prot · G10961 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1977/78:61 Förhandlingarnaleddes av förste vice lalmannen. §1 Fyllnadsval till utskott FÖRSTE VICE TALMANNEN: Sedan beviljatsledighet från riksdagsarbetel har folkpartiels parligmpp som suppleant ijordbruksutskottet anmält hennes ersättare . Förstevice talmannen förklarade därefter vald lill suppleant i jordbruksutskottetYlva () § 2 Om SJ:s textilabeställningar Handelsministern erhöllordet för alt i ett sammanhang besvara dels () den 8 decemberanmälda fråga, 1977/78:206, dels Hans Nyhages (m) anmälda fråga,1977/78:210, båda frågorna till kommunikationsministern, och anförde: och Hans Nyhage har frågat kommunikationsministern, omhan vill medverka till att SJ:s textila beställningar läggs inom landet. HansNyhage har också frågal, om kommunikationsministern anser att SJ:s handlandeöverensstämmer med regeringens uttalande om att långtgående åtgärder skallvidtas för att trygga sysselsättningen inom den svenska lekoindustrin.Kommunikationsministern har överlämnat frågorna till mig. Jag har valt attbesvara dem i elt sammanhang. Sedanår 1973 gäller vissa bestämmelser för statliga myndigheter om samråd medöverstyrelsen för ekonomiskl försvar (ÖEF) vid upphandling av lekovaror. Genomöverenskommelse mellan ÖEF och landstingen finns även elt samrådsförfarande dådet gäller den landstingskommunala upphandlingen. Baserat på detla samråd harÖEF möjlighet att ersätta upphandlande statliga myndigheter ellerlandsting för den merkostnad en upphandling inom landet innebär jämfört medutländska anbud. Sådan ersättning kan utgå om det lägsta svenska anbudet inteöverskrider motsvarande utländska anbud med mer än 10() . eller 20 96.Vid tillämpandet av detta syslem beaktas naturiiglvis våra internationellaförpliktelser gentemot EFTA-länderna. Jag vill framhålla att demedel, uppgående lill 10 milj. kr. per budgetår, som ÖEFdisponerar för detta ändamål har bidragit till att en mycket stor del av densamlade statliga och landslingskommunala upphandlingen av lekovaror faktisktsker i svenska företag. Detnu aktualiserade upphandlingsärendet, en beställning av uniformer i ,överiämnades till ÖEF för samråd enligt gällandebestämmelser. Del lägsta utländska anbudet uppgick lill . Motsvarandeförmånligaste svenska anbud belöpte sig till . Merkostnaden uppgicksåledes lill . ÖEF:s beslut blev all det lägsta anbudetborde antas. Ärendet prövades inte av regeringen. Jag ber all få tacka handelsministern för det lämnade svaret. Egentligenhar inle handelsministern svarat på den fråga som jag ställde ulan allenastredogjort för de gällande bestämmelserna av om upphandling avlekovaror. Minfråga gäller om handelsministern i detla fall vill medverka lill aU placeratextila beställningar inom landet, så att vi flr en svensk tillverkning. Fråganriktades lill kommunikationsministern, eftersom det rör sig om elt verk som ärunder hans domvärjo, men har besvarats av handelsministern. Anledningentill frågan var att det uppgavs att lämnade beställningarlill för tillverkning av SJ-uniformer, och detta milt under en kris somhotar att lamslå de svenska lekoförelagen. Jag anser att del är snudd påskandal när statliga verk hell nonchalant utesluter den svenska textilindustrisom har sin produktion föriagd lill . Skenbart kan en sådanutlandsbeställning spara några kronor per plagg, men vad kostar del de inomlekoindustrin anslällda, skattebetalarna och hela svenska folket omhemmaindustrin försvinner? Man harju också måst betala ut miljarder frånstatskassan för att kunna rädda sysselsättningen. När regering och riksdag medljus och lykta söker efter möjligheter att rädda textil- ochkonfektionsinduslrin här i landet torde del vara på sin plats att statligainstitutioner-det må gälla SJ, försvaret eller någon annan statliginstitution-i första hand placerar sina beställningar i svenska företag. Närvidare de människor som har haft sin utkomst inom lekoindustrin ser hur statligaförelag handlar i delta sammanhang är det inte att undra på att en viss misstrogör sig gällande. Ävenom de nu aktuella beställningarna numerärt sett inle är så stora skulle deändock kunna rädda en del av de förelag som är tvingade att lägganed sin verksamhet på gmnd av brisl på sysselsältningsobjekl. aktuella fallet torde det kunna sägas att de belopp som skulle behövabetalas in av statliga medel är mycket små jämfört med de belopp som måstelill för alt rädda tekoindustrin. Därför vill jag än en gång frågahandelsministern om han på grund av lägesförhållandet vill medverka till alländra dessa upphandlingskungörelser. HANS NYHAGE (m): Jag ber attfl tacka handelsministern för svaret. Statsrådethänvisar lill bestämmelser . Låt mig då hemställa attstatsrådet går i författning om att dessa bestämmelser ses över ochanpassas lill den verklighet som råder. Frågangällde alltså, som redan är sagl, av för 1977-1978 genomfördaupphandlingar i av sammanlagt 4 000 kavajer. Men den kunde också haomfattat av försvaiets materielverk tecknade order om uppsyning av 6 000vapenrockar i . I båda fallen gäller det alltså beställningar som gåttsvenska företag förbi. SJ:s köp grundade sig på en offert som var 300 000 kr.lägre i än lägsta svenska offert, och motsvarande förförsvarsbeslällningen var . Den totala merkostnaden i skullealltså belöpa sig till . Detlåter naturiiglvis beslickande att kunna bespara det svenska samhället utgifterpå nära , men detta gäller endast om man bortser från alltannat än de rena offerterna. Verkligheten är någonting helt annal. Ombeställningarna gjorts i hade en avsevärd del av utgifterna församhället återkommit i form av skatt. Den s. k. vinsten är alltså betydligtlägre än vad som anges. Delkan inle heller vara obekant för någon att svensk tekoindustri brottas medstora svårigheter. Ett betydande antal nedläggningar av företag har redan ägtrum, flera är på ingående och ytteriigare varsel är att vänta. Åtskilligamänniskor inom tekobranschen har alltså redan mist sina arbeten. Fler kommeratt göra det. Svårigheternaför det slora flertalet alt få andra arbeten är uppenbara och välkända.Arbetslöshetsersättning eller ersättning i annan form, t. ex. förberedskapsarbete eller för omskolning, måste utgå i betydande omfattning, hellnaturligt lill stora kostnader. I den situationen borde del vara en elementäruppgift för ansvariga myndigheter att se lill alt ifrågavarande beställningarhade gjorts inom landet. Statsrådet kan väl knappast mena att beställningarnautomlands under nu rådande förhållanden är ekonomiskt eller moralisktförsvarbara. Handlande av det här slaget kan verkligen, enligt min mening, intevara i överensstämmelse med de uppfattningar som regeringen gett till känna,nämligen att långtgående åtgärder skall vidtas för att rädda .sysselsättningenför krisdrabbade tekoindustrier. Det räcker med att erinra om den särskildatekoproposilionen nr 73, som f n. ligger på bord. Detsom är gjort går tyvärr inte alt ändra på, hur illa det än är, men angelägel äratt se till att det inte upprepas. Är statsrådet beredd medverka lill att dellaheller inle sker, i varje fall så länge nuvarande för svensk tekoindustrionormala förhållanden gäller? Handelsministern : Herr talman! På fråga humvida man skulle kunnabryta upp det beslut som vi resonerar om nu är svaret alt del går inle, av denenkla anledningen att delta ärende daterar sig till . 5 protokoll 1977/78:60-61 Sedan skulle jag vilja säga till både Nyhage all jag finner del engagerade tonfall som ni har utomordentligtförståeligt mol bakgrund av det läge som råder i textilbranschen. Men det ärändå en överdrift i ert tonfall, därför att det förefaller som om ni trodde attom man skulle ändra i del här systemet, så skulle del bakom hörnet finnasoerhörda förbättringar för textilindustrin. Men så är del inle. Anledningenlill del är, somjag angivit i mitt svar, att på grund av de insatser som görssker en myckel stor del av de statliga och landslingskommunala inköpen, ochsåvitt jag förslår även av de kommunala inköpen, från svenska förelag. Med"mycket stor" menas här klart över 90 96. Detär alltså utomordentligt små belopp som det skulle gälla att ytterligaredirigera om. Vad beträffar de möjlighelerna vill jag understryka alt vi harvissa internationella fömliktelser i förhållande lill EFTA-länderna, däriblandFinland. Det finns således en överenskommelse som går ut på att man icke skalldiskriminera när del gäller offentlig upphandling, utan där skall man bedömaanbuden från de olika länderna på likartad gmnd. ARNEPERSSON (c): Jag måsteerkännaalt jag, som handelsministern påpekar, är engagerad idenna fråga. När man kommer från en bygd, så klart präglad av tekoindustri somÄlvsborgs län, och ser det ena förelaget efter del andra gå över styr, blir manengagerad. Jag vore glad om handelsministern själv hade en liten gnutta avdetla engagemang i frågan. Det tror Jag skulle betyda en hel del. Jagvet mycket väl att det inle går att bryta upp beslutet om det här inköpet. blir säkeriigen fler dylika beslut, från SJ och måhända från andra statligahåll, och då är frågan om man ändå inle skall kunna stoppa det nu tillämpade förfarandetinnan det blir . Delrör sig om små belopp, säger handelsministern. Del är myckel möjligl att detinte är så stora belopp, men för de små företagen i och inomandra områden är elt lilel belopp också av värde. Jag sade i mitt första inläggalt även om de gjorda beslällningarna är alt betrakta som små skulle de i allafall kunna rädda en hel del av de företag som har går över styr. Handelsministern åberopar internationellaförpliktelser. Men i del här fallet gäller del inte handel. Jag vet altdet är mer extrema bestämmelser när del gäller handeln inom . Den nuifrågavarande beställningen är gjord i , som också är ett EFTA-land. Dettorde ändå kunna finnas möjligheter alt ändra på upphandlingskungörelsen idetta avseende och även att träffa avtal med EFTA i en situation där våra egnaföretag håller på alt gå över styr, något som dessa upphandlingar i andraländer bidrar lill. HANS NYHAGE (m): Jag erkänner också gärna att jag är engagerad i dessa frågor. Jagfinner verkligen inte något galet eller felaktigt i del. intressantoch glädjande om de myndigheter som har gjort ifrågavarande beställningar ocksåvarit engagerade i frågorna. I så fall kanske beställningarna inle hade lagtsdär de nu är lagda. Manbehöver inte vara speciellt kunnig i matematik för all inse all den s. k.vinsten äts upp närmast på nolltid. Jag känner lill ett förelag med ca 300anslällda som skall upphöra med sin verksamhet. Dessa 300 människorställs alltså utan arbete. De skall ha någon form av ersättning. Arbetslöshetsersättningenför de tekoanställda ligger i snitt på . Del hinner inlegå så förfäriigi många dagar innan den s. k. vinslen härigenom har ätits upp.Och har vederbörande inte deltagit i någon form av produktiv verksamhet. Manmåste resonera på delta sätt och ta hänsyn till de konsekvenser som uppslårgenom detta upphandlingsförfarande. Del går an att säga att del är i litenomfattning som de här beställningarna görs och att det stora flertaletbeställningar ändå placeras inom landet. Men i den situation vari vi befinneross är det helt nödvändigt att ta till vara vartenda tillfälle som bjudsatt ge svensk lekoindustri och deSs anslällda en meningsfull sysselsättning. HandelsministernSTAFFAN : Herr lalman! säger att del vore braom handelsministern själv hade en liten gnutta engagemang. Jag lycker att delär en orättvis karakteristik med hänsyn lill de ansträngningar som faktisktgörs från statsmakternas sida att komma lill rätta med textilindustrinsproblem. Det är på gränsen till en förolämpande formulering. Sedan upprepar jag att av de beställningar som görsfrån det ofTentliga läggs i . Jag upprepar också att vi harinternationella avtal med EFTA-länder. Om elt anbud som är lägre än motsvarandesvenska kommer in från , måste vi bryta mot internationella avtal förall en upphandling skall kunna ske i . Ja, vi kan bryta motinternationella avtal, men därigenom kan vi själva råka mycket illa ut. Viskall inte glömma all svensk textilindustri exporterar till ett värde av 2miljarder kronor till andra länder. Tror ni alt svensk textilindustri skullebefinna sig i ett bättre läge, om andra länder satte i gång med rader avåtgärder mol svensk export? Handelsministern flr kalla mitt engagemang för vad som helst, för enförolämpning eller vad han lycker passar. Det är hans ensak. Jag betraktar detändå som ett rikligt engagemang, om man söker åstadkomma en förändring i ensnedvriden situation. Jag har i mitt första inlägg redovisat all harbeslutat om miljardbelopp för att kunna rädda såväl tekoindustrin som andraindustrier. Nuhar Jag frågat handelsministern om han som föredragande i dessa ärenden villmedverka lill att en sådan förändring kommer lill slånd att man kan göra dessaupphandlingar i . Handelsministern har inte svarat på om han villmedverka lill deUa. I stället har han talat om internationella avtal. Jag tror dock inte attdessa är så utformade alt de kan förhindra att man formulerar enupphandlingskungörelse på sådant sätt att statliga verk först och främst köperav svenska förelag i en situation som denna. Jag iror inle all en dylikupphandlingskungörelse skulle kunna förstöra någonting när det gällerinternationella avtal. HANSNYHAGE (m); Handelsministern hänvisar återigen till att 90 å 95 96 avbeställningarna ändå läggs ut inom landet, och det är naturiiglvis bra nog. MenJag vill påpeka att de återstående procenten spelar en betydande roll - i varjefall under onormala förhållanden. Jag vill därför vädja till statsrådet attmedverka lill att en ändring kan komma lill slånd på detla område. Jaginledde med alt fråga om statsrådet var villig medverka lill alt bestämmelsernaändras. I della inlägg vill Jag återkomma lill samma fråga. Vill statsrådetgöra en markering av alt han är villig att undersöka möjligheterna alt ändra nugällande bestämmelser, som inte är anpassade till dagsläget? HandelsministernSTAFFAN : Herr lalman! I mitt första inlägg sade jag allfrågeställarnas engagemang i dessa problem är mycket förståeligt. Jag reageradebara när det verkade som om motsvarande engagemang skulle frånkännas mig. Menlål oss för all del sluta att diskutera vad som sades och vad som inte sades påden punkten. Jag ställde en motfråga. Kanske har jag inlekonstitutionell rätt därtill, men jag har debattmässig rätt att göra det. Jagfrågade om ni ville att vi skall börja bryta mot våra internationella avtal.Jag har förstått att ni menar att vi skall göra del. Men vad skall jag då somhandelsminister svara när tyskar, fransmän och andra, som importerar textilierfrån för , säger: "Tja, vi har en heldel problem med vår egen textilindustri; vi tänker inte respekterafrihandelsavtalet med när det gäller textilier, vi inför kvantitativabegränsningar"? Tror ni att vi är betjänta av den sortens handelspolitik iSverige? Jag för min del tror inte det, utan jag föredrar att göra insatserävenpå andra plan för textilindustrin. Det förefaller som om detta som ni föreslårvore det enda som återstod för att reda upp läget inom svensk textilindustri,men så är det Ju faktiskt inte. Skulle Jag frånkänna handelsministern engagemang? Jag har bara sagl atthan ännu inte har svarat på den fråga som både jag och Hans Nyhage har ställt,om handelsministern är villig att ändra upphandlingskungörelsen i så måtto atti fortsättningen upphandlingar i sådana fall som vi har anfört skall kunnagöras inom landet. Del har inte handelsministern svarat på, och därmed kan jagju betrakta det så att hans engagemang i den här frågan i varje fall är intefulländat. Det har gått att ändraupphandlingskungörelsen . diskuteradedessa frågor och det gjordes liknande framställningar, blev del vissaändringar. Jag föreställer mig ändå all denna regering har väl så storaintressen i det här fallet som den föregående regeringen. Jag hoppas också attdetta bör gälla den föredragande handelsministern. Därför vill jag återigenupprepa frågan om han inte är villig all medverka lill att svenska företag, somhar sin tillverkning inom , får möjlighet att göra sina försäljningarlill slalliga företag här i landet före utländska. HANSNYHAGE (m): I mitt första anförande konstaterade jag att gjort var gjort och inlegick alt ändra men alt det nu gällde framtiden. Jag har alltså inte sagl attavtal skall brytas. Jag har vädjat -jag tror två gånger tidigare - lillstatsrådet att medverka till att ändra de bestämmelser som gäller och sominle är speciellt lämpliga att användas i den situation som råder påtekoområdet. På den frågan tyckte jag ändå att jag kunde få ett svar - omstatsrådet är villig att undersöka om del går att ändra nu gällandebestämmelser utan all därför avtal bryts. Vi lever ju inte under normalaförhållanden när del gäller många områden och definitivt inte när det gällervår tekoindustri. HandelsministernSTAFFAN : Herr talman! Del görs en lång rad olika insatser påtekoindustrins sida, och del är omfattande belopp som på olika sätt satsas. Jagär inte säker på att man får det bästa utbytet, om man skall göra av medytteriigare t. ex. , som det här fallet gällde, genom alt man tar enviss order från ett håll och lägger den hos en speciell tillverkare i Sverige.Alternativet är ju att man använder dessa . för att på annat sällstödja svensk textilindustri. Man måste ändå göra den kalkylen. Ni begär attjag skall sätta i gång och omförhandla - och det kommer att vara i det närmasleomöjligt alt nå några resultat av della-eller bryta mol internationella avtalpå det här området. För att förflytta positionen frän 97 96 -eller vad det är ifråga om upphandling som sker i Sverige- upp till 100 96 skulle jag bryta motinternationella avtal, vilket lätt kan föranleda motåtgärder mot svensktextilexport, som f n. omfattar . På detviset är ni förkämpar för en utrikeshandelspolitik på lextilområdet som ärmycket allvariig. Så illa vill inle Jag svensk textilindustri. Det finns företag som har varslat om nedläggning. Jagtänker närmast på ett för sin fina tillverkning av herrkostymer välkäntförelag som hade kunnat räddas, om slalliga beställningar av den typ som vi nutalar om lagts ul där. De exempel som vi anfört ärju redan ett faktum - det gårinle alt ändra. Men det kommer fler liknande situationer - det är Jag förvissadom. Detär därför som jag är så angelägen om att försöka få elt positivt besked frånhandelsministern om vikten och nödvändigheten av att man under de extremaförhållanden som råder gör sådana förändringar när det gäller 6 protokoll 1977/78:60-61 statlig upphandling att desmå lekoförelagen kan få slalliga beställningar. Det skulle, som det har sagtshär tidigare, bli betydligt billigare för landels skattebetalare, för alt intetala om de tragedier som drabbar alla människor som blir varslade om avsked ochsedan också får det. Jagtycker inte att det skulle vara så märkligt att göra en sådan förändring inuläget. Det har hänt tidigare i detta land. HANSNYHAGE (m): Jag vitsordar gärna all del görs betydande insatser från statens sidagentemot svensk textilindustri. Här satsas miljonbelopp efter miljonbelopp.Det är därför underligt att det skall vara så svårt att åstadkomma en ändringnär det gäller de i della speciella fall mindre betydande summorna. Men jagvidhåller att den vinst som statsrådet talar om i praktiken inte är någonvinst. Jag vågar påstå att den i det närmaste är en förlust. Man måste väl ändåha sambandet klart för sig och vara medveten om orsak och verkan. Änen gång: Kan man inle åtminstone undersöka om det finns möjlighet att inomgällande avtal få förståelse för den här typen av frågor? HandelsministernSTAFFAN : Herr talman! Del är inte endast i som textilindustrinhar problem. De flesta europeiska länder har allvarliga problem i sinlexlilnäring. I många länder funderar man på olika former av skyddsåtgärder. Vikan vara övertygade om alt del finns länder som konstaterar att de importeraren hel del från och resonerar som så, att del kanske vore bra attingripa föratt förhindra den importen. Den dag som i sin handelspolitikgenom egna regelbrott ger möjlighet därtill kommer de länderna alt vidta sådanamotåtgärder. Då kommer det, herr talman, att bli betydligt fler svenskatextilföretag som får stora svårigheter än del är f n. Vår textila export ärnämligen inte alls oväsentlig. Detär därför som det är vikligl att respektera avtal, och det är därför som del ärviktigt att söka en lång rad andra vägar, vilket också regeringen gör, för attge tekonäringen förbättrade möjligheter. Handelministern säger att del inle endast är som har tekoproblem.Det är nog riktigt. Men är , liksom del var på 1960-lalet, enligtprocentuell beräkning större mottagare av textilvaror från inte minstlågprisländer än något annat land. Jag tror inte alt det skulle stöta påpatrull att ändra bestämmelserna så att de inhemska lekoförelagen i första handfick tillverka de varor som statliga företag behöver upphandla. Jagkan försäkra handelsministern alt det ute i landet och inte minst i de bygdersom är berörda råder en uppenbar ovilja mot det som pågår. Jag föreställermig all handelsministern skulle kunna ändra sitt engagemang i så måtto alt hanskulle kunna inge dessa människor litet mera tro när del gällertekoföretagen. Handelsministern : Herr lalman! säger alt det vore bra om desvenska företagen fick tillverka de varor som staten köper in. Det förefallersom om tror att staten f n. placerar om inte så åtminstone70 96 eller kanske hälften av sina beställningar utomlands. Det tonfall somfanns i senaste replik tyder på det. Men så är det Ju inte, herrtalman, utan del är som jag har sagt att staten placerar 95 96 eller mera avsina beställningar i . ARNEPERSSON (c): Jag vet mycket väl att de statliga verken i icke ringa utsträckningplacerar sina beställningar i . Men del hjälper inle. I en extrem tidsom denna då staten måste satsa miljardbelopp för alt rädda företagen bara föratt man skall kunna hålla sig kvar på beredskapsnivån, är del ändå horribeltatt man inle skall kunna se till att det finns möjligheter för svenska förelagall närmast till 100 96 tillverka och försälja varor lill slalliga verk. Omomprövning av medlemskap i () Överläggningen varhärmed slulad. § 3 Om omprövning avSveriges medlemskap () Handelsministern erhöllordet föratt besvara BertilMåbrinks (vpk) anmälda fråga,1977/78:213, och anförde: har frågat mig omjag nu ämnar vidta åtgärder för altompröva medlemskap i ().Bakgrunden till fråga är att IDB efter omröstning blandmedlemsländerna beslutade bevilja och vissa lån, som Sverigemotsatte sig. Somframgår av redogörelse för IDB i årets budgetproposition följer regeringenuppmärksamt verksamheten i IDB. Regeringen avser att på olika vägar också ifortsättningen göra svenska synpunkter gällande. Dessa ansträngningar måste idenna organisation, som i andra internationella fora, ske i medvetande om attdet svenska inflytandet är begränsat men alt vi likväl genom vår närvaro ochvårt aktiva deltagande kan påverka utvecklingen på . Jag vill vidare påpeka att de lån som på inte innehåller något biståndsinslag ulan har beviljats på rentkommersiella villkor. (vpk): Jag ber altpå vägnar fl tacka handelsministern för svaret på denframställda frågan. Huvudfrågan närdet gäller inställningen till IDB är: Skallvi understödja de sociala och ekonomiskasimkturer, de politiska system som IDB är avsett alt garantera? Att detta harvarit huvudfrågan har framgått i tidigare debatter, . Det harvarit den grundläggande, centrala frågan under hela den tid IDB-debatten pågåtti det här landet. I kommunisterna har vi hävdat alt ett medlemskapi banken innebär stöd ål diktaturstaterna i och därmed också utgörelt angrepp mol progressiva rörelser och regimer i området. Exemplet harnämnts , men del förtjänar att upprepas. Under Allenderegeringenstid stoppades konsekvent alla lån från IDB. Så fort Pinochetjunlan hade tagitmaklen flödade kapitalet från banken på nytt in i . Så har det fortsaltatt göra, vilket ju bl. a. är bakgrunden lill den här frågan.