kunnastimulera till en omfattande breddidrolt. Dessutomkan man fråga sig vilket slag av elitidrott som skall vara Onsdaeen denbefrämjande för breddidrolt hos den breda allmänheten. Skall man ha dessa in : in-yg idolbilder avelitidrottsman, uppklistrade på reklampelare? reklammänniskor somgynnar storfinansens intressen. Jag tycker inte det Ohmniska vinter- finns anledning att satsapå sådan typ av elitidrott, när inte samhället kan ta , j ansvar för den bit somgäller motion, idrott och fysisk fostran. sammanhang som man måsteha klart för sig innan man satsar på olympiska spel och bjuder igen. Harman inte bjudit lill tor alt ge den breda allmänheten möjligheter att utövamolion och idrollsverksamhet, då kan man inte heller bjuda igen lill andraelitidrottsmänniskor. KERSTINGÖTHBERG (c) kort genmäle: Det är egenlligen inle sä slor skillnad mellan min och till kvinnoidrotten. Men det är här fråga om Riksidroilsförbundelsvilja. Jag lycker all förbundet verkligen har visat sig framsynt. Omjag är rättunderrättad, kommer att anslå 1,2 milj. kr. Jag tycker atl vi har all anledning atl vara glada över densalsningen. Närdet gäller elitidrotten kontra breddidrolten samt reklam och kommersialisering,vilket talade om, delar jag hans uppfattning i långa stycken.Men jag lycker alt ändå på något sätt är annorlunda med hänsyntill de intentioner som finns bakom dem. Även om den amaiörism som man lalar omi det sammanhanget inte är direkt snövit, har man dock när del gäller reklamoch kommersiella intressen fiera restriktioner än i andra tävlingar. Kan vi iSverige uppvisa en ny modell, som kan ge de små nationerna möjligheter altgenomföra dessa vinterspel, har vi nått en bil på vägen när det gäller att slåvakt om idrotten gentemot de kommersiella intressena. Förste vice talmannen anmälde alt all lill protokollet få antecknat all hon inle ägde rätt lillytteriigare replik. ESSENLINDAHL (s): När jag för snart etl år sedan lämnade ,blev jag av tillfrågad omjag ansåg all borde söka 1984. Ja, blev mitt svar, men på vissa villkor. Jag sadeall ingenting får las av Riksidroilsförbundels ordinarie statsbidrag för atlfinansiera de och all de berörda kommunerna inle farlumma på sill slöd lill den lokala idrotten. Medmånga idrollsvänner delar jag uppfattningen att det naturligtvis vore roligtoch festligt om ett så uppmärksammat idrottsevenemang blev föriagl lillSverige. Därför hoppas jag på ell tx)silivt ställningstagande, när Sverigesframställning skall behandlas av . Men när delta är sagt villjag tillägga all de farhågor som jag gav uttryck för 101 Olympiska vin ter-spel i sommaren1977 snarare har förstärkts. Även departementschefen, idrottsministern, tycksvara medveten om den oro som finns inom idrottsrörelsen. På s. 13 1proposilionen säger departemenischefen: "Jag delar i det sammanhangetidrottsrörelsens uppfattning atl ett svenskt åtagande all arrangeravinlerspelen inte får las till inläkt för all inskränka anslagen tillidrotten." Kullurutskotlel anför alt salsningen på "inle får inverka menligt på utvecklingen av del slalliga idrollsslödel underkommande år". Allt della låler ju bra, men inte kan regeringen säganågol besläml om idrolisanslagels storlek . Delär naturligtvis, som ordförande säger,tämligen oinire.ssanl vad politiker och OS-enlusi;isler tror . Detintressanta inträffar när räkningen skall belalas. På vilket säll detta kanpåverka del ordinarie idrotlsanslagei kan fakliskl ingen vela någoniing om1978. Redan i är ivingar som bekant den låga anslagsökningenidrotten all ge avkall på de senaste årens höga ambitioner. Den misstankenspirar på sina håll atl de 75 miljoner som regeringen och sannoliktkommer atl salsa på skall resultera i att det ordinariestatsanslaget reduceras med motsvarande belopp. Det far inle bli så all denvanliga svenska idrotten sätts på svältkost. Årets ökning av idrotlsanslageisvarar inte mol infiationen, som tidigare erinrats om i debatten. Kostnadernaför idrotten har ju stigit alldeles enormt , kännetecknadeav infia-tion. Jag har alltså noterat departementschefens uppfattning ochall kulturutskottet ansluter sig till hans mening, men det är å andra sidansvårt lör regeringen all ge några bindande löften om kommande höjningar avidrolisanslagei fram lill 1984, dvs. under en sexårsjieriod. Jag beivivlarinte-del vill jag tillägga - den goda viljan, men erfarenheterna ochden kraftiga hämningen av idrotlsanslagei är ett oroande inslag i den härdebatten. Även om anslagen inle kommeratt minska-dei utgårjagifrån-såbefarar många idrottsledare alt man inte kommer atl få de ökningar sombehövs för idrottens normala ulveckling. För mig är den ordinarie verksamhetenså väsentlig alt ingenting bör få hindra dess utveckling, vare sig i de förbundsom deltar i eller sådana förbund som avslår från alldella. Jag har här anfört några ekonomiska belänkligheier. Menirols dessa betänkligheter är jag, del vill jag ändå framhålla, positivtinställd lill vinlern 1984 i . Jag lycker alt del ärviktigt och rikligl all kan slå som värdnaiion för ell idrottsevenemangav denna storlek, ett evenemang där alltid deltar med växlande framgångarmen där vi utgår ifrån atl alltid hör hemma i kretsen av världensidroltsnatio-ner. Om alla goda krafter hjälper lill, kan det bli en slor ochförhoppningsvis trivsam idroltsfest, men inle av den masiodonlkaraklär som vihar sett på andra håll ute i världen. Jag lycker alt den svenska modellen harmånga positivadrag, och jag tror också atl i kan ge oss stor goodwill i devidaste kretsar. Det vore därför myckel intressant och stimulerande om Sverigefick uppdraget, när samman-iräder i näslavecka. Jag ber för min del att få yrka bifall lill kullurutskoiiels hemslällan. har just anfört en delekonomiska betänkligheter mol förslaget, och jag kan instämma i mycket av delhan sade i del avseendet. Vi hardock olika uppfattningar om värdet av olympiskaspel och om vikten av all prioritera just dem, när vi har ont om pengar. Jagtänkte också gå in på kostnaderna för spelen. Investeringar i anläggningar är av beslående värde, men deomfattande investeringar som måsle göras närdet gäller och SverigesRadio avser endast ell enda tillfälle. Till detta skall läggas sloradriftkoslnader. skall invesiera 39,5 milj. kr. Jag frågar mig: Är detla rimligt? BeträlTande polisens siikerheisåtgärder finns ingaekonomiska beräkningar. Kostar de ingenting? Närdet gäller beräkningen avinkomsterna kan man bara gissa. Del är ganska intressant att se på vad lidigare olympiskavinierspel har kostat. 1968 kostade 118 milj. kr., räknat i dagenspenningvärde. Franska staten stod för 86 miljoner. Men lill del komoffentliga investeringar på 1,1 miljarder. 1972 kostade i oflentligainvesteringar men gav arrangörerna en vinst pä 9 miljoner. 1976: Förlusten för arrangörerna var 19miljoner. Till della kom deoffenlliga invesleringarna på 185 miljoner samllidigareläggningav en del lokala investeringar på 49 miljoner. Jag lycker del är ganska klart all kalkylerna måslebetraktas som högst preliminära. Siffrorna är för resten redan inaktuella medhänsyn till den inflation som vi har. Jag hoppas slippa vara med om slutnoian, och det blirmöjligl om man stöder vår reservalion. Vad som är mindre klart aren olympiads inverkan påanslagen till idrotls-och ungdomsorganisationerna i fortsiiltningen. Fleratalare har ju tidigare berört delta. Utskollsmajoriteten understryker all ensådan härsalsning inle lar inverka/?;«;//! ;/ på ulvecklingen av del slalligaidrollsslödel. Del far alltså inverka, men i vilken omfattning? Vad innebärmenligt enligt utskottets bedömning? Vi kan ju se vad del innebär. diskuteraderiksdagen idroitsanslagen, och del blev en reell försämring genom atl manavslog de förslag om kompensation för infiationen som vi framlagt. Vårt främsta argumenl för all vi vill avslå proposilionenär läget för samhällsekonomin. Vi blir påminda om del kärvaekonomiska Enligi regeringensegna bedömningar kommer detla kärva läge inle atl förbättras de närmasie femåren. Underskotten i statsbudgeten kommer all varje är ligga på ca 40miljarder. Motbakgrund av den allmänna miljardrullningen kan man lycka alt del är löjligt altföra oväsen om 76 miljoner, eller låt oss säga det dubbla. Men varje litenbespai-ing måsle väl ändå tillmätas betydelse. Del tyckte i alla fallutskottets borgerliga talesman här i kammaren , och del ärju inteså länge sedan. Han sade dä bl. a. att skälet till all ungdomsorganisationernainte kunde la 25 miljoner var del enkla faktum all vårt lands ekonomi inle lålhur stora statliga utgifter som helst. Vidare sade han: Extrem försiktighetmåste iakttagas med kostnader som kan försämra möjligheterna all nå balans iekonomin. "Vi måste-och del är poängen -satsa samhällets resurser där deoundgängligen är nödvändiga, dvs. på ekonomin." Detsade alltså den borgerliga majoritetens talesman . Och om hanivingades välja mellan all å ena sidan klara landets ekonomi och å andra sidanbedriva i och för sig värdefulla akliviieier på bekostnad av förutsättningarnaatt kunna klara det som är fundamentalt, så fanns del inga ivivel omresultatet. 25miljoner skulle då rasera landets ekonomi. Jag frågar mig: Varför gäller inleden boJömningen ? Jaginstämmer i bedömning atl det här förslaget är en ulmaning. Enolympiad vars kostnader är oerhört osäkra kan inle anses lillhöra vad som äroundgängligen nödvändigt för att klara ekonomi. Tvärtom kan en statligsatsning på della minska slora gruppers lilliro till vår vilja alt förbättraderas situation. Förslaget är enligt min uppfattning oansvarigt! Jag yrkar bifall lillreservalionen. Överläggningen var härmedslutad. Propositionergavspä bifall till dels utskottets hemställan,dels moiionen nr 1890 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller kulturutskoltels hemslällan i betänkandet nr 23mom. 1 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1890 av m. fl. i moisvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 138ledamöter ha rösial för ja-proposilionen. Då begärde Onsdaeen den rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat. Dennaomröst- jq ,- \g-jg ning gav följanderesultat: Vahitaregleringen, in. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemslällan, dels reservalionen av TyraJohansson m. fl. i moisvarande del, och förklarades den förra proposilionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voieringupplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller kuluirulskoilels hemslällan i beliin- nr 23 mom. 2 och 3rösiar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen av m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då TyraJohansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsap(iarat.Denna omröstning gav följande resuliai: § 8 Valutaregleringen,m. Föredrogs finansutskottets belänkande 1977/78:35med anledning av proposilionen 1977/78:169 om fortsatt valulareglering m. m.jämte molioner. 1 proposilionen 1977/78:169 hade regeringen (ekonomidepartementet) efterföredragning av ekonomiministern dels föreslagit i proposilionen framlagda förslag lill 1. lag om ändring i valulalagen (1939:350), 2. lag om tillämpning av valutalagen (1939:350), dels lämnat tillfälle all yttra sig överi proposilionen framlagt förslag till 3. förordningom fortsatt giltighet av valulaförordningen (1959:264). Nr 138 Belriiffandeproposilionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: Onsdaeen den "'propo:5ilionen föreslås aii valularegleringen lörliings all gälla ytterligare 10 nTii 1978 ,dvs. för tiden den Ijuli 1978-den 30juni 1979. framläggs samlidigi förslag lill besiämmclser om fortsatt gillighel av Vahitaregleringen valutaförordningenunder samma lid. Vidare föreslås ändringar i valulalagen ..j i syfte all öka möjligheierna lill koniroll avresandes in- och ulförsel av vakna." 1detta sammanhang hade behandlais delsde under allmänna moiionsliden vid 1977/riksmöie viickta moiionerna 1977/78:229av (apk) och (apk), vari föreslagits all rik.sdagen avregeringen begärde en allmän översyn och en sådan revidering av valulalagen(1939:350)att kapitalexport och indusiriulfiytlning kunde förhindras. 1977/78:318av m. fi. (vpk), vari föreslagils 1. allriksdagen uttalade sig för skärpt restriktiviiet mot kapitalexport och stopp för industriutfiyltning, 2. allrik:>dagen beslulade anla av motionärerna framlagt förslag till lag om ändring i valulalagen (1939:350), innebärande bl. a. förbud lör svenska kapilalinve:iieringar i områden under koloniall förtryck, i sialersom ulövade sådant kolonialt förtryck eller hade fascistisk eller rasistisk regim. 1977/78:652av Mals m. fl. (s), vari hemställts 1. atl rik.sdagen hos regeringenbegärde utredning med uppgift all belysa och offeniliggöra siorleken ochinrikiningen av de exiraordinära valulairan-saklioner som föregått de svenskadevalveringarna under senare lid, 2. all hos regeringenbegärde ulredning med uppgift alt lägga förslag om valulabankernas framtidaställning och en förstärkt samhällsstyr-ning av valutahandeln liksom förslag ombätire kontroll, t. ex. genom en valuiainspeklion, av valuiatransakiionermellan och utlandet i enlighel med vad i motionen anförls, 1977/78:1428 av m. fl. (s), varihemställts alt som sin mening gav regeringen lill känna vad imoiionen anförls belräffande lilläggsdirekliv till utredningen om översyn avvalutaregleringen, dels den med anledning av proposilionen väcktamoiionen 1977/78:1932 av m. fl.