prot · G109104 · 1977-12-31 00:00:00 — Detfinns anledning alt fästa uppmärksamheten på de skillnader som jag nu pekat på.Det finns skäl att göra jämförelser med andra spelformer. Om att man tjänar så myckel pengar på att höja skallesatserna pålipsbordedetvara mycket rimligare att motionera om en kraftig höjning av skallen päpenninglöner och pä trav- och galoppspel. Det borde komma i första rummet. Omman tror att människorna när de väljer olika spelformer är alldeles okänsligaför vad det är för skatteuttag på olika spel, så borde del ligga nära lill handsatt göra så. Ävenmed hänsyn till statsfinansiella synpunkter harjag anledning att göra depåpekanden som jag nu gjort. Man kan ju inte utgå ifrån att tippare ärstendumma och inte märker att det socialdemokratiska förslaget skulle innebäraen ytterligare försämring för dem. Man kan inte utgå ifrån att de inte väljeratt spela i andra former eller att köpa penninglotter. Eftersom jag har denuppfattningen att folk inte är stendumma tror jag alt det ligger myckel i Slopandeav den s. k. radavgifien på tips detta att om man höjerradprisel och ytterligare försämrar villkoren, så kommer det att bli en dåligutveckling. De stalsfinansiella konsekvenserna kommer med reservationensuppläggning att bli negativa. Staten kommer att få in mindre pengar, och detvar ju inte det som var meningen. ERIKWÄRNBERG (s): Även handelsministern gör ett kategoriskt uttalande: Det kommer all blisämre. Vad bygger handelsministern det påståendet på? Varför inte ipropositionen tala om vad man bygger på? Varför bara avge en proposition, därman föreslår detta? Sedanvill handelsministern föra in ett ideologiskt resonemang. Han säger atteftersom andra lotterier belastas skatt borde det vara fölletockså med tipset. Jag ber att få påpeka alt det socialdemokratiska förslagetinte innebär några skattehöjningar utan att man skall ge tipparna i stort settoförändrad utdelning i förhållande till . Handelsministern vill däremotavskaffa den enda form av skatt som finns för raderna. Det är det jag menar:Handelsministern vill ge just tipparna en skattelättnad i" förhållandetill nuläget därför att tipset kanske ger en sämre utdelning änpenninglotteriet och andra lotterier. Varför inte då ta itu med de enarmadebanditerna, där utdelningen är 75 lill 80 ''d?Ärdet någonting att längta efter att ha så stor utdelning? Det är inteutdelningen som sådan som avgör om ett spel är moraliskt högtstående ellerinte. Spelet arrangeras dels därför att spelarna tycker om det, dels för att gestaten pengar. Det finns i del här fallet ingen anledning att sänka en skattsom skattebetalarna redan har accepterat. Det är en sådan sänkninghandelsministern vill göra, och det är det jag protesterar emot. Jag har den uppfattningen att all rimlighet talar för att om man höjerradpriset kommer detta alt negativt påverka antalet rader, om man inte vidtarnågon åtgärd för alt motverka det, nämligen en ändring av själva skattesatsen.Herr förutsättning att tippare är så dumma att skattesatsen intespelar någon roll-det är ju det säger-är på gränsen till att varaväl arrogant mot vanligt folk. Vi måste här, herr talman, la hänsyn tilltipparnas bedömning av vad de har för alternativ, och den bedömningen påverkasförvisso av skattesatsen. Vadsedan gäller skattesatserna är det faktiskt på det sättet - åtminstone enligtde beräkningar vi har låtit göra och som Tipstjänst har gjort - att ettgenomförande av förslaget i den socialdemokratiska reservationen innebärenskatteskärpning för tipparna. Den nuvaiande situationen blir alltså försämradenligt det förslaget underdel att min proposition innebär förbättring med ettpar procentenheter. Däremotär det inte på det viset som säger att majoritetens förslag äratt man skall avskaffa alla skatter på tips. Del finns kvar en sedvanligvinstskan, och dessutom inlevereras bolagets överskott till staten. Får jagupprepa, herr talman, all om man nu tror alt spelintressel är helt oberoende av skattesatsenborde del väl, ur jämlikhetssynvinkel och kanske Nr 104 endel andra synvinklar, vara rimligt att ge sig på de spelformer som f n. ärsä Tnrsrlaeen den klartmycket gynnsammare för spelare än tipset är. ->q _(, 1070 Jag har mig veteriigt inte diskuterat tipparnas intelligensnivå.Påslåendet att tipparna är stendumma får verkligen stå för handelsministernsegen räkning; jag har inte sagt det. Jaghar sagt att skatten f n. är så och så hög, och den blir ungefär lika högenligt förslaget i den socialdemokratiska motionen. Jag medger att det blir enförsämring med några tiondels procent, men det är så litet alt det knappastkommer att synas. Sedansade handelsministern att all rimlighet talar för att höjer man radprisel sågår omsättningen ned. Detta är till att börja med ett obestyrkt påstående.Omsättningen gick ned när vi höjde radpriset 1975, men den har sedan gått uppsä att den hade gått långt förbi den nivå den hade före höjningen. Menäven om jag skulle acceptera detta påstående, så är det inte något argument.Omsättningen sjunker i så fall precis lika mycket om man genomförhandelsministerns eget förslag. Handelsministern har nämligen föreslagit precissamma höjning av radpriset som vi. Han försöker klara sig med att säga att om vinnarnaför tillbaka mera så kommerdet inte att bli någon nedgång i omsättningen.Det är ett ganska häpnadsväckande påslående. Och man kan inte rädda sig medatt säga att marknadsföringsåtgärder kommer att lösa problemet. Det är ännumera obestyrkt. Slopandeav den s. k. radavgiften på tips Överiäggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller skatteutskotlets hemställan i betänkandet nr 38 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: 3 protokoll 1977/78:104-105 Anslagtill vägväsendet, m. IV. §15 Anslag till vägväsendet, m. m. Föredrogs trafikulskolteis betänkande 1977/78:11med anledning av propositionen 1977/78:100 såvitt avser utgifterna pådriftbudgeten för /79 inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde jämte motioner. 1fråga om detta betänkande hålles gemensam överläggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandet. I del följande redovisas endast de punkter, vidvilka under överiäggningen framställts särskilda yrkanden. Regeringenhade i propositionen 1977/78:100, bilaga 9 (),under punkten A I (s. 31) föreslagit alt tillKommunikationsdepartementet för /79 anvisa ett förslagsanslagav . I delta sammanhang hade behandlats motionen1977/78:887 av Liirs m. fl. (vpk), vari såvitt nu var i fråga (yrkandena3 och 4) föreslagits 3. alt beslutade att under A.Kommunikationsdepartementet anvisa . för forskning inom områdethandikappanpassad kollektivtrafik, 4. att uttalade att såväl närdet gällde delkortsiktiga som del mer långsikliga arbetet med handikappanpassning avkollektivtrafiken borde handikapporganisationerna tillförsäkras ett reelltinflytande och att det under punkt 3. nämnda forskningsarbetet borde ledas aven styrgrupp där handikapporganisationerna hade ett avgörande inflytande. attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motionen1977/78:887, yrkandena 3 och 4, till för budgetåret1978/79 anvisade ett förslagsanslag av . Punkten3 (översikt över utvecklingen. Anslagen lill vägväsendet.) Förebehandlingen av de skilda anslagen hade regeringen lämnat en allmän översikt över utvecklingen inom vägväsendet och över anslags äskanden m. m. (s. 33-76). Regeringensförslag lill medelsanvisning för /79 under de skilda väganslagenm. att till Statens vägverk:Ämbetsverksuppgifter anvisades ett förslagsanslag av , anavräknas mot automobilskatlemedlen (punkten B l,s. altlill Drift av statliga vägar anvisades ett reservationsanslag av 2 045 000 000kr., att avräknas mot automobilskatlemedlen (punkten B 2, s. 69-70), altlill Byggande av statliga vägar anvisades ett reservationsanslag av 900 000 000kr., att avräknas mot automobilskatlemedlen (punkten B 3, s. 70-71), alttill Bidrag till drift av kommunala vägar och galor anvisades ett reservationsanslagav , att avräknas mot automobilskatlemedlen (punkten B 4, s.71-72), alttill Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator anvisades ettreservationsanslag av , att avräknas mot automobilskatlemedlen(punkten B 5, s. 72-73), attstatlig lånegaranti för lån avseende inköp av vägunderhållsmaskiner för vissaenskilda vägar beviljades intill ett belopp av . (punkten B6,s.73-74), attlill Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. anvisades ett reservationsanslagav , att avräknas mot automobilskatlemedlen (punkten B 6, s.73-74), atttill Bidrag lill byggande av enskilda vägar anvisades ett reservationsanslagav , att avräknas mot automobilskatlemedlen (punkten B 7, s. 74-75), altlill Tjänster till utomstående anvisades ett förslagsanslag av ,att avräknas mot automobilskatlemedlen (punkten B 8, s. 75), atttill Avsättning lill statens aulomobilskattemedelsfond anvisades ettförslagsanslag av . (punkten B 9, s. 76). Anslagtill vägväsendet, m. m. 1 delta sammanhang hadebehandlats motionerna 1977/78:381 av IvanSvanslröm (c), 1977/78:383 av IvanSvanström (c) och (), 1977/78:463av m. fl. (c), vari hemställts att uttalade sig föratt spridning av vägsalt borde upphöra, 1977/78:470 av BengtWiklund m. fl. (s), 1977/78:577 av ÅkeGillström (s), 1977/78:579av () och (), vari hemställts att riksdagengav regeringen lill känna vad i motionen anförts om klassificering av riksväg15 till , 1977/78:629 av GeorgPettersson (c) och (), 1977/78:764 av GunnarBjörk i (c), 1977/78:766 av StureEricson (s) och (), 1977/78:768 av ErikJohansson i m. fl. (c), 1977/78:892 av RuneCaristein (s) och (), 1977/78:1225 av SvenMellqvisi m. fl. (s), 1977/78:1227av m. fl. (s), vari sätt nu var i fråga (yrkandet 2) hemställtsall beslutade all den för irafiksäkerhetsverkets Anslagtill vägväsendet, in. informationsverksamheti förhållande till regeringens förslag i motionen föreslagna höjningen med Imilj. förslagsvis skulle balanseras mot en sänkning av del av regeringenföreslagna anslaget Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. med I milj. 1977/78:1240av m. fl. (m, s, c, fp), vari hemslällts att gavregeringen till känna att pågående arbeten på i bordefortgå utan avbrott så alt etappen Frillesås-Åsklosler kunde påbörjas iomedelbar anslutning till färdigställandet av sträckan , 1977/78:1568 av KerstinAndersson i (c), 1977/78:1573 av ErikGlimnér m. fl. (c), 1977/78:1574 av ErikGlimnér m. fl. (c), 1977/78:1575 av TorstenGustafsson (c) och (), 1977/78:1582av m. fl. (s), vari såvitt nu var i fråga (yrkandet 4)hemställts att gav regeringen lill känna vad som i motionen anförtsangående den långsiktiga vägplaneringen, 1977/78:1590 av . (s) såvitt nu var i fråga (yrkandet 3), 1977/78:1599av m. fl. (c), vari hemställts alt hos regeringenbegärde direktiv till så all medel för den s. k. högbron iSöderledsprojeklet i kunde omdisponeras på sätt som angivits i motionen, 1977/78:1606 av Per Unckelm. (m) samt 1977/78:1714av () och'() såvin nu var i fråga (yrkandet I). 1. all skulle a. avslå motionen1977/78:1582, yrkandet 4, b. avslå motionen1977/78:1714, yrkandet I, 2. att /79 anvisade a. tillStatens vägverk: Ämbelsverksuppgifter elt förslagsanslag av , att avräknas mot automobilskatlemedlen, b. tillDrift av statliga vägar ett reservationsanslag av 2 , att avräknas mot automobilskatlemedlen, 3. all med bifall till regeringens förslagoch med avslag på motionen 1977/78:1590. yrkandet 3, lill Byggande av statligavägar för /79 anvisade ett reservationsanslag av 900 000 000kr., att avräknas mot automobilskaliemedlen, 4. att lill Bidrag till drift av kommunalavägar och galor för /79 anvisade ett reservationsanslag av , all avräknas mot automobilskatlemedlen, 5. att skulle avslå motionen 1977/78:1225, 6. all till Bidrag lill byggande avkommunala vägar och galor för /79 anvisade en reservationsanslagav , all avräknas mot automobilskatlemedlen, 7. att skulle avslå motionen 1977/78:1606, 8. attriksdagen skulle a. medgeatt under /79 statlig lånegaranti för lån avseende inköp av vägunderhållsmaskiner för vissa enskilda vägar beviljades intill ett belopp av , b. medbifall till regeringens förslag och med avslag på motionen 1977/ 78:1227, yrkandet 2, lill Bidrag lill drift a v enskilda vägar m.m. /79 anvisa ett reservationsanslag av , all avräknas mot automobilskatlemedlen, 9. att /79 anvisade a. lillBidrag till byggande av enskilda vägar ett reservationsanslag av , all avräknas mot automobilskatlemedlen, b. lillTjänster till utomstående ett förslagsanslag av , att avräknas mot automobilskatlemedlen, c. tillAvsättning till statens aulomobilskattemedelsfond ett förslagsanslag av , 10. att skulle a. avslå motionen 1977/78:381, b. avslå motionen1977/78:766, c. avslå motionerna1977/78:629 och 1977/78:768, 11. att skulle a. avslå motionen1977/78:892, b. avslå motionen1977/78:470, c. avslå motionen1977/78:577, 12. alt skulle a. avslå motionen1977/78:764, b. avslå motionen1977/78:1240, c. avslå motionen1977/78:1599, d. avslå motionen1977/78:383, e. avslå motionen1977/78:1575, f. avslå motionen1977/78:1568, 13.att med anledningav motionen1977/78:579som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anförtbeträffande klassificeringen av som , 14.att skulle avslå motionerna 1977/78:463och 1977/ 78:1574, 15.alt skulle avslå motionen 1977/78:1573. m. m. Följandetvå reservationer hade avgivits av , , ,, , och (samtligas): I. beträffandeden långsiktiga vägplaneringen m. m., vari reservanterna ansett att utskottetunder 1 a bort hemställa altriksdagen skulle med bifall till motionen 1977/78:1582, yrkandet 4, som sinmening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört om den långsiktigavägpoliliken, m. m.. Anslagtill vägväsendet, m. m. 2. beträffande anslaget till Bidrag till drift avenskilda vägar m. m., vari reservanterna ansett att utskottet under 8 b borthemställa altriksdagen skulle med anledning av regeringens förslag och med bifall tillmotionen 1977/78:1227, yrkandet 2, lill Bidrag lill drift av enskilda vägar m.m. för /79 anvisa ett reservationsanslag av , attavräknas mot automobilskatlemedlen. Vid denna punkt hade avgivits ett särskilt yttrandebeträffande anslaget till Byggande av statliga vägar av , , , , , ochOlle Östrand (samtliga s). Punkten4 (: Förvaltningskostnader) Regeringen hade underpunkten C 1 (s. 77-80) föreslagit att lill : Förvaltningskostnader för /79 anvisa ettförslagsanslag av , att avräknas mot automobilskatlemedlen. Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1977/78:763 av StinaAndersson m. fl. (c), 1977/78:1227av m. fl. (s), vari såvitt nu var i fråga (yrkandet 1)hemställts att beslutade alt till irafiksäkerhetsverkel för dessinformationsverksamhet utöver regeringens förslag anslå I milj. 1977/78:1241 av . (s) och 1977/78:1244 av BörjeStensson (fp). 1. all med bifalltill regeringens förslag och med avslag på motionen 1977/78:1227, yrkandet 1, till : Förvalt ningskostnader för /79 anvisade en förslagsanslag av , allavräknas mot automobilskatlemedlen. 2. alt skulle a. avslå motionen1977/78:1244, b. avslå motionen1977/78:763, c. avslå motionen1977/78:1241. 3. beträffandeinformationsverksamheten av , , , , , och (samtliga s) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa attriksdagen med anledning av regeringens förslag och med bifall till motionen1977/78:1227, yrkandet 1, till : Förvaltningskostnader för /79 anvisade elt förslagsanslag av , allavräknas mot automobilskatlemedlen. Punkten 9 (Allmän översikt över utvecklingen.Anslagen till verksamhet.) Förebehandlingen av de skilda anslagen hade regeringen (s. 90-113) lämnat en allmänöversikt över utvecklingen inom sjöfarten och delsgett lill känna vad i propositionen anförts om m. m. delsberett tillfälle att avge yttrande i anledning av vad i propositionenanförts rörande slopande av avgift för innehav av navigerings-mottagare. Regeringensförslag lill medelsanvisning för /79 under de skilda anslageninnebar atttill Farledsverksamhet, exkl. isbrytning, anvisades ett förslagsanslag av . (punkten D l,s. attlill Isbrytning anvisades elt förslagsanslag av . (punkten D 2,s. attlill Fartygsverksamhet anvisades ett förslagsanslag av . (punktenD 3, s. 115-116), alllill Övrig verksamhet anvisades ett förslagsanslag av . (punkten D4, s. 116). Anslaglill vägväsendet, m. m. 1 detta sammanhang hadebehandlats motionerna 1977/78:267 av RuneJohnsson i (c) och (), 1977/78:341av () och (), vari hemställts attriksdagen hos regeringen begärde en utredning om fartygs-transport avmiljöfarliga varor i skärgärd inkl. , 1977/78:461 av ArneBlomkvist m. fl. (s), vari hemställts 1. att som sin mening gav regeringen tillkänna att kanal- och insjölrafiken inte skulle belastas med högre kostnader änträfiken på kusthamnar, 2. an hos regeringen skulle anhålla attberörda verk fick möjlighet alt helt avskriva kapitalkostnaderna fördeinvesteringar som gjorts för alt förbättra Trollhälte ochSödertälje kanal, 1977/78:777 av Per-OlofStrindberg m. fl. (m), 1977/78:1226av m. fl. (s), vari föreslagils att beslutade att desärskilda kanalavgifterna för och slopades och attinkomstbortfallet härav kompenserades genom erforderlig höjning av den allmännafarledsvaruavgiften för mineraloljor, 1977/78:1237av m. fl. (s), vari hemställts all hos regeringenbegärde att en utredning angående transporterna av olja lill Stockholms- ochMälarregionerna med de i motionen angivna uppgifterna tillsattes, 1977/78:1245av m. fl. (s), vari hemställts alt som sin meninguttalade all kanal- och insjötrafiken på och inte borde belastasmed högre kostnader än trafiken på kusthamnarna, 1977/78:1250 av HansWachlmeisler (m), 1977/78:1398 av Kari-ErikStrömberg (fp) och (). Anslagtill vägväsendet, m. m. 1977/78:1584av m. fl. (s) samt 1977/78:1592av () och (). 1. attriksdagen skulle godta vad föredraganden under förevarande avsnitt i propositionen anfört om slopande av avgift för innehav av navigeringsmot- tagare, m. m., 2. att /79 anvisade a. tillFarledsverksamhet, exkl. isbrytning, elt förslagsanslag av , b. till Isbrytning ettförslagsanslag av , c. lillFartygsverksamhet ett förslagsanslag av , d. till Övrig verksamhetett förslagsanslag av , 3. att skulle a. medanledningav motionerna 1977/78:341 och 1977/78:1237 som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört om överlämnande av motionerna till , b. avslå motionen1977/78:1398, 1977/78:1592 inte 4. att motionerna 1977/78:267, 1977/78:1250 ochföranledde någon särskild åtgärd från sida. 5. att skulle 1977/78:1245, a. avslå motionerna1977/78:461, 1977/78:1226 och b. avslå motionen1977/78:777, c. avslå motionen1977/78:1584. 4.beträffande kanal- och insjötrafiken m. m. av , ,, , , och (samtliga s) som ansett all utskottet under 5 a bort hemställa att skulle med anledning av motionerna1977/78:461, 1977/ 78:1226 och 1977/78:1245 som sin mening ge regeringen tillkänna vad reservanterna anfört angående slopande av kanalavgifterna på Vänernoch m. m. samt att inkomstbortfallet finansierades genom erforderlighöjning av allmänna farledsvaruavgiften för mineraloljor. Jag vill begagna detta tillfälle till att något utveckla min syn på densvenska insjöfarten och på olika åtgärder för att främja dess bestånd ochutveckling. Förtre och en halv månad sedan behandlades i propositionen om ett nyttsystem för de statliga sjöfartsavgifterna. Om införandet av detta system råddeallmän enighet. I anslutning till trafikpolitiska utredningens delbetänkande"Åtgärder för att främja godstrafiken på och "behandlades i propositionen även frågan om kanalavgifterna i Trollhälte ochSödertälje kanal. Denna fråga kom i hög grad att prägla riksdagsdebatten. hade föreslagit att de särskilda passageavgif-lerna i Trollhälteoch skulle slopas för all främja godstrafiken på ochMälaren. Jag hade och har alltjämt stor sympati för en sådan åtgärd. Efterremissbehandling och en samlad bedömning av det nya systemet för de statligasjöfartsavgifterna förordades i propositionen en reducering av de särskildakanalavgifterna till ungelar hälften i och en något mindrereducering i . 1 propositionen betonades särskilt att det"/»/" inte fanns skäl att gå så långt som trafikpolitiska utredningenföreslog. Delta innebar att man i propositionen tog ett första steg på vägenmot slopande av kanalavgifterna. Ordet "nu" uppmärksammades också avtrafikutskottet och låg till grund för det ställningstagandeulskotlsmajoriteten gjorde, vilket mycket vältaligt påpekade iden förra riksdagsdebatten. Bakgrunden till att vi inte kunde gålängre redogjorde jag ingående för i den debatten. Vidare anmäldes attavgiftsuttaget i kanalerna t. v. inte skulle påverkas av kapitalkostnadernaför gjorda investeringar i kanalerna. Såväl utskottet som godkände dei propositionen förordade riktlinjerna. Den reservation som hade fogats tillutskottsbetänkandel avvisades. Under den allmänna motionstiden har i någramotioner ånyo yrkats att de speciella kanalavgifterna helt slopas och att detdärav följande inkomstbortfallet kompenseras genom att en högre avgift tas utpå importerad olja. I likhet med vad som var fallet vid förrautskottsbehandlingen har dessa motioner resulterat i en reservation tillutskottsbetänkandet. 1samband med riksdagsbehandlingen redogjorde jagingående för de överväganden som låg bakom de ställningstaganden som kom tilluttryck i propositionen. Jag kunde då konstatera an omfattande åtgärderföreslogs för att främja Mälar- och Vänertrafiken. Kanalavgifterna reduceradesfrämst för del högvärdiga godset. Den lokala fyravgiften med dennasavståndstillägg slopades helt. Lotsavgifterna hölls oförändrade, vilketsärskilt gynnade hamnar med långa infartsleder. Kapitalkostnaderna skulle t. v.inte påverka avgiftsuttaget i kanalerna. Deåtgärder som vidlogs för Väner- och Mälartrafiken var i huvudsak betingade avregionalpolitiska skäl. Detaxesänkningar som genomfördes var också av generell art. I denförra riksdagsdebatten underströk jag att det dessutom fanns möjlighet förberörda myndigheter alt ge rabatter. Regeringenhar medgett att sätta ned avgifterna ytterligare i Trollhältekanal. I kompensation för det inkomstbortfall som kan följa av rabatleringen påkort sikt får . för innevarande budgetår, vilket i principmotsvarar 1 milj. kr. Härmedges möjlighet för kanaltrafiken att bättre kunna konkurrera om transporter somnu eljest möjligen skulle gå på landsväg. Jag tänker här i första hand påoljetransporter till södra delen av , där konkurrensen mellan kanal- ochlandsvägstransporter är särskilt hård. Även när det gäller det inrikestorriastgodset - exempelvis flis - bör genom riktade rabatter Anslaglill vägväsendet, 111. m. Anslaglill vägväsendet, m. in. transporterpå kanalen kunna stimuleras. Den ram för rabatterna som regeringen genmöjliggör ytteriigare nedsättningar av avgifterna, någol som avses ge kanalenen ökad trafik. Jagskall också nämna några ord om Mälartrafiken. Även här finns möjlighet altmedge rabatter om det ligger i kanalförvaltningens ekonomiska intressen. Jagvill emellertid betona att de speciella passageavgifterna i ärförhållandevis låga f n. och upplevs också så av trafikanterna. Däremot upplevslotsavgifterna i Mälartrafiken som höga, trots att dessa medvetet hållits nereunder en följd av år. Skälet härför är att fartyg som går in i med lotsfår betala avgift för två lotsleder. Enligt vad jag erfarit avsersjöfartsverket att fr. o. m. ta ut avgift som om det voreendast en lotsled. Detla betyder en genomgående taxa och innebär att för defartyg som nyttjar lots lotsavgifterna sänks med mellan 15 och 20 96.