prot · G109117 · 1977-12-31 00:00:00 — KartJohan, som enligt samtida bedömare ansågs vara en stor skojare och svindlare,fick underden tidigare socialdemokratiska regeringens lid och med KristerWickman som chef för sin bild på den svenska tusenkronorssedeln -enunderdånig inkilning hos den nuvarande kungen, som har den tidigare korpralenKari till anfader. KartJohans bild på tusenkronorssedeln kan ju också minna om att 300 dylikatusenkronorssedlar måste det svenska folket betala till kungahuset. Menjag tror inte att den dåvarande regeringen och riksbankschefen tänkte sålångt. Det var nog del tidigare alternativet som var avgörande för att manplacerade den kungens bild på tusenkronorssedeln. Jaglovade att innan jag slutar säga några ord om drottning . Men jag togupp i anslutning till att dessa två, och ,har jämförts - båda två var ju stora skojare. har svensk kungahistoria intebara handlat om att man har försnillat pengar - del har varil en bloddrypandehistoria så länge det har funnits kungar i detta land. Del är en unken luft somkommer ur de svenska kungarnas historia. Antingen mördar de varandra ellerockså mördar folket dem eller också förgiftar de varandra. Det är ärorik svenskkungahistoria, det. DrottningKristina använde slavsystemet i när silvergruvan upptäcktes iNasafjäll. Det har sagts att det fanns varken trälar eller slavar i ,men fanns det. Och där säger samma boendeko-operationnågonting som jag vill citera: "Vid18 års ålder, 1644, övertog hon styrelsen av landel. Sin fars lysande begåvninghade hon ärvt men också sin mors oroliga sinne och nyckfulla lynne. Honhade'ettomåuligt begär att veta allt'. 1654 nedlade hon sin krona och for tillRom. Den tro för vilken fadern gått i döden övergav hon. var hennesnamn." Men äras skulle hon in idet sista. Övertäggningen var härmedslutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionerna nr 217 av och samt nr 230av m. fi., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 22röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionerna nr 217 av och samt nr 230 avGustav Lorenlzon m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: 1977/78:13med anledning av propositionen 1977/78:75 med förslag till ransoneringslag m.m. jämte motion och 1977/78:12med anledning av propositionen 1977/78:72 om förfogandelag m. m, Försvarsutskottetsbetänkanden nr 13 och 12 debatteras i ett sammanhang och yrkanden beträffandebåda dessa betänkanden för framställas underden gemensamma övertäggningen, I det följande redovisas endast det betänkande,beträffande vilket under övertäggningen framställts särskilda yrkanden. Ipropositionen 1977/78:75 () hade regeringen-efter hörandeav lagrådet - föreslagit att skulle anta i propositionen framlagdaförslag till 1. ransoneringslag, 2. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 3. lag om ändring i lagen (1973:861) om lokal kristidsförvaltning, 4. lag om ändring i oljekrislagen (1975:197). Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionenföreslås en ny ransoneringslag som skall ersätta allmänna ransoneringslagen(1954:280). Den nya lagen, som är en fullmaktslag, träder automatiskt itillämpning om riket kommer i krig. 1 andra krissituationer för regeringensätta lagen i tillämpning. Ett beslut härom skall underställasriksdagen för prövning. Den nya lagen skiljer sig från allmännaransoneringslagen bl. a. genom att den har utformats så aU skilda typer avförsörjningskriser skall kunna bemästras ulan att särlagstiftning skall behövatillgripas. Sålunda kan lagen sättas i tillämpning då försörjningssvårigheterhar uppstått till följd av någon extraordinär händelse som har inträffat inomlandel, s. k. inre kris." I detta sammanhang hade behandlats motionen1977/78:1045 av 117 m. fl. (vpk), vari yrkats aU beslutade an avslå proposi- Onsdaeen den tionen 1977/78:75 angående ransoneringslag m. m. j2 anril 1978 1. att skulle avslå motionen 1977/78:1045, 2. alt skulle anta förslaget tillransoneringslag, 3. att skulle anta förslaget till lag omändring i kommunalskattelagen (1928:370), 4. att skulle anta förslaget till lag omändring i lagen (1973:861) om lokal kristidsförvaltning, 5. att skulle anta förslag till lag omändring i oljekrislagen (1975:197). (vpk): Det finns säkert i s. k. kristider betydligt flera fall där lagarmissbrukas än där lagar utgjort hinder för nödvändiga åtgärder. Därför har vifrån vpk hävdat att även en lag som möjliggör ransonering i speciellasituationer måste vara förbunden med så bestämda villkor att den inte kanmissbrukas. Närdet gäller ransoneringslagsutredningens förslag har också en ganska enstämmigremissopinion betonat att exempelvis en inhemsk facklig stridsåtgärd inte kananses vara sådan utomordentlig händelse som får föranleda regeringen att sättaransoneringslagen i tillämpning. Till denna uppfattning ger också föredragandestatsrådet sin anslutning, men han gör ett tillägg som vi finner vara ettallvariigl avsteg från denna begränsning av vad som bör avses med utomordentlighändelse. som statsrådet innefattar även s. k. vild strejk ibedömningen av strtdsåtgärderna tillägger han: "Endasti mycket speciella undantagsfall bör regeringen fö sätta lagen i tillämpning omdet är nödvändigt för aU förhindra att en allvariig krissituation uppslår lillföljd av det avtalsbrott som den vilda strejken utgör." Därmedär precisionen i bestämmelserna undergrävd. När uppstår en allvarligkrissituation? Det skall alltså regeringen bedöma. Det ligger nära till handsatt befara en godtycklig bedömning när inte klara regler finns. Handelsministernsuttalande bör också ses mot bakgrund av hans starka betoning av "attkraven på snabbhet och effektivitet väger så tungt att regeringen bör hamöjlighet att sätta lagen i tillämpning i samtliga de situationer då lagen kantillämpas." Effektivitetenhar, herr talman, fött utgöra täckmantel för många typer av inskränkningar.Därför finns det anledning att se kritiskt på det framlagda lagförslaget ochmotiveringarna till det. Menregeringens beslut skall underställas , kanske någon invänder. Delskall ske inom en månad från del föreskrift rörande ransoneringslagenstillämpning utfärdats. Men det finns också en vikiigi undantag. Om ejpågår gäller all beslutet skall underställas inom en månad frånbörjan av närmast följande , ger regeringen viiigående fullmakter utanriksdagen hörande, särskilt då normall intesammanträder. hänvisning till grundlagens bestämmelser omatt finans- och skatteutskotten i vissa skattefrågor får besluta på riksdagensvägnar under tid då ej pågår ändrar inget i sak. Frånvänsterpartiet kommunisterna har vi funnit att den föreslagna lagen gerregeringen vittgående befogenheter. Både tolkningen av i vilka situationerregeringen bör fö sätta lagen i tillämpning och ställning vid lagenstillämpning är alltför vaga. Vi menar att en klarare precisering är nödvändigsåväl i fråga om begreppet "annan utomordentlig händelse" som i frågaom medverkan vid lagens tillämpning. Av dessa skäl har vi yrkatavslag på lagförslaget såsom det utformats i proposilionen. Försvarsutskottethar i sitt betänkande på intet sätt skingrat tveksamheten inför förslaget. Utskottetsåberopande av att handelsministern i samråd med justitieministern funnit attlagrådets påpekanden om behovet av bättre överensstämmelse mellan detta lagrumoch regeringsformen övertygar inte. Det ger snarare en känsla av attregeringsformen skall anpassas till ransoneringslagen än tvärtom. Utskottetskriver nämligen att "vad lagrådet har anfört kan tas upp till övervägandei samband med att vissa bestämmelser i ses över inomjustitiedepartementet". Försvarsutskottetduckar för varje saklig invändning mot förslaget lill ransoneringslag ochgodtar detsamma. Vi kan inte godta förslaget, mot bakgrund av vad jag häranfört, i det skick det föreligger. Jag yrkar därför, herr talman, bifall tillmotionen 1045. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. PER (): har här sagt att han vill ha en klarare precisering vadgäller medverkan vid ransoneringslagens tillämpning. och andra krislägen uppstår i regel knapphet på förnödenheter av olikaslag. Då måste samhället ha möjligheter att gripa in för att minskaskadeverkningar. Etl sådant ingripande måste ske snabbt för att fö avseddverkan. Av detta följer att beslut inte alltid kan avvaktas, hurönskvärt det än i och för sig kunde vara. Om detta är vi i utskottet helt ense.Riksdagens inflytande måste dock säkerställas i största möjliga mån. Enav erfarenheterna från de försörjningssvårigheter som av olika anledningarförekom är att den allmänna ransoneringslagen behöverses över. Förslaget till ny ransoneringslag bygger i väsentliga delar påallmänna ransoneringslagen. Bestämmelserna har kompletterats i olika avseendenför alt skilda typer av försörjningskriser skall kunna bemästras ulan alt manbehöver tillgripa särtagstiftning. Denföreslagna ransoneringslagen avses kunna tillämpas om riket kommer i krig ellerär i krigsfara men också om det till följd av krig eller krigsfara som rån eller till följd avannan utomordentlig händelse föreligger knapphet eller Nr 117 betydande fara för knapphet inom riket på förnödenhet av vikt för Onsdaeen den totalförsvaret eller folkförsörjningen. hävdar attden möjlighet som handelsministern vill hålla öppenför regeringen att i myckel speciella undantagsfall tillämpa ransone- Ransonerinsslac ringslagen i samband med vildastrejker vidgar regeringens fullmakter på ett Vi iutskottet delar inte den meningen. Vild strejk kan fö konsekvenser som isamhällets intresse måste kunna mötas med åtgärder av det slag somransoneringslagen syftar till. Men som handelsministern också framhåller skall det isådant fall vara fråga om en allvarlig krissituation. Vivill i utskottet betona, vilket f ö. handelsministern framhållit, aU regeringensjälvfallet alltid bör inhämta samtycke innan ransoneringslagen sättsi tillämpning, om detta kan ske utan olägenhet. Om regeringen anser sig behövautnyttja bemyndigandet att sälta regler i ransoneringslagen i tillämpning äretl år den längsta giltighetstiden för varje sådan föreskrift, utom beträffandekrigsfara. Vi i utskottet räknar med att det för inre kris inte kommeri frågaatt regeringen föreskriver om längre giltighet än . Denhär föreslagna regeln för underställning överensstämmer med motsvarande regel iregeringens förslag till ny förfogandelag, som också behandlas nu i betänkandenr 12. Mot den lagen har kommunisterna inte haft någoninvändning. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Övertäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1045 av LarsWerner m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandet nr13 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmotionen nr 1045 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då NilsBerndtson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Tidpunktenför inkallelse till värnpliktstjänstgöring Försvarsutskottetsbetänkande nr 12 Utskottets hemställan bifölls. 1977/78:14 med anledning av motion om överflyttningtill av skolenheter § 10Tidpunkten för inkallelse till värnpliktstjänstgöring Föredrogs försvarsutskottets betänkande 1977/78:15med anledning av motion om tidpunkten för inkallelse tillvärnpliktstjänstgörtng. BERTILDAHLÉN (fp): motion 1977/78:425 har jag påtalat att vissa inkallelser tillvärnpliktstjänstgöring sker som sammanfaller medskolornas avslutningstid. De som berörs av detta är värnpliktiga uttagna tillplutonbefälsutbildning inom armén. De övriga vapenslagen berörs icke. Förraåret skedde inryckningen för denna kategori , medan skolorna slutarden . Med andra ord hinner den värnpliktige rycka in och utrustassamt deltaga i utbildningen någon eller innan hemresa för attdeltaga i skolavslutningen sker. påpekat har chefen 1975 föreskrivit att förbandschefernaskall frilägga utbildningsdag för alt möjliggöra deltagande i samband medskolavslutning. Detta fungerar bra, och jag har inga anmärkningar motförbandscheferna. Delhela fungerar även bra om den värnpliktige bor i närheten av det regemente tillvilket han inkallats. Däremot blir situationen svårare för den värnpliktige somblir inkallad till ett regemente beläget långt från hemorten. Då kan deninkallade från t. ex. få resa den långa vägen till föralt vara vid militärförbandet någon eller innan vederbörandeåtervänder den långa vägen hem för att vara med om skolavslutningen. Efterskolavslutningsfesten - eller som man brukar säga studeniskivan-ärdel så dagsför den värnpliktigeatt återvända till det långl bon belägna militärförbandet. Dethär kan lyckas vara en fråga av underordnad betydelse för , men den ärav stor betydelse för den enskilda människan som kommer i denna situation.Allmänhetens uppfattning är att det bör kunna göras en tidsmässig samordning avskolavslutningen och inryckningen till värnplikts-utbildning. villjag påpeka alt på grund av den relativt korta utbildningstiden är avstor betydelse för den värnpliktige. var jag med och diskuterade frågan då ärendet behandladesförsta gången. Mina utskottskamrater har givit mig uppfäll- ningen att det inte gåratt göra någonting åt den i motionen väckta frågan. Därför har jag kapituleratredan i utskottet och har, herr talman, inget yrkande. Dettainnebär emellertid inle all jag helt har givit upp; jag tycker nämligen attfrågan på sikl bör kunna lösas. Nästa fråga måste då bli: Kan skolöverstyrelsenuppmanas att utfärda rekommendationer till kommunernas skolstyrelser altsamordna gymnasiernas och motsvarande skolors avslutning med inryckningen i denmilitära utbildningen? Till den frågan återkommer jag och har somsagt för dagen inget yrkande. Tidpunktenfor inkallelse till värnpliktstjänstgöring KARL-ERIKSVARTBERG (s): Eftersom inte hade någol yrkande kan jag fatta mig kort.Jag skall därför genast be att få yrka bifall lill utskottets hemställan. Detfinns naturligtvis enskilda personer som kommer i kläm när inryckningsdagentill värnpliktstjänstgöring kolliderar med skolans avslutning. pekat på alt det särskilt gäller de plutonsbefälsuttagna värnpliktiga vidarmén. Skolstyrelseni varje kommun bestämmer när skolan skall börja och sluta. Tidpunkterna kanalltså variera från kommun till kommun. Frågan är därför mer komplicerad änBertil ville göra gällande. Det går inte att göra något åt dettaproblem, sade , möjligen kan en rekommendation frånskolöverstyrelsen leda till en bättre samordning. Jag tror emellertid att detfrån värnpliktsmyndigheternas sida finns en strävan att komma lill rätta meddelta problem. Chefen för armén har också föreskrivit att förbandschefernaskall möjliggöra dellagande vid skolavslutning. Iår kommer det, som sade, att skilja fyra mellaninryckning och skolavslutning, men i allmänhet rör det sig om . Här ärdet fråga om ett "dragspel". Vi har en senare inryckning avgruppbefälsvärnpliktiga och vidare inryckningen av den stora kontingentenvärnpliktiga. Tiden för utryckning bestäms naturligtvis också av tiden förinryckningen. Utskottet har så klart uttalat att tidpunkten förinryckningen lill militär grundutbildning bör bestämmas med beaktande av närgymnasieskolorna normalt upphör med undervisningen, att jag tror att problemetkommer att lösas. Det sista som sade tyckte jag lät mycket bra. Somjag nämnde skilde det I2dagar. Kan jag tolkadet som ett resultat av någon strävan att minska på klyftan mellanskolavslutning och militärinkallelse är jag mycket nöjd. Ominte annat hoppas jag att det förhållandet att jag tagit upp denna fråga iriksdagen skall fö de militära myndigheterna att tänka på den här saken. Jagtror nämligen att man med litet god vilja skulle kunna ordna del här. Som jagsade tidigare är detta ett mycket litet problem för , men i vissalägen 12 protokoll 1977/78:116-117 Lokaliseringav flyg\'apnets väderskola kan det vara ett mycketstort problem för den enskilda människan, som kanske måsle fördas sträckanStockholm-Boden och vara där för att då åter färdas till ochsedan tillbaka till igen. Den människan som tvingas göra det kan ju intetro att det finns någon riktig samordning i det här samhället. Jaghar alltså inget yrkande, men det är min förhoppning alt den här saken skallordnas så snart söm möjligt. KARL-ERIKSVARTBERG (s): Jag delar uppfattning alt detta kan vara ett problem förenskilda värnpliktiga, men inryckningsliden kan vara ett problem även för andravärnpliktiga än de studerande. Det är detta vi bör ha klart för oss - det härär ingen fråga som gäller speciellt för de studerande. Menlåt mig ta fasta på den jämkning som var inne på. har försvaret jämkat och skolan 3. Gör man ensådan jämkning även , är vi ju framme. Överläggningenvar härmed slutad. 1977/78:16 med anledning av motioner om vidgad rätttill ledighet från värnpliktstjänstgöring för vissa uppdrag §12 Lokalisering av flygvapnets väderskola Föredrogs försvarsutskottets betänkande 1977/78:17med anledning av motion om lokalisering av flygvapnets väderskola tillLjungbyhed. PERPETERSSON (m): I sitt betänkande nr 17 behandlar försvarsutskottet en motion angåendelokaliseringen av flygvapnets väderskola. Fråganom denna skolas lokalisering är under beredning av försvaretsfredsorganisationsutredning. I betänkandet sägs att utskottet har inhämtat attutredningen tillstyrker förflyttning till . Detta är inte korrekt.Fredsorganisationsutredningen har ännu ej slutbehandlat ärendet. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan att föreliggande Nr 117 12 april1978 Överläggningen var härmed slutad. 1977/78:18 med anledning av motion om föräldrautbildningför värnpliktiga §14 Stöd till idrotten Föredrogs kullurutskottets betänkande 1977/78:19med anledning av propositionen 1977/78:100 såvitt gäller anslag till stöd tillidrotten jämte motioner. Ifråga om detta betänkande hålles gemensam överiäggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandet. I det följande redovisas endast de punkter, vidvilka under överläggningen framställts särskilda yrkanden. PunktenI (Stöd lill idrotten: Organisationsstöd m. Regeringen hade i proposilionen1977/78:100, bilaga 13 Gordbruksdepar-temenlet) under punkten I 1 (s. 160-162)föreslagit att till Stöd till idrotten: Organisationsstöd m. m. /79 anvisa ett reservationsanslag av . Förslageti propositionen innebar en anslagshöjning med . hadeemellertid föreslagits att medelsanvisningen till delar av den frivilligaskytterörelsen i enlighet med ett tidigare uttalande av skulle förasöver till försvarsdepartementets verksamhetsområde. Detta motsvarade en minskadbelastning på förevarande anslag med 5,7 milj. kr., och den reellaförstärkningen av anslaget blev därmed ca 12,4 milj. kr. I delta sammanhanghade behandlats motionerna 1977/78:557 av m. fl. (fp). 1977/78:1137av m.fl. (vpk), vari såvitt nu var i fråga yrkats att riksdagenbeslutade 1. aUtill Stöd till idrotten: Organisationsstöd m. m. anslå . i enlighet med äskande (yrkandet 1), 2. att i statsbudgeten uppföra etl förslagsanslag om100 . för bidrag till kommunalt stöd åt idrotten i enlighet med deriktlinjer som anförts i motionen (yrkandet 3), 3. att hos regeringen hemställa om en parlamentariskutredning av hur ett samhällsstöd till elitidrottens utövare borde utformas isyfte att bryta kommersialismens grepp (yrkandet 4), 4. att som sin mening uttala vad som i motionen iövrigt anförts om idrottspolitiken (yrkandet 5), 1977/78:1390 av (apk) och (apk), vari såvitt nu var i fråga yrkats att beslutade hemställa lillregeringen 1. au till idrottsrörelsen anslå 250 000000 kr.motsvarande 50 96 av tipsmedlen sedan vinsterna utbetalats, varav 190 000 000kr. till Stöd lill idrotten: Organisationsstöd m. m. samt den ökade satsning pådetta område som förordats i motionen (del av yrkandet 1), 2. att utreda nödvändiga åtgärder för all brylakommersialismens allt hårdare grepp över idrottsrörelsen, 1977/78:1402 av m. fl. (s), varisåvitt nu var i fråga med hänvisning till vad som anförts i motionen1977/78:1401 yrkats att till Stöd till idrotten: Organisationsstöd m.m. för /79 anvisade ett i förhållande till regeringens förslagmed . förhöjt reservationsanslag av . (yrkandet 1),och 1977/78:1517 av m. fl. (s), varisåvitt nu var i fråga yrkats att till Stöd till idrotten:Organisationsstöd m. m. för /79 anvisade eU i förhållande tillregeringens förslag med . höjt reservationsanslag av 118 850 000kr. (yrkandet 1). 1. att med bifall till proposilionen1977/78:100 och med avslag på motionerna 1977/78:1137, yrkandet 1,1977/78:1390,yrkandet 1, såviu nu var i fråga, 1977/78:1402, yrkandet l,och 1977/78:1517,yrkandet 1, till Stöd till idrotten: Organisationsstöd m. m. för budgetåret1978/79 anvisade ett reservationsanslag av , 2. att skulle avslå motionen 1977/78:1137,yrkandena 3, 4 och 5, 3. att skulle avslå motionen 1977/78:1390,yrkandet 2, 4. aU skulle avslå motionen1977/78:557. 1.beträffande anslagsbeloppet av , , ,, , och (samtliga s) somansett att utskottet under I bort hemställa attriksdagen med anledning av propositionen 1977/78:100 och motionerna1977/78:1137, yrkandet 1,och mi/li: 1390, yrkandet 1,såvitt nu var i fråga,samt med biföll till motionerna 1977/78:1402, yrkandet l,och 1977/78:1517,yrkandet 1, till Stöd till idrotten: Organisationsstöd m. m. för budgetåret1978/79 anvisade ett reservationsanslag av . Punklen2 (Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m. Regeringenhade under punkten I 2(s. 163-166) föreslagit riksdagenatt till Stöd tillidrotten: Anläggningsstöd m. m. för /79 anvisa ettreservationsanslag av . Regeringensförslag innebar att medelsanvisningen i jämförelse med innevarande budgetårminskade med ungefär 1 milj. kr. Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1977/78:1127 av () och (), 1977/78:1137 av m. fl. (vpk), vari såvittnu var i fråga yrkats att beslutade att till Stöd till idrotten:Anläggningsstöd m. m. anslå . i enlighet med naturvårdsverketsäskande (yrkandet 2), 1977/78:1390av (apk) och (apk), vari såvitt nu var i fråga yrkatsatt beslutade hemställa till regeringen att till idrottsrörelsenanslå . motsvarande 50 96 av tipsmedlen sedan vinsternautbetalats, varav . till Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m.m. (del av yrkandet 1), 1977/78:1402av m. fl. (s), vari såvitt nu var i fråga yrkats att riksdagentill Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m. m. för /79 anvisadeeU i förhållande till regeringens förslag med . (yrkandet 2), och 1977/78:1517av m. fl. (s), vari såvitt nu var i fråga yrkats att riksdagentill Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m. m. för /79 anvisadeett i förhållande till regeringens förslag med . (yrkandet 2). 1. att med bifall till propositionen1977/78:100 och med avslag på motionerna 1977/78:1137,yrkandet 2,1977/78;1390,yrkandet l,såviunu var i fråga, 1977/78:1402, yrkandet 2, och1977/78:1517, yrkandet 2, till Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m. m. /79 anvisade ett reservationsanslag av , 2. att skulle avslå motionen 1977/78:1127. 2.beträffande anslagsbeloppet av , , ,, , och (samtliga s) somansett att ulskouet under 1 bort hemställa attriksdagen med anledning av propositionen 1977/78:100 och motionerna1977/78:1137,yrkandet 2,och 1977/78:1390,yrkandet l,såviunu varifråga, 13 proiokoll 1977/78:116-117 samt med biföll tillmotionerna 1977/78:1402, yrkandet 2, och 1977/78:1517, yrkandet 2, till Stödtill idrotten: Anläggningsstöd m. m. för / 79 anvisade ettreservationsanslag av . GEORGANDERSSON (s):