prot · G10980 · 1977-12-31 00:00:00 — Det är denna merkostnad och den allmänna förseningengenom alt resurser går åt för ombyggnad som vi skall väga moteventuella fördelarpåsiktavendelning. Observera att ett delat system intekommer att kunna tas i drift - sålunda senare än enligt promemorian. Närman nu inte lyckas presentera konkreta argument för alt det över huvud tagelblir några fördelar, så är vår inställning mer förklariig. Vi vill vänta ochse, och vi vill ha ett förslag från regeringen som lar upp både de ekonomiskaoch de servicemässiga problemen. GEORGDANELL (m): Trots att alla vet att siffrorna 100-150 milj. kr. är fel använder sigMaj-Lis av dem. Men liksom den socialdemokratiska reservationen görhon vissa förbehåll när del gäller siffrorna. Nuär det emellertid alldeles oriktigt att använda dessa siffror i debatten,eftersom fömtsätlningarna för dem är helt felaktiga. Här talar man omigångsättning av de olika systemen vid olika lidpunkter-lidpunkter som inte är aktuella. Propositionen går ju på den linjen, att ingen del av arbetetskall hindras, ulan arbetet skall fortsätta som förut till att böria med.Sedan, när vi fått förslaget om de delade systemen, skall vi dela upp allt delmaterial som redan är lagt på ADB. På det viset blir det inga hinder i delfortsatta arbetet ulan en smidig övergång till de båda nya systemen. Jagverkar kanske bagatellisera de ekonomiska skillnaderna. Men del jag uttalar äralt med de beräkningar och all den kunskap som vi har kan ingen bevisaall det ena systemet är avgjort dyrare än det andra. Det är omöjligt all göradet. Det kan gälla några tiotal miljoner . Och alla i den härkammaren vet att sitter man på det viset och mäter millimetrar långt in iframliden så är man på allt annat än fast mark. Vivet däremot att stora system skapar stora problem. När de går sönder och närdel blir driftstörningar av olika slag, tekniska problem, är del mycket svårareatt klara upp dem i ett stort system än i ett mindre - det har vi erfarenheterav på flera andra områden, inte minst inom försvaret, för att nämna ettexempel. Låtmig också citera ur ett yttrande som kom från centralnämndenför fastighetsdata: "Erfarenhet av projekt med en hög ambition rörandefunktionell samordning torde saknas helt. föreligga en betydanderisk att sådana projekt inte kan genomföras. RSV påpekat i sin översynav systemet för folkbokföring och beskattning ställs inom ett enskilt systemmyckel stora krav på den personal som arbetar med systemen. Visserligen kaninom vissa personalkategorier arbetet begränsas till ett system, men för andrakategorier, såsom operatörer, masteroperatörer och syslemprogrammerare, tordedetta inte vara möjligt. Man bör också observera den ökade komplexiteten ochtidsålgången vid felanalys, återstart och rekonstruktion av dalabaser." Dettaär bara ett av de många exempel som vi under utskotlsarbetet har fött på attdet finns all anledning att stoppa en vidare uppbyggnad av ett stort integreratsystem av dessa båda register och i stället gå på en också ur dalapolitisksynvinkel vettigare linje, nämligen att ha mindre åtskilda dalasystem. Vi diskuterar inte driftsyslem 1 här. Vad vi reservanter vill är attregeringen skall ge möjlighet alt se hur det nya systemet kommer attfungera och vad det kommer att kosta - det är där vi skiljer oss åt. Vi harinte på något sätt bundit oss för driftsyslem 1. Viär överens om alt driftsystem 1 skall fortsätta man försökerkomma fram med ett annat system -eller hur, ? Vad vi reservanterkräver är att det redovisas för både hur det nya systemet skallfungera och vad det kostar när man kommer fram till detta system - del ärskillnaden. Vissaenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av Per m. fl,, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan Per begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposiiion: Densom vill alt kammaren bifaller civilutskoltels hemställan i betänkandet nr 5 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av Per m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Maj-LisLandberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: §13 Föredrogs civilutskoltels betänkande 1977/78:10 med anledning avpropositionen 1977/78:101 med förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /78 såvitt avser bostadsdepartementetsansvarsområde. Vissa energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet PER (): Det här ärendet illustrerar brister i regeringsbestyren som det kanvara intressant att ta del av för kammarens ärade ledamöter. Jag erkänner alldet är svårt att hitta bristerna när man läser ulskotlsbetänkandel, som vi äreniga om. Där har vi ett så ädelt språk att vi inte i klara verba säger vad detär fråga om. Men del har vi försökt uttrycka i ett särskilt yttrande. Och jagskall ytterligare försöka förenkla resonemanget för att visa vad del är frågaom. Det gäller bidrag och lånför energibesparande åtgärder inom befintlig Vissaenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet Vibestämde oss för sådana bidrag och lån häromsistens. Men efterfrågan på dessalån blev av myckel stor omfattning, som vi inte hade väntat. Redan den 25oktober begärde påspädning på anslagen för attkunna tillgodose de behov man såg framför sig. Dettog emellertid för regeringen alt komma fram till ettställningstagande i frågan. Man hade chansen att späda på den 11 november-dåförslag om tilläggsstat lades fram. Men den chansen tog man alltså inte.Regeringen fattade beslut , och då använde man sig avfinansfullmaklen, som är till för all användas när man skall göra insatser föratt främja sysselsättningen i landet. Det hjälpte inte heller med detta beslut,utan det dröjde ytteriigare nästan en månad innan man kom sig för med attexpediera ärendet, vilket skedde . Men alltjämt väntar delånesökande ute i landet på besked. Kommunerna har fortfarande inte kunnat verkställadel som bosladsstyrelsen begärde . Mankan då fråga sig vad den här klantigheten beror på. Jag ifrågasätter inte denduglighet och kunnighet som finns inom budgeldepartementei; det vore felaktigtalt påstå att man där inte har klarhet i sitt eget sätt att fungera. Menagerandet i den här frågan kan vara ett uttryck för en vilja att inte fö tillstånd ombyggnad i den omfattning som man på hade intresseav. Jag kräver inte att man på ett specialdepartement skall känna tillfinesserna i samband med alla olika anslag som beviljar, och del ärlänkbart all man inom inte insåg problemen med att i dethär fallet använda finansfullmakten. Alldet var felaktigt att här använda sig av finansfullmakten blev uppenbart förnågra veckor sedan, när bosladsstyrelsen skulle fö pengarna sedan regeringenhade expedierat ärendet . AMS sade ju då: Det härar inte era pengar,utan del är våra, och deskall ut och på platser som virekommenderar. Vifick således då en komplicerad situation. har utskottet tagit över ärendetoch sagt att pengarna skall gå på den normala budgeten och att man skall slopadetta med finansfullmakten. Utskottet har alltså föreslagit en ändring av ettbeslut som regeringen fatlat - utskottet har naturligtvis inte föreslagitändring av beslutet rörande finansfullmakten, utan man har föreslagit ettutrymme för samma belopp i den normala budgeten - och därmed så att säga knäpptregeringen på näsan. Jaghar med detta velat göra ledamöter uppmärksamma på detta ärendesbehandling. Jagvill också kort beröra en annan fråga som kommer att tas upp senare i sambandmed att vi behandlar propositionen 76 om energiplan för befintlig bebyggelse,och det gäller utformningen av anslaget enligt gällande bidragsregler. Delhar skett en explosion när det gäller efterfrågan på bidrag för all minskaenergiåtgången i hus. Det är då fråga om småhus som man förser med nyaytterväggar - en del med nya tegelväggar, en del med nya plåtväggar och andramed förbättrad isolering som skall hålla kylan borta och bevara värmen Del här haralltså blivit en kolossal anstormning när det gäller ansökningar om bidrag ochlån. Manskulle mot den bakgrunden kunna tro alt alla småhusägare runt om i landet nuhar blivit energimedvetna. Det vore i och för sig bra, men det kan också varaså all del här har gått snett på något sätt. Vi har ju erfarenhet av enliknande utveckling när del handlade om pannbyten. Många husägare fick då sinapannor utbytta, trots att det inte alltid var motiverat frånenergibespa-ringssynpunki. Vi vet itne om del nu aktuella bidraget gerenergispareffekler som något så när rimligt svarar emot de kostnader somsamhället påtar sig för att fö de här nya tegelväggarna, plåtväggarna osv. Manbör således undersöka den saken. Diskussionenom detta kommer alltså att tas upp i samband med behandlingen av propositionen76, men jag har redan nu velat anföra att frågan om del här bidragetsutformning bör ägnas särskild omsorg. Låtmig slutligen, herr talman, bara säga några ord om ytteriigare en detalj i denhär frågan, en detalj som är nog så viktig och som vi är eniga om. Denbehandlas i en mening på s. 3 i betänkandet: "Utskottet harförutsatt alt motsvarande ram kommer all disponeras på det sätt som ärlämpligt med hänsyn till sysselsättningsläget i stort och i olikaregioner." Detär nämligen så att spareffekten bör bli densamma, oavsett var kåkarna ligger ilandet. Men sysselsättningsläget är ju varierande i landet, och om spareffektenskall bli densamma -det kan naturiigtvis bli några variationer, men man gör juinga undersökningar i de enskilda fallen och man ställer inga krav isammanhanget - då bör man se till att medlen i största möjliga utsträckningdisponeras för orter som har dålig sysselsättning för byggnadsarbetare och förprojekt där anställd arbetskraft utför arbetet. Onsdagenden 15 febmari 1978 Vissaenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet Del anförande som höll vände sig inte på något sätt motdet förslag som utskottet föreslår att ta ställning till, utan detsysslade med detaljer under förberedelsearbetet. Del kan därför knappast blinågon debatt mellan vice ordföranden och mig, eftersom jag håller mig till detbetänkande som civilutskoitet lägger fram. Regeringensproposition 107 med ändrade regler för energisparslödet, som i vissa avseendenkritiserades av socialdemokraterna, har fött till effekt alt efterfrågan påenergispariån har ökat i så stor utsträckning alt , redanefter det att ungeför en fjärdedel av budgetåret hade gått, gjorde enhänvändelse till regeringen om ökat anslag. I framställningen omtalades attstor aktivitet råder och att ytterligare pengar behövs. Det är bra att intressefinns för att på frivillig väg åstadkomma en bättre hushållning med energi dådet gäller bostadsuppvärmning. Vihar i utskottet observerat de problem som uppstått för länsbostadsnämnderna,vilka inte kan fatta några lånebeslul utan alt först fö större ramar ochanslag. De förändringar i själva anslagsutformningen, som var nödvändiga föratt det skulle fungera snabbare, har vidtagits. Annars tycker man alt det beslut som regeringenhar fattat administrativt skulle kunna hanteras på ett sådant sätt avämbetsverken, att det hade varit möjligt att få ut pengarna till verksamheten.Såsom vice ordföranden konstaterade skapar ju de miljoner som går tillenergispariån sysselsättning inom olika delar av det näringsliv, som verkar påbyggnadssidan. Medungefäriigen den formulering som slår i vårt betänkande och som finns med ienergisparplanen borde anslaget kunnat delas ut på regionerna ulan att man gårtill granskning och beslut i varie enskilt ärende. Då hade del hela fungeratbra. gör man den förändring som vi föreslagit i utskollel och som vi äröverens om. På del sättet för vi möjlighet alt beta av de långa listor somfinns hos de berörda länsbostadsnämnderna. Resultatet av propositionen 107har, som sagt, blivit en mycket stor frivillig aktivitet, och därför finns detanledning att se till alt anslagstillförseln fungerar. Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan. PERBERGMAN (s): Jag tror fortfarande inte alt hade förväntat sig attmyndigheterna skulle fungera så all frågorna hade kunnat lösas ulan att vitagit över beslutet. Jag hoppas verkligen att myndigheterna följer deriktlinjer som lag föreskriver dem att göra. Om jag vore ordförandei utskottet, skulle jag inte vilja uppmana dem till att bryta emot detta. KJELLMATTSSON (c): Detta är inte någon uppmaning till lagbrott. Jag tror att viceordföranden och jag är överens om alt vi bara eftersträvar altmyndigheterna hanterar bestämmelserna på ett praktiskt sätt så att alltfungerar. Det är inte fråga om lagbrott. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. §14 Meddelande om fråga Meddeladesalt följande fråga framställts 1977/78:299avRolfDahlberg(m) till kommunikationsministern om skyldigheten all medföranödsändare på flygplan: Enligt tidningsuppgifter medförde del fiygplan somunder gårdagen störtade utanför icke någon nödsändare. redogöra för de bestämmelser som gäller för beviljande av Nr 80 dispens från skyldigheten att medföra nödsändare på flygplan? § 15 Kammaren åtskildes . Meddelande om In fidem f