prot · G10915 · 1977-12-31 00:00:00 — I , när han visserligen omnämnde min ringheti nedsättande sammanhang icke mindre än 25 gånger - vilket torde vara svensklrekord i glåpord - sade han likväl någol velligl när han varnade för våri sloraoljeberoende och för de väldiga prissiegringar på oljeområdel som kunde komma ibörjan av 1970-lalel. Nusiller i den regering som, åtminstone enligl sialsminisiern, framlill början av 1980-lalel skall bygga färdigl fyra, fem eller sex kärnkraflsaggregatsom icke skall användas. Del innebär en kapitalförstöring på 10 miljarderkronor. Med dagens oljepriser - och de är relativt sell låga i förhållande lillvad man kan befara för framliden - innebär del dessutom 3miljarder kronor yllerligare i utländsk valula för all köpa olja. Jag vill fråga om han med hänsyn lill den ekonomiska situation som vi slår inför och i del perspekliv vi nu har, med ell underskoll på 18 miljarder i vår ulrikeshandelsbalans näsla år, anser del vara försvarbart alt bygga kärnkraftverk som icke används och som ofrånkomligl leder lill en valutadyr oljeimport? Jagfrågade om han ansåg all del fanns någol alt göra ål den växandeförtroendeklyftan mellan slora grupper i vårt land och den borgerliga regeringen.Herr hade ingel svar på den frågan. Lål mig ta ell enkell exempel,frågan om skalierna. Regeringen brukar ju tala om all man vill ell brellsamförstånd. Jag har just fåll elt skalleförslag som vi inle i sin helhet haranalyserat, men man kan konstatera följande: Ni vill genomdriva enindexreglering av skatterna - ni sköt på det ett åreftersom ni inle orkade med en sådan , men ni försöker smyga igenom del näsla år. är emot en indexreglering. Det är också TCO - i varje fall i nuvarande läge. , och socialdemokralerna. etl ultryck för en viljatill samförstånd att försöka genomdriva en skatteförändring som omfattas av ensådan massiv motvilja hos myckel stora folkgrupper och för vilken entusiasmeninom - för atl ullrycka saken milt - inte tycks varaöverväldigande stor? Låloss sedan titta på den skatteskala som har lagts fram! Den kan ju inle sesisolerad, eftersom kommunalskatten höjs. Man har inte kunnal redovisanågon som helst finansiering av skattesänkningen. Blir det en höjd moms så slårdet hårl mot de mindre inkomsllagarna. Jag har gjort ell enkell räkneexempelsom ulgår ifrån den skalleskala som regeringen i går lade fram, som ulgår ifrånall kommunalskallen höjs med och som räknar in den momshöjning somni genomfört i år- den är ju etl faklum. räkneexempel visar allregeringens skalleförslag innebär all den som tjänar . får enskalleskärpning på , dvs. näslan lusenlappen jämnt. Den som tjänar . får en skatteskärpning på . Den som tjänar . får en, omän begränsad, skaitelindring, på . Jagvill inte ifrågasätta att ni har moliv för alt på della sätt genomföra enkraftig skalteskärpning för de lågavlönade och ge dem som tjänar mer en litenskattelättnad. Men säg icke all delta är uttryck för en bredare solidaritet isamhället! Säg icke all detla minskar klyftorna! Det ökar klyftorna, och detkommer atl öka spänningarna i del svenska samhället. Min fråga kvarslår: Hurskall ni ändra er politik för atl undvika att förtroendeklyftan blir siörreoch större? Jagsåg bild i tidningen . Det var en bild som åtföljdes avcenterns traditionella löfte: 400 000 nya jobb. Detla tedde sig för mig somnågot gengångaraktigt. Del var löften för del från oppositionsliden,när man kunde leka med sifferserier och inle behövde tala om hur man skullerealisera dem. Men är det inte längre fråga om taktiskaöverväganden om hur man bäst vinner röster. är cenlern direkl ansvarig försysselsällningen i landel. För alla de människor som går omkring och äroroliga för sin sysselsättning, för alla dem som är arbelslösa eller ser denökande arbelslösheten omkring sig måsle annonskampanj te sig som enmycket svår utmaning. Påmåndagen och tisdagen ser jag dessa stora annonser: Cenlern lovar 400 000 nyajobb. Dagen därpå går industriministern ul och lalar om atl 2 000 jobb skallskäras bort i tekoindustrin. Res upp till eller lill . Där är100 resp. 300 ungdomar utan jobb. De är inte intresserade av några diffusalöften om 400 000 nya jobb . Ge dem tio jobb såblir de glada. Gåin på vilken arbetsförmedling som helst i Slorslockholmsområdei, siäll dig däroch säg lill grabbarna och ijejerna atl cenlern lovar 400 000 nya jobb. Desäger: När då? När får vi jobb över huvud taget? Vad svarar du då? Elleråk ned till bruksorterna, åk lill eller , åk tillSjuhäradsbygden. Ställ dig framför fabriksgrindarna med en slor megafon ochsäg: Cenlern lovar 400 000 nya jobb! Vad iror du all människorna Jo, de säger;Får vi behålla de jobb vi har, de fatliga jobb som är grundvalen för vårt liv?Kan du lova det? Vad svarar du då? Del här är en ganska väsenilig skiljelinje.Vi socialdemokraler ställde aldrig ut sådana här löften. Vi deltog aldrig icenterns sifferlekar vare sig ni lovade 100 000 eller 400 000 jobb. Vi sadeoss; Alt klara sysselsällningen är ell hårl vardagsslil, där man får slåss föratl få fram varje jobb i bygder som har det svårl, i branscher och i gruppersom har det svårt. På den vägen gick vi fram, och del gick ganska bra. Vi haren hög sysselsällning i landel. Då är del en ulmaning all försöka fly undan isifferlekar som blir löften. Del vikligasie som människor har är deras jobb ochderas trygghet. Mol dem skall man visa allvar. Del är ell slags vardagssliletsära och etl avvisande av lomma löften och sifferlekar. (vpk): ThorbjörnFälldin försöker rätta mig när del gäller frågan om den stigandearbetslösheten. Han säger all vi har 10 000 fler sysselsatta nu jämfört medvad fallel var . Men han låler å andra sidan inle särskillövertygande då han säger del. Den del av sysselsällningen som ökar gäller dedeltidsarbetande. Därvidlag har del funnits en stadigt stigande tendens underhela 1970-talei: Antalet hellidsarbetande har minskal och antaletdeltidsarbetande har ökal. Del är i förslå hand kvinnorna som fått tadellidsjobben. Det betyder all dessa kvinnor trots atl de arbetar ändå inteuppnår del ekonomiska oberoende som är en föruisälining för verkligjämställdhet Och del finns inga tecken på alt den silualionen kommer allförbättras. Tvärtom kommer fler kvinnor atl kastas ut i arbetslöshet Mendetla är inte hela sanningen. Man behöver ju bara läsa arbetsmarknadsstyrelsensegen publikation, , för atl konstatera all del var 13 000 flerarbelslösa i den ordinarie produklionen i sepiember än i sepiember förraårel. Det var 65 000 fler i arbetsmarknadsutbildning och 20 000 fler iAMU-utbildning i sepiember än i augusli , och ökningen beror inle lillnågon del på 25-kronan, eftersom ul-nyttjandet av den stödformen faktisktminskade någol under den liden. AvA-kassemedlemmarna var 8 600 fler arbetslösa än . varslades över 7 000 personer om avsked, per-miltering ellerkortlidsvecka. Delta menar jag är etl annal av de bot-lenrekord som denborgerliga regeringen har lyckats slå under del senasle året. Någonstansi den uppräkning som jag har gjort finns 10 000 nya sysselsatta.Möjligen kan han komma fram lill den siffran beroende på atl han räknar på ellannat sätt nu när han siller i regeringen än när han var i opposition. Men hurhan än räknar motsäger det på intet säll den lendens i fråga omsysselsällningen som jag påvisade i mitl första anförande. I vari fall befinnervi oss beiydligl längre ifrån de 400 000 nya jobb som ni talade om ivalrörelsen och ännu längre från de 400 000 nya jobb som ni annonserade omförra veckan. Jagtycker atl hela denna debatl har klargjort alt den regering vi haft under delsenaste året är en regering som för kamp mol lönlagarna, barnfamiljerna ochpensionärerna. I fråga efter fråga visar regeringen nämligen all den inte villeller kan föra en politik som gynnar löntagarna. Del är lönlagarna som skallbeiala krisens bördor medan företagen skall hållas skadefria. presenterade ekonomiminislern komplelleringspropositionen, och han sade dåenligl lidningsreferalen all en viss standardsänkning kan iniräffa förbeiydande grupper och all della självfallel släller slora krav påsamhällssolidarileien. Men, , det är ju vad som redan har hänt. Prisernahar höjts, momsen har höjts, hyrorna höjs, daghemsbyg-gandei sjunker,bostadsbyggandet sjunker, tiotusentals går utan jobb och hela landsändar skallavfolkas, och man accepterar valutaspekulation, kapitalexport ochindustriuiflyttning. Ni sänker arbetsgivaravgifter och devalverar kronan intebara en gång utan för säkerhels skull ~ allt ålgärder som hårdastdrabbar lönlagarna. Idella läge driver sin linje om lönestopp iavtalsrörelsen. Kräv inga lönehöjningar, då förlorar du jobbet! Och man underslöds av regeringen, som driver lesen au del är löntagarnashöga löner som är orsaken lill krisen. De har lagil för myckel beiali för sinarbele och lämnal för lilet lill bolagen. I del lägel lalar ekonomiminislern omsamhällssolidarilel - som huvudlinjen är atl löntagarna skallklämmas åt yllerligare. Vilkatror atl löntagarna skall känna samhällssolidarilel med, samiidigl somhan vägrar alt erkänna all ansvaret skall läggas på dem som jagar snabbavinster, som inle har brytt sig om atl salsa på svensk industri och som årligenhar fört ul miljarder ur landel och investerat utomlands i siällei för härhemma. Kon sagl; Ansvarei ligger ju främsl hos Slorfinansen, samma slorfinanssom betraktar och hans parti som sina främsla garanter och främstaföreirädare i regeringen. Delbehövs krafllag för alt bromsa prisstegringarna, utropade moderaternasvalaffischer , men med som ekonomiminisler tycks allabromsar ha släppt, och prisstegringarna har varit siörre . Omnågra dagar upphör prisstoppet, som visserligen har varit urholkat från börjanmen som ändå haft en återhållande verkan på prisstegringarna. Ålerigen skallpersonalen i butikerna börja märka om varorna, klistra nya prishöjarlappar påde gamla och göra hålen ännu djupare i folks hushållskassa. Höjningen avpriserna på dagligvaror med över 16 96 är regeringens nyarekordnotering. Och den prisstegrings-vågen skall nu rulla vidare och bli ännuhögre, därför all regeringen slår handlingsförlamad och därför all dess endaberedskap egentligen är nya desperata åtgärder. Regeringensaknar egentligen varje plan för hur prisstegringarna skall bekämpas. Den harheller inte förmågan eller någon avsikt alt styra ulvecklingen så, all vårtlands hundratusentals barnfamiljer, låglönebelalda 4 protokoll 1977/78:15:16 och pensionärer kan behållasin levnadsstandard. Det enda man har är egentligen vädjan omsamhällssolidarilel. skall de som drabbas få svida för att regeringenskall garaniera storföretagen att få behålla sina vinstmöjligheter. Det är desämsl slällda som skall bära bördorna. Del är inte någol av regeringen givetoch brutet vallöfte, utan det är den borgerliga regeringens verkligahandlingslinje för all rädda de svenska storföretagen. Visäger alt det behövs en kamp mol prisstegringarna, och en sådan kamp betyderkamp mot storkapitalet. Vi menar .all ell första led i en sådan plan är altförlänga prisstoppet atl gälla minst etl år för alla nödvändighetsvaror ochför hyror. Del behövs skalleskärpning på förmögenheter, påspekulationsvinster, och det behövs ett stopp för skatte-smitarna. Del här ärkrav som omfattas inle endast av vårt parti. Detkrävs en plan för och en siyrning av investeringarna som sälier folkets välföre storfinansens. Men den linjen kommer naturiigtvis inte ekonomiministernall följa. Tillde kraftiga pris- och hyreshöjningarna kommer höjda kommunalskatter ochhöjda avgifter och taxor ute i kommunerna. Kommunalskatterna har nått en sådanhöjd alt vissa kommuner kommer . Det beiyder nära en tredjedel avvarje intjänad hundralapp, oavsett om man har låg eller hög inkomst. Dekommunala taxorna och avgifterna, som också är mest kännbara förlåginkomsttagarna, stiger i lika rask takt I har man aviserattaxehöjningar på el, gas, och avlopp i storleksordningen 30-50 96. på bostadskostnaderna för en vanligfamilj. Dessaproblem tror regeringen lydligen all man kan lösa genom alt ytterligare stramaåt kommunernas ekonomi. I själva verket visar ju kom-munalskatlehöjningarna allkommunerna saknar resurser för all fullgöra sociala serviceuppgifter. Detär också elt faklum alt överenskommelsen mellan staten och kommunförbunden ombegränsning av skallehöjningarna framtvingar taxe-och avgiftshöjningar därföratl staten inte släller behövliga resurser till kommunernas förfogande. Vihar från vårt partis sida länge drivit kravel att staten måste ta över vissakoslnader från kommunerna. Hur angeläget del är visar den aktuellautvecklingen. Det går inte atl klara de här problemen med skenlösningar i formav inomregionala skalleuljämningar, skattelak eller andra påfund. Det är ökaderesurser till kommunerna som måsle till. Vi har också i detta sammanhang hävdalall hela skallesysiemel måsle förändras och en progressiv stalskommunal enhelsskaitinföras för all läcka kostnaderna för den grundläggande sociala och kulturellaservicen. Vi menar att i kombination med övriga skatlepoliliska krav skulledärigenom en rad av de nuvarande skalleorällvisorna kunna avskaffas. Justnu pågår i kommuner och landsting behandlingen av skallen . Delvisar sig att praktiskt taget alla kommuner räknar med Det innebärall en slor del av de statsskaiiesänkningar som regeringen gör ell så slorlnummer av äts upp av höjda kommunalskatter. Omman vill åstadkomma verkliga skallelällnader för de slora lön-lagargruppernamåsle man samiidigl angripa de sligande kommunalskal-lerna. Jag vill frågaförelrädarna för regeringspartierna - ni kanske inle är överens, men någon aver kanske ändå kan svara: Är ni beredda att medverka lill all kommunerna fårökade resurser, så atl de kan fylla sina uppgifter utan kraftigaskattehöjningar? Närdet gäller skattepolitiken och skaiteförslaget i övrigt har vi sagl att denbästa skaiielälinaden i dagens läge skulle vara all slopa mer-värdeskatten påmaten. Varför vill ni inte vara med om del? När matpriserna harstigit med över 15 96 är ju del kravet egentligen dubbelt motiverat! i stället sänka den direkta skatten, menar vi atl det bör ske med ell likastort belopp i ell brett skikt omfattande alla egentliga löntagare. Delbetyder siörre skattelättnader för låginkomsttagarna än vad regeringenföreslår, men vi anser alt dessa kan finansieras genom en avtrappning och ettdirekt stopp för all skattesänkning inkomst. Det viktigaär emellertid att få till stånd en sänkning av den totala direkta skatten förlöntagarna. förlorar de på den kommunala gungan vad de vinner i denstatliga karusellen, och vi har sagt att lösningen på det problemet är enprogressiv stalskommunal enhets-skatt Men lill dess all den blir verklighetupprepar vi vån gamla krav att staten skall överta mer av kommunernaskoslnader. Jagsläller en direkl fråga till regeringspartierna: Vad tänker ni göra ålkommunernas ekonomi? Under della anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Först ett par ord till , som inledde sitt huvudanförandemed all konsialera atl del inte finns någon vanhävdslag för regeringar. Då trorjag att har läst på dåligt! Det är lyckligtvis så i allriksdagen i sin granskningsräll och i sin be-slulsräll enligl parlamenlarismensregler kan avgöra en regerings vara eller inle vara. Lyckliglvis har vi här iSverige en fri informationsmöjlighet för massmedia. Lyckliglvis har vi iSverige fria val, med rättighet för alla partibildningar atlställa upp, där folket i val kan säga sitt. Detär märkligt alt gör ett påstående av denna lyp. Får jag påminna omatl i de länder där man hittar de flesia fränderna ideologiskt sett till herrWerner finns inte de möjligheterna. - Nog om det. Sedan,herr lalman, undrar jag hur den silualion skall se ul då blir nöjdmed kammarens debattregler. Här har som regeringsledamot genomnästan hela sitt akliva politiska liv haft obe-. gränsad talartid irepliker och obegränsad taletid i övrigt, under del all vi som då var i oppositionhar måst begränsa oss till sex resp. . Av egen erfarenhet visste vii den nya regeringen att de reglerna inte var bra. Sedan har alla partierna iöverläggningarna nåll fram till all ge oppositionen ökade möjligheler atlulveckla sina synpunkler för all vi skulle få en mera levande debatt med denna15-minulersomgång, som jag lycker är bra. Likväl slår här italarstolen och beklagar atl slalsråd uppträder i denna debatt Del är klarl alldeballen från hans synpunkt sett vore enklare, om det inte funnes någraföreträdare för regeringen som hävdade regeringens uppfallning, men del får välfinnas gränser för vad en oppositionsledare kräver också när del gäller självadebattordningen. Sånågra ord om del valveringen. beskriver del samlal som jag fick medhonom innan den genomfördes. hadedel inte varil möjligl att nå honom. Jag underrättade om vadregeringen hade kommit fram till i sina överväganden. Jag underrättade - och det hade jag inte behövt göra, för det visste ju han också - allbeslutet skulle las . Jag underrättade om var jag fannsunder och , därest och socialdemokraternahade synpunkter på denna fråga. Ävenom begär del, så tror jag inle att allmänhelen hade vänlat sig avregeringen atl vi skulle gå lill ungefär med attityden: "Dethär är besväriigt, vad skall vi göra?" Jag lycker t o. m. all ha en viss respekt för atl regeringen sade: "Vi har vid vår prövningkommil fram lill den här uppfallningen. Vill ni komma med synpunkler på detta,så är vi nalurliglvis beredda all ta upp en diskussion om det." Nog är detrimligt att vi anmäler vilken uppfallning vi har kommil till. Så har del gåttlill lidigare, och så gick del lill . Menför all gå lill sakfrågan: Vad ville ni socialdemokraler göra i stället - omdevalveringen var fel - i syfle alt generellt underlälla för svenska företagall sälja sina varor ute i världen och här i i konkurrens med importen? Nufår vi också vela ätt regeringen har fört en lällsinnig poliiik för etl årsedan. Men vari skulle detla lättsinne ha bestått? Jag vet inle allsocialdemokralerna på ulgiflssidan hade några invändningar mol den budgel somdå redovisades. Man invände t ex. inte mot all vi satte in 1,8 miljarder förall rätta lill situationen i NJA, där del hade gått sneii, och åtgärder av dentypen. Vad man menade med atl föra en stramare ekonomisk politik var all la ul dubbell så hög arbetsgivaravgift som regeringen från den 1 januari1977. Jag ställde frågan lidigare: På vilket sätl skulle denna er åtgärd haunderlättat avtalsrörelsen, som var besvärlig nog ändå? På vilket sätl skulledenna yllerligare pålaga ha hållil nere priserna? Den frågan har vi ställtlidigare och har aldrig fåll svar på den. Men kom då inte och gör gällande allvi skulle ha fört en lällsinnigekonomisk poliiik! HerrPalme lar upp skatterna. Jag har själv redovisat alt del stora problemel förlåginkomsttagarna är kommunalskatternas roll och utveckling. Eftersom herrPalme kopplar ihop dessa saker vill jag påminna om all icke heller sin lid i regeringsställning - eller i egenskap avfinansminister - någonsin har accepterat en politik som skulle gå ul på all manpå slalsskallesidan skulle justera bort effekterna av kommunalaskattehöjningar. Det är alltså icke möjligt - del är fullt klart. Men när jagsäger det, innebär det inte atl regeringen har varil passiv inför kommunernasproblem. Vi har ju här i i slor enighet ålagt kommunerna all varaakliva, t. ex. på barnomsorgens område. Vi har samfällt från partierna uttalatalt vi måste gå vidare när del gäller åldringsvård och långtidsvård.Naturligtvis kan kommunerna inte göra della ulan alt det sätter sina spår ideras utgifter. Delär inför den verkligheten vi står. I det lägel har regeringen ökal del slalligasiödei lill kommunerna för alt bedriva denna verksamhet utan atl det skullebehöva slå i form av utdebileringsökningar. Atl vi i överläggningar medkommunerna har uppmanat dem atl uiöver vad som är nödvändigt på de nu nämndaområdena hålla tillbaka utgiftsökningar så mycket som möjligt - för all dentotala ekvationen skall gå ihop - kan och andra få verifierat avsnarl sagl vilken kommunalman eller landstingsman som de lalar med. Fårjag lill della lägga att vi genom utredningar håller på alt se över hur vi skullekunna gå vidare i skalteuljämning. När det gäller sådana skillnader som herrPalme tar fram blir del ju i samma inkomstlägen dramaiiska skalteskillnaderberoende på om den kommunala utdebiteringen är hög eller låg. Vi vel ju allspännvidden där ännu är slor. Vi försöker också gå fram den vägen. Jaghar pekat på vad vi har gjort för de direkt lågavlönade. Vi hade kunnal föreslåen skattesänkning med högst 2 96 från bollen - det är uttaget i del förslåskiklet, som dessuiom är ganska slorl när det gäller den slalliga skallen. Omvi hade höjt grundavdraget hade det fåll rena marginaleffekler, som skulle hagett stora lättnader för dem som har hög marginalskatt och små lättnader fördem som har låg. Vi hade dessutom berövat kommunerna ett skatteunderlag, ochdet skulle ha drivit fram en ännu högre utdebilering för all kommunerna skullefå in samma skallebelopp. Vi valde då i siällei all gå vidare genom alt höjaavdraget på slulskalten . och alla andra som påallvar sysslar med all försöka påverka den slalliga skatteskalan vet att varjeprocentuell förändring tidigt i skalleskalan koslar en förfärlig massa miljoneroch all del är komposilionen av del här inom etl givet ulrymme som leder lillsvårigheler. Men när del gäller den föreslagna förändringen avslalsskalieskalan försäkrar jag atl den är lill fördel för låg- och mellaninkomsliagarna.Del omdömet fällde jag lidigare här , och del slår kvar. Men jag har ocksåunderstrukit lidigare och säger det gärna igen atl vi fortsätter med översynenav kommunalskatterna. Regeringendriver landel lill ökade svårigheler, slår och säger i dennalalarslol. Jag sätter värde på att gång efter annan på senare lidhar påpekal all också om han nu hade suttit i regeringen skulle det ha funnitssvårigheter. Jag har här redovisat regeringens åtgärder. På vilket säll skulleni ha kunnal förstärka dessa ålgärder men minska upplåningen, om ni inle skulleha gått ut till människorna och tagit högre skatter för all på den vägenreducera deras köpkraft? Förklara den ekvationen! Jag fick inte riktigt klarl för mig inställning tilldevalveringen. Därför frågar jag på nyll; Var det fel eller var del rätt attdevalvera? Jag kan väl få ell klarl svar nästa gång. Sedanräknade upp alla de problem som brottas med:inflation, sjunkande produkiion, bylesbalansproblem. Det har aldrig förut varitså dåligt i - aldrig under socialdemokratisk regering, sade . Prisulvecklingenvar 1974, 1975 och 1976 10 96 försämring . Bytesbalansunderskotienökade , 1975 och 1976. Menbortsett från hur det har varil så har vi stora problem i . Närjag går ut och lalar om det säger att jag svartmålar. Men härerkänner själv atl vi har slora problem, och då är det inle längrefråga om svartmålning. Omdet är någon mening med lal om atl vi aldrig förut haft så sloraproblem, innebär det alt anser att problemen beror på att denborgerliga regeringen inte har klarat svårighelerna. Jag svarar som jag gjortmånga gånger , atl så "effektiva" är vi verkligen inte all viunder della år har kunnal försätta i denna utomordentligtbekymmersamma silualion. Jag tycker emellertid atl det är beklämmande, herrPalme, atl ni vill till den milda grad frånhända er ansvarei för vad som harskett Det är ändå etl obestridligt faklum atl det är socialdemokraler som i 44år har styrt . Och när vi log över efter den 19 sepiember hade vi allaproblemen framdukade på bordel. En del av dem beror på den internationellakonjunkturutvecklingen. Det är obestridligt Men väldigt många är förankrade idel förflutnas ekonomiska politik. Delvis har vi varil medansvariga, men fördel mesta bär ni ansvaret. Mankan aldrig som förutvarande statsminister stå här och hell från-känna sigansvaret för det som har inträffat! Men det var just del som låg bakom herrPalmes anförande . Han stod här och hävdade att regeringspartiernabar skulden för den ekonomiska krisen, medan den förutvarandesocialdemokraliska regeringen inle hade någol ansvar.