prot · G109146 · 1977-12-31 00:00:00 — Det står faktiskt inte stilla på reformområdet i trafikpoliliken.Trots den krilik som anförts från socialdemokratiskt håll har manganska oförbehållsamt uttalat en erkänsla för det arbele som ulskollel utförtdå det slutfört behandlingen av två mycket väsentliga propositionerför den svenska iransporiförsönningen. Del gäller ändringar iyrkestrafikförordningen och nya regler för den kollektiva regionala och lokalatrafiken. Dessa reformer är av den arten att de kan inordnas i kommande merövergripande trafikpolitiska beslut. Med hänsyn till den omsiällningstid sommed hänsyn till planering och ändrat huvudmannaskap behövs för att genomföraden sistnämnda reformen var del nödvändigt att förslaget framlades så tidigtsom möjligt. Ett mer samlat grepp om den lokala och regionala kollektiva trafikenskapar förulsiiilningar för en högre servicegrad för dem som behöver ulnylljaden kollekliva irafiken. Därmed ökar också förulsältningarna all framför alll iläiorter skapa bällre balans mellan kolleklivlrafik och bilism. Jag upprepar mitt yrkande om bifall lill trafikutskottets hemslällan påalla punkter. Trafikpolitiken, 111. m. OLLEÖSTRAND (s): När man lyssnar till kommentarer till reservationen 4,som handlarom styckegodstrafiken, får man en känsla av att han talar för sinsjuka mor. Han säger att det bästa de borgerliga motionärerna, som äruppskärrade över detta förslag, kan göra är att gå på utskoltsmajoritetensförslag, vilket innebär alt de skall rösta emot sina egna molioner. Milt inlägg i den härdeballen skall i huvudsak begränsa sig lillreservalionen 4, som alliså gäller styckegodslrafiken. Men jag skall också säganågra ord om reservationen 3, som behandlar godstrafikförsöriningen. socialdemokratiska gruppmolionen 1582 kräver vi bl. a. att hosregeringen begär all omedelbara ålgärder vidtas för atl utveckla en effektivoch förbättrad godstrafikförsörjning, syftande till en försiärkning avjärnvägens konkurrensförmåga. Som bekant har den borgerliga utskollsmajoritetenredan avstyrkt detta yrkande. Då har vi naturligtvis följt upp kravet ireservationen 3. Att SJ ges större konkurrensmöjligheter är viktigt av fieraskäl. fungerande godstransportsystem är en förutsättning för ett expanderandenäringsliv men är också av betydelse för konsumenterna. Vill vi ha en tillväxti industriproduktionen, kräver detta ett ökat transportarbete. Prognosernavisar också på en stark tillväxt inom transportsektorn. Närdel gäller att åstadkomma en samhällsekonomiskt riktiggodstransportförsörjning är det av största vikt att slå vakt om järnvägen.Lastbilarna har förutom i områden som saknar järnväg sin givna uppgift inärtrafiken och i fråga om sådant gods som ställer speciella krav ihanteringshänseende och därför är mindre lämpat för järnvägen. Men utvecklingenhar i stället inneburit att lastbilarna alltmer utvecklats i fråga om långvägatransporter med sådanl gods som tradionellt varit att betrakta såsomjärnvägsgods. Om inga åtgärder vidtas kommer en alll slörre andel av detlandtransporterade godset all sändas med lastbil. En fortsalt snabbökning av lastbilstransporterna kan inte accepteras vare sig avsamhällsekonomiska eller av trafiksäkerhets-, miljö- och energimässiga skäl. , Del gäller alltså altgöra insatser som ger SJ bättre möjligheter alt konkurrera om del långvägagodset. Därför är del av stor vikl alt SJ erhåller investeringsmedel för attbygga ut sin kapacitet och förbättra serviceförhållandena. Det kan också gällaatt hos SJ skapa bättre förutsättningar för kombinerade transporter i samverkanmellan SJ och lastbilsföretagen, bl. a. genom att med utbyggd enhetslaslteknikoch med lämplig taxeutformning ge andra iransporlföretag bättre tillgång lillSJ:s kapacitet. Därför är det också av största vikt att ett funktionelltlerminalsystem byggs upp i landets olika delar. Herrtalman!Motden bakgrunden får man sevärt krav på alt ytterligare 175 milj. kr. anvisastill SJ i syfte att effektivisera och moderni.sera verksamheten, etl krav somlidigare har avslagits här i kammaren av den borgerliga majoriteten. Det ärviktigt att de ålgärder som jag har skisserat vidtas relalivi omgående. Därföryrkar jag bifall till reservalionen 3. har lidigare i debatten något berörtgodstrafikförsöriningen och sagl all del vi nu föreslår i motionen ochreservalionen 3 redan är på gäng. Det kommer all redovisas när dentrafikpolitiska propositionen läggs fram. Jag har lästdebattprotokollei från föregående års debatt om trafikpolitiken, då det frånborgerligt håll nämndes att ett trafikpolitiski förslag skulle framläggashösten 1977. Nästa bud är . Naluriigtvis fåropposilionen fortsiitla atl leva på hoppet. Men det är givetvis inte nödvändigiatt vänta på en ny trafikpolitisk proposition, innan man vidtar omedelbara åtgärderför alt förbättra SJ:s konkurrensförmåga när det gällergodstrafikförsörjningen. Det kan man börja med , om bara viljanfinns. Godstrafikförsörjningenbehandlas i del avsnitt som rör vissa järnvägs- och taxefrågor. Hela delavsnittet berör i stort sett persontrafiken. Godslrafiken nämns bara med någrafå ord milt på s. 16, där utskottet säger alt man bör "successivt anpassaSJ:s verksamhet till de ökade kraven på person- och godstrafiken". Och såtycker man alt servicen bör förbättras för de resande och för dem som utnyttjarSJ:s godstransporter. Molden här bakgrunden avstyrker utskottet vårt yrkande. Det vittnar, tycker jag,om passivitet från utskotlsmajoritetens sida, men framförallt om likgiltighetinför berättigade motionskrav. Intemindre än 16 molioner har väckts i anledning av SJ:s aviserade förändringar avstyckegodshanteringen. Motionärerna, som företräder socialdemokraterna,, och kommunisterna, representerar deflesta regioner i landel, vilket visar att det råder ell utbrett missnöje medSJ:s planer. Alla motionärerna har också i stort sett ett gemensamt, nämligenelt krav på all i avvaktan på ett nytt Irafikpoliliskt beslut uttalaratt SJ inte medges vidta några övergripande förändringar avslyckegodshanteringen som försämrar servicen inom SJ:s verksamhetsområde. Detär, som jag har sagt, betecknande atl samlliga dessa moiionskrav haravstyrkts av den borgerliga utskottsmajorileten. Det visar, tycker jag, detgrundläggande borgeriiga synsättet på ett problem som har belydelse framföralll ur regionalpolitisk synpunkt men också ur näringspolitisk, miljöpolitiskoch energipolilisk synpunkt. SJ:sförslag lill omläggning av slyckegodshanteringen bygger på en kraftigcentralisering av styckegodstransporterna på järnväg till elt 30-talterminalor-ler i landet. Från dessa terminaler skulle godset transporterasvidare till övriga Orter med lastbil. Men som detta skullegenomföras, skulle också taxorna få eii hell ny konstruktion. Den nya taxanskulle bygga på principen alt bilfrakl och järnvägsfrakl skulle separeras. Enslyckegodsfrakl skulle kunna bestå av bilfrakl från avsändaren lillSJ-terminalen, järnvägsfrakt mellan tvåSJ-terminaleroch därefter ytterligare enbilfrakt till mollagaren. Taxan skulle dessutom vara så konsiruerad atl manbetalade dels en sändningsavgift, dels etl kilopåslag som skulle varafrekvensberoende och baserat på hur myckel gods som fraktades från eller lillorterna vid resp. billinjer. Man skulle med andra ord övergå till en Nr 146 kostnadsanpassad taxa, och pä det sättet skulle frakterna bli dyrastför de Torsdaeen den mindreorterna. Det nuvarande zontaxesystemel, som skapais för att få så jämlikakostnader som möjligt, skulle brytas sönder, och de som inte bor på terminalorternaskulle i många fall i fortsättningen få avsevärt högre Fördyringen har i vissa fall uppskattats lill mellan 15 och m.m. "'" En centralisering avstyckegodstransporterna pä järnväg till eth 30-tal terminalorier skulle fåförödande konsekvenser i många fall. Om jag tar mitt eget län som exempel,, skulle del innebära att styckegodset på järnväg skulle försvinnafrån 10 orter, däribland fyra regionala centra. likartad utveckling skulleske över hela landel. Imånga fall skulle omläggningen dessutom innebära alt transportsträckornaförlängdes rätt avsevärt, när godset kom så att säga från fel håll, dvs. närgodset passerar bestämmelseorten på järnväg på väg till terminalorten och sedanskall fraktas tillbaka med lastbil. Vi har , bl. a. i TV, kunnat seexempel på au iransporisträckor förlängts , om jag inte minnsalldeles fel. De högre transportkostnader som pä detta sätt skulle drabba mångakommuner skulle givetvis förvärra del bekymmersamma arbetsmarknadsläge somjust många av dessa kommuner befinner sig i. Ett genomförande av SJ:s tankegångar i denna riktning skulle kunna fåvittgående näringspolitiska och regionalpolitiska konsekvenser som inte ärönskvärda. Det kan inte vara rimligt alt beslut som i så slor omfattning griperin i regionalpolitiken skall kunna fattas internt inom SJ. Frågor med så storasamhällsekonomiska konsekvenser måste prövas av de ansvariga politiska organen. Meninte heller samhällets målsättning när det gäller fördelningen av godstransportermellan järnväg och landsväg kan överlåtas ät SJ. Den måste bli föremål för ettnytt trafikpolitiskt beslut i . Härvid måsle nalurligivissamhällsekonomiska överväganden få vara avgörande. I SJ:s förslag har ingakonsekvenser för samhällel lillåiits påverka uifominingen av det föreslagnasystemet. Ävenmiljömässiga och energipoliliska skäl lalar starkt mot en sådan här utvecklingmed ökal iryck på våra redan nu hårt belasiade landsvägar och de ökadeolycksrisker delta medför. Delär mol denna bakgrund man får se den socialdemokraliska reserva lionen, i vilken vi starkt understryker kravet på atl får taelt nytl trafikpolitiskt beslut. Utgångspunkten för den framlida trafikpolitiken måsle då bli alt denna skall vara ett verksamt medel för alt uppnå mål inom andra samhällsområden och att den skall samordnas med exempelvis regionalpolitiken, arbetsmarknadspolitiken, miljöpolitiken och energipoliti ken. Val av iransporlsätt för siyckegodsel måsle följaktligen underordnas målsättningen på dessa viktiga samhällsavsnitt. Det är också därför som vi i anledning av motionerna- samtliga 16 motioner, innefattande även motioner frän de borgerliga och från vpk - vill ge regeringen till känna atl några övergripande förändringar inte bör vidtas av SJ i vad gäller styckegodsirafi- 144 ken, innan ett nytt trafikpolitiskt beslut fattatsi . Därför, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservationen 4, men givetvis också till de övriga socialdemokratiskareservationer som är fogade till detta betänkande. Tillsist, herr talman, har viju tidigare här i debatten hört taupp det sensationella utspelet av när det gäller avgiftsbelagdavägar. Vi har också hört centerpartister ta avstånd från dessa tankegångar,dels i Aktuellt kl. 9, dels av här i kammaren. Därförkan del naluriigtvis vara intressant att veta var står i dellaavseende Det är lämpligt alt , som talesman för i denhär trafikpolitiska debatten, från kammarens talarstol klart deklarerar varfolkpartiet står när det gäller avgiftsbelagda vägar i det här landel. Tar ni,i likhet med cenlern, avstånd frän förslag? ROLFSELLGREN (fp) kort genmäle: Både och jag har ju i våra anföranden reagerat mot SJ:stidigare planer på att omorganisera styckegodstrafiken pä del sätt som varlänkl. Därmed är vi eniga med motionärerna. MenOlle Östrand hade etl vilseledande tal. Han talade ibland om planer och iblandom förslag. Det finns f n. ingel förslag från SJ när det gäller omorganisalionav styckegodslrafiken. Jag vill bara hänvisa till utskottets skrivning därulskottet stöder motionärernas uppfattning atl genomgripande förändringar avSJ:s organisation och trafikuppgifter måste anslå i avvaktan på de aviseradeförslagen i en framlida trafikpolitik. Jagtycker atl det är fullt tillfredsställande. Det är också intressant att noteraatl reservanterna har använt texten i utskottets belänkande och bara skärpt dennågot. I sak når vi precis samma syfte. Därför anser jag att det inte finnsnågra sakliga skillnader mellan reservalionen och utskousbetänkandet. Deborgeriiga molionärerna kan därför mycket väl yrka bifall till utskottelshemslällan. har spelat upp ettindignationsnummer på en påstått uttalande av statsrådet somjag inte har hört.Sedan kom lika skärrad och ville föra in samma sak i debatten. Jagtar avstånd från den debatleknik som herrarna här tillämpar. Det är ett sättatt avleda diskussionen från det som vi diskuterar och föra in den pånågot annal. Det vi.sar hur dåligt ni har på fötterna, när ni kommer in i dentrafikpolitiska debatten. Ni kommer med skåpmat och indignationsnummer. Lät ossvänta till dess vi för ett förslag om den framlida trafikpoliliken. Då, minaherrar, skall vi debattera! () kortgenmäle: tyckte att regeringen skulle visa litet större vilja allvidta åtgärder för att främja godstrafikförsörjningen. Tyvärr räcker det dockinte med bara vilja. Man behöver också kunskap om vilka åtgärder som äreffektiva och kan få avsedd effekt. Vi från majoritetens sida delarnaturligtvis reservanternas otåliga väntan på åtgärder, men å andra sidan anservi det vara av utomordentlig vikl att de åtgärder som vi vidtar är de 10Riksdagens protokoll 1977/78:145-146 Nr 146 riktiga och att de är verkningsfulla, även om det skulle ta lilel lidatl komma Torsdagenden ''"'' ''" m. Viförutsätter att SJ har samma strävan som vi och därför kommer atl göra sittyttersta för att möjligt effektivisera och förbättra godstrafikför- Tiafikfiolitiken, sörjningen. () kortgenmäle: Jag är inte intresserad av alt tar avstånd från vårdebatleknik. Vad jag var intresserad av varom ville ta avståndfrån det som sagl om avgiftsbelagda tullvägar. Men del vill RolfSellgren lydligen inte göra. Då kan man än en gång konstalera att det råderdelade meningar i den borgeriiga irepartiregeringen. Sedan,, upprepar jag vad jag sade tidigare: Om ni hade sagt ja lill de175 miljoner som vi föreslog, så hade ni redan nu kunnai sälla i gäng medkonkreta åtgärder föratt förbättra SJ:s godstrafikförsörjning och därmed ökaSJ:s konkurrenskraft. RolfSellgren sade att det inte är någon skillnad på utskollsmajorilelens skrivningoch vår reservalion. Men den stora skillnaden ärju, hen , atl vi tillskillnad från er vill ge regeringen till känna vad som anförts i reservationerna.Vi är överens om ungefär halva utskottets skrivning. Den tycker vi är stark,och den är vi med på. Men den andra hälften vill vi inte vara med på. För delärju där ni börjar reträtten. Del som ni säger i den första halvan tar nipraktiskt tagel avstånd från i den andra. Därför utmynnar hela skrivningen tillslut i ell jaså. Och del innebär atl man i SJ i slort sell kan göra som manvill. Till yttermera visso avstyrker ni sedan också molionerna. Jagvill citera något av vad som står i den senare hälften. Där säger utskottet:"I sammanhanget får också bedömas om samma önskvärda effekter kan uppnåsbilligare på annal sätt än genom alt inskränka SJ:s möjligheter atl genomföraföretagsekonomiskt motiverade rationaliseringar." Här gerni ju SJ halva handen för atl genomföra dessa inskränkningar. Litetlängre fram skriver man: "En utgångspunkt för etl genomförande av de nuplanerade förändringarna bör vidare vara att systemet med rälsbundnairansporter i möjligaste mån bibehålls." Ja, , med delta harni på ell sän tagit avstånd från vad ni har sagl. När man har läslutskottets skrivning i avsnittet styckegodslrafik blir summan av kardemummanalt den är till intet förpliktande. Del ärdet som är den stora skillnaden, herrSellgren, mellan ulskoltsmajoriteiens skrivning och vår reservalion. ROLFSELLGREN (fp) kort genmäle: kräver attjag skall la avstånd från etl uttalande i TV som jag inte har hört. har förklarat i någon mån, men jag ger mig inte in i den diskussionen när vi håller på med den trafikpolitiska debatten. Jag vill först ha klart för mig vad har sagt och vaddet rör sig om. Som jag har uppfattat det var det differenser mellan referaten i 146 Rapport och Aktuellt - det har berällals mig så.Innan man har klart för sig vadsom egentligen har sagts bör man inte vara med i någol slags show i indignationi denna kammare. 1vad gäller reservationen kontra ulskoilets skrivning säger alt viskriver positivt lill att börja med men sedan tar tillbaka. Får jag då läsalitet ur reservationen, . Där säger reservanterna precis som utskottet: "Ulskottetanser i likhet med motionärerna alt mera genomgripande förändringar av och trafikuppgifter skall anstå" - del slår "skall"här, men vi har en annan formulering i utskottsmajoritetens skrivning - "iavvaktan på de aviserade förslagen om den framtida irafikpolitiken ochförutsätter också atl så sker." Men så säger reservanterna också:"Redan nu kan dock vissa förändringar i syfte att motverka en alltförogynnsam företagsekonomisk utveckling för SJ:s del vara påkallade." Vad ärdet ni säger? Ni säger i sak detsamma som utskottet. Jag har en erfarenhet,: Nar utskottet fönjtsälter alt det och del sker, tar regeringenhänsyn till det. Jag har eU exempel på del, och det gäller köpet av SJ:smotorvägnar. Trajikpoliliken, ni. RUNETORWALD (c) kort genmäle: beklagar att interiksdagen anslog ylleriigare 175 miljoner till SJ - med dem skulle man hakunnat göra myckel mer för godslrafikförsörjningen. Men faktum är att riksdageninte har anslagit dessa medel, och därför kan varken majoritet ellerreservanter utnyttja dem för några åtgärder i detta sammanhang. Viktigare ändel är trots allt atl inte ens SJ har klarl utrett vilka åtgärder man anser ärde lämpligaste och verkningsfull-laste för alt åstadkomma en bättregodstrafikförsörjning. () kortgenmäle: Del är rikligt atl inte har anslagit de 175 miljonerna, och därmed försväras naluriigtvismöjligheterna för SJ att rusta upp denna del av sin verksamhet. Men del hade inte mött några hinder för denborgeriiga majoriteten all bifalla vårl krav i delta avseende-då hadejuSJ:smöjligheter avsevärt förbättrats. Del är det vi vill sä starkt understryka. RolfSellgren säger alt han har ingen lust alt stå och diskutera tullvägar när vidiskuterar trafikpolitik. Då frågar jag mig: Är inte frågan om tullvägars varaeller inte vara en del av trafikpolitiken i del här landet? Del är jukommunikationsministern som har väckt den frågan, och han är ju den högsteansvarige i fråga om kommunikationerna här i landet -åtminstone har jag fållden uppfattningen. Närdet gäller frågan om styckegodset så har inte vi, , någonting emotsmärre justeringar. Vi vill inte ha en statisk situation när del gäller SJ:smöjligheler all vidta rationaliseringar. Men det är en väldigl slor skillnadmellan smärre justeringar och de övergripande förändringar som SJ föreslår idet här avseendet. Som jag sade lidigare kan man inte tolka utskottetsskrivning om styckegodset på annal säll än aU man i slort sell överiåier åt SJan göra som SJ självt anser bäst. Det skall då bli mycket Trafikpolitiken, m. m. intressantalt se vad som händer efter tidtabellsförändringen. Man förslår nästan hur dethela kommer atl sluta: SJ kommer kanske all genomföra delta enligt deursprungliga planerna. Del kan vi från vårt håll inte acceptera. Jag villdärför vädja till de borgerliga motionärerna all stödja vår reservation, fördel skulle innebära etl kraftfullt uttalande frän sida, som klarlredovisar inställning i förhållande till ulskoltsmajoriteiensinställning. För att inte SJ skall genomföra dessa förändringar, som är av såstor regionalpolitisk betydelse och som i så hög grad föregriper och försvåraretl nytt trafikpolitiskt ställningstagande här i , bör göraell kraftfullt uttalande. Det gör vi om vi stödjer den socialdemokraliskareservationen 4. Talmannenanmälde alt anhållit alt till protokollet fö antecknat att haninte ägde rätt till ytterligare replik. Under de minuter jag har lill mitt förfogande skall jag i huvudsak ägnamig ät den socialdemokraliska reservationen 7, och jag vill börja med att yrkabifall till den och till de övriga socialdemokraliska reservalionerna. Idet belänkande om den statliga trafikpoliliken som behandlas har mångaangelägna krav på del trafikpolitiska områdel framförts. a. har det laglsfram en mängd molioner med förslag om upprustning och förbättring av flerajärnvägssträckor i vårt land. Enjärnvägsbana som under de senasle åren blivit föremål för ålskilliga molioner,interpellationer och frågeställningar i denna kammare är den s. k. malmbanan.Banan, och då främst det s. k. södra omloppet, har mycket stor betydelse förgruvhanleringen liksom för hela näringsliv och sysselsättning. Jagvill bara kortfattat erinra kammarens ledamöter om att en viktig del avmalmexporten till Östersjökunder går över just det södra omloppet, ochunderlåtenhet att rusta upp denna handel kan få allvariiga konsekvenser intebara för den exporten utan även för malmförsörjningen till NJ A-SSAB. Vidarebygger hamns verksamhet i slort på denna malmexport. Inskränkningar avexporten får därför direkta effekter på hamnens service, dvs. tull, bogserbolagoch övrig hamnservice, inte minst den service som SJ har i kommunen genomSJ-verkstaden. Visocialdemokrater hävdar i vår reservation att en upprustning av äretl myckel angelägel önskemål dels eftersom del finns starka skäl härför ursysselsättningssynpunkt, dels eftersom trafiken på banan är låg f n. Det ärdärför lämpligt att starta dessa arbeten . Enupprustning av banan skapar också bättre förutsättningar för atl kunnaupprälthålla en rationell och prismässigt konkurrenskraftig malmtransport pådenna järnväg. Ibörjan av delta år kunde man konstatera hur snett Irafikpolitiken gått i vårtland. Elt av de tydliga tecken man i detta sammanhang kunde notera var när NJAbestämde sig för atl transportera från malmfälten till järnverket i via landsväg, och detta var första gången sedan malmba- Nr 146 nans tillkomst som denna typ av transporter skedde via landsväg. tidningarna kunde man i samband med startandel av dessa transporter läsa ig aqjq intervjuer med de ansvariga från NJA. Man kunde då notera atl det från förelagets sida inte kunde uteslutas atl liknande transporter skulle komma alt Traliknolitiken ske i framliden. Detavgörande skälet till dessa transporter var de höga transportkostnaderna. Visocialdemokrater anser alt det inte kan accepteras att lunga malmlransporierstyrs över till landsväg på delta säll. Delär vidare synnerligen viktigt att frakltaxorna och fraktförhållandena utformaspå etl sådant säll, att inte malmtransporterna i ökad utsträckning sker överutländsk hamn. I della sistnämnda borde t. o. m. de borgeriiga kunna instämma,eftersom de i samband med införandel av det nya systemet för statligasjöfartsavgifter accepterat en utskottskrivning som i klartext lalar om atlsjöfarlsavgifterna inte fick missgynna de svenska hamnarna i förhållande tillde utländska. återstår bara aU se hur konsekvent politik de borgeriiga harför avsikt atl föra i detta avseende, inte minst med tanke på alla de löftensom getts om trygghet och utveckling även för människorna i . Visserligenbarden borgerliga majoriteten i denna kammare på punkt efter punkt röstal nedde socialdemokratiska förslagen, som rört utvecklingen inom de lungabasindustrierna i vårt nordligaste län, , och andra viktigaområden. Men skall nu även den nödvändiga upprustningen av "södra omlopp" läggas på is för framtiden? Det är i detta sammanhangviktigt att slå fast all en upprustning av del södra omloppet är relativt enkelatt genomföra i jämförelse med alla de problem som mött då man rustade upp detnorra området. Det finns t. ex. anslutningsvägar och sådana viktiga delar somgör del betydligt lättare att klara av en upprustning på södra områdel. Vidareskulle arbetena på denna handel med säkerhet ge arbetstillfällen bl. a. föråkerinäringen i länet, som under nuvarande konjunkturen och det som sker iNorrbotten har synnerligen stora problem med sysselsättningen. Naluriigtvisskulle de också ge en mycket viktig effekt på sysselsättningen, bl. a. inom SJoch inom banarbetarkåren, och förhoppningsvis även ge arbete åt ungdom i elllän, som kanske plågas hårdast i det här landet när del gällerungdomsarbelslöshet.