prot · G109154 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:154 §1 Justerades protokollen förden 18 innevarande månad. §2 Föredrogs och hänvisades 1977/78:1985 tillnäringsutskoilet §3 Föredrogs men bordlades åter betänkande 1977/78:37Kulturutskottets betänkande 1977/78:27 §4 Energiforskning, m. m. Fortsattes överläggningen om näringsutskottelsbeiänkanden / 78:67-70. Inäringsulskottets belänkande 69 behandlas bl. a. proposilionen 1977/78:101 omanslag lill prospektering i AOeplog. Del är ulskottels betänkande på denpunkten jag vill ge några synpunkter på. Låtmig först uttrycka min tillfredsställelse över atl del blev ett enigt utskottsom står bakom belänkandel på denna punkl, även om det från sidainnebär en kullerbylla. är vi ju vana vid kullerbyttor från sidanär det gäller energipoliliken, så en mer eller mindre spelar inte så storroll. Men med lanke på tidigare så kategoriska uttalanden, alleftersom vi inte skall ha någon kärnkraft i del här landel behöver vi inte hellernågot uran - det harju också avspeglats i propositionen i form av minskadeanslag - så är omvändelsen i det här hänseendet något märklig, men det varkanske en omprövning under galgen. Någon större tilltro till centernsenergipolitik inger det ju knappast. FörVästerbottens del betyder en fortsatl prospektering som kan leda lill enframlida brylning oerhört mycket för sysselsättningen speciellt i Sorselekommun. kommun som drabbals så hårt av brist på arbetstillfällen och där det visalsig så svårt att få lill stånd eiableringar för att bryla det besväriiga läget,är vaOe arbetstillfälle av slor betydelse. I är f n. 249 personerarbetslösa, eller , och det finns praktiskt taget inte elt arbete alterbjuda. En gruvbrytning inom områdel AOeplog-Arvidsjaur-Sorsele skulle få enpositiv effekt för del. Det är nödvändigt atl prospekteringenfullföljs Energiforskning,m. utanytteriigare fördröjning och naturligtvis avser fullprospektering för enframtida gruvbrytning. Del har vi fö. krävt tidigare från vårl parli. EnligtSGU:s beräkningar skulle för innevarande budgetår satsas ca 3 miljoner fördetaljprospektering inom området. Skulle man följt proposilionen hade detinneburil en halvering, alltså 1,5 miljon. Engruvbrytning i den här regionen skulle fa viktiga regional- ochsysselsättningspoliliska effekter. Jag är glad över atl de borgeriiga ledamöternai utskottet låtit förnuftet segra och går emot regeringens proposition, vilketjag f ö. tycker de borde ha gjort också när det gäller . Detta innebäratt uranprospekteringen i Norriands inland kan fortsätta. Min förhoppning äralt regeringen snabbt lar upp aktuella tillslåndsärenden till beslut. Idetla anförande instämde () och (). YLVAANNERSTEDT (fp); I näringsutskottels betänkande 67 behandlas propositionen 1977/78:116,som upptar anslag för investeringar i distributionsanläggningar.Bland de projekt för vilka medel beräknats finns uppförandel av en 800 000volts ledning för 65 miljoner med sträckningen Forsmark-Odensala-Granlorp. Imotionen 1856 tar jag uppde olägenheter från nalurskyddssynpunkl som en sådansträckning skulle innebära. Ledningen planeras nämligen att dras så atl delsGarnsviken - känd fågellokal med häckande havsörn - berörs, dels ocksåHjälstaviken, som är en sankmark av internationell betydelse och därförupplagen på listan för Convention on Wetland. Dekonsekvenser av en kraftledning av denna dimension som man kan befara kansvårligen överblickas, varken närdet gäller människor eller när del gällerdjur. En sådan kraftledning kommer t. ex. att ständigt alstra ell"självbrum" på upp till , vilket med nödvändighet måste laföljder för djurlivet. Ledningen kräver en uthuggning , motsvarande ungefär tre motorvägsbredder. Vid mycket höga spänningar ökar också tendensernalill coronabildningar, vilket medför speciella krav i form av kapsling avskarvar. Coronaeffekterna blir mera besvärande i samband med förorenad luft,lill vilken i delta sammanhang skall räknas även den saltbemängda luften ikusttrakterna. Också speciella isolatorer måste användas. Trotsspecialinsatser blir följden elektromagnetiska störningar,som bl. a. påverkarradio- och TV-motlagningen. Detfinns mycket 11 undersökningar gjorda på det här området, och vad den enaundersökningen påslår vederläggs av den andra. Man har exempelvis kunnaikonstatera visst skördebortfall på en del håll i världen, medan man på andrahäll inte kunnat märka någon skillnad i det avseendet. Någon undersökning harkonstaterat atl möss fick högre aktivitet när det gällde att springa, att de konsumerademer mat och drack mer vatten och atl kroppstemperaturen steg. I ell annatförsök kunde man konstatera alt råttor som var utsatta för höga spänningarvisade en abnorm utveckling i kromosombilden.Man har också konstaterat förändringar när det gäller förpuppningstider hosOärilar. Imaj presenterades i Arbetarskydd nr 5 en undersökning som gjorls avVattenfall i samarbete med och institutet förhögspän-ningstorskning i . Undersökningen har omfattat män som arbetat ide stora ställverken i minsl . De har jämförts med lågspänningseleklrikersom i andra avseenden hade liknande förhållanden. Forskningsrapporten kom tillslutsatsen alt man inte hade några belägg för alt ställverksarbelare somarbetar i siarka elektriska fäll lar några bestående skador av dessa. Men påtvå väsentliga frågor har inte forskarna fåll några svar. Varför larslällverksarbetarna dels färre barn, dels färre pojkar, jämfört med andraarbetare på ? Varför har slällverksarbetarna längre reaklionslid,omde arbelal i elekiriska fält? En annan påfrestning som bör uppmärksammasi del här sammanhangel är atl det bokstavligen slår gnistor om arbetarna, närde slår inne i elekiriska fält och tar i etl jordat föremål, t. ex. etlverktyg. Anmärka är all denna undersökning gäller arbetare i system med 400 000 volt.Undersökningen säger ingenting om effekterna av de nya ledningar på 800 000volt som planeras. Forskarna har vidare ingen förklaring lill de redovisadeskillnaderna. Man säger att del inte är säkerställt att de elektriska fälten ärorsaken, men man kan inte heller bevisa motsatsen. Denplanerade ledningen Forsmark-Odensala-Granlorp berör som sagtområden,däralldeles speciella miljöhänsyn börlas. Del är elt rimligt kravallVallenfall, när man lägger fram förslag om en ledning av så väldiga dimensionersom del här är fråga om, på ell lidigt sladium också föreslår allernalivalösningar. Risken blirannars atl vid remissbehandlingen planerna är så långlutarbetade och så mycket pengar investerade atl det är närmast omöjligt avekonomiska skäl att ändra förslagen. Manbör också betänka de konsekvenser förden kommunala planeringen som projekt avdenna storleksordning får. Här har man atl göra med försöOningssystem av sådanadimensioner atl de är svåra alt överblicka och styra. Det minsta man kan begäraär alt allernaliva planer presenteras på ett tidigt stadium. Somsvar på en fråga redovisade statsrådet att koncessionsansökannu remissbehandlas i industriverket. Jag förutsätter då all såväl de redovisadeundersökningsresultaten som synpunkterna i motionen beaktas. Denmängd av molsiridande uppgifter som redovisals i de nämnda undersökningarnavisar vilken total osäkerhet som råder på området. Man vet mycket litet om vadsom händer med djur och människor som exponeras för elektriska fäll, alstradeav ledningar på upp lill . Det borde därför ankomma på siatensvaltenfallsverk all bevisa alt dessa ledningar är ofarliga, innan man tarställning till en sådan lednings sträckning över miljökänsliga eller beboddaområden. Moibakgrund av de redovisade förhållandena vill jag därför yrka bifall tillmotionen 1856. Energiforskning,m. Energiforskning,m. OLLESVENSSON (s): Jag skall inte på något sätt försöka sammanfatta den mammutdebatt somhar förts. Nära spöklimmen i går hörde jag ell inlägg av en centerpartist, därvederbörande försökte göra gällande att energipolitiken efter regeringsskiftetvaril någol av ell under av framsynlhel. Jag måste nog som facit av den härdebatten notera alt det påståendet för de fiesta människorna saknar vaOespåravtrovärdighet. Hade man, som socialdemokraterna föreslagit, följt 1975 årsenergipolitiska beslut, hade man vunnit åtskilliga miljarder. Man hade somIngvar sade i går fatt mindre arbetslöshet,större arbetsglädje blandde anställda, tryggare energiförsöOning och bättre konkurrenskraft ochkompetens inom de berörda företagen. Jagskall här nöja mig med all hell kort beröra vad som sägs i näringsutskottelsbetänkande 68 om AB Atomenergi vid del sörmländska Studsvik i allmänhet och omforskningsreaktorn R 2:s roll och möjligheler i synnerhet. harvarit inne på ämnet, men jag vill framlägga några ytterligare synpunkter. Jagkommer atl rösta för reservationen 3 i vilken begärts att godkännerriktlinjer för AB Atomenergi med bl. a. följande molivering: "Med hänsynbl. a. till de siora resurser som satsas på energiforskningsprogrammet är delviktigt att forskningsverksamheten organiseras på etl sådant sätt att allaresurser - inte minsl de personella - ulnyujas på bästa sätt. Atomenergirepresenterar en viktig del av svenskt kunnande inom kärnkraftsområdet.Ulskoitel anser i likhet med motionärerna all regeringen bör lägga framen genomarbetad plan för hur Atomenergi skall kunna ulnyujas inomenergiforskningsprogrammet.'' Jagvill också erinra om den motion som några av oss socialdemokrater har väckt ochdär vi skrivit om forskningsreaktorn R 2. Vi har då åberopat vad den engageradepersonalen med rätta har hävdat, nämligen att reaktorn har varit enförutsättning för den kompetens som byggts upp i Studsvik. Från bolagetsutländska kunder har vitsordats atl R 2 är den för bränslestudier f n.lämpligaste och bäsi ulruslade reaktorn i världen. Motden bakgrunden har del förvånat många att industridepartementet ochenergiminister betraktat driflanslaget lill reaktorn enbarl somen fråga som berör bolagets ekonomiska verksamhet och önskemålen att uppnåföretagsekonomisk lönsamhet för denna. Denna njugga inställning och dettabegränsade perspektiv har kommit fram vid fiera tillfällen, senast i OlofJohanssons direktiv till i samband med utarbetandet avtreårsplan och i den behandlade proposilionen 110 om energiforskning.Olof vill tydligen inte förutsättningslöst pröva frågan om reaktornsframtida användning utan lar nära nog i förväg för givet att vad som skallprövas är en avveckling av statsanslaget till R 2-reaklorn. Särskiltpå forskarsidan barman reagerat skarpt mot denna inställning och sett den somen nonchalant syn på teknisk utveckling och forskning. Sålunda har professorKarl-Erik skrivit följande: "Man kan ej rimligen anläggaföretagsekonomiska synpunkter på driften av ett forskningsinslru- ment.Här gäller det i stället intellektuella värden, vilka såvitt mig är bekantingen försökt utvärdera i reda pengar. Ett avancerat tekniskt kulluriand avSveriges typ bör ha råd att hålla sig med minsl en användbar forskningsreaktor." Ipropositionen omtalas att "en eventuell avveckling" av statsanslagettill R 2-reakiorn skall behandlas i en departementspromemoria som kommer atlbli föremål för sedvanlig remissbehandling. Vi motionärer har begärt atlpromemorian utarbetas förutsättningslöst i samråd mellan industri- ochutbildningsdepartementen och alt de berörda forsknings- och utbildningsenheternafär komma till tals. Det är positivt allulskollel nu enhälligl säger; "R2-reaklorn har utgjort och utgör en värdefull forskningsresurs såväl för denindustriella forskningen och utvecklingen som för den grundläggande forskningenoch forskarutbildningen i . Utskottet förutsätter att utredningen om denfortsatta verksamheten vid R 2-reaklorn ingående och förutsättningslöst analyseraroch belyser olika konsekvenser av allernaliva handlingsvägar." Meddetta vill jag yrka bifall till utskottets enhälliga hemslällan med anledningav vår moiion - som jag hoppas energiministern uppfattar. Jag kommer i övrigtatl rösta med de socialdemokraliska reservationerna på samtliga punkter. Energiforskning,m. Idetta anförande instämde () och (s). PÄRGRANSTEDT (c) kort genmäle; Jag instämmerdäremot inte. klagade i sitt inlägg över atl centerpartister skulle ha beskrivitregeringens energipolitik som ett under av framsynthet. Såvitl jag vet haringen centerpartist begagnat det uttrycket i debatten - vi är alldeles förblygsamma för det. Menom OWe syftade på mitt anförande villjag säga att jag därillustrerade att den socialdemokratiska argumentation som talar omhandlingsförlamning, beslutsångest osv. på energipolitikens område fallersamman fullständigt om man bekvämar sig till alt se på alla de iniliativ somregeringen tagit på energipolitikens område . En del av deinitiativen kommer vi alt ta ställning till här . säger atl om man hade fullföljt energibeslut till punkt ochpricka så hade man sparat enorma belopp och haft en tryggare energiförsöOning.Del är alldeles självklart att om man inte anser att säkerhetsfrågorna ärviktiga, om man tycker det är viktigare att få i gång kärnkraftverk så fort manhinner än att vela vad man skall göra av det högaktiva avfall somkärnkraftverken producerar, då kan man följa en sådan politik. Man skall intehelleröverdriva när del gäller hur myckel pengar man skulle ha vunnit på det.Den elström som kärnkraftverken skulle producera, om vi nu hade tagit i driftRinghals 3 och Forsmark I, har vi f n. ingel behov Energijbrskning,m. av.Vi skulle alltså få lov att stänga av andra kraftverk och låta andrainvesteringar slå ouinyiOade. Därmedfaller också talet om en tryggare energiförsöOning. Vår energiförsöOning ärinte hotad, trots alt och står stilla. Det är ingen riskför all del inte skall komma fram någon elektrisk ström när vi vrider påströmbrytaren. OLLESVENSSON (s) kort genmäle; Jag nämnde aldrig namn. Jag talade om en spökröst i gårnatt. Jag märker nu att både talmannen och identifierar PärGranstedt med denna spökröst. Jag vill därför bara säga all här har bemötts tidigare i debatten. Jag upprepar alt vad han härsagt saknar vaOe spår av trovärdighet och inte kan vinna tilltro hos vare sigen majorilel inom kammaren eller en majorilel av folkel uianför denna kammare. PÄRGRANSTEDT (c) kort genmäle; Jag vädjar inte till om atl han skall tro på mig. Däremotföreslår jag atl gå tillbaka till riksdagsprotokollen och tittapå vilka initiativ som lagils av regeringen och förelagts denna kammare. IVARNORDBERG (s): På s. 8 och 9 i näringsulskottets betänkande 67 tas frågan om etlplanerat kraftvärmeverk i upp lill behandling. Den anläggningenskall enligt etl villkoriigt avtal uppföras och drivas av vattenfallsverkel ochSödertörns Fjärrvärmeaktiebolag, ett bolag som ägs gemensaml av ochHuddinge kommuner. Enligtavtal skall elproduktionen disponeras av valtenfallsverkel ochvärmeproduktionen av kommunerna. Regeringen begär nu enligt sin proposition 125bemyndigande alt godkänna avtalet i vad det innebär ekonomiska förpliktelserför staten. Sålångt är allt gott och väl. Men förutom detta anför det ansvariga statsrådetalt det är angeläget atl anläggningar a v det slag som det här är fråga omutförs så, atl de också skall kunna eldas med fasla bränslen, dvs. elt ev.koleldat kraftvärmeverk. Statsrådet uttalaratt del bl. a. av brist på utredningf n. inte kan ställas särskilda krav på alternativa eldningsmöjligheter vid detakluella kraftvärmeverkel i . Statsrådet aviserade emellertid ettuppdrag till vatienfallsverket att närmare belysa förutsättningarna för attanläggningarna skall kunna utföras så atl en framlida övergång till eldning avfasla bränslen underlättas. Detlahar och jag kritiserat i en motion. Vi menar atl delsannerligen är en berättigad kritik som vi framför i delta avseende. Del sägsnämligen i vattenfallsverkels framställning att det inte bedöms varagenomförbart att ha ett koleldat kraft värmeverk i , vare sig frånmiljö- eller transporlsynpunki eller av utrymmesskäl. a. självfallet verkets lokalisering inom det tätbebyggda områdel. Dethar naluriigtvis varit ett tungt vägande skäl. Huddingeoch kommuner har godkänt delta avtal, men de har också haft anledningatt föra en debatl jusl omkring de problem som statsrådet tar upp i sin proposition,av den enkla anledningen att centerpartister i fullmäkligeförsamlingarna harlagl fram förslag om att man skall skapa möjligheter för ett koleldatkraflvärmeverk i . Båda fullmäkligeförsamlingarna - i och iBotkyrka - har bestämt tillbakavisat propåer om detla. Skulle den ulredning somregeringen nu avser alt låla utföra leda fram till krav på bolaget att uppföraanläggningen eller komplettera den, så att eldning med fasta bränslenmöjliggörs, bör det enligt vår mening vara ett oavvisligt krav atl tillkommandekoslnader skall bäras av staten. Kommunerna har nämligen tidigare ulgåll frånall ytterligare krav på deras medverkan inte kommer att resas och med denutgångspunkten godtagit avtalet. Somvi ser det är det emellertid berättigai att kräva atl staten skall slå föreventuella merkostnader, eftersom alla sådana helt och fulll förorsakas avålgärder som inilierals av endasl den ena parten, i del här fallel avregeringen. Jag skulle vara tacksam om några representanter för utskottet villedeklarera sin anslutning till bedömningen, att staten skall känna detekonomiska ansvarel för eventuella merkostnader i detla speciella fall. Energiforskning,m. JÖRNSVENSSON (vpk): Jag har barabegärt ordel för en kort korrigering. gjorde ledamoten elt påstående om mig. Jag saknade vid dellilinillei replikrätt. Påståendet gick ut på attjag vid elt offentligt möte påön skulle ha fällt yttrandet att orn vpk skulle vinna majoritet,skulle alla kärnkraftverk slängas dagen efter valdagen. Jagvill bara till kammarens prolokoll deklarera att en sådan tanke helt stridermol vad jag länker och tycker och att den är fullständigt befängd. Jag avvisardetta påstående, som har gjorls av ledamoten lidigare, såsom heltfelaktigt. Endastnågra ord som svar på den fråga som riktade till någonföreträdare för utskottet. sida förutsätter vi givetvis att ingångna avtal skall gälla och altde skall respekteras. Omsamhället efter den ulredning som har aviserats kommer att framställa nya kravpå kommunerna och de inblandade parterna i det här sammanhangel, menar jag attdet bör vara samhällels skyldighet alt bestrida de kostnader som i så fall kanuppstå. Energiforskning,m. IVARNORDBERG (s): Jag tillåter mig konstalera all en representant för denregeringsmajoritet som kommeratt finnas efter ett eventuellt regeringsskifteefter nästa val har deklarerat som en klar ståndpunkt alt det är självklart atlstaten skall stå för koslnader som den själv har förorsakat. Jag konstaterardock atl det däremot inte finns någon representant för den nuvaranderegeringen som är beredd all ge något besked-men, herr lalman, därvid är vi jurätt vana, sä det är för mig ingen överraskning. STENSVENSSON (m): Jag vill påpeka för atl utskottet på s. 9 i betänkandethar deklarerat att man inte vill föregripa det framtida ställningstagandettill utredningens resultat genom att göra ett ultalande . IVARNORDBERG (s): Jag vill bara påpeka för alt den ulredning som utskottethänvisar till är en hell annan än den som statsrådet aviserar. Denutredning som statsrådet talar om skall nämligen utföras av vattenfallsverkelför just denna speciella anläggning. Överiäggningenvar härmed slutad. Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till I ;o) utskottetshemställan, 2:o) motionen nr 806 av m. fi. samt 3:o) moiionen nr477 av och i motsvarande del, och förklarades denförstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då Svenssonbegärde votering upptogs för bestämmande av konlraproposilionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades hafiertalets mening för sig. Sedan begärt votering beträffandekontrapropositionen upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angående näringsutskottelshemställan i betänkandet nr 67 mom. 3 antar moiionen nr 806 av LarsWerner m. fi. den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit motionen nr 477 av RolfHagel och i motsvarande del. Vidomröslning genom uppresning förklarades fiertalet av kammarens Nr 154 Energiforskning, m. m. . ledamöterha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följande voteringspropositionuppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottelshemställan i betänkandet nr 67 mom. 3 röstar ja, den del ej vill röslar nej.Vinner nej har kammaren bifallil motionen nr 806 av m. fi. Vid omröstning genom uppresningförklarades fiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. DåJörn begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröslning gav följande resultat; Propositionergavs på bifall till dels utskottelshemställan, dels motionen nr 254 av m. fi., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskolietshemställan i belänkandet nr 67 mom. 4 röslar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil moiionen nr 254 av m. fi. Vid omröslning genom uppresningförklarades fiertalet av kammarens ledamöter ha röstal för ja-proposilionen. DåTore begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröslning gav följande resultat: Energiforskning,m. Propositionergavspå bifall till dels utskottels hemställan, dels motionen nr 796 av . fi., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller näringsulskottets hemslällan i belänkandel nr67 mom. 5 röslar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 796 av m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då ToreClaeson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avIngvar m. n.,och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr67 mom. 6 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr I av m. fi. Vid omröslning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då IngvarCarisson begärde rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till Lo) utskottets hemställan, 2:o) reservalionen nr 2 avIngvar m. fi., samt 3:o) utskottets hemställan med den ändring därisom föranleddes av bifall till motionen nr 1857 av m. fi., ochförklarades den förstnämnda proposilionen vara med övervägande ja besvarad. DåIngvar begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionenånyo de båda återstående propositio- nerna, av vilka den under2:o) angivna förklarades ha fiertalets mening för sig. Nr 154 Sedan begärt votering beträffande kontrapropositionen den upplästes och godkändes följande voleringsproposition: 26rnaj 1978 Densom vill alt kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen Enersiforsknins angående näringsutskottelshemslällan i betänkandet nr 67 mom. 7 antar reservationen nr 2 avIngvar m. fi. den del ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit utskottets hemslällan medden ändring däri som föranleds av bifall lill motionen nr 1857 av LarsWerner m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen.