prot · G10921 · 1977-12-31 00:00:00 — Otvivelaktigt krävs på mångaområden inom trafikpolitiken ekonomiska resurser från samhällets sida om viskall gå över från ell företagsekonomiskt lill ett samhällsekonomiskl länkande.Men - och det är det väsentliga och vikliga i kvällens debatl - ell klargörandeoch elt fastläggande av de framtida principerna för trafikpolitiken koslar inleett enda öre. Det är därför med ytterligt beklagande vi konstaterar all dennuvarande regeringen, trots all de i den ingående partierna harangripit den socialdemokratiska trafikpolitiken, trots att de här i riksdagenhar givit utfästelser om en ny trafikpolitik och en ny vägpoliiik, inle kansamla sig och redovisa sina principer. Hela underlaget finns, alla deutredningar som Berlil har redovisat finns klara. Orsaken äruppenbarligen inte det slalsfinansiella läget utan att regeringen saknar viljaatt samla sig kring en ny trafikpolitik. Jagskall här inte tala om vad de olika borgerliga partierna ställt i utsikt påtrafikpolitikens och vägpolitikens område. Riksdagsprotokollen lalar eltentydigt och tydligt språk på den punkten. Statsrådelsäger emellerlid i sitt svar på Berlil inlerpellation all irotsatl han är förhindrad att framlägga en samlad irafikpolitisk proposition, säavstannar icke reformarbetet på trafikpolitikens område. Han hänvisar lill ennyligen framlagd proposilion angående ändring av organisation ochvissa vägplaneringsfrågor. Vad innehåller dä denna proposition? För del förstaföreslås atl en särskild planeringsavdelning skall inrällas inom vägverkelscenirala förvaltning. Del är naluriigtvis bra. För del andra föreslås att dennuvarande s. k. behovsinventeringen skall ersäiias av en perspeklivplaneringsom på ell bäiire säll skall visa konsekvenserna av allernativa inriklningar avväghållningsverksamheten. Det är naluriigtvis också bra. Menvad är det som en enig riksdag har begärt ? Jo, har iskrivelser lill regeringen krävt all elt förslag till en långsiktig vägplaneringskulle föreläggas . Del begärde 1974, det begärde riksdagen1975 och det begärde 1976. Vadsvarar dä vår nuvarande kommunikalionsminisler på del kravet? Jo, han svararmed elt allmänt lal sida upp och sida ned i proposilionen om planering ochplanering och planering. Förvisso är del bra all vi fåren förbällrad planeringpå vägpolilikens område. Men vad vi behöver på della område är konkrela beskedom efler vilka principer vi skall bygga ut värt vägväsende. lalar allmänt om all man skall la större hänsyn tillirafikolycksfallen i vägplaneringen. Förvisso skall man göra det. Del får viinle veta i den här propositionen. lalar om att vi i vägplaneringen i ökad utsträckning måsle beaklamiljöaspekterna. Men på vilket säll vi skall beakta miljöaspekterna slår detinle etl ord om i proposilionen. Kommunikationsministernsäger vidare i den proposition som han hänvisar lill i sill svar all vi måslela ytterligare regionalpoliliska hänsyn när del gäller vägpoliiiken. Men påvilket säll vi skall la dessa regionalpolitiska hänsyn står del inte etl ord omi proposilionen. Slutligensäger kommunikationsministern i sin proposilion atl vi måsle se till atlförbättra standarden på de mindre och medelstora vägarna och alt del skall skepå bekostnad av ulbyggnaden av våra motorvägar. Vi bygger ju knappt någramotorvägar i del här landet. Hur skall vi dä få resurser lill de mindre ochmedelstora vägarna? Inle ell ord sägs om detta i denna proposition, somkommunikationsministern hänvisar lill för att få avlat när han svarar på BerlilZachrissons inlerpellation. Och jag frågar mig som väslkustbo; Innebär deltaprincipiella ställningstagande atl utbyggnaden av , som urtrafiksä-kerhetssynpunkl är utomordentligt besvärlig, avstannar? Medandra ord: Vi får icke etl enda adekvat besked i regeringens proposilion1977/78:10 på vägpolitikens område. Men ändå hänvisar kommunikationsministernlill den här proposilionen när han svarar på Berlil interpellationom den framlida vägpoliiiken. Riksdagenhar begärt att få sig förelagl etl konkrel förslag till den framlidavägpoliiiken. Men kommunikationsministern säger i sin proposilion all hanavser all föreslå regeringen atl i föreskrifter lill ochlänsstyrelserna ange den allmänna inriklningen av planen. Men , vipolitiker i det här huset, som skall dra upp de allmänna riktlinjerna för denframtida trafikpolitiken, den framtida vägpoliiiken -vi skall inle få möjlighetatt påverka den framtida vägpoliiiken Irols all i år i följd harsagt alt del här vill vi ta ställning till. Jaglycker därför all den här hänvisningen i interpellationssvaret är yllerslbeklaglig. När vi behandlar proposilionen inom en nära framlid här i riksdagenkommer vi naturligtvis ifrån socialdemokraliskl häll all ange våra synpunklerpå vägpolitikens område, för vägpoliiiken, herr talman, är en väsenilig del avtrafikpolitiken. Vi måsle se lill all den siandard som har uppnålls på vårahuvudvägar i slorl sell bibehålls, alt siandarden på de lågirafikeradelänsvägarna gradvis förbättras. Jag vill därför lill kommunikationsministernvid den här allmänna trafikpolitiska och vägpoliliska debatten ställa följandefrågor: Anser kommunikationsministernatt driftverksamheten inom värt vägväsende skall ha en sådan omfaUning attservicenivån upprätthålls, att periodiska underhållsarbeten ulförspå sådani säll att det i vägnätet investerade vägkapilalet vidmakthålls ochförbättringsarbeten görs sä att den fast anslällda driflspersonalen hosvägverket får en rationell, årsbalanserad sysselsättning? Vad är kommunikationsministernsuppfallning om irafiksäkerhe- Omåtgärder för att förbättra kollektivtrafiken Omåtgärder för ätt förbättra kollektivtrafiken Enliglsocialdemokralernas uppfallning får trafiksäkerhelen åiminsione inleförsämras. Drifts- och byggnadsålgärder på vägpolilikens område måsie ulförasi så slor uislräckning all anlalel irafikolyckor i vart fall inie ökar iframliden. Vad är kommunikationsministernsuppfattning när del gäller beläggning av våra grusvägar?Kommunikationsministern säger i sin proposition alt vi måste se till attförbättra det sämre vägnätet - men på vilket säll? Vad harkommunikationsministern för målsältning? Vilken trafikintensitet skall gällaför all man skall se lill att del blir beläggning på våra grusvägar? Det är enmälsällningsfråga som uppenbarligen skall ta ställning lill. Sammasak gäller bärigheten på våra vägar. Där säger kommunikationsministern renlallmänt i sin proposition all vi skall förbälira bärigheten för att underiältaskogstransporler och andra tunga transporter. Det här är frågor som riksdagenhade vänlat sig att få ta slällning lill, men iniel om della finns iproposilionen irots all kommunikationsministern i en regeringsförklaring harsagt atl skall få la slällning i de här frågorna. Kommunikaiionsminislern uitalari sitt interpellationssvar atl reformarbeiet fortsätter på ett annal område.Del gäller ett förslag lill nya sjöfartsavgifter. Det är intressant all la delav del förslaget. Jag skall bara exemplifiera den nuvarande regeringens politiki den del av trafikpolitiken som har med sjöfart alt göra, och som väslkustbooch som representant för i den här skall jag göradel med uigångspunki i koslnaderna när det gäller de slalligasjöfarts-avgifterna för hamn. År1976 betalade trafiken på hamn i runl lal 30 miljoner i statligasjöfartsavgifier. I den proposition som kommunikationsministern nu har presenteratför föreslår han en omläggning av de statliga sjöfartsavgifierna sominnebär all är 1979 kommer de slalliga sjöfartsavgifierna för trafik som går påGöleborg atl öka från i runt lal 30 miljoner lill 58 miljoner. Del är näslan enfördubbling. Göleborgshamn har investerat 600 milj. kr. , vars koslnader delär fråga om, har under molsvarande period inveslerai 6 milj. kr., alltså enhundradel av vad har investerat fär Göleborgs kommun40 milj. kr. i kommunala hamnavgifler. Det kanske sliger lill 45 miljonerår1978. Men då lar staten ut 58 milj. kr. i slalliga hamnavgifler. är ellexempel pä den borgerliga regeringens irafikpolilik, på poliiiken inom ellområde som är yllersl väsenlligl, kanske inte så myckel för som försvenskt näringsliv. Göteborgshamn är ju cenlralhamn. hamn konkurrerar med konlinenlhamnarsom och när del gäller den transoceana trafiken, ochkonkurrenssituationen är yttersl besvärande. och har storastatliga subsidier för sin verksamhet, men i lägger vi slora statligaavgifter på den transoceana hamnen, och vi fördubblar dem på elt år. Det kaninnebära all blir av med den cenirala iransoceanairafiken. atl den transoceanasjöfarten inle går på ulan på kontinenten. Vad blir följden avdet, herr kommunikationsminister? Jo, del innebär en merkostnad för svenskt näringslivpå 350 milj. kr. Det är inte jag som har räknat ut det, ulan del harnäringslivet gjort. Är del en vettig irafikpolilik alt vi eventuellt riskerarall förlora en trafik genom en omläggning av den ställigasjöfanspoliliken, samiidigl som vi vel all svensk sjöfart arbeiar underyllersl besvärande förhållanden? Jaghar, herr talman, tagit dessa exempel på vägpolitikens område och påsjöfartspolitikens område, eftersom herr kommunikationsministern i sill svartill på hans inierpellalion när del gäller de allmännarikllinjerna för den framtida trafikpolitiken säger; Reformarbetet stannarinle. Vi har lagl fram förslag när det gäller vägpoliiiken, och vi har laglfram förslag när del gäller sjöfartspolitiken. Men, herr lalman, deförslagen ber man näslan bevara sig ifrån! Vimåste se till alt får möjligheter atl ta slällning lill de framlidariktlinjerna för trafikpolitiken och vägpoliiiken. måste se lill attvi även i fortsättningen driver en sådan hamnpolitik i det här landel alt vikan slå vakl om svenskl näringsliv och all vi får behålla vår iransoceanairafik. Omåtgärder för att förbättra kollektivtrafiken började med all säga all han fann den här deballenförvillande. I del avseendei - kanske del enda - kan jag hålla med honomfullsländigl, inte minst mot bakgrunden av eget stora inlägg röranderiksdagsbehandlingen av en vägpro-posiiion, som försl kommer allbehandlas av . Del är inle så vanligt, men däremoi förvillande, atlman behandlar en ännu inle lagd proposilion i samband med eninterpellalionsdebatt Minuppgift all efler dessa nio inlägg nu hinna svara på alla frågor och bemölaalla angrepp kan nalurliglvis le sig ganska hopplös. Jag vill emellerlid börjamed alt säga, all när jag vid flera lillfällen under del gångna årel från denhär platsen har ulloval en irafikpolitisk proposilion så har jag menat allvar.Jag har nalurliglvis en siark ambilion all få sälta mill namn under enproposilion som innebär en förnyelse av den slalliga trafikpoliliken. Menomsländighelerna har gjorl all della inle varil möjligl. Del har enligtregeringens bedömning lell sig meningslöst att lägga fram en irafikpoliliskproposilion utan all kunna salsa de medel som behövs för attförverkliga inteniionerna. Låt mig försöka skumma aven del av del som har sagls i debatten. frågade hur man skulle kunna öka anlalel resande på SJ. Ja, enligl denstatistik som finns har ökningen varit , och del är enmyckel glädjande ökning, som vi naluriigtvis skall vara rädda om. Det finnsknappast någon form av trafik som jag personligen skulle vilja se ulvecklad såmyckel som SJ:s trafik på medellånga avslånd, och där kan vi vinna väldigimyckel ur energibespa- Omåtgärder för ari förbättra kollektivtrafiken ringssynpunkl, urmiljöförbättrande synpunkl och med hänsyn lill ökad trafiksäkerhet på våravägar. och många andra efter honom har sagl all de nya vagnar som SJ nuulvecklar inle kommer all göra del lällare, ulan kommer all göra del svårareför massor av människor atl åka låg. Del är fel. De kommer all göra delbetydligt lällare för äldre människor och för människor med rörelsehinder allkomma in i vagnarna, all under resan finna sig lill rätla och att ulnylljatoalellulrymmena. Del är ingel som helst Ivivel om delta: de bredare dörrarna,de lägre, lutande instegen där varje trappsteg är lägre än de gamla, denerdragna dörrarna som hindrar snö och is all göra instegslrappstegen hala, debättre placerade handlagen som man inie behöver söka efter runl ell hörn som ide gamla vagnarna kommer alt göra del betydligt enklare för äldre människor ochför människor med rörelsehinder atl la sig in - men de kommer inle alt göra dellällare för rullslolsbundna. Jagsade i mill svar all när vi nu får sådana här vagnar levererade ochframåt - de kommer successivt - fär vi se hur de fungerar när de kommer ul itrafiken. Jag kan inle alls se någol märkvärdigt i all man vill pröva ellnylänkande i vagnskonslruktion i praktisk verklighet. Jag är hell övertygad omoch jag ulgår från all om del visar sig alt vagnarna är behäftade med någonkonstruklionsdelalj som inle gör del lämpligt all fortsätta leveranserna sedant. ex. 20 vagnar har levererats, kommer man all se lill all de ålerslående 130ändras pä den punkien. Del lovar jag alt vi från departementet och från SJ:sledning gemensamt skall verka för. Dethar beträffande SJ:s möjligheter all la hand om rullslolsbundna personer saglsväldigi myckel, och myckel är riktigt Jag är personligen medvelen om desvårigheler som finns, de säkerhetsfrågor som måste lösas. Del är inte bara delall rullslolen måsle vara förankrad så all den inte rutschar i väg vid enhäftig inbromsning, dessutom har den som sitter i rullslolen många gångerminskad balans och kan komma all råka ut för en olycka. Delhar i några länder gjorls försök all uiforma specialvagnar för rullstolsbundna.Men det finns icke någon rikligt genomtänkt och konsekvent ulfördkonstruktion. Jag hörde atl det skulle finnas någol liknande iHolland, och som ett ullryck för hur inlresserad jag är all kunna medverka lilldetta beställde jag genast biljett för all resa ned över och titta pädella. Jag bad ambassaden ta reda pä om järnvägsfolket där ville visa upp ensådan vagn för mig och en av mina medarbetare. Men del visade sig att del inlefanns någon sådan vagn. Det enda som finns är en liten plattform som man läggersnett från perrongen och upp till vagnen för all på vanligl säll rulla upp enrullstol. Jag inställde självfallet resan. Jaghar för avsikl all inom den närmasle liden uppdra ål slalens järnvägar altlillsammans med bl. a. föreirädare för de handikappades intressen ulveckla envagnlyp, som i sin grundläggande konstruktion lill- godoser de rullstolsbundnaresenärernas krav pä bekvämlighet och säkerhet. Det uppdraget skall redovisasKr regeringen så snarl som möjligl, och sedan har regeringen au la slällninglill eveniuell anskaffning. I sådani fall där man har en konkrel utformadvagnlyp all la slällning lill är det möjligl för regeringen all anvisa anslagför beställning av dylika vagnar. Vi har inle någol ministerstyre. Regeringenkan föreslå a'tt av elt anslag för beställningar av rullande materielså och så myckel skall användas för jusl denna lyp av vagnar. Jag hoppas altdel inte skal) dröja länge innan detla utredningsuppdrag har lett lillresullal, så all jag kan föreslå regeringen all lägga ell sådani förslag påriksdagens bord. Ianslulning lill den nya omgången av den regionala irafikpoliliken kommersjälvfallel regeringens syn på de irafikpoliiiska frågorna au pre-senieras förriksdagen. De som har ullryckl ivivel härom - det var främst Berlil Zachrisson- kan vara hell övertygade om all regeringen inle skall komma lomhäni lillriksdagen. Euvikligl inslag i denna syn på irafikpoliliken är just vägfrägorna. Detla harkommil lill ullryck i den proposilion som Kun alldeles ägnade såslor uppmärksamhel. Vi har där föreslagil atl vi skall få elt betydligtförstärkt regionalt inflytande i vägplaneringen. De frågor som jag har aviseratkommer nalurliglvis alt tillmätas siörre belydelse än . Jag länker däpå beläggningen av grusvägnälel och förstärkningar av de vägar som inle harlillräcklig bärighel i Ijälloss-ningslider. Där har vi ännu inle kunnal läggafram några preciserade rikilinjer, men vi har uppdragit ål auförbereda den saken och sedan presenlera förslag lill program. Dentrafikpolitiska utredningen har ännu inte lagl fram någol förslag lill lösningav koslnadsansvarighelsfrägorna. Del visste vi naturligtvis , ochjag anför del inle som en ursäkt eller som någol försvar. Men della faklum ärgivelvis - eller bör vara - ell skäl för alt inle känna alllför stark sorg överatt vi inte nu lägger fram någon samlad trafikpolilikproposilion. Del äruppenbarl all när vi får de frågorna klara och remissbehandlade fråntrafikpolitiska utredningen, så blir det en fördel att fä in del materialet iden samlade trafikpolitiska långtidslösningen. Beiräffandevissa frågor som rör den regionala trafikförsörjningen är jag hell överens medIngemar om all vi bör sträva efter elt enklare bidragssystem. Vi börnalurliglvis se lill all huvudmannafrågorna och koncessionsfrågorna löses päell rationellt säll. Del är inle raiionelll . Men vems är felet? Även idel avseendet är del ett arv från den gamla regimen, som myckel väl hade kunnalrälla lill koncessionsfrågorna under många års regerande. Men del skall vigöra i samband med den irafikpoliiiska propositionen. Idet sammanhangel vill jag anknyta lill vad Berlil sade i början avsill inlägg, där han lalade om all jag var ell av offren för den bedrövligaekonomiska poliiik som den borgerliga regeringen förl. Men snälla BerlilZachrisson! Vi är alla offer för resullalei av den be- Omåtgärder för att förbättra kollektivtrafiken Nr 21 drövligaekonomiska poliiik som den föregående regeringen förde och Måndaeenden "" blommar ui på eu så beklämmande säit på så mångaområden. ' kommerförslag, , om en modernisering --------------- av YTF.Även del är en föråldrad lag som för länge sedan borde ha Om åtgärder för att moderniserals.Vi hoppas alt det sker under vårriksdagen. förbättra kollektiv- del allframläggas förslag om ändring av bussbidragssyslemet. trafiken lampan,så jag får i ett kommande inlägg ge de återstående kommen tarerna till vad som sagls. säger all resandet med slalens järnvägar har ökal. Jaghänvisade lill slalens järnvägars årsberälielse fördel senasle årel som jagfåll . Den visar ingen ökning. På blir det kanske en ökning. Ala bonne heure, jag accepterar della, men får jag då säga till statsrådet ochlill slalens järnvägar: Man bör vara rädd om de resenärer som man lyckals fåunder de här åren och se lill all man får behälla dem och även få nyaresenärer. Del är frän den uigängspunkien vi har diskuieralresemöjlighelerna för människor med rörelsehinder och andra besvär. Underden gångna veckan har vi också erhållit "rapport nr. 8 om välfärdensfördelning" i del här landel. Denna rapport visar au mänga människor ärrörelsehindrade, inie minsi gäller delta åldringarna. De är också ofta ovanavid all resa. Man har anledning all beakla deras silualion när de nya vagnarnasuiformning diskuteras. Slalsrådelsade all de nya dörrarna, del blir en dörr i varje vagn, blir breda och myckelbäiire än de gamla. Bredden ökar , dvs. lill 80 cm.Del är den förändring som sker, men den lar inle bon några köer vid vagnarnavid avstigning och inte heller vid på-sligning - del skall vi ha klart för oss. Omman reducerar plalsanlalel i vagnarna med ell par sittplatser, har manmöjligheter all ulan siörre problem få ell ivådörrssyslem i vagnarna. Jag haren ritning på vagnarna och vågar påstå all del förhåller sig pä del sällel. Kommunikaiionsminislernsade i sill svar all han i princip helt ställer sig bakomHAKO-uiredningens förslag. Vidare lovade kommunikationsministern all om inlevagnarna blir bra, skall han verka för ändring av de levererade vagnarna. Härhar en bred opinion påvisat brister i de nya vagnarna, bl. a. i fråga omdörrarna. Är det då inle bäitre, herr statsråd, au göra ändringarna innan man börjarproduklionen? Man är ju medvelen om alt de är felakiiga. Representanterför samtliga partier har anslutit sig till HAKO-ulredningens propåer, ochalla har också varil ense om all har del övergripande ansvarei förirafikmedlens uiformning. Del gäller lagar och förordningar om trafiken, omfordonens utrustning och standard m. m. Självfallel måsle då ha etlansvar för de kollekliva irafikmedlens utformning. gäller också slalensjärnvägar. vägar har monopol ochmåsle därför se lill all lösa sina uppgifter på elt riktigt sätt. Riksdagenär beredd alt ta elt övergripande ansvar för en rikare och förmedborgarna. Frän alla häll har det sagls ifrån här beträffandetrafikmedlens uiformning alt personvagnarna måsie få en mera ändamålsenliguiformning, all servicen och trivseln skall förbällras i vagnarna och alltrafiksäkerheten skall beaklas. Del gör man om man rältar lill de brisler sompålalats här - lill gagn för alla resenärer. Jagskulle vilja rekommendera herr slalsrådel all finläsa prolokollel över dagensdeball. Del prolokollel kommer all visa var slår. Jaghävdar också alt etl siailigl ämbelsverk skall underordna sig . Villverkei inle della, skall kommunikaiionsminislern göra klarl för den detvederbör all del är som har det övergripande ansvaret Del gälleralla statliga verk, oavsett vilken generaldirektör de har. Omåtgärder för att förbättra kollektivtrafiken BERTILZACHRISSON (s); Del blir i della samlal lilel underliga kasiningar mellandeialjspörsmål och principfrågor. Jag är inle den som bär skulden till det, ochjag tycker att vi borde försöka undvika en sådan ordning i deballerav della slag. Jagvill åierkomma lill frågan om behovel av ell slällningslagande från regeringenlill den regionala trafikplaneringen. Jag fattade inle rikligt vadkommunikaiionsminislern sade alldeles . Han framhöll all han inte skallkomma tomhänt lill ulan atl del i någon oviss framlid skulleredovisas någonting på della område. Del var inle alls någol sådani jag frågadeefler. Jag säger all vi nu behöver få en bedömning. En sådan är viklig av allamöjliga skäl, och jag redovisade några. Riksdagenbehöver del ur rent demokralisk synpunkl för all få en uppfallning omgrundvalen för del trafikpolitiska arbeiei framöver. Man behöver del ute iregionerna när man skall ta ilu med del utvecklingsarbete som nuinitierar. Jag vill alltså i all vänlighet föreslå kommunikationsministern allhan, i samband med alt han utformar anvisningar för det nya regionalaplaneringsarbetet, redovisar sådana ställningstaganden frän regeringen som jagefterfrågat men nalurliglvis inte bara avseende detaljer av olika slag ulanockså en övergripande planering. Del är rimligl alt lämna en sådan redovisning,för all ändå någonling skall kunna göras i detta bedrövliga läge. Demoderata studenterna har beskrivit den regering som vi nu är begåvade med somsvårmodels regering, och den verkar vara totalt paralyserad i dettasill ekonomiska svårmod. Jag skall inle la upp del löjliga pratet om vem somhar skulden lill förhållandena. undrar man dock om förelräder regeringen eller är kvar i opposilion. Han gervälmenande löften om all en mängd ålgärder skall vidlas och skäller sedan påden socialdemokraliska Omåtgärder för att förbättra kollektivtrafiken Del är enganska säregen deballeknik. Ta inilialiv och gör någonling! Se åiminsione lillall de jobb som kan göras ulan yllerligare medelsiillskoU blir ulförda, om ninu inle har några pengar! Jagpekade på en sådan möjlighel inom kollekiivirafikens område, och herrKonradsson var också inne på det. Del går au la upp frågan om huvudmannaskapeti regionerna utan alt vi väntar på lösningen av de andra frågorna. Ingen vel junär ni får pengar för alt lägga fram några propositioner i de frågorna. ,som ju är närmast sörjande i della fall, säger i sill remissyitrande överlänskorlsulredningens förslag precis som ulredningen all del är frågan omhuvudmannaskapet - eller snarare bristen på ell sådani - som är proppen ireformarbetet I lidning går man t o. m. sä långt alt mansäger atl det handlar mer om former än om pengar. Därför borde della arbelekomma i gång , allra helst som vi är medvetna om all del lar lid. Sedannågra ord om proposilionen om vägplaneringen, som jag inie hade länkl kommalillbaks till.