prot · G10946 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:46 §1 Justerades protokollet för den 2 innevarande månad. §2 Meddelande om interpellationssvar 1977/78:21om stålpotiliken Jag får härmed meddela att interpellation nr 21 av omstålpolitiken enligt överenskommelse med interpellanten kommer att besvaras isamband med behandlingen av propositionen om handelsstålet. Omregeringsåtgärder för att trygga tillverkningen vid i Ålvenäs §3 Om regeringsåtgärder för att trygga tillverkningen vid iÄlvenäs Handelsministern erhöllordet för att besvara () anmälda fråga,1977/78:190, och anförde: har frågat mig om hur jag bedömer situationen för det avKooperativa förbundet och i vilken utsträckningregeringen har möjlighet att vidta åtgärder frän försörjningsberedskapssynpunktoch från sysselsättningssynpunkt. KFhar inkommit till regeringen med ett förslag tillrekonstruktion av företaget med modernisering och omläggning av produktionenför att uppnå lönsamhet och begärt en övergängs-vis finansiellmedverkan av staten. Diskussioner pågår nu mellan representanter förregeringskansliet och KF. Bakgrunden till diskussionerna är att Svenska RayonAB är landets enda producent av textilfibrer. Det är på nuvarande stadiumomöjligt att lämna någon redogörelse i för förhandlingarna ochresultatet av dem. Både KF och har emellertid ambitionenatt kunna ge de anställda klart besked om företagets framtid. SvenskaRayon AB:s betydelse för tätorten och för andra företaget närståendeindustrier är väl känd. En nedläggning skulle bli kännbar inte bara förpersonalen utan också för länet som helhet. KF är, som jag förstår det,medvetet om det ansvar man har för ett förelag som svarar för en väsentlig delav sysselsättningen inom området. Omregeringsåtgärder för att trygga tillverkningen vid i Ålvenäs Jag tackar handelsminister för svaret på minfråga. Även om statsrådet inte gav något konkret besked, vill jag uppfattasvaret som positivt och hoppingivande. Jag tar då fasta på vad statsrådet sadeom ambitionen att kunna ge de anställda klara besked om företagetsframtid. frågor kvarstår emellertid, och jag tycker alt statsrådet när det gällerdem kunde ha givit en antydan om hur utvecklingen kommer att bli. Låt mig frågaså här: Är del regeringens uppfattning att helt ellerdelvis lägger ansvaret för Svenska Rayons öde i regeringens händer? Svenska Rayon i Älvenäs sysselsätter 780anställda. Verksamheten ut.gör en viktig industri för inhemsk tillverkning avtextilfibrer. Svenska Rayon är i det avseendet den enda industrin i sitt slag ivårt land, vilket statsrådet också har påpekat. Följaktligen har jag ställtmina frågor från två utgångspunkter: dels sysselsättningen, dels försörjningsberedskapen. Närdet gäller sysselsättningen betyder Svenska Rayon väldigt mycket för samhälletVålberg och bygden däromkring. Därmed betyder företaget också mycket förKaristads kommun, där vi i dagens läge har en vansklig sysselsäf.ningssiluation- alla är vi medvetna om det krisläge som den värmländska basindustrin befinnersig i. En nedgång av sysselsättningen inom drabbar också andrakommuner i , eftersom ca 7 000 personer pendlar till Karistaddär de har sina arbeten. Ettföretag med 780 anställda, som Svenska Rayon, har alltså stor betydelse förKaristad och . fanns i denna del av kommunen också ett bruk iEdsvalla. Det försvann i samband med 1960-talets strukturrationaliseringar. Menockså Svenska Rayon har strukturratio-naliserats i stor omfattning. Företagethar haft upp till 1 500 anställda, och många hundra jobb har alltså försvunniti under den socialdemokratiska regeringens tid. Allavet vi att dagens borgerliga regering arbetar hårt för att tryggasysselsättningen. Eftersom det internationella konjunkturiäget är som del ärhar regeringen en mycket besväriig arbetssituation. Mängder av företag - ochdit hör nu även - ropar efter stöd i olika former. Närdet gäller Svenska Rayon skulle emellertid én nedläggning av verksamheten därockså beröra andra industrier i landet och i . Ca 3 000 personer iandra företag skulle drabbas av en nedläggning av Svenska Rayon - dettaberoende på att man tar sin råvara från svenska företag. En annan sida av problemengäller försörjningsberedskapen. Jaghar, herr talman, ställt en kompletterande fråga till handelsministern som jaggärna skulle vilja höra hans synpunkter på. Milt i de diskussioner som pågår f n. är del svårt att komma medpreciseringar utöver dem jag har gjort som gäller vilken typ av ambitioner vihar. Jag har inte intrycket att KF lägger ödet för detta företag i händerna päregeringen, utan att KF har ett ansvar och är beredd att la detta ansvar. KFhar rapporterat läget för vår information. Manmåste vara medveten om de tre begränsningar som gör sig gällande när mandiskuterar insatser av stödkaraktär till olika förelag och branscher. Denförsta begränsningen är det statsfinansiella läget. Var och en som har följtdiskussionerna pä sistone är medveten om vilka komplikationer det finns däroch att man inte kan systematiskt gå över till att mer eller mindresubventionera hela det svenska näringslivet för att få det att fungera. Denandra begränsningen är den utländska upplåningen som lägger sina restriktioner.Vi kan inte fortsätta att bevilja oss själva standardstegringar som går långtutöver vad som är möjligt för att hålla balans i svensk ekonomi . Dentredje begränsningen - i det här fallet en betydelsefull restriktion - är vårahandelspolitiska åtaganden. Vi kommer inte att med framgång kunna subventioneraexportföretag utan att detta skulle mötas med motåtgärder från andra länder.Svenska Rayon är händelsevis ett förelag som har en dominerande del av sinproduktion avsatt utomlands. Detfinns också internationellt i hela denna bransch problem, och det är alltså motden bakgrunden som de diskussioner vi f n. bedriver förs. Det måste därförfinnas ett starkt intresse för alla parter, inkl. de anställda, attkostnadsnivåerna inte stiger så all man i förlorar möjligheten attkonkurrera. Omregeringsåtgärder för att trygga tillverkningen vid i Ålvenäs GÖTHEKNUTSON (m): Jag är som jag tidigare sade fullt medveten om den besvärligasituation som regeringen arbetar under. är det emellertid så atttidningsuppgifterna har varit ganska lösa beträffande vad som verkligen gällerför Svenska Rayons framtid. Det har talats om att det skall räcka med ett25-tal miljoner - vilket i och för sig är en stor summa - för att hällaverksamheten i gång . Jag är medveten om att regeringen nuanvisar 15 milj. kr. till denna industri, men det har också talats om attdet skulle gälla mer än 100 miljoner. Förhur lång lid och till vilken sysselsättningsgrad gäller sådana summor? Gällerdet att över huvud taget överleva? Gäller det en minskning med 170 anställda?Människorna i denna del av Karistad, de anställda och många andra, skullebehöva veta litet mer - KF har inte gett dessa upplysningar. Det är angelägelatt handelsministern ger dem. HandelsministernSTAFFAN : Herr talman! De framställningar som har gjorts frånKF:s sida är av uppenbara skäl hemliga uppgifter, alltså med hänsyn tillföretaget. Det är självklart att de olika belopp som kan diskuteras i hög gradberor Omregeringsåtgärder för att trygga tillverkningen vid i Ålvenäs pä vilka tolkningar mangör av den ambitionsgrad i fråga om investeringsprogram och framtidasatsningar som kan bli aktuella. Mensom sagt, herr talman, det är tyvärr svårt att ge några uppgifter på dennapunkt, eftersom vi befinner oss mitt uppe i de här diskussionerna, som - jagupprepar det - måste föras mot bakgrund av att vi inte kan kasta oss in i ensituation, som är än värre än den nuvarande, genom att göra insatser som ledertill att man i andra länder, som köper produkter från oss, värjer sig medmotåtgärder. GÖTHEKNUTSON (m): Jag tackar handelsministern för de här kompletterande beskeden. Jagblev väl inte helt klok på hur mycket pengar det gäller, men jag måste givetvisha respekt för alt det rör sig om förhandlingar med elt företag. Detfinns emellertid en annan fråga som jag inte hittar svaret på ihandelsministerns första svar till mig, och det är: När kan de 780 anställdavid Svenska Rayon och alla andra som är beroende av denna industri räkna medett konkret besked, från företagsledningen eller från regeringen? Dröjer deldagar, veckor eller månader? Del är jul snart, och alla är onekligenintresserade. Det vilar en ödesmättad stämning över delta lilla samhälle iVärmland. Jag är starkt medveten om de påfrestningar som alla de som närmast ärberörda av dessa diskussioner befinner sig under. All frågan har befunnit sigunder debatt så pass beror på att ägarförhållandena ocharbetsförhållandena i Svenska Rayon har varit skiftande. Bolaget hade enengelsk delägare, till hälften tror jag, som har dragit sig tillbaka, efterolika förhandlingsturer. KF har befunnit sig i diskussionmed ett norskt företag om samarbete. De diskussionerna ledde till intet, visadedet sig ganska sent . Detär mot bakgrund av dessa förhållanden som KF till regeringen har rapporteratläget, men den rapporten kom alltså inte förrän . Somjag redan har antytt är det inte så enkelt att finna den rimligaste formen förhur insatser skall utformas, mot bakgrund av de olika restriktioner som härnödvändigtvis gör sig gällande. Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Om åtgärder för att i mottaga flyktingar frånNicaragua Nr 46 Statsrådet erhöll ordet för att besvaraOswald (vpk) anmälda fråga, 1977/78:176, ochanförde: har frågat mig om jag vill undersöka möjligheternaatt bereda plats för flyktingar frän . Somhar framgått bl. a. av utrikesministerns svar på interpellation (1977/78:22)är regeringen väl medveten om det förtryck av oliktänkande somförekommer i . Många nicaraguaner har tvingats lämna sitt land. ex. att grannlandet , som för en generös flyktingpolitik, hartagit emot ett stort antal flyktingar från . Sverigeförsöker på flera sätt att bidra till att minska flyktingproblemen i olikadelar av världen. Den flyktingkvot som regeringen har fastställt för dettabudgetår omfattar 1 250 personer, främst från latinamerikanska länder. Efteransökan från den enskilde flyktingen eller framställning från svenskutlandsmyndighet är det invandrarverkets uppgift alt besluta om tillstånd tillinresa och vistelse i . Verket kan inom ramen för flyktingkvoten gesådant tillstånd även åt flyktingar från , som har behov av en fristadhär. Densvenska flyktingpolitiken omfattar därutöver ekonomiskt stöd tillinternationella organisationer som arbetar för flyktingar i och päandra håll och bistånd till länder som har drabbats av flyktingströmmar.Förutom stödet till FN:s flyktingkommissarie, som under det här budgetåretuppgår till 25 milj. kr., bekostar verksamhet i olika former tillförmän för flyktingar och politiskt förtryckta i . Bidraget tilldetta program uppgår det här budgetåret till 18 milj. kr. Också flyktingar frånNicaragua omfattas i princip av det stöd som lämnas till sådantflyktingarbete i . Måndagen den 12 december1977 Omåtgärder för att i mottaga Jlyktingar från OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Jag ber attfå tacka biståndsministern för svaret. Somjag nämnde redan i min fråga är jag väl medveten om att regeringen känner tillförhållandena i - det framgick också med all önskvärd tydlighet i dennämnda interpellationsdebatten med utrikesministern. Manjag tycker ändå det kan vara skäl att diskutera frågan om den här lillamellanamerikanska staten närmare. Vi fick en påminnelse om vilka förhållandensom råder i i gårdagskvällens TV-program om dödsstraffels tillämpningi olika delar av väriden. nämndes som ett exempel bland de stater därpolitiska mord hör till ordningen för dagen. Det är landet tyvärr inte ensamtom - del är vanligt i flera latinamerikanska stater och även på andrahåll. Sverigekan naturligtvis inte hjälpa utsatta från alla stater. Våra resurser ärbegränsade, och prioriteringar måste göras. Jag har med min fråga velat peka pådet förtryck som råder i de små mellanamerikanska staterna. Omåtgärder för att i mottaga flyktingar från vilket kanske lätt glömsbort inför de massiva förföljelser som pågår i t. ex. och . Detnya i situationen är att det i nu flnns en enig opposition motförtrycket, en opposition som sträcker sig över sä gott som hela den politiskaskalan från höger till vänster. Den oppositionen behöver stöd, och ingenbehöver ta avstånd från den pä grund av avvikande politisk uppfattning. Jagkänner mig mot den här bakgrunden något besviken över svaret, eftersom jagmåste beteckna det som något undanglidande. Det är gott och väl att göraprincipdeklarationer, men min fråga var om biståndsministern konkret villeundersöka möjligheterna att hjälpa flyktingar från . Finns det någrasådana möjligheter? Jag har sagt att jag är väl medveten om våra begränsademöjligheter och att prioriteringar måste göras. Men flyktingkvoten kan inteenbart fä vara avgörande. Är den f ö. fylld för det här budgetåret? Om inte -kan biståndsministern lova att aktivt undersöka möjligheterna att hjälpaflyktingar från ? Det finns inget som helst undanglidande i det svar jag gett. Jag harsagt att vi är beredda att behandla asylansökningar från personer som kommerfrån pä samma sätt som vi är beredda att göra när det gäller personerfrån andra delar av liksom från andra länder över huvud taget. Detfinns f n. oss veterligt inga sådana ansökningar. Det finns inget tryck pä vårflyktingkvot från . I själva verket har flyktingkvoten hittills i årinte utnyttjats fullt ut, vilket inte beror på någon bristande vilja hos desvenska utlandsmyndigheterna att ta sig an sådana här fall, utan uppenbarligenpå att trycket inte är så stort f n., vilket vi har anledning att hälsa medtillfredsställelse. Dessutomvet vi att ett stort antal flyktingar kommer till spontant utan attbli uttagna inom ramen för flyktingkvoten. Svaretpå fråga är i korthet att i den mån det kommer personerfrån som av det ena eller andra skälet vill söka politisk asyl iSverige, så kommer de ansökningarna att behandlas enligt de regler som gäller.Personerna kommer - om de kan visa att de är politiska flyktingar - att fåmöjlighet att stanna i . OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Det är ettglädjande besked. Jagvill kort rekapitulera orsakerna till att frågan om kommit upp - delligger bakom min fråga och låg förmodligen också bakom den interpellation somGunnel framställde för en lid sedan. Dethar företagits aktioner av flyktinggrupper från här i . Detfinns ett fätal nicaraguaner här, kanske ett 30-lal personer . De harbörjat agera i den här frågan för att försöka hjälpa utsatta vänner, släktingaroch politiska meningsfränder, som i många fall uppe- håller sig på ambassader ihuvudstaden , som jag nämnt i min fråga. De har uppenbariigen haft svårtatt komma loss därifrån och få en på annat håll, även om, sombiståndsministern nämner, har tagit emot en del. Attdet inte finns något tryck måste betyda att de inte har varit medvetna om attdet har funnits sådana här möjligheter. Vad jag efterlyste i min fråga varalltså om det fanns någon möjlighet till ett aktivt ingripande, eftersom dettydligen finns plats i flyktingkvolen. Det är väl inte meningen att den så altsäga skall lämnas outnyttjad bara därför att ingen låter höra av sig, utan däkan man göra vissa ansträngningar för att åtminstone fylla upp det åtagande somvi har gjort. Iövrigt är jag väl medveten om situationen, och jag betecknar det som positivtall biståndsministern är villig att pröva ansökningarna i positiv anda i denmån de kommer. Omåtgärder Jör att främja sysselsättningen inom stenindustrin Överiäggningenvar härmed slutad. §5 Om åtgärder för att främja sysselsättningen inom stenindustrin Industriministern erhöll ordet för attbesvara {s) anmälda fråga, 1977/78:140, tillarbetsmarknadsministern, och anförde: fråga till arbetsmarknadsminister huruvidahan är beredd all vidta snabba åtgärder för att förbättra sysselsättningslägetinom stenindustrin har överlämnats till mig. Rörandede mest akuta sysselsättningsproblemen kan jag informera att lagt utett anbud för beställning av kantslen samt all avser att ijanuari upphandla byggnadssten för en del av arbetena på Nordiska museetsfasad. Ifråga om branschens något mer långsiktiga problem kan jag meddela följande.Industriverket presenterade en utredningsrapport rörandestenindustrin. I denna belystes bl. a. stenindustrins marknadsutveckling framtill 1980 samt utvecklingens konsekvenser för produktion, sysselsättning m. m.Utredningen resulterade i två förslag till industriverkets styrelse, nämligenatt stenindustrin skulle ges finansiell hjälp för prospektering samt attindustriverket skulle genomföra en undersökning rörande stenindustrinsinternationella marknadsförutsättningar speciellt för mer förädlade produkter. Industriverkelsstyrelse ansåg att ytterligare underlag i form av en undersökning rörandestenindustrins produktionstekniska förhållanden krävdes för att kunna bedömamöjligheterna att stärka dess konkurrenskraft. Styrelsen beslöt därför dels attstenindustrins problem t. v. skulle lösas med de medel som redan slår tillverkets förfogande, dels att industriverket skulle genomföra nämnda utredning. Utredningsresultatetkommer att föreligga , varefter styrelsen i sedvanligordning kommer att ta Omåtgärder för att .främja sysselsättningen inom stenindustrin ställning till de förslagsom framkommit. Jagär medveten om att de akuta problemen ej är helt lösta med de tidigare nämndabeställningarna. Jag kommer därför att i positiv anda pröva alla seriösaförslag som framkommer. TORSTENKARLSSON (s): Jag ber att få tacka industriministern för svaret. Även om jag har fåttvänta mycket länge på det - jag ställde den här frågan den 11 november-är jusvaret positivt, låt vara att jag inte har möjligheter att överblicka vad dehär åtgärderna kommer att innebära för stenindustrin. Anledningentill min fråga är att jag genom kontakter med förelag inom stenindustrin fåttinformation om de problem som branschen f n. brottas med. Även om det nuaktuella förhållandet beror på minskning inom byggnadsverksamheten, harstenindustrin visat en starkt tillbakagående trend . Oro råder därför bland branschens utövare . En alltförstark tillbakagång kan hota näringens fortsatta existens, om del godayrkeskunnandet försvinner. Med vetskap om att vi alltjämt behöveren inhemskstenindustri är det den stora minskningen av antalet yrkeskunniga stenhuggaresom oroar mest. Importen från utlandet - den rör sig om materialtill byggnadsverksamheten som fönsterbänkar o. d. som är standardiserat-harden svenska industrin svårt att konkurrera med på grund av dess struktur. Menvi kommer inte att kunna undvara en inhemsk stenindustri, främst av denanledningen att vi behöver produkter till renoveringsarbeten på vissakulturhistoriska byggnader som måste underhållas. Ursysselsättningssynpunkt ger stenindustrierna en myckel liten andel avindustrisysselsättningen i vårt land, men de är ofta belägna på orter där dehar stor betydelse för sysselsättningen. De två företag som är verksamma inomMotala kommun ligger ca 3 mil från centralorten. Skulle de bli tvungna attlägga ned sin verksamhet skulle de 40 anställda inte kunna få arbete i närhetenutan tvingas flytta för all fä nytt arbete. Detär känt - det framgår också av svaret - att förfogar över ettanslag på 2,5 milj. kr. för renovering av fasaden på . Jag kannämna att representanter för berörda stenindustriföretag i och päÖland blivit uppkallade till , där de informerades omprojektet med . Enligt dessa planer förespeglades de arbete somskulle räcka in på början av 1980-lalet. Men ingenting har hänt. Det verkar somom projektet fastnat någonstans och haft svårigheter att komma loss. Dettaförhällande har skapat stor irritation hos de företag som är berörda. Vad somskulle vara myckel angeläget vore om kunde projektera ochplanera arbeten, liknande dem vid , på elt sådant sätt att dessaindustrier hade möjligheter till en jämn sysselsättning. Jag har ingen anledningall nu föra någon längre debatt med indu- siriministern kring dessafrågor med hänsyn till att svaret var positivt och vi får vänta oss resultat. Jag vill bara komplettera vad jag sade i mitt svar genom att påpeka förTorsten att stenindustrins mera generella branschproblem kommer atttas upp'genom industriverkets försorg . Närdet gäller del senaste som sade vill jag vitsorda att jag ärväl medveten om att de beställningar som är aviserade och möjliga inte löserde akuta problemen helt, men jag kan också meddela att jag är beredd all isamråd med berörda departementschefer påskynda ytterligare beställningar. Omåtgärder mot lyggskador hos anställda inom vårdområdet Överiäggningenvar härmed slutad. §6 Om åtgärder mot ryggskador hos anställda inom vårdområdet Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara {fp)anmälda fråga, 1977/78:160,till statsrådet , och anförde: har frågat statsrådet om hon avser att vidtanågra åtgärder med anledning av en redovisad undersökning om förekomstav ryggskador inom vårdområdet. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Attlyfta patienter är ett av de tyngsta arbetena inom sjukvården. Det är enarbetsuppgift som underiättas väsentligt och kan göras mindre riskfylld genomrätt bär- och lyftteknik. Information om sådan teknik flnns bl. a. iarbetarskyddsslyrelsens anvisningar och informationsmaterial. Utbildningi bär- och lyftteknik ingår i vårdyrkesutbildningen. Sjukvårdspersonaleninstrueras också i det dagliga arbetet i hur man bör lyfta patienter och hurtekniska hjälpmedel, t. ex. patientlyftar, bör användas. Vid vissa sjukhusanordnas också särskilda lektioner för personalen i konsten att lyfta rätt. Detär givetvis viktigt att sjukvårdshuvudmännen har sin uppmärksamhet riktad påriskerna för ryggskador hos personalen och fortlöpande informerar personalen omtekniska hjälpmedel och hur man bör lyfta och bära patienter. Jag vill i dettasammanhang också erinra om företagshälsovårdens viktiga roll när det gälleratt förebygga skador i arbetet. Inomarbetarskyddsstyrelsen pågår sedan någon tid ett forskningsprojekt om hurmuskler, leder och cirkulationsorgan belastas i arbeten där man lyfter och bär.Det syftar till att ta fram underlag för arbetarskyddsföreskrifter om rättbärteknik, behovet av tekniska hjälpmedel m. m. Projektet bedrivs i samarbetemed arbetsmarknadens parter. Medhänsyn till vad jag nu anfört behövs f n. inte några särskilda åtgärder frånmin sida. Omåtgärder mot lyggskador hos anställda inom vårdområdet Bakgrunden till min fråga är att ryggskador av olika slag är specielltvanliga inom vårdområdet. Vid nyligenredovisades att av den totala sjukfrånvaron bland de vårdanställdaberor just på rygg- och muskelskador frän tunga lyft. Och det är inte bara pålångvårdsavdelningarna man finner de tunga lyften utan också päintensivvårdsavdelningar och de postoperativa avdelningarna. Del tungaarbetet, som dessutom också är stressigt och ställer stora krav påvårdpersonalen, gör att många inte orkar med. Personalomsättningen är,speciellt i storstadsområdena, väldigt hög. Arbetsmiljön är inte bra. Ryggskadoreller ryggbesvär drabbar uppemot tre fjärdedelar av befolkningen och kan sägasvara en första rangens folksjukdom. En undersökning som har gjorts i Stockholmvisar att av de vårdanställda besväras av värk och trötthet iryggen under arbetet. En annan undersökning visar att av de sjukvårdsbiträdensom på grund av förstörda ryggar placerats om till annat arbete var ungefärhälften under . Därför måste vi förstärka de förebyggande åtgärderna. PerAhlmark hänvisar i sitt svar till att värdpersonalen får utbildning i bär- ochlyftteknik och att vid vissa sjukhus anordnas särskilda lektioner förpersonalen i konsten att lyfta. Det är riktigt all den personal som harvårdbilrädesulbildning får denna utbildning, men väldigt många börjar arbetapå sjukhusen ulan någon som helst utbildning. På en del sjukhus har manintroduktionsutbildning som alla får del av, men på väldigt många ställenanordnas denna utbildning . Det betyder att man kan jobba utan att ha fått den utbildning som man har rätt till och somockså patienterna har rätt alt fordra att personalen har.